b"\n_START_ARTICLE_\nRe\xc4\x8dni ekosistem\n_START_SECTION_\nPretok\n_START_PARAGRAPH_\nV loti\xc4\x8dnih sistemih je pretok vode klju\xc4\x8dni faktor, ki vpliva na njihovo ekologijo. Mo\xc4\x8d pretoka vode se lahko spreminja od sistemov, ki segajo od hudourni\xc5\xa1kih brzic do po\xc4\x8dasnih rek, tako skoraj izgleda kot lenti\xc4\x8dni sistem. Hitrost pretoka vode se lahko spreminja tudi znotraj sistema in je odvisna od kaoti\xc4\x8dne turbulence. Ta turbulenca povzro\xc4\x8di razlike v spremembi toka od srednjega vektorja padanja, kar je zna\xc4\x8dilno za vrtin\xc4\x8daste tokove. Povpre\xc4\x8dna stopnja pretoka vektorja temelji na spremenljivosti trenja z dnom ali re\xc4\x8dnimi strugami, vijugavosti, ovirami in gradient naklonu. Poleg tega je koli\xc4\x8dina vnosa vode v sistem neposredno iz padavin, taljenja snega in/ali podzemne vode, ki lahko vpliva na pretok. Teko\xc4\x8da voda lahko spremeni obliko struge zaradi erozije in odlaganja, ki ustvarja razli\xc4\x8dne habitate, vklju\xc4\x8dno s slapovi, re\xc4\x8dnimi bazeni .\n_START_SECTION_\nSvetloba\n_START_PARAGRAPH_\nSvetloba je pomembna za loti\xc4\x8dne sisteme, ker zagotavlja potrebno energijo za pogon primarne proizvodnje prek fotosinteze, prav tako lahko zagotavlja zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za plenjene vrste v sencah, ki jih me\xc4\x8de. Koli\xc4\x8dina svetlobe, ki jo sistem prejme, je mogo\xc4\x8de povezati s kombinacijo notranjih in zunanjih spremenljivk toka. Okolica, ki obdaja majhen tok bi lahko na primer bila v senci okoli\xc5\xa1kih gozdov ali sten doline. Ve\xc4\x8dji re\xc4\x8dni sistemi so po navadi \xc5\xa1iroki, tako da so vplivi zunanjih spremenljivk minimalni in sonce lahko dose\xc5\xbee povr\xc5\xa1ino. Te reke so po navadi bolj turbulentne , vendar se delci v vodi slab\xc5\xa1e vidijo, ko se globina pove\xc4\x8duje. Sezonski in dnevni dejavniki lahko prav tako igrajo vlogo pri dobavljivosti svetlobe zaradi vpadnega kota, kota, pri katerem svetloba zadane vodo in vodi v svetlobo, ki izgubi odsev. Znano kot Beer's Law, bolj je plitek kot, ve\xc4\x8d svetlobe odseva in koli\xc4\x8dina son\xc4\x8dnega sevanja upada logaritmi\xc4\x8dno z globino. Dodatni vplivi , ki vplivajo na razpolo\xc5\xbeljivost svetlobe so obla\xc4\x8dnost, nadmorska vi\xc5\xa1ina in geografski polo\xc5\xbeaj (Brown 1987).\n_START_SECTION_\nTemperatura\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina loti\xc4\x8dnih vrst je poikilotermi\xc4\x8dnih in katerih notranja temperatura se razlikuje od okolja, tako je temperatura zanje klju\xc4\x8dni abioti\xc4\x8dni faktor. Voda se lahko segreva ali ohlaja skozi sevanje na povr\xc5\xa1ini in prevaja v ali iz zraka in okoli\xc5\xa1ke podlage. Plitvi potoki so obi\xc4\x8dajno dobro preme\xc5\xa1ani in ohranjajo relativno enotno temperaturo na obmo\xc4\x8dju.V globljih in po\xc4\x8dasi premikajo\xc4\x8dih se vodnih sistemih, se lahko razvije mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a razlika med dnom in povr\xc5\xa1ino. Sistemi, ki se napajajo spomladi iz podzemnih virov in imajo malo razlik, so pogosto zelo blizu okoljski temperaturi. Mnogi sistemi ka\xc5\xbeejo mo\xc4\x8dna dnevna nihanja in sezonske razlike so najbolj skrajne v arkti\xc4\x8dnih, pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih in zmernih sistemih. Koli\xc4\x8dina sence, podnebja in nadmorske vi\xc5\xa1ine lahko tudi vpliva na temperaturo v loti\xc4\x8dnih sistemih.\n_START_SECTION_\nKemija\n_START_PARAGRAPH_\nVodna kemija med sistemi se izredno razlikuje. Kemija je predvsem dolo\xc4\x8dena z vnosi njene geologije razvodja ali povodja, nanjo pa lahko vplivajo tudi padavine in onesna\xc5\xbeevanje ljudi. Velike razlike v kemiji obi\xc4\x8dajno ne obstajajo v majhnih loti\xc4\x8dnih sistemih zaradi visoke stopnje me\xc5\xa1anja. V ve\xc4\x8djih re\xc4\x8dnih sistemih se koncentracije ve\xc4\x8dine hranil, raztopljenih soli in pH zmanj\xc5\xa1ujejo, bolj kot nara\xc5\xa1\xc4\x8da razdalja od re\xc4\x8dnega izvira. Kisik je verjetno najbolj pomembna kemi\xc4\x8dna sestavina v loti\xc4\x8dnih sistemih, saj ga vsi aerobni organizmi potrebujejo za pre\xc5\xbeivetje. V vodo vstopi po navadi skozi difuzijo med vodo in zrakom. Topnost kisika se v vodi zmanj\xc5\xa1uje, medtem ko temperatura nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Pri hitrih, turbulentnih tokovih je ve\xc4\x8d vodne povr\xc5\xa1ine izpostavljene zraku in imajo po navadi ni\xc5\xbeje temperature in tako ve\xc4\x8d kisika kot po\xc4\x8dasne reke, mrtvice. Kisik je stranski proizvod fotosinteze, zato imajo lahko sistemi z visoko \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnimi vodnimi algami in rastlinami visoke koncentracije kisika \xc4\x8dez dan. Te vrednosti se lahko bistveno zmanj\xc5\xa1ajo \xc4\x8dez no\xc4\x8d, ko primarni proizvajalci preklopijo na dihanje. Kisik je lahko omejen, \xc4\x8de je pretok med povr\xc5\xa1ino in globljimi plastmi \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i, \xc4\x8de je aktivnost med loti\xc4\x8dnimi \xc5\xbeivalmi visoka ali \xc4\x8de se tam pojavi ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina ekolo\xc5\xa1kega razpada.\n_START_SECTION_\nPodlaga\n_START_PARAGRAPH_\nAnorganska podlaga loti\xc4\x8dnih sistemov je setavljena iz geolo\xc5\xa1ko prisotnih snovi v povodju, ki jih erodira, prena\xc5\xa1a, razvrsti in odlo\xc5\xbei tok. Anorganske podlage so razdeljene po velikosti na Wentworthovi lestvici, ki sega od skal do proda, peska, mivke in mulja. Zna\xc4\x8dilno je, da velikost delcev zmanj\xc5\xa1uje spodnji tok z ve\xc4\x8djimi skalami in kamni v bolj goratih obmo\xc4\x8djih in ni\xc5\xbeinskih rekah s pe\xc5\xa1\xc4\x8denim dnom. To je zato, ker vi\xc5\xa1je klan\xc4\x8dine gorskih potokov omogo\xc4\x8dajo hitrej\xc5\xa1i pretok in premikajo manj\xc5\xa1e podlage za nana\xc5\xa1anje dalje po spodnjem toku. Podlaga je lahko tudi organska in lahko vklju\xc4\x8duje fine delce, jesensko listje, potopljen les, mah in bolj razvite rastline. Odlagane snovi na podlagi niso nujno tam za vedno, saj so lahko predmet velikih sprememb v \xc4\x8dasu poplav.\n_START_SECTION_\nBakterija\n_START_PARAGRAPH_\nBakterija je v loti\xc4\x8dnih organizmih prisotna v velikem \xc5\xa1tevilu. Prosto \xc5\xbeive\xc4\x8de oblike so povezane z razpadanjem organskih snovi, biofilma na povr\xc5\xa1inah kamnin in vegetacije, ki le\xc5\xbei med delci, ki sestavljajo podlago in je prekinjena v vodnem stolpu. Tudi druge oblike so povezane z drobovjem loti\xc4\x8dnih organizmov, kot so paraziti ali v komenzalnih razmerjih. Bakterija igra veliko vlogo v recikliranju energije, kar se bo razpravljalo v poglavju o Trofi\xc4\x8dnih odnosih.\n_START_SECTION_\nOsnovni proizvajalci\n_START_PARAGRAPH_\nAlge, ki so sestavljene iz fitoplanktona in perifitona, so najbolj pomembni viri primarne proizvodnje v ve\xc4\x8dini tokov in rek. Fitoplankton plava prosto v vodni stolp in tako ne more ohraniti populacije v hitro teko\xc4\x8dih tokovih. Lahko pa razvijejo obse\xc5\xbeno populacijo v po\xc4\x8dasi premikajo\xc4\x8dih rekah in mrtvicah. Perifiton so obi\xc4\x8dajno nitaste in \xc4\x8dopaste alge, ki se lahko pritrdijo na predmete, da jih ne odnese s hitrim tokom. V krajih, kjer so pretoki zanemarljivi oziroma jih ni, lahko perifiton tvori \xc5\xbeelatinasto plavajo\xc4\x8do preprogo. Rastline ka\xc5\xbeejo omejene prilagoditve na hitri tok in so najbolj uspe\xc5\xa1ne v zni\xc5\xbeanih tokovih. Ve\xc4\x8d primitivnih rastlin, kot so mahovi, se pritrdijo na trdne predmete. To se obi\xc4\x8dajno pojavi v hladnej\xc5\xa1ih povirjih, kjer ve\xc4\x8dinoma skalnata podlaga ponuja pritrdilna mesta. Nekatere rastline prosto plavajo na povr\xc5\xa1ini reke v gostih preprogah kot so vodole\xc4\x8devke ali vodna hiacinta. Ostale so ukoreninjene in jih lahko obravnavamo kot potopljene ali porajajo\xc4\x8de. Ukoreninjene rastline se po navadi pojavijo v obmo\xc4\x8dju upo\xc4\x8dasnjenega toka, kjer se nahajajo drobnozrnata tla(Brown 1987). Te ukoreninjene rastline so prilagodljive, s podalj\xc5\xa1animi listi, ki ponujajo minimalno odpornost proti toku. \xc5\xbdivljenje v teko\xc4\x8di vodi je lahko koristno za rastline in alge, ker je tok po navadi dobro gaziran in zagotavlja nenehno zalogo hranil. Ti organizmi so omejeni s tokom, svetlobo, vodno kemijo, podlago in tlakom. Alge in rastline so pomembne za loti\xc4\x8dne sisteme kot viri energije za oblikovanje mikrohabitatov, ki nudijo za\xc5\xa1\xc4\x8dito ostali fauni pred plenilci in tokom, in kot vir hrane (Brown 1987)."