b'\n_START_ARTICLE_\nValerija Kocjan\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v dru\xc5\xbeini \xc5\xbeelezni\xc4\x8darja Franca Krenerja, materi Mariji Krener, rojeni Ger\xc5\xbeelj. Mladost je pre\xc5\xbeivela v Diva\xc4\x8di, na Op\xc4\x8dinah, v Kranju in Trstu, kjer je obiskovala tudi ljudsko \xc5\xa1olo. Po vojni se je njena dru\xc5\xbeina preselila v Ljubljano, sama pa je ostala v Trstu, kjer se je poro\xc4\x8dila z Antonom Kocjan\xc4\x8di\xc4\x8dem, udele\xc5\xbeencem oktobrske revolucije. Z mo\xc5\xbeem se je aktivno vklju\xc4\x8dila v delavsko gibanje v okviru Komunisti\xc4\x8dne partije Italije (KPI). Na mo\xc5\xbeevem domu se je v letih 1927/1928 tiskalo glasilo KPI Il Lavoratore, sama pa je delovala v ilegalnem protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnem gibanju. Leta 1941 se je v Trstu med prvimi vklju\xc4\x8dila v OF. Njen dom je bil shajali\xc5\xa1\xc4\x8de aktivistov in organizatorjev OF, tu se je tudi razmno\xc5\xbeeval Slovenski poro\xc4\x8devalec. Septembra 1942 je postala \xc4\x8dlanica Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije, decembra istega leta pa jo je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna policija aretirala. Iz tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih zaporov je pri\xc5\xa1la po kapitulaciji Italije septembra 1943, ko se je znova vklju\xc4\x8dila v narodnoosvobodilno borbo. Zaradi nevarnosti nem\xc5\xa1ke aretacije se je umaknila v ilegalo ter od oktobra 1944 do aprila 1945 delovala na podro\xc4\x8dju srednjeprimorskega okro\xc5\xbeja. Politi\xc4\x8dno aktivna je ostala tudi po osvoboditvi. Prejela je ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavnih odlikovanj in bila nosilka partizanske spomenice. Od poletja 1978 je \xc5\xbeivela v Se\xc5\xbeani.'