b'\n_START_ARTICLE_\nGeorge Washington\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGeorge Washington se je rodil 22. februarja 1732 v Westmoreland Countyju v zvezni dr\xc5\xbeavi Virginiji. O\xc4\x8de je bil premo\xc5\xbeen lastnik planta\xc5\xbe kar bi lahko postal tudi George. Vendar je usoda hotela, da je postal eden najznamenitej\xc5\xa1ih politikov na svetu. Po o\xc4\x8detovi smrti je na dru\xc5\xbeinskem posestvu pomagal polbratu Lawrenceu. Materi na ljubo pa se je odrekel \xc5\xbeelji, da bi od\xc5\xa1el na morje in je namesto tega postal zemljemerec. Strastno pa se je posvetil voja\xc5\xa1ki umetnosti in raziskovanju ameri\xc5\xa1kega zahoda. Leta 1752 mu je umrl polbrat in izkazalo se je, da je Georgea v oporoki postavil za glavnega dedi\xc4\x8da._NEWLINE_George je bil zelo ambiciozen. Preden so se trenja med Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom in Francijo razvila v kolonialno vojno je kot polkovnik milice dokazal nadarjenost za voja\xc5\xa1ki poklic. Prvo voja\xc5\xa1ko nalogo je izpolnil brez prelivanja krvi in s tem opozoril nase. Leta 1754 je pri Fort Necessityju do\xc5\xbeivel grenek poraz, in zaradi tega razo\xc4\x8daran zapustil milico. Vendar se je \xc5\xbee maja leta 1755 pridru\xc5\xbeil rednim britanskim enotam v Virginiji. Tam so ga \xc4\x8deprav je bil star le 23 let hitro povi\xc5\xa1ali v polkovnika in ga poslali branit zahodno mejo Virginije. Ko leta 1758 na virginijskih mejah ni bilo ve\xc4\x8d kaj varovat ga je minilo veselje do vojskovanja. Vrnil se je v Mount Vernon in se intenzivno posvetil kmetovanju. V tem \xc4\x8dasu pa je tudi pove\xc4\x8dal svoje posestvo. Tukaj se je tudi poro\xc4\x8dil z bogato vdovo Martho Dandridge Custis. Njun zakon je bil sre\xc4\x8den vendar nista imela otrok._NEWLINE_Nekaj let kasneje pa se je za\xc4\x8del ukvarjati s politiko. Postal je zastopnik Virginije v predstavni\xc5\xa1kem domu. Imel pa je tudi pomembno vlogo pri oblikovanju tako imenovanih sklepov iz Fairfaxa, ki so priporo\xc4\x8dali bojkot britanskega blaga, vendar je \xc5\xa1e vedno upal, da bo z Britanci mogo\xc4\x8de najti re\xc5\xa1itev po mirni poti. Toda ni bilo tako, spor se je zaostril in 19.aprila 1775 so izbruhnili krvavi spopadi med angle\xc5\xa1kimi \xc4\x8detami ter enotami ameri\xc5\xa1ke milice. Ameri\xc4\x8dani so sklicali kontinentalni kongres, ki je 4. julija sprejel deklaracijo o neodvisnosti. Za\xc4\x8dela se je vojna za ameri\xc5\xa1ko neodvisnost. Za vrhovnega poveljnika nove kontinentalne armade je bil izbran prav George. Njegova prva naloga je bila 14.000 mo\xc5\xbe izuriti v u\xc4\x8dinkovito voja\xc5\xa1ko silo in organizirati logistiko._NEWLINE_Za Georgea je bilo vojskovanje v\xc4\x8dasih bolj v\xc4\x8dasih pa manj uspe\xc5\xa1no. Po nekaj porazih je zmagal v bitki pri Trentonu in Princetonu. Francija je leta 1778 priznala neodvisnost ZDA. Vendar tudi s francosko podporo do preobrata \xc5\xa1e ni pri\xc5\xa1lo kmalu. Ta preobrat se je zgodil \xc5\xa1ele leta 1781._NEWLINE_George je bil v zelo te\xc5\xbekem polo\xc5\xbeaju, saj so mo\xc5\xbeje be\xc5\xbeali iz vojske, morala je padla in oskrba je bila neurejena. \xc5\xa0ele francoski general Markiz de la Fayette in pruski \xc4\x8dastnik Friderik Viljem von Steuben sta mu pomagala iz demoraliziranih  vojakov spet ustvariti armado. Leta 1781 so Ameri\xc4\x8dani v bitki pri Yorktownu odlo\xc4\x8dno porazili Angle\xc5\xbee. Vojna za neodvisnost ki je zahtevala veliko smrtnih \xc5\xbertev je bila pri koncu._NEWLINE_George si je kljub mnogim voja\xc5\xa1kim porazom pridobil mo\xc4\x8dan ugled. Veljal je za pametnega in pogumnega mo\xc5\xbea s trdim zna\xc4\x8dajem. V nasprotju z drugimi uspe\xc5\xa1nimi \xc4\x8dastniki ni nikoli pozabil svojih dr\xc5\xbeavljanskih temeljev in je bil zelo spreten v odnosih do kongresa ter dr\xc5\xbeavnih ustanov. Po vojni se je najprej vrnil na svoje posestvo, katerega nasadi so bili med vojno po\xc5\xa1kodovani. Lotil se je obnavljanja, dokupil zemljo, zgradil rastlinjak, ledenico in mlin, eksperimentiral z novimi semeni in vzrejeval konje ter lovske pse. Bil je zelo zadovoljen in odpravljal se je na \xc5\xa1tevilna poslovna potovanja. Ta \xc4\x8das so ga nenehno obiskovali ob\xc4\x8dudovalci, ki so \xc5\xbeeleli spoznati slavnega junaka vojne za neodvisnost in enega izmed najve\xc4\x8djih zemlji\xc5\xa1kih posestnikov v ZDA.\n_START_SECTION_\nPrvi predsednik ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nMaja 1787 je kot \xc4\x8dlan virginijske delegacije odpotoval na zasedanje ustavodajnega konventa v Filadelfijo, na katerem so ga enoglasno izvolili za predsednika. \xc4\x8caprav ni neposredno sodeloval pri oblikovanju in sprejemanju nove ustave, njegovega vpliva ne gre podcenjevati. Samo njegova navzo\xc4\x8dnost je te\xc5\xbeavnemu na\xc4\x8drtu, iz ohlapne zveze dr\xc5\xbeav ustvarila trdno dr\xc5\xbeavno tvorbo, podredila varnost in te\xc5\xbeo, in okrepila ugled vlade med ljudstvom. Na\xc4\x8drt je uspel in 28.septembra 1787 je 13 dr\xc5\xbeav ratificiralo novo ustavo._NEWLINE_Leta 1789 so brez te\xc5\xbeav izvedli volitve za predsednika dr\xc5\xbeave in \xc4\x8dlane predstavni\xc5\xa1kega doma. 69 elektorjev je za prvega predsednika ZDA izvolilo Georga. To \xc4\x8dast pa je George sprejel kot breme. 30.aprila 1789 pa je prvi\xc4\x8d stopil v svoj urad v za\xc4\x8dasnem glavnem mestu New York. Zavedal se je tudi kako pomembno je utrditi vpliven polo\xc5\xbeaj predsednika, da bodo njegovi nasledniki la\xc5\xbeje in bolj samozavestno opravljali predsedni\xc5\xa1ke dol\xc5\xbenosti._NEWLINE_V drugem predsedni\xc5\xa1kem mandatu od leta 1792 so ga \xc4\x8dakale najte\xc5\xbeje politi\xc4\x8dne preizku\xc5\xa1nje._NEWLINE_Tretji predsedni\xc5\xa1ki mandat je odklonil in leta 1797 sklenil da je pri\xc5\xa1el \xc4\x8das za slovo od aktivne politike. Njegov naslednik je postal John Adams. George mu je zapustil urejeno dr\xc5\xbeavo. Svojega zaslu\xc5\xbeenega pokoja pa ni u\xc5\xbeival dolgo. Kot eden najpremo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih ljudi tistega \xc4\x8dasa je na svojem posestvu umrl 14.decembra 1799 zaradi vnetja grla.'