b"\n_START_ARTICLE_\nStephen Wolfram\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova star\xc5\xa1a sta bila judovska begunca, ki sta pribe\xc5\xbeala v Anglijo leta 1933. Njegov o\xc4\x8de, Hugo Wolfram, je bil romanopisec, mati, Sybil Wolfram, pa profesorica filozofije na Univerzi v Oxfordu. _NEWLINE_Hodil je na Dragon School v Oxfordu in neodvisni Kolid\xc5\xbe Eton. Bil je \xc4\x8dude\xc5\xbeni otrok in je objavil \xc4\x8dlanek o fiziki delcev v starosti 16 let. Pri sedemnajstih se je vpisal na Univerzo v Oxfordu (Kolid\xc5\xbe St John's). Istega leta je napisal \xc4\x8dlanek o nastanku kvarkov. Doktoriral je leta 1979 iz fizike delcev na Kalifornijskem tehnolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu (Caltech). Kmalu se je za\xc4\x8del zanimati za celi\xc4\x8dne avtomate. Njegovo delo s podro\xc4\x8dja kvantne kromodinamike z Geoffreyjem Foxom se uporablja \xc5\xa1e danes v eksperimentalni fiziki delcev._NEWLINE_Leta 1987 je bil ustanovni urednik revije Complex systems. Med letoma 1979 in 1981 je na Oddelku za fiziko Caltecha vodil razvoj programa Symbolic Manipulation Program (SMP), dejansko ni\xc4\x8dto razli\xc4\x8dico Mathematice, na katero razvoj sta vplivala programa Macsyma in Schoonschip. Zaradi nesoglasij glede avtorskih pravic je zapustil Caltech. Leta 1981 je postal \xc4\x8dlan In\xc5\xa1tituta za vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1tudij, kjer je raziskoval celi\xc4\x8dne avtomate, ve\xc4\x8dinoma s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih simulacij. S pomo\xc4\x8djo simulacij je raziskoval tudi fizikalne procese (na primer turbulentni tok teko\xc4\x8din) prek celi\xc4\x8dnih avtomatov na superra\xc4\x8dunalniku Connection Machine vzporedno s Feynmanom._NEWLINE_In\xc5\xa1titut za vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1tudij je zapustil leta 1986 in od\xc5\xa1el na Univerzo Illinoisa v Urbani in Champaignu, kjer je ustanovil njeno Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za raziskovanje kompleksnih sistemov, ter za\xc4\x8del razvijati Mathematico, ki je prvi\xc4\x8d iz\xc5\xa1la leta 1988. Leta 1987 je bil soustanovitelj podjetja Wolframm Research, ki nadaljuje z razvojem in prodajo programa._NEWLINE_Med letoma 1992 in 2002 je pisal knjigo Nova vrsta znanosti (A New Kind of Science), ki podaja \xc5\xa1tudijo zelo preprostih ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih sistemov. V knjigi je trdil da je na\xc5\xa1el najpreprostej\xc5\xa1i znani univerzalni Turingov stroj z 2. stanjima in 5. barvami. Zatem je raziskal 2.985.984 (10\xe2\x81\xb6) mo\xc5\xbenih kandidatov univerzalnih (2,3) Turingovih strojev, saj je bilo znano da noben od strojev z 2. stanjema in 2. barvama ne more biti univerzalen. Od teh je intuitivno izbral najbolj\xc5\xa1ega. 14. maja 2007 je objavil nagrado v vi\xc5\xa1ini 25.000 $ osebi ali skupini, ki bi podala formalni dokaz za univerzalnost tak\xc5\xa1nega Turingovega stroja. Nagrado je prejel leto kasneje Alex Smith. Vaughan Pratt je kasneje trdil, da je na\xc5\xa1el napako v dokazu, vendar je Alex njegovo trditev spodbijal."