b'\n_START_ARTICLE_\nGrab\xc5\xa1tanj\n_START_SECTION_\nGeografski polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nGrab\xc5\xa1tanj le\xc5\xbei na jugovzhodnem delu Celov\xc5\xa1kega Polja, pribli\xc5\xbeno 12 km vzhodno od prestolnice Celovec.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrab\xc5\xa1tanj je v osr\xc4\x8dju Karantanije in je prvi\xc4\x8d omenjen v listini leta 890. Romanska \xc5\xbeupnijska cerkev je bila posve\xc4\x8dena leta 1116. Leta 1158 se zopet omenja grad po kateremu se imenuje gospoda. Njihov grb je \xc5\xa1e danes osnova za ob\xc4\x8dinski grb, \xc4\x8detudi je izumrla \xc5\xbee v 14. stoletju. Leta 1348 je bil grad ob potresu in ru\xc5\xa1itvi Dobra\xc4\x8da mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan in je kasneje za\xc4\x8del propadati. Ko ga je Janez Andrej Rozenber\xc5\xa1ki leta 1629 kupil, ru\xc5\xa1evine ni ve\xc4\x8d popravil ampak je zgradil nov dvorec._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina je bila ustanovljena leta 1850. S strukturno reformo leta 1973 je ob\xc4\x8dina pridobila dele stare ob\xc4\x8dine Medgorje. Leta 1990 je dobila naslov tr\xc5\xbena ob\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo ljudskem \xc5\xa1tetju 2001 ima ob\xc4\x8dina 2.602 prebivalcev, od tega znaten del s slovensko materin\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina je zgodovinsko prisotna, tako da sta javna ljudska \xc5\xa1ola in fara dvojezi\xc4\x8dna (nem\xc5\xa1ko-slovenska).\n_START_SECTION_\nSlovensko nare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Grab\xc5\xa1tanj v celoti pripada poljanskemu govoru oz. poljan\xc5\xa1\xc4\x8dini Celov\xc5\xa1kega Polja (oz. Celov\xc5\xa1ke ravnine), ki je prehodno nare\xc4\x8dje (podnare\xc4\x8dje oz. govor) med ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino in podjun\xc5\xa1\xc4\x8dino (glej Slovenska nare\xc4\x8dja). Kot posebna razli\xc4\x8dica ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dine je bila \xc5\xbee identificirana s strani Janeza Scheinigga in potrjena v mednarodno priznani dijalektolo\xc5\xa1ki disertacij dr. Katje Sturm-Schnabl. Scheinigg v svojem delu "Die Assimilation..." razdeli ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino v tri enote in sicer spodnji Ro\xc5\xbe, zgornji Ro\xc5\xbe in Celov\xc5\xa1ka ravnina: "...Die dritte Unter-Mundart herrscht in der Ebene um Klagenfurt (kl.), sie hat mit der ersten die Aussprache des e und o gemein, unterscheidet sich aber von den beiden vorhergehenden durch die h\xc3\xa4ufige Zur\xc3\xbcckziehung des Accentes, wo ihn jene auf den Endsilben haben; dies gilt namentlich vom Neutrum der Substantive und Adjktive, z.B. [...]".'