b'\n_START_ARTICLE_\nPalatinski gri\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nIzvedeni izrazi\n_START_PARAGRAPH_\nGri\xc4\x8d je etimolo\xc5\xa1ko poreklo besede pala\xc4\x8da in njenih sorodnikov v drugih jezikih (italijansko palazzo, francosko palais, \xc5\xa1pansko palacio, portugalsko pal\xc3\xa1cio, nem\xc5\xa1ko palast, \xc4\x8de\xc5\xa1ko pal\xc3\xa1c, itd.)._NEWLINE_Palatinski gri\xc4\x8d je tudi etimolo\xc5\xa1ko poreklo (preko latinskega pridevnika palatinus)\xc2\xa0\xc2\xbbpalatina\xc2\xab, upravnika cesarjevega dvora (latinsko palatium, ki je bila na gri\xc4\x8du Palatinu v Rimu); naziv palatini se nana\xc5\xa1a tudi na oddelke, ki so \xc4\x8duvali cesarjevo pala\xc4\x8do in v \xc4\x8dasu cesarja Konstantina I. tudi na oddelke, ki so cesarja spremljali na pohodu._NEWLINE_Kasneje v Frankovskem cesarstvu se je njegova uporaba preusmerila na izraz palatinski grof,\' najvi\xc5\xa1ji uradnik pisarne za izdajo listin; skrbel je za protokol pfal\xc5\xa1kega grofa (Pfalzgraf) je izviral iz comes palatinus, starej\xc5\xa1ega urada v merovin\xc5\xa1kih in karolin\xc5\xa1kih \xc4\x8dasih.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo Liviju (59 pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x93 17 n. \xc5\xa1t.) je Palatinski gri\xc4\x8d ime dobil po arkadijskem naselju Pallantium. Bolj verjetno je, da izhaja iz samostana pal\xc4\x81tum; Enij ga enkrat uporablja za \'nebesa\' in je lahko povezan z etru\xc5\xa1\xc4\x8dansko besedo za nebo, falad.\n_START_SECTION_\nMitologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo rimski mitologiji je bil Palatinski gri\xc4\x8d lokacija jame, znane pod imenom Luperkalije, kjer sta Romul in Rem na\xc5\xa1la volkuljo, ki ju je ohranila pri \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_Druga legenda o Palatinu je Herkulov poraz Kakusa, potem ko je po\xc5\xa1ast ukradla nekaj goveda. Herkul je s svojo zna\xc4\x8dilno gorja\xc4\x8do udaril Kaka tako mo\xc4\x8dno, da je na jugovzhodnem vogalu gri\xc4\x8da nastala razpoka, kjer je kasneje nastalo stopni\xc5\xa1\xc4\x8de z imenom Cacus.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRim ima svoj izvor na Palatinu. Izkopavanja ka\xc5\xbeejo, da so ljudje na tem obmo\xc4\x8dju \xc5\xbeiveli \xc5\xbee od 10. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Raziskave, izvedene na gri\xc4\x8du leta 1907 in ponovno leta 1948, so odkrile zbirko ko\xc4\x8d, ki naj bi se uporabljale za pokop med 9. in 7. st. pr. n. \xc5\xa1t., pribli\xc5\xbeno \xc4\x8dasovno obdobje, v katerem je bilo ustanovljeno mesto Rim. [10]_NEWLINE_Po Liviju, po priseljevanju Sabincev in Albanov v Rim, so prvotni Rimljani \xc5\xbeiveli na Palatinu . Palatinski gri\xc4\x8d je bil tudi mesto starega festivala Luperkalije._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni premo\xc5\xbeni Rimljani republikanskega obdobja (c. 509 \xe2\x80\x94 44 pr. n. \xc5\xa1t.) so imeli tu rezidence._NEWLINE_Avgust je od za\xc4\x8detka cesarstva (27. pr. n. \xc5\xa1t.) tam zgradil svojo pala\xc4\x8do, gri\xc4\x8d pa je postopoma postal izklju\xc4\x8dna domena cesarjev; \xc5\xa1e vedno so vidne ru\xc5\xa1evine Avgustove (27 pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x94 14 n. \xc5\xa1t.), Tiberijeve (14 \xe2\x80\x94 37 n. \xc5\xa1t.) in Domicijanove pala\xc4\x8de (81 - 96)._NEWLINE_Avgust je tukaj tudi zgradil Apolonov tempelj._NEWLINE_Velik po\xc5\xbear 64. leta je uni\xc4\x8dil Neronovo pala\xc4\x8do, vendar jo je leta 69 zamenjal s \xc5\xa1e ve\xc4\x8djim Domusom Aurea, nad katero je bila zgrajena Domicijanova pala\xc4\x8da .\n_START_SECTION_\nSpomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nPalatinski gri\xc4\x8d je arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je odprto za javnost._NEWLINE_Domicijanova pala\xc4\x8da, ki dominira na mestu in gleda na Circus Maximus, je bila prenovljena ve\xc4\x8dinoma v \xc4\x8dasu vladavine Domicijana nad prej\xc5\xa1njimi Neronovimi zgradbami._NEWLINE_Kasneje so cesarji, zlasti \xc4\x8dlani Severani, bistveno dopolnili zgradbe.\n_START_SECTION_\nDomus Severiana\n_START_PARAGRAPH_\nDomus Severiana je sodobno ime, ki ga je dobil kon\xc4\x8dni podalj\xc5\xa1ek cesarskim pala\xc4\x8dam na Palatinskem gri\xc4\x8du. Vklju\xc4\x8deval je kopeli Septimija Severa (lat. Balneum Palatii).\n_START_SECTION_\nSeptizodium\n_START_PARAGRAPH_\nSeptizodium (imenovan tudi Septizonium ali Septicodium) je bila stavba v starem Rimu. Zgradil ga je cesar Septimij Sever leta 203. Ime "Septizodium" izvira iz septisolium, iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine za tempelj sedmih sonc  in je verjetno dobil ime po sedmih planetarnih bo\xc5\xbeanstvih (Saturn, Sonce, Luna, Mars, Merkur, Jupiter, Venera ). ) ali je bil prvotno razdeljen na sedem delov. Stavba ni imela prakti\xc4\x8dnega namena in je bila verjetno namenjena dekorativni fasadi, znani kot nimfej. Starodavni in srednjeve\xc5\xa1ki viri opisujejo njegov namen, da bi naredili vtis na Severove Afri\xc4\x8dane, ko so vstopili v mesto, saj je stal na mestu, kjer Via Appia pre\xc4\x8dkala Palatin in vodila proti vzhodu proti Forumu Romanumu . Znani so tudi drugi primeri septizodije, vsi iz Afrike.\n_START_SECTION_\nKibelin tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nKibelin tempelj ali tempelj Magna Mater je bil prvi in najpomembnej\xc5\xa1i rimski tempelj Magna Mater (Velika mati), ki so jo Grki poznali kot Kibelo. Zgrajen je bil za posebno podobo ali obliko boginje, meteorski kamen, ki so ga prinesli iz gr\xc5\xa1ke Male Azije v Rim leta 204 pr. n. \xc5\xa1t. Novi tempelj je bil posve\xc4\x8den 11. aprila 191 pr. n. \xc5\xa1t., in megalesije - prvi festival Magna Mater - je potekal na templju.\n_START_SECTION_\nTiberijeva hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nTiberijevo hi\xc5\xa1o je zgradil Tiberij, a je ve\xc4\x8dino svojega \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel v svojih pala\xc4\x8dah v Kampaniji in na Capriju. Kasneje je bila vklju\xc4\x8dena v Neronov Domus Transitoria . Del tega je \xc5\xa1e vedno v sedanjih vrtovih Farnese.\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nMed vladavino Avgusta je bilo obmo\xc4\x8dje Palatinskega gri\xc4\x8da namenjeno nekak\xc5\xa1nim arheolo\xc5\xa1kim raziskavam, ko so na\xc5\xa1li fragmente posod in orodij iz bronaste dobe. To mesto je razglasil za \xc2\xbbizvirno mesto Rim\xc2\xab. Sodobna arheologija je odkrila dokaze o naselitvi iz bronaste dobe na obmo\xc4\x8dju, ki je bilo pred ustanovitvijo Rima. Na Palatinu je muzej, v katerem so prikazani artefakti iz \xc4\x8dasa pred uradno ustanovitvijo mesta. Muzej vsebuje tudi rimsko kiparstvo._NEWLINE_Oltar neznanega bo\xc5\xbeanstva, za katerega se je neko\xc4\x8d mislil, da je Aius Locutius, so tu odkrili leta 1820._NEWLINE_Julija 2006 so arheologi napovedali odkritje palatinske hi\xc5\xa1e, za katero menijo, da je rojstni kraj prvega rimskega cesarja Avgusta . Glavna arheologinja Clementina Panella je odkrila del hodnika in drugih fragmentov pod rimskim Palatinskim gri\xc4\x8dem, ki ga je 20. julija opisala kot \xc2\xbbzelo staro aristokratsko hi\xc5\xa1o\xc2\xab. Zdi se, da je bila dvonadstropna hi\xc5\xa1a zgrajena okrog atrija, s freskami, zidovi in mozaiki, in stoji na pobo\xc4\x8dju Palatina, ki gleda na Kolosej in Konstantinov slavolok. Domove republikanskega obdobja na Palatinu so poznej\xc5\xa1e pala\xc4\x8de zgradile po velikem po\xc5\xbearu v Rimu (leta 64), vendar o\xc4\x8ditno ta ni bila; sku\xc5\xa1njava zgodnjega sklepanja je, da je bila ohranjena zaradi specifi\xc4\x8dnega in pomembnega razloga. V pritli\xc4\x8dju so bile tri trgovine odprte na Via Sacra._NEWLINE_Lokacija domusa je pomembna zaradi potencialne bli\xc5\xbeine Curiae Veteres, najzgodnej\xc5\xa1ega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da rimskih kurij ._NEWLINE_Januarja 2007 je italijanska arheologinja Irene Iacopi napovedala, da je verjetno na\xc5\xa1la legendarno jamo Lupercale pod ostanki Avgustove rezidence, Domus Livia (Livijina vila) na Palatinu. Arheologi so pri 16-metrski votlini naleteli na obnovitev propadajo\xc4\x8de pala\xc4\x8de. Na prvih fotografijah jame je bogato okra\xc5\xa1en obok z mozaiki in \xc5\xa1koljkami. Lupercale so Rimljani v poznej\xc5\xa1ih stoletjih verjetno pretvorili v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de ._NEWLINE_Novembra 2007 so arheologi razkrili fotografije jame. Delno propadlo in okra\xc5\xa1eno s \xc5\xa1koljkami in barvnim marmorjem, obokano sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je pokopano 16 metrov znotraj Palatinskega gri\xc4\x8da. Na vrhu soteske je bil najden bel orel. Ve\xc4\x8dina sveti\xc5\xa1\xc4\x8da je poru\xc5\xa1ena ali napolnjena z zemljo, vendar so laserski posnetki omogo\xc4\x8dili strokovnjakom, da ocenijo, da ima kro\xc5\xbena struktura vi\xc5\xa1ino 8 metrov in premer 7,3 metra. Adriano La Regina (nekdanji arheolo\xc5\xa1ki nadzornik v Rimu 1976\xe2\x80\x932004, profesor etruskologije na rimski univerzi La Sapienza), prof. Fausto Zevi (profesor rimske arheologije na rimski univerzi La Sapienza) in prof. Henner von Hesberg (vodja nem\xc5\xa1kega arheolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta v Rimu) je zanikal identifikacijo jame z Lupercalom na topografskih in slogovnih podlagah. Ugotovili so, da je jama pravzaprav nimfej ali podzemni triclinium iz Neronovega obdobja.'