b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xa1ko \xc5\xbdigon\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKot dijak je najprej obiskoval slovensko gimnazijo v Gorici, nadaljeval pa na Zavodu svetega Stanislava v \xc5\xa0entvidu pri Ljubljani. Januarja 1918 so ga rekrutirali v avstro-ogrsko vojsko. Na ju\xc5\xbenotirolskem boji\xc5\xa1\xc4\x8du je bil ranjen. Po vojni je bil v \xc4\x8dasu od 1. aprila 1919 do 31. marca 1922 tajnik ob\xc4\x8dine Gorjansko. Nato je obiskoval Dr\xc5\xbeavno trgovsko akademijo v Ljubljani (1922-1926). Od 1. julija 1926 do 15. septembra 1947 pa je bil ra\xc4\x8dunovodja Katoli\xc5\xa1ke knjigarne v Gorici. Med 2. svetovno vojno je pomagal pri po\xc5\xa1iljanju pomo\xc4\x8di internirancem. Od leta 1942 je sodeloval tudi z narodnoosvobodilno borbo in pomagal z materialom za partizanske tiskarne (papir, pisalni in razmno\xc5\xbeevalni stroji, tiskarska barva, fotografski material, ponarejene \xc5\xbeige in drugo). Decembra 1947 je nastopil slu\xc5\xbebo ra\xc4\x8dunovodje pri podjetju Okrajni magacin s sede\xc5\xbeem v \xc5\xa0empetru pri Gorici, ter do upokojitve leta 1968 delal \xc5\xa1e v drugih slu\xc5\xbebah._NEWLINE_V prostem \xc4\x8dasu se je ukvarjal s \xc5\xa1tudijem dru\xc5\xbeboslovja. Imel je stike s prof. Bogom Grafenauerjem, kateremu je pomagal pri zbiranju podatkov o tolminskem kme\xc4\x8dkem uporu. Tudi sam je pisal. Ve\xc4\x8dina del je ostala v rokopisu. Njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo, ki je iz\xc5\xa1lo leta 1945 v samozalo\xc5\xbebi je Svoboda in socializem (glej: (COBISS)). Napisal je tudi zgodbe iz kra\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja Taborski gospod (Koledar Mohorjeve dru\xc5\xbebe, 1972 in 1973) ter Zrakoplovi na So\xc5\xa1ki fronti (Tedenska tribuna, 1966).'