b"\n_START_ARTICLE_\nNATO\n_START_PARAGRAPH_\nSevernoatlantska pogodbena organizacija tudi Organizacija severnoatlantske pogodbe ali Zveza NATO (angle\xc5\xa1ko North Atlantic Treaty Organisation, kratica Nato ali NATO; francosko Organisation du Trait\xc3\xa9 de l'Atlantique Nord, kratica Otan ali OTAN) je mednarodna voja\xc5\xa1ko-politi\xc4\x8dna organizacija dr\xc5\xbeav za sodelovanje na podro\xc4\x8dju obrambe, ki je bila ustanovljena leta 4. aprila 1949 z Washingtonsko pogodbo. NATO je obrambni pakt dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic z namenom kolektivne samoobrambe. NATO je bil ustanovljen kot izvr\xc5\xa1evanje pravice do kolektivne samoobrambe iz 51. \xc4\x8dlena Ustanovne listine OZN. Dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice NATA lahko v okviru izvajanja samoobrambe ravnajo tudi mimo Varnostnega sveta OZN, kot temeljnega organa zagotavljanja mednarodnega miru in varnosti, vendar ga morajo o tem takoj obvestiti. Njihovo ravnanje mora prenehati, ko nadzor nad situacijo in izvr\xc5\xa1evanjem uporabe sile prevzame Varnostni svet z zadostnimi ukrepi za zagotovitev mednarodnega miru in varnosti.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta po drugi svetovni vojni so prinesla hitro stopnjevanje trenja med de\xc5\xbeelami vzhodnega politi\xc4\x8dnega bloka (komunisti\xc4\x8dnimi sistemi) in de\xc5\xbeelami Zahoda (demokrati\xc4\x8dnimi sistemi zahodne Evrope in severne Amerike). Tako vzhodna kot zahodna stran sta bili mnenja, da nasprotna sila resno ogro\xc5\xbea njun obstoj in blaginjo. Kot posledica sta bili v obeh blokih ustanovljeni obrambni zvezi potencialno ogro\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav: leta 1949 zveza Nato na Zahodu in \xc5\xa1est let kasneje Var\xc5\xa1avski pakt na Vzhodu. Ustanovitev zveze Nato, sicer varnostno zagotovilo pred groze\xc4\x8do ofenzivo komunisti\xc4\x8dnih sil, je dobila neposreden povod z blokado Berlina s strani Sovjetov. Na ustanovnem zasedanju zveze Nato so bile udele\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave ustanoviteljice: Belgija, Danska, Francija, Islandija, Italija, Kanada, Luksemburg, Nizozemska, Norve\xc5\xa1ka, Portugalska, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in ZDA._NEWLINE_V prvem letu delovanja je Nato na prvem mestu - v o\xc4\x8deh evropskih dr\xc5\xbeav - pomenil zagotovilo ameri\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di ob morebitnem spopadu. Junija 1950, dobro leto po ustanovitvi pakta, se je v Koreji razplamtel prvi izmed \xc2\xbbobrobnih\xc2\xab\xc2\xa0spopadov obeh velesil. Mo\xc4\x8dan udarec severnokorejske vojske z izdatno podporo Kitajske in ZSSR je tr\xc4\x8dil ob ju\xc5\xbenokorejske, z Ameri\xc4\x8dani oja\xc4\x8dane sile. Krvava vojna se je kon\xc4\x8dala tako reko\xc4\x8d brez zmagovalca, prinesla pa je nove politi\xc4\x8dne in geografske razse\xc5\xbenosti zveze Nato. Ta je za\xc4\x8dela pospe\xc5\xa1ene priprave na \xc5\xa1iritev, do katere je pri\xc5\xa1lo leta 1952: v organizacijo sta bili zaradi strate\xc5\xa1ke lege vklju\xc4\x8deni Gr\xc4\x8dija in Tur\xc4\x8dija, dr\xc5\xbeavi, ki sta se zajedali globoko v ju\xc5\xbene obronke vzhodnega bloka. Tri leta kasneje je bila kot odgovor na blokado Berlina v pakt pod posebnimi pogoji vklju\xc4\x8dena tudi Zahodna Nem\xc4\x8dija._NEWLINE_Skozi obdobje hladne vojne se je pomen zveze Nato predvsem v smislu varnosti vseskozi ve\xc4\x8dal. Prihajalo je do vse ve\xc4\x8djih in pogostej\xc5\xa1ih zaostrovanj med zahodnim in vzhodnim blokom, slednji pa je s\xc4\x8dasoma razvil lastno jedrsko oro\xc5\xbeje, s \xc4\x8dimer se je izena\xc4\x8dila voja\xc5\xa1ka mo\xc4\x8d obeh zvez. Posledi\xc4\x8dno se je med evropskimi de\xc5\xbeelami pojavil strah, ki je izviral iz dejstva, da v primeru sovjetske invazije ZDA zaradi lastne varnosti utegnejo odkloniti pomo\xc4\x8d - pri\xc5\xa1lo je do prvih manj\xc5\xa1ih sporov in razhajanj med Evropo in ZDA. Tako je leta 1966 svoje \xc4\x8dlanstvo zamrznila de Gaulle-ova Francija._NEWLINE_Oboro\xc5\xbeevalna tekma je bila v polnem zagonu, krize pa so se vrstile: vietnamska vojna, kubanska kriza in druga nekoliko manj\xc5\xa1a trenja so le \xc5\xa1e pove\xc4\x8devala nesoglasja med Zahodom in Vzhodom. S stalnim razvojem novega in mogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega oro\xc5\xbeja se je vseskozi dr\xc5\xbeal strah med obema velesilama, s tem pa tudi nekak\xc5\xa1no ravnote\xc5\xbeje, ki je tako Sovjete kot Ameri\xc4\x8dane sililo k neuporabi svojih medcelinskih raket z jedrskimi konicami. V letu 1982 je po ukinitvi \xc5\xa1panskega fa\xc5\xa1izma pri\xc5\xa1lo do krepitve Nato pakta z novo \xc4\x8dlanico._NEWLINE_Zaostreno stanje med velesilama je po\xc4\x8dasi za\xc4\x8delo topliti v poznih osemdesetih letih 20. stoletja. Pri\xc5\xa1lo je do podpisa Sporazuma o balisti\xc4\x8dnih raketah dolgega dosega, ki je narekoval uni\xc4\x8denje vseh raket z dosegom nad 500 km, ter kon\xc4\x8dno do razpada Var\xc5\xa1avskega pakta leta 1989._NEWLINE_Sledilo je post-hladnovojno obdobje zveze Nato in pridru\xc5\xbeitev nekdanjih komunisti\xc4\x8dnih  dr\xc5\xbeav Vzhodne Evrope , po razpadu Var\xc5\xa1avskiega pakta kommunisti\xc4\x8dnih sistemov v njih."