b"\n_START_ARTICLE_\nIdrijca\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nIdrijca nastane iz \xc5\xa1tirih majhnih izvirov _NEWLINE_na gozdnatem pobo\xc4\x8dju v neposredni bli\xc5\xbeini razvodja s Trebu\xc5\xa1o, a se po toku navzdol hitro okrepi s \xc5\xa1tevilnimi majhnimi pritoki, tako da si je kmalu vrezala globoko, gozdnato in povsem neposeljeno dolino Kramar\xc5\xa1ca, usmerjeno proti jugovzhodu. Na ozkem dolinskem dnu in strmih pobo\xc4\x8djih, izdelanih v triasnih apnencih in dolomitih, ni prostora niti za samotne kmetije, zato so ti deli ostali pod gostimi bukovimi gozdovi in \xc5\xa1ele precej ni\xc5\xbee se v dnu ozke doline pojavi prva gozdna cesta. Dolina je vrezana za okoli 400 m globoko v okoli\xc5\xa1ko hribovje, nekoliko se raz\xc5\xa1iri \xc5\xa1ele pri soto\xc4\x8dju z levim pritokom Belco, kjer kolenasto zavije proti severozahodu skozi Idrijsko Belo in po dobrem kilometru ponovno proti jugovzhodu. Tu se dolina zajeda v severno vzno\xc5\xbeje kra\xc5\xa1ke planote Trnovski gozd in kmalu zatem vstopi reka v kratko in ozko sotesko Strug z zelo strmimi apnen\xc4\x8dastimi pobo\xc4\x8dji, kjer jo ob mo\xc4\x8dnih padavinah napajajo \xc5\xa1tevilni kratki pritoki in ve\xc4\x8d kra\xc5\xa1kih izvirov. V tem delu je na reki jez Kobila, s katerega odvajajo vodo v znamenite idrijske rake, po katerih so neko\xc4\x8d dovajali vodo za pogon rudni\xc5\xa1kih \xc4\x8drpalk, danes pa do male hidroelektrarne Mesto. Ves ta gozdnat svet je zavarovan kot krajinski park Zgornja Idrijca. Pod strmo steno je na desnem bregu Idrijce Divje jezero, iz katerega priteka nekaj deset metrov dolga Jezernica, nekoliko dolvodno \xc5\xa1e kra\xc5\xa1ki izviri Podroteja._NEWLINE_Pri soto\xc4\x8dju z desnim pritokom Zala se zna\xc4\x8daj doline povsem spremeni. Reka se obrne proti severu, dolina se raz\xc5\xa1iri, v njenem dnu se pojavi gostej\xc5\xa1a poselitev. Malo naprej te\xc4\x8de Idrijca skozi mesto Idrija, kjer se ji z leve pridru\xc5\xbei potok Nikova, pod mestom pa se dolina ponovno zo\xc5\xbei in reka nekaj \xc4\x8dasa te\xc4\x8de med velikimi skalami, ostankom velikega podora, ki se je ob potresu leta 1511 z levega pobo\xc4\x8dja podrl v dolino in za nekaj \xc4\x8dasa zajezil reko, da je poplavila velik del takratne Idrije z rudnikom vred. V nadaljnjih 40 kilometrih te\xc4\x8de Idrijca skoraj ves \xc4\x8das po globoko zajedeni dolini proti severu in severozahodu, edini ve\xc4\x8dji kraj v njej je Spodnja Idrija, kjer se reki z leve strani pridru\xc5\xbei potok Kanomlja, drugje je v dnu doline in na strmih pobo\xc4\x8djih le malo prostora za samotne kmetije in majhne zaselke. Kljub temu je dolina prometno odprta, saj pelje skoznjo magistralna cesta Idrija\xe2\x80\x93Most na So\xc4\x8di, s katere je struga Idrijce na mnogih mestih lahko dostopna. Reka je ve\xc4\x8dinoma vrezana v spodnjetriasne dolomite in te\xc4\x8de ve\xc4\x8dinoma v smeri proti severozahodu, po soto\xc4\x8dju z desnim pritokom Cerknico pa se obrne proti zahodu in zaje v odpornej\xc5\xa1e apnence \xc5\xa0ebreljske in \xc5\xa0entvi\xc5\xa1ke planote. Ta del doline je ponovno o\xc5\xbeji, mestoma prava soteska, v kateri je ponekod komaj dovolj prostora za reko in cesto. Na strmem levem pobo\xc4\x8dju pod vasjo \xc5\xa0ebrelje je visoko nad reko pomembno arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Divje babe._NEWLINE_Kmalu po soto\xc4\x8dju z levim pritokom Trebu\xc5\xa1o prite\xc4\x8de Idrijca na aktiven idrijski prelom, ki poteka v dinarski smeri od severozahoda proti jugovzhodu. Ta del doline je izrazito premo\xc4\x8drten, dolinsko dno je nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1e, tako da je v njem prostor tudi za nekaj ve\xc4\x8dji naselji Slap ob Idrijci in Idrija ob Ba\xc4\x8di. Dva kilometra pred izlivom se Idrijci z desne pridru\xc5\xbei najve\xc4\x8dji pritok Ba\xc4\x8da in od tu dolvodno se je morala Idrijca hkrati s So\xc4\x8do vrezati v so\xc5\xa1ke ledeni\xc5\xa1ko-re\xc4\x8dne naplavine. Pri Mostu na So\xc4\x8di, kjer se izliva v So\xc4\x8do, se je pod naplavinami vrezala tudi v \xc5\xbeivoskalno apnen\xc4\x8dasto podlago in v njej izdelala slikovita korita, ki so danes potopljena v akumulacijskem jezeru za pregrado v Podselu.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme reke izhaja iz nekega zelo starega imena, verjetno \xc5\xa1e iz predromanskega obdobja. Po mnenju jezikoslovcev F. Bezlaja in M. Snoja naj bi imelo enake korenine kot ime mejne reke Idrija (it. in furl. Judrio) med Slovenijo in Italijo, po Snojevem mnenju naj bi izhajalo iz indoevropske osnove (a)u\xcc\xafed- (voda). Na starej\xc5\xa1ih avstrijskih voja\xc5\xa1kih zemljevidih je ime reke zapisano v oblikah Idria Fluss in Idria Fl. z dodanim slovenskim imenom Idrica v oklepaju, na italijanskih topografskih kartah se imenuje Idria.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nIdrijca ima tipi\xc4\x8den dinarski de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim z izrazitim prvim vi\xc5\xa1kom pozno jeseni (november\xe2\x80\x93december) in manj izrazitim drugim vi\xc5\xa1kom spomladi (marec\xe2\x80\x93april). Jesenski vi\xc5\xa1ek je posledica izdatnih jesenskih padavin, spomladanski vi\xc5\xa1ek je deloma zaradi taljenja snega in deloma zaradi spomladanskega de\xc5\xbeja. Najmanj\xc5\xa1i pretoki so poleti (junij\xe2\x80\x93avgust), zimski ni\xc5\xbeek je zelo neizrazit (februar). Zaradi mo\xc4\x8dno raz\xc4\x8dlenjenega povr\xc5\xa1ja in strmih pobo\xc4\x8dij ter obilnih padavin ima Idrijca visok specifi\xc4\x8dni odtok (57,6\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2) in tudi zelo visok odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik (76,0\xc2\xa0%), ve\xc4\x8djega kot podobne reke v Predalpskem hribovju._NEWLINE_Idrijca je pravi hudournik, ki ob mo\xc4\x8dnih nalivih zelo hitro naraste in lahko skupaj s \xc5\xa1tevilnimi pritoki iz strmih in ozkih grap v zelo kratkem \xc4\x8dasu napravi veliko \xc5\xa1kode v naseljih ter na prometni in drugi infrastrukturi. Sicer se ozka naplavna ravnica ob reki pojavlja le ponekod (predvsem med izlivoma Trebu\xc5\xa1e in Ba\xc4\x8de, tako da so naselja ve\xc4\x8dinoma odmaknjena od reke v vi\xc5\xa1je lege, razen Idrija in Ba\xc4\x8da pri Modreju, kjer povzro\xc4\x8da te\xc5\xbeave s poplavljanjem in nasipanjem velikih koli\xc4\x8din plavja. Poplavno najbolj ogro\xc5\xbeeni so spodnji deli Idrije ob Idrijci in ob pritoku Nikova, ki so bili v zadnjih sto letih ve\xc4\x8dkrat prizadeti zaradi poplav, mdr. 27. decembra 1909, 27. septembra 1926, 14. oktobra 1982 in 18. septembra 2010. Vse do poplave 27. septembra 1926 so bili spodnji deli Idrije \xc5\xa1e dodatno ogro\xc5\xbeeni zaradi lesenih 'grabelj' na reki, s katerimi so lovili les, ki so ga vse od konca 16. stoletja dalje plavili po reki za potrebe rudnika. Ob prej\xc5\xa1njih poplavah se je na njih vedno nabiralo plavje in zajezilo reko, ki je zaradi tega prestopila bregove, ob poplavi leta 1926 pa jih je Idrijca v celoti odnesla. Na vodomerni postaji Hote\xc5\xa1k so najve\xc4\x8dje pretoke Idrijce zabele\xc5\xbeili ob poplavah 28. januarja 1979 (644 m\xc2\xb3/s), 18. septembra 2010 (565 m\xc2\xb3/s) in 30. marca 2009 (483 m\xc2\xb3/s)._NEWLINE_Posebne te\xc5\xbeave s poplavami se pojavljajo na soto\xc4\x8dju Idrijce in Ba\xc4\x8de v Ba\xc4\x8di pri Modreju, kjer prihaja do mo\xc4\x8dnega zasipanja re\xc4\x8dne struge z re\xc4\x8dnimi plavinami na zgornjem koncu akumulacijskega jezera. Ozek idrijski krak jezera se je po izgradnji pregrade v Podselu (1938) v veliki meri zasul s prodom, tako da se je \xc5\xbee do leta 1991 dno struge Idrijce na soto\xc4\x8dju z Ba\xc4\x8do dvignilo za ve\xc4\x8d kot pet metrov. Zaradi zasipanja strug obeh vodotokov v njih ni prostora za vi\xc5\xa1je pretoke, zato vode tudi ve\xc4\x8dkrat letno prestopijo bregove, ob visokih pretokih pa ogro\xc5\xbeajo tudi magistralno cesto Idrija\xe2\x80\x93Most na So\xc4\x8di ter bli\xc5\xbenje stanovanjske hi\xc5\xa1e (npr. ob poplavi 1. novembra 1990).\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nIdrijca je zlasti v zgornjem toku reka z zelo \xc4\x8disto vodo, tudi v ostalem toku je v dobrem kemijskem in ekolo\xc5\xa1kem stanju. Prav tako je skoraj celotna struga v povsem naravnem stanju, bre\xc5\xbeine so utrjene le na kraj\xc5\xa1em odseku skozi Idrijo in na mestih, kjer bo\xc4\x8dna erozija ogro\xc5\xbea magistralno cesto. Idrija in Spodnja Idrija kot najve\xc4\x8dji naselji v pore\xc4\x8dju imata lastni \xc4\x8distilni napravi, zlasti pomembna pridobitev je nova \xc4\x8distilna naprava v Idriji z zmogljivostjo 9000 PE (odprta 2. oktobra 2015). Zaradi \xc4\x8distosti je voda Idrijce primerna tudi za kopanje (naravni kopali\xc5\xa1\xc4\x8di Laj\xc5\xa1t v Idrijski Beli in v Ba\xc4\x8di pri Modreju._NEWLINE_V preteklosti je Idrijco mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeevalo pridobivanje \xc5\xbeivega srebra v Idriji, saj so skozi stoletja velik del jalovine in v obdobju 1868\xe2\x80\x931977 tudi ve\xc4\x8dino odpadkov od \xc5\xbeganja rude odmetavali neposredno v reko; po ponovni o\xc5\xbeivitvi pridobivanja \xc5\xbeivega srebra (1983) to ni bilo ve\xc4\x8d dovoljeno. Po zaprtju rudnika leta 1996 so se koli\xc4\x8dine \xc5\xbeivega srebra v re\xc4\x8dni vodi mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ale, precej pa ga je ostalo v naplavinah na naplavni ravnici vzdol\xc5\xbe reke in v re\xc4\x8dni strugi, del je na dnu akumulacijskega jezera za pregrado v Podselu, precej\xc5\xa1nje koli\xc4\x8dine \xc5\xbeivega srebra (tudi zaradi naravnega izpiranja \xc5\xbeivorodnega \xc5\xbeivega srebra) pa so se nakopi\xc4\x8dile v sedimentih na dnu Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva. Strokovnjaki so ugotovili, da je v naplavinah Idrijce ok. 2030 ton \xc5\xbeivega srebra, v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki zaliv pa naj bi v 500 letih rudarjenja naneslo okoli 2500 ton \xc5\xbeivega srebra. Koncentracije \xc5\xbeivega srebra v vodi Idrijce so se po opustitvi rudarjenja mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ale in ne presegajo dovoljenih vrednosti, ostajajo pa precej visoke koncentracije \xc5\xbeivega srebra v re\xc4\x8dnih naplavinah, ki bi ga lahko z obse\xc5\xbenej\xc5\xa1im poseganjem v re\xc4\x8dno strugo ponovno mobilizirali, da bi v obliki strupenih spojin vstopilo v prehrambeno verigo. Rezultati stalnega monitoringa vsebnosti \xc5\xbeivega srebra ka\xc5\xbeejo, da je v naplavinah v re\xc4\x8dni strugi Idrijce nad Idrijo v povpre\xc4\x8dju ok. 2\xc2\xa0mg \xc5\xbeivega srebra v kilogramu sedimenta, med Idrijo in Spodnjo Idrijo 171\xe2\x80\x934121\xc2\xa0mg/kg sedimenta in dolvodno od Spodnje Idrije od 3,2 do 878\xc2\xa0mg/kg sedimenta.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti je bila Idrijca izjemno pomembna za oskrbo rudnika \xc5\xbeivega srebra z jamskim lesom, ki ga je rudnik potreboval v velikih koli\xc4\x8dinah. Ker v zgornjem delu doline ni bilo nobenih cest, so les iz gozdov v povirnih delih Idrijce in njenih pritokov Belca in Kanomljica plavili do Idrije. Da so zagotovili dovolj velike koli\xc4\x8dine vode, so \xc5\xbee v 16. stoletju zgradili lesene, pozneje zidane pregrade, imenovane klav\xc5\xbee, s katerimi so zajezili vodo in jo spustili skozi zapornice, ko so v strugo dolvodno spravili dovolj velike koli\xc4\x8dine lesa. Pove\xc4\x8dan pretok vode ga je odna\xc5\xa1al dolvodno, vse do velike pregrade (grabelj) v Idriji, s katerimi so les polovili in pobrali iz reke. Te 'grablje' v Idriji so ve\xc4\x8dkrat povzro\xc4\x8dile poplave, saj se je ob visoki vodi na njih nabiralo razli\xc4\x8dno plavje, dokler jih ni odneslo ob veliki poplavi 27. septembra 1926._NEWLINE_Na Idrijci in njenih pritokih neko\xc4\x8d ni bilo veliko mlinov in \xc5\xbeag, saj je bilo doma pridelanega \xc5\xbeita malo, glavni odjemalec lesa pa je bil idrijski rudnik. Nekatere kmetije so vseeno imele manj\xc5\xa1e mline ali \xc5\xbeage, nekaj ve\xc4\x8d jih je bilo v Slapu ob Idrijci; na mestu enega od njih so tam leta 1957 zgradili ve\xc4\x8dji industrijski mlin, ki je pripadal podjetju Mlinotest iz Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_\xc4\x8ceprav lahko Idrijco po ohranjenosti struge, kakovosti vode in lepoti pokrajine primerjamo s So\xc4\x8do, je bil turisti\xc4\x8dni razvoj ob njej razmeroma skromen. Najpomembnej\xc5\xa1a je vsekakor kulturna in tehni\xc4\x8dna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina v Idriji, klav\xc5\xbee v zgornjem toku, Divje jezero in Krajinski park Zgornja Idrijca. Naravni kopali\xc5\xa1\xc4\x8di ob reki sta dve: Na laj\xc5\xa1tu ob soto\xc4\x8dju Idrijce in Belce ter ob izlivu Ba\xc4\x8de v Idrijco v Ba\xc4\x8di pri Modreju. Vzdol\xc5\xbe idrijskih rak poteka od idrijske kam\xc5\xa1ti v Idriji do jezu Kobila 2,5\xc2\xa0km dolga naravoslovna u\xc4\x8dna pot Po poti idrijskih naravoslovcev. Ob spodnjem toku Idrijce med zaselkom Bukovica in Mostom na So\xc4\x8di poteka Kosma\xc4\x8deva u\xc4\x8dna pot v spomin na slovenskega pisatelja doma\xc4\x8dina Cirila Kosma\xc4\x8da._NEWLINE_Na Idrijci delujeta v srednjem toku dve mali hidroelektrarni, ki sta v lasti podjetja So\xc5\xa1ke elektrarne iz Nove Gorice: v Idriji HE Mesto, ki dobiva vodo po idrijskih rakah (instalirana mo\xc4\x8d 0,2 MW) in malo pred Spodnjo Idrijo HE Marof (instalirana mo\xc4\x8d 0,44 MW). Ve\xc4\x8d malih hidroelektrarn je \xc5\xa1e na pritokih Idrijce in dve manj\xc5\xa1i v Slapu ob Idrijci.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj celotno pore\xc4\x8dje Idrijce in njenih pritokov gorvodno od Idrije je od leta 1992 zavarovano kot Krajinski park Zgornja Idrijca in hkrati spada v obse\xc5\xbeno obmo\xc4\x8dje Nature 2000 Trnovski gozd \xe2\x80\x93 Nanos. Obmo\xc4\x8dje je zelo zanimivo zaradi raznolike kamninske zgradbe in mo\xc4\x8dno raz\xc4\x8dlenjenega reliefa, skoraj v celoti pora\xc5\xa1\xc4\x8deno z jelovo-bukovimi gozdovi, v katerih se skrivajo \xc5\xa1tevilne naravne znamenitosti (mdr. Divje jezero in drugi kra\xc5\xa1ki izviri, gozdni rezervati). Krajinski park je pomemben kot zavarovano obmo\xc4\x8dje, ima pa tudi pomembno rekreacijsko-turisti\xc4\x8dno vlogo za prebivalce Idrije in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e okolice. Celotna struga Idrijce od izvira do izliva s pritoki vred je evidentirana kot naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena, hkrati je kot posebna enota uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena tudi med obmo\xc4\x8dja Natura 2000._NEWLINE_Zelo lepo ohranjena in dobro preu\xc4\x8dena je vegetacija v re\xc4\x8dni strugi Idrijce in na njenih bregovih. V zgornjem toku se na prodi\xc5\xa1\xc4\x8dih najprej naselijo pionirska zeli\xc5\xa1\xc4\x8da (mdr. sr\xc5\xa1ica, Stipetum calamagrostis), po nekaj letih se naselijo sive vrbe (Salix eleagnos), ki s\xc4\x8dasoma zrastejo v sklenjena grmi\xc5\xa1\xc4\x8da in nato v loge. V srednjem in spodnjem toku se na prodi\xc5\xa1\xc4\x8dih najprej pojavijo najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e enoletnice in trajnice, mdr. navadni repuh (Petasites hybridus). V naslednji fazi jih zamenjajo razli\xc4\x8dne vrbe, mdr. siva vrba (Salix eleagnos) in rde\xc4\x8da vrba (Salix purpurea) ter ponekod \xc4\x8drni topol (Populus nigra), iz katerih se s\xc4\x8dasoma lahko razvijejo prave obvodne gozdne zdru\xc5\xbebe. _NEWLINE_ Ob skrbnem popisu rastlinstva vzdol\xc5\xbe celotnega toka Idrijce so biologi ugotovili kar 1057 rastlinskih vrst (praprotnic in semenk); od tega je 931 avtohtonih vrst in 126 adventivnih. Dele\xc5\xbe slednjih se po toku navzdol pove\xc4\x8duje in zna\xc5\xa1a v spodnjem toku \xc5\xbee okoli 13\xc2\xa0%. Med doma\xc4\x8dimi vrstami so tudi nekatere redke ali znamenite vrste, kot npr. kranjski jegli\xc4\x8d (Primula carniolica) ter orhideji zavita \xc5\xa1krbica (Spiranthes spiralis) in ma\xc4\x8dje uho (Ophrys apifera)._NEWLINE_V Idrijci \xc5\xbeivi 11 ribjih vrst, od katerih jih je kar osem na Rde\xc4\x8dem seznamu IUCN; v zgornjem in srednjem toku je Idrijca izrazito salmonidna reka, v spodnjem toku se pojavlja vse ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe ciprinidnih vrst. V zgornjem toku \xc5\xbeivijo mdr. avtohtona so\xc5\xa1ka postrv (Salmo marmoratus), poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta), iz Severne Amerike prine\xc5\xa1ena \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss), pohra (Barbus meridionalis), blistavec (Telestes souffia) in lipan (Thymallus thymallus). V spodnjem toku je salmonidnih vrst samo \xc5\xa1e \xc4\x8detrtina, najpogostej\xc5\xa1e ribe so v tem delu blistavec (Telestes souffia), \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss), pohra (Barbus meridionalis) in so\xc5\xa1ka postrv (Salmo marmoratus). So\xc5\xa1ka postrv se na celotnem toku pojavlja in tudi kri\xc5\xbea s poto\xc4\x8dno postrvjo, nad klav\xc5\xbeami v zgornjem toku pa se je ohranila avtohtona populacija so\xc5\xa1ke postrvi, saj klav\xc5\xbee onemogo\xc4\x8dajo selitev drugih ribjih vrst v najzgornej\xc5\xa1i del reke._NEWLINE_Upravljanje z ribjim \xc5\xbeivljem v Idrijci je v rokah ribi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein Idrija in Tolmin; meja med revirjema je pri Stopniku."