b'\n_START_ARTICLE_\nFrederick Winslow Taylor\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nTaylor je bil rojen leta 1865 v bogati liberalno usmerjeni filadelfijski dru\xc5\xbeini. Njegov o\xc4\x8de, Franklin Taylor, diplomant na Princetonu in odvetnik, je dovolj denarja slu\xc5\xbeil z hipotekarnimi posli, zaradi \xc4\x8desar ni potreboval redne slu\xc5\xbebe. Njegova mati, Emily Winslow, je bila pripadnica gibanja za osvoboditev su\xc5\xbenjev ter feministka . Imela naj bi podzemno \xc5\xbeeleznico, s katero so se preva\xc5\xbeali pobegli su\xc5\xbenji. Njegova mati je bila tudi zaslu\xc5\xbena za Frederickovo zgodnje izobra\xc5\xbeevanje ._NEWLINE_Frederick je mlada leta pre\xc5\xbeivljal v \xc4\x8dasu ameri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavljanske vojne, ki se je kon\xc4\x8dala, ko je imel Taylor devet let . V svojem mladostni\xc5\xa1tvu se je dve leti izobra\xc5\xbeeval v Franciji in Nem\xc4\x8diji, kasneje pa \xc5\xa1e 18 mesecev s star\xc5\xa1i potoval po Evropi. Po potovanju se je vpisal na Exclusive Phillips Exeter Academy z namenom, da bi se pripravil za sprejemne izpite za Harvard . Prvotni cilj mu je bil, da bi postal odvetnik, tako kot njegov o\xc4\x8de, vendar zaradi poslab\xc5\xa1anja vida \xc5\xa1tudija ni uspel dokon\xc4\x8dati.  Namesto tega se je po kraj\xc5\xa1em premoru leta 1874 zaposlil kot vajenec v Enterprise Hydraulic Works v Filadefiji, v podjetju, kjer so proizvajali \xc4\x8drpalke in drugo strojno opremo . Za delo v tem podjetju je Frederick dejal:_NEWLINE_"Ko se ozrem nazaj na prvih \xc5\xa1est mesecev dela kot vajenec, sem bil dele\xc5\xbeen najbolj kvalitetnega izobra\xc5\xbeevanja."_NEWLINE_V podjetju je delal \xc5\xa1tiri leta, v tem \xc4\x8dasu pa si je pridobil naziv strojnika in modelarja. Po opravljenem vajeni\xc5\xa1tvu se je kot strojni delavec leta 1878 zaposlil v Midvale Steel Company. Tam je hitro napredoval v vodjo skupine (tudi znan kot "gang boss")  Tekom let je napredoval v vodjo vzdr\xc5\xbeevanja, glavnega mehanika, glavnega pripravljalca, vodjo raziskav in glavnega in\xc5\xbeenirja. Kot vodja je lahko nadzoroval in imel pregled nad delavci. Skozi opazovanje se je okrepilo njegovo zanimanje za sam proces dela. Opazil je pojav, ki ga je sam poimenoval "soldiering" - namensko izogibanje delu. \xc4\x8ceprav je Taylor delavce silil k maksimalnemu outputu, se niso odzvali s hitrostjo, temve\xc4\x8d so delo \xc5\xa1e po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e opravljali. Taylor je tako sku\xc5\xa1al z mnogimi poskusi in celo gro\xc5\xbenjami pove\xc4\x8dati u\xc4\x8dinek dela, kar je imelo za posledico zlovoljnost med delavci, medtem ko se je sam u\xc4\x8dinek le manj\xc5\xa1al. Kon\xc4\x8dno se je odlo\xc4\x8dil, da bo temu pristopil na znanstveni na\xc4\x8din. Za\xc4\x8del je s serijo eksperimentov, pri katerih je vsako delo razbil na njegove funkcionalne elemente. \xc4\x8ceprav so bili ti eksperimenti v za\xc4\x8detku \xc5\xa1e neuspe\xc5\xa1ni, so s\xc4\x8dasoma spremenili na\xc4\x8din dela._NEWLINE_Medtem, ko je Taylor veliko \xc4\x8dasa posvetil izvajanju ekspermenta v tovarni, je imel bogato zasebno \xc5\xbeivljenje. Leta 1881, je Taylor osvojil prvi teni\xc5\xa1ki turnir v dvojicah na nacionalnem prvenstvu ZDA skupaj s Clarencom Clarkom. Leta 1883 je diplomiral kot strojni in\xc5\xbeenir na Stevensonovem in\xc5\xa1titutu tehnologije._NEWLINE_Prav tako je bil soavtor knjige o armiranem betonu, kot tudi vrsti \xc4\x8dlankov z naslovom "The Making of a Putting Green"._NEWLINE_Leta 1890 je Taylor postal generalni direktor v Manufactoring Investment Company v Filadelfiji. Leta 1893 je za\xc4\x8del s samostojnim delom, kjer je delal kot in\xc5\xbeenir svetovalec, pri \xc4\x8dimer mu je bil cilj pomagati mened\xc5\xbementu, da bi z minimalnimi stro\xc5\xa1ki pove\xc4\x8dali produktivnost v podjetju. Leta 1898 se je zaposlil v Bethlehem Steel Company. Tam sta skupaj z Maunsel White razvila na\xc4\x8din toplotne obdelave, ki ohrani orodju/napravi za rezanje razli\xc4\x8dnih kovin njegovo trdnost in mu omogo\xc4\x8da hitrej\xc5\xa1o obdelavo. Za to inovacijo sta Taylor in White dobila zlato medaljo na pari\xc5\xa1ki razstavi leta 1900. Na Bethlehem Steelu je Taylor uvedel sisteme za na\xc4\x8drtovanje produktivnosti in uspe\xc5\xa1no vodenje. Odgovoren je bil za podvojitev rezultatov proizvodnje ter zmanj\xc5\xa1anje stro\xc5\xa1kov. Leta 1901 je bil zaradi konfliktov s sodelavci oz. z menegerji podjetja primoran zapustiti podjetje._NEWLINE_Leta 1911 je Taylor objavil svojo knjigo The Principles of Scientific Management (Principi znanstvenega mened\xc5\xbementa). Naslednja leta je Taylor potoval, predaval in se z drugimi strokovnjaki posvetoval glede svojih principov znanstvenega managementa. Na turneji je leta 1915 zbolel za plju\xc4\x8dnico, umrl je 21. marca 1915.\n_START_SECTION_\nRazvoj Taylorjeve metode - zgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nTaylorjeva metoda se je razvijala v \xc4\x8dasu konca 19. stoletja, torej v \xc4\x8dasu industrijske proizvodnje v ZDA. Za to obdobje je zna\xc4\x8dilno, da so delo v tovarni nadzorovali delavci sami, kar je predstavljalo problem. Taylor je menil, da delavci sami uravnavajo \xc4\x8das, v katerem naj bi bilo neko delo opravljeno, kar se je posledi\xc4\x8dno rezultiralo v manj\xc5\xa1i koli\xc4\x8dini opravljenega dela (po navadi tretjina kot bi lahko). V tem \xc4\x8dasu je bila tudi organizacija dela druga\xc4\x8dna, saj \xc5\xa1e ni bilo mened\xc5\xbeerjev v dana\xc5\xa1njem pomenu besede, temve\xc4\x8d so bili tako imenovani "foremani" in "contractorsi". Naloga foremanov je bila vodenje in organiziranje dela manj\xc5\xa1ih skupin delavcev, medtem ko so bili contractorsi zunanji delovodje po pogodbi, ki so po sklenitvi le-te o \xc4\x8dasu za izvedbo in ceni nekega dela vodil proizvodnjo neodvisno od delodajalca. "Contractorsi" so tako sami najemali delavce in jih pla\xc4\x8devali - torej so sami odlo\xc4\x8dal o pomembnih re\xc4\x8deh. Posledi\xc4\x8dno delodajalec ni poznal samih delavcev ter tudi ni vedel, koliko jih ima zaposlenih. Te naloge, ki jih pripisujemo mened\xc5\xbementu danes, so tako v preteklosti bile naloge delavcev samih. Zato se Taylor zavzema za trditev, da je lahko delo u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e, produktivnej\xc5\xa1e le, \xc4\x8de vodstvo prevzame oblast ter vednost o delu.\n_START_SECTION_\nTaylorizem - znanstveni mened\xc5\xbement\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na to, da je bil Taylor v\xc4\x8dasih tudi eden izmed delavcev, je poznal pojave, ki so se pojavljali med delavstvom. Sam si je predstavljal povpre\xc4\x8dnega delavca kot nekoga, ki se izogiba delu tam, kjer je le mo\xc5\xbeno (soldiering), kar je Tayloru predstavljalo glavno oviru na poti k u\xc4\x8dinkovitosti. V \xc4\x8dasu ko je delal na Midvale Steel Company (in kasneje tudi na Bethlehem Steel Company) je opravil vrsto raziskav, s katerimi je \xc5\xbeelel ugotoviti, kolik\xc5\xa1no je maksimalno dnevno delo, ki ga je zmo\xc5\xbeen opraviti u\xc4\x8dinkovit delavec oz. kot je to poimenoval Taylor - "prvovrstni delavec".  Taylor je vztrajal na specializaciji in odstranjevanju vseh dejavnikov, ki so ovirali osredoto\xc4\x8denost na glavne naloge. Delo tipi\xc4\x8dne vodje v tovarni je bilo sestavljeno iz razli\xc4\x8dnih funkcij (npr. dolo\xc4\x8danje cen, \xc4\x8dasovne norme, in\xc5\xa1pekcija, popravljanje...), torej naj bi te naloge opravljali razli\xc4\x8dni specialisti, le-ti naj bi bili tudi odgovorni za razli\xc4\x8dne perspektive dela delavca. To je Taylor poimenoval funkcionalni mened\xc5\xbement, ki je pove\xc4\x8dal u\xc4\x8dinkovitost. Ti strokovnjaki oz. mened\xc5\xbeerji morajo pisati poro\xc4\x8dila o napredku dela, vendar po "principu izjeme", ki je zavezoval mened\xc5\xbeerje, so morala biti njihova poro\xc4\x8dila podrobna samo v primeru odstopanj od standardov. Poro\xc4\x8dila naj bi bila sicer podana v zgo\xc5\xa1\xc4\x8deni in primerljivi obliki, kar omogo\xc4\x8da neposreden pregled nad samim potekom dela.\n_START_SECTION_\nZnanstveno preu\xc4\x8devanje dela z lopato\n_START_PARAGRAPH_\nTaylor je ugotovil, da je \xc5\xa1tudija dejavnikov, ki uspe\xc5\xa1no vplivajo na u\xc4\x8dinkovitost dela z lopato, precej zapleteno opravilo, \xc4\x8deprav je samo delo z lopato zelo enostavno delo. Spoznal je, da pomanjkanje analize o delu z lopato predstavlja spu\xc5\xa1\xc4\x8deno prilo\xc5\xbenost o maksimiranju produktivnosti. Taylor je s kolegi so skozi leta 1890 - 1910 raziskali idejo o uporabi razli\xc4\x8dnih oblik lopate za razli\xc4\x8dne materiale, glede na njihovo specifi\xc4\x8dno te\xc5\xbeo. V \xc4\x8dasu znanstvenega mened\xc5\xbementa, ni ve\xc4\x8d bilo dovoljeno uporabljati isto lopato za zajemanje rjavega premoga ali proda. Torej znanstveno prou\xc4\x8devanje dela z lopato vklju\xc4\x8duje: dolo\xc4\x8ditev optimalne koli\xc4\x8dine (te\xc5\xbee) materiala, ki ga izku\xc5\xa1en delavec u\xc4\x8dinkovito prelaga s posamezno vrsto in obliko lopate ter dolo\xc4\x8ditev pravilne velikosti lopate za razli\xc4\x8dne materiale skupaj z navodili, katere lopate uporabiti za posamezne materiale. V podjetju so morali tudi zagotoviti pla\xc4\x8dilno shemo, ki dovoljuje ve\xc4\x8dje zaslu\xc5\xbeke v zameno za visoko u\xc4\x8dinkovitost (lahko tudi do dvakrat ve\xc4\x8dje pla\xc4\x8dilo).\n_START_SECTION_\nPatenti\n_START_PARAGRAPH_\nTaylor je v svoji karieri naredil 42 patentov. \xc4\x8ce le na\xc5\xa1tejemo nekaj patentov: avtomobilski volan, \xc5\xbeerjav, orodje za rezanje kovine, stroj za oblikovanje, pirometer, elektri\xc4\x8dno kladivo itd.'