b'\n_START_ARTICLE_\nKralj v New Yorku\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbEna od manj\xc5\xa1ih nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti sodobnega \xc5\xbeivljenja je revolucija\xc2\xab. Zaradi revolucije v svoji dr\xc5\xbeavi, kralj Igor \xc5\xa0ahdov (Charlie Chaplin) pride v New York skoraj brez denarja, saj mu je premier ukradel vse premo\xc5\xbeenje. Posku\xc5\xa1a priti v stik z ameri\xc5\xa1ko komisijo za jedrsko oro\xc5\xbeje in ji predstaviti svojo zamisel o uporabi jedrske energije z namenom ustvariti utopijo. Na zabavi z ve\xc4\x8derjo, ki jo prena\xc5\xa1a televizija (\xc4\x8desar sam ne ve), razkrije svoje izku\xc5\xa1nje v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Ponudijo mu snemanje televizijskih oglasov, toda predlog mu ni v\xc5\xa1e\xc4\x8d. Kasneje vseeno ustvari nekaj oglasov, da zaslu\xc5\xbei nekoliko denarja. _NEWLINE_Povabljen na predavanje na napredno \xc5\xa1olo, spozna Ruperta Macabeeja (Michael Chaplin), desetletnega urednika \xc5\xa1olskega \xc4\x8dasopisa, ki uprizori ostro predavanje o anarhiji. \xc4\x8ceprav Rupert sam pravi, da ne zaupa nobeni obliki vladanja, sta njegova star\xc5\xa1a komunista. \xc5\xa0ahdov je posledi\xc4\x8dno osumljen simpatizerstva s komunizmom in klican na McCarthyjeva zasli\xc5\xa1anja. Tam ga oprostijo vseh obto\xc5\xbeb, nato se odlo\xc4\x8di oditi v Pariz, da bi se pobotal s svojo odtujeno kraljico. Rupertova star\xc5\xa1a pa sta aretirana, sam pa je prisiljen razkriti imena njunih sodelavcev. _NEWLINE_Poln \xc5\xbealosti in krivde je ponujen \xc5\xa0ahdovu kot \xc2\xbbpatriot\xc2\xab. Ta ga pomiri, da je strah pred komunizmom popoln nesmisel in ga skupaj s star\xc5\xa1ema povabi v Evropo na obisk. V kataklizmi\xc4\x8dnem prizoru \xc5\xa0ahdovu po nesre\xc4\x8di usmeri mo\xc4\x8dan curek vode iz hidranta v \xc4\x8dlane komiteja predstavni\xc5\xa1kega doma za raziskavo protiameri\xc5\xa1kih aktivnosti (HUAC), ki se v paniki razbe\xc5\xbeijo.\n_START_SECTION_\nProdukcija in sprejem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1953 je za\xc4\x8del delati na svojem prvem evropskem filmu Kralj v New Yorku. V njem je igral izgnanega kralja, ki i\xc5\xa1\xc4\x8de azil v ZDA, pri \xc4\x8demer je v scenariju uporabil ve\xc4\x8d svojih zadnjih \xc5\xbeivljenjskih izku\xc5\xa1enj. Njegov sin Michael je igral de\xc4\x8dka, na katerega star\xc5\xa1e se je spravil FBI, Chaplinov lik pa se soo\xc4\x8da z obto\xc5\xbebami komunizma. Politi\xc4\x8dna satira parodira HUAC in napada elemente kulture petdesetih let \xe2\x80\x93 vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo, plasti\xc4\x8dne operacije in \xc5\xa1iroko-zaslonski kino. V kritiki ga je dramatik John Osborne ozna\xc4\x8dil za Chaplinov \xc2\xbbnajbolj bridek\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbnajbolj odkrito osebni\xc2\xab\xc2\xa0film._NEWLINE_Ustanovil je novo produkcijsko podjetje Attica in za snemanje uporabil Shepperton Studios. Snemanje v Angliji se je izkazalo za te\xc5\xbeko preizku\xc5\xa1njo, saj je bil navajen na snemanje v lastnem hollywoodskem studiu in z znano ekipo, tudi \xc4\x8das produkcije ni bil ve\xc4\x8d neomejen. Robinson je ocenil, da je imelo to u\xc4\x8dinek na kvaliteto filma. Film Kralj v New Yorku je bil predstavljen septembra 1957 in je prejel me\xc5\xa1ane kritike. Chaplin je prepovedal ameri\xc5\xa1kim novinarjem obisk pari\xc5\xa1ke premiere, filma v ZDA tudi ni izdal. To je vidno omejilo dobi\xc4\x8dkonosnost, vseeno je film do\xc5\xbeivel zmeren uspeh v Evropi. V ZDA je bil predvajan \xc5\xa1ele leta 1973.'