b'\n_START_ARTICLE_\nOsica Maja\n_START_SECTION_\nO avtorju\n_START_PARAGRAPH_\nDim Zupan se je rodil 19.2.1946 v Ljubljani, kjer \xc5\xbeivi in ustvarja, ima status samostojnega kulturnega delavca. Napisal je \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 20 knjig, ve\xc4\x8dina izmed njih sodi v mladinsko in otro\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost. Poleg sve\xc5\xbee tematike ga odlikuje kar se da izviren pripovedni slog ter poseben odnos do otrok in mladine. Po njegovem so otroci majhni odrasli, ki jim sicer manjkajo izku\xc5\xa1nje, vendar meni, da so sposobni dojemati zapletene strani \xc5\xbeivljenja. Zupan je dokon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudija prava, a ima od leta 1992 status svobodnega kulturnega delavca \xe2\x80\x93 pisatelja. \xc5\xbde njegov o\xc4\x8de, Vitomil Zupan, je bil znan pisatelj. Ko je za\xc4\x8del pisati, je sodeloval z Manco Ko\xc5\xa1ir, kateri je dal prebrati delo Prvi dan Drekca Pekca in Pukca Smukca. Le ta je bila nad delom navdu\xc5\xa1ena. Ko je dopolnil delo, je knjigo Trije dnevi Drekca Pekca in Pukca Smukca izdala Mladinska knjiga. Knjigi Trnovska mafija in Trnovska mafija drugi\xc4\x8d sta iz\xc5\xa1li leta 1992 in 1997, obe sta posve\xc4\x8deni h\xc4\x8derki Maji. Nastala je tudi tretja knjiga, Trnovska mafija \xe2\x80\x93 v tretje gre rado (2003). Zadnjo skupino Zupanovega ustvarjanja tvorijo \xc5\xa1tiri knjige kratkih zgodb: Ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje stra\xc5\xa1ne juhice (1997), Maja \xc5\xbee ve (2002), Najbolj\xc5\xa1a flinta je dobra finta (2002) in Osica Maja (2004).\n_START_SECTION_\nInterpretacija besedila\n_START_PARAGRAPH_\nV knji\xc5\xbeevnem delu Osica Maja liki iz prej\xc5\xa1njih zgodb (Ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje stra\xc5\xa1ne juhice (1997), Maja \xc5\xbee ve (2002), Najbolj\xc5\xa1a flinta je dobra finta (2002)) \xc5\xbee zrastejo, Tine kon\xc4\x8duje osnovno \xc5\xa1olo, njegova sestra Maja je sedmo\xc5\xa1olka, njeni starosti primerno pa se preseli dogajanje iz dru\xc5\xbeinskega kroga v \xc5\xa1olsko okolje. Glavni literarni liki imajo humorne vzdevke: Osica Maja, Maca Klopota\xc4\x8da, Suma Katja, Mozole, Govna\xc4\x8d, Cigo , Bo\xc5\xbeja prekla, u\xc4\x8ditelj matematike \xc5\xbdvan, u\xc4\x8diteljica zemljepisa Geografska \xc5\xa1irina, \xe2\x80\xa6 Najstniki se za\xc4\x8dnejo spopadati z najstni\xc5\xa1ki problemi (dekleta se ukvarjajo z barvo laka za nohte, fantje z \xc5\xbeepninami, zmenki itd.). Zgodba opisuje \xc5\xbeivljenje treh prijateljic (Maje, Katje in Mace Klopota\xc4\x8de), ki so pravkar vstopile v sedmi razred osnovne \xc5\xa1ole. \xc5\xa0e vedno menijo, da so njihovi so\xc5\xa1olci otro\xc4\x8dji, kljub temu pa o njih veliko razmi\xc5\xa1ljajo, nastajajo prve simpatije in najstni\xc5\xa1ke ljubezni. Njihovo \xc5\xbeivljenje sestavljajo trenutki smeha in joka, obiski na vasi, kjer imajo Majini star\xc5\xa1i vikend, gasilske veselice, kontrolne naloge v \xc5\xa1oli, prepiri s so\xc5\xa1olci v dramskem kro\xc5\xbeku, treningi borilnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din ter priprave na \xc5\xa1olski ples v maskah. Poleg njih nastopa v zgodbi tudi dru\xc5\xbeba potepu\xc5\xa1kih fantov, ki osnovno\xc5\xa1olce stra\xc5\xa1ijo, jim grozijo in jim kradejo denar. Nih\xc4\x8de, niti policija, proti njim ne ukrepa, saj so mladoletni. Suma Katja, ki trenira borilne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine, se odlo\xc4\x8di s svojimi prijatelji narediti konec ustrahovanju. Na tako imenovani dan D prestra\xc5\xa1ijo fante in jih pre\xc5\xbeenejo iz svoje okolice. Ob koncu zgodbe se spoprijateljijo tudi so\xc5\xa1olci in so\xc5\xa1olke v razredu in se odlo\xc4\x8dijo skupaj zaigrati dramsko igro Osica Maja, zaradi katere so bili skregani od za\xc4\x8detka leta, saj so jo pripravili fantje v \xc5\xbeelji zafrkavati so\xc5\xa1olko Majo, ki pa je vse to na koncu le sprejela in odigrala glavno vlogo.\n_START_SECTION_\nAnaliza besedila\n_START_PARAGRAPH_\nZgodbo opisuje tretjeoseben pripovedovalec, ki ni vklju\xc4\x8den v noben dogodek. Povedi so kratke, veliko je dialoga. Pojavljajo se tudi slengovske besede (na Macino vpra\xc5\xa1anje Maji o tem, ali jo zelo boli osji pik, je Maja odgovorila s\xc2\xa0\xc2\xbbful\xc2\xab), pretiravanja (\xc2\xbbImel je tak\xc5\xa1no glavo\xc2\xab, je rekla Anita in raz\xc5\xa1irila roki na obe strani), reki (\xc2\xbbBarva laka je pomembna kot bi \xc5\xa1lo za \xc5\xbeivljenje in smrt\xc2\xab). Celotna knjiga je razdeljena na 12 kraj\xc5\xa1ih poglavij, vsak opisuje nov dogodek najstni\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja. V knjigi sta izpostavljena dva kraja dogajanja: mesto in vas. Majini star\xc5\xa1i imajo vikend na vasi, kamor hodijo po\xc4\x8ditnikovat. Maja vedno povabi s seboj tudi svoji prijateljici. \xc5\xbde po prvem opisanem obisku so jasno vidne razlike v na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja. Otroci iz vasi so preprostej\xc5\xa1i, nimajo enakih problemov kot otroci iz mest, imajo tudi druga\xc4\x8dne interese. Ukvarjajo se s taborni\xc5\xa1tvom in gasilstvom. Njihova glavna \xc5\xbeivljenjska misel je dru\xc5\xbeenje in ne tekmovalnost. Otroci iz mest se ukvarjajo z dramskim kro\xc5\xbekom, \xc5\xa1portom, manekenstvom, mu\xc4\x8dijo jih problemi s fanti ali dekleti ter star\xc5\xa1i, njihova glavna misel pa je biti najbolj\xc5\xa1i med vsemi. Zupan je dobro opisal tudi pojav nasilja med mladimi, tako verbalnega kot fizi\xc4\x8dnega. Opisane so pomanjkljivosti v \xc5\xa1olskem sistemu, ki dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo verbalno nasilje, in pomanjkljivosti v dru\xc5\xbebi, ki ne poskrbijo za varnost otrok. Kljub mnogim prijavam na policijo zaradi fizi\xc4\x8dnega nasilja (gro\xc5\xbenje, izsiljevanje, pretep) niso predstojni storili ni\xc4\x8desar, otroci pa so se bali sami sprehajati po mestu. Zato so se zna\xc5\xa1li sami in opravili problem (s fizi\xc4\x8dnim nasiljem), ki pa seveda ne bi smel biti pobuda za re\xc5\xa1evanje problemov v prihodnje.'