b'\n_START_ARTICLE_\nArahozija\n_START_PARAGRAPH_\nArahozija (staroperzijsko: Harauvati\xc5\xa1,\xc2\xa0\xc2\xbbbogata z vodo\xc2\xab) je bila satrapija Ahemenidskega cesarstva ob reki Tarnak v dana\xc5\xa1njem jugozahodnem Afganistanu. Pokrajina le\xc5\xbei ob poti, ki pelje iz zahodnega Irana preko gora v dolino Inda._NEWLINE_Arahozija je na jugozahodu mejila na Drangijano, pokrajino ob spodnjem toku reke Helmand, na severu na gorovje in dolino Gandara in na vzhodu na Satagidijo. V glavnem mestu Arahozije Kapisakani\xc5\xa1u (dana\xc5\xa1nji Kandahar v Afganistanu) je bilo kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de trgovskih poti: trgovci z zahoda so lahko krenili na severovzhod ob reki Tarnak proti dana\xc5\xa1njemu Kabulu in naprej v Punjab, ali pa na jugovzhod preko prelaza Bolan v dolino spodnjega Inda._NEWLINE_Arahozijo so pripojili Ahemenidskemu cesarstvu verjetno med vladanjem Kira Velikega (559-530 pr. n. \xc5\xa1t.), kar lahko sklepamo po perzijski trdnjavi v Kapisakani\xc5\xa1u, ki je bila zgrajena v tistem \xc4\x8dasu._NEWLINE_V sporih, do katerih je pri\xc5\xa1lo po smrti Kirovega sina in naslednika Kambiza II. poleti 522 pr. n. \xc5\xa1t. je Arahozija podprla perzijskega pretendenta Vahijazd\xc3\xa2ta. Zakoniti satrap Viv\xc3\xa2na je svoje ozemlje branil pred napadi Vahijazd\xc3\xa2tove vojske in jo 29. decembra 522 in 21. januarja 521 pr. n. \xc5\xa1t. dvakrat porazil, tako da je Arahozija pripadla kralju Dareju I. Velikemu._NEWLINE_Satrapa Viv\xc3\xa2na je nasledil neki Bakabadu\xc5\xa1, imena kasnej\xc5\xa1ih satrapov pa niso znana. Izjema je Barsent, ki je vladal v \xc4\x8dasu Dareja III. Kodomana. Perzija je bila takrat v vojni, zato je mo\xc5\xbeno, da je Arahoziji v normalnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah vladal satrap Drangijane._NEWLINE_Marca 329 pr. n. \xc5\xa1t. je Arahozijo obiskal makedonski kralj Aleksander Veliki. Po njegovem obisku so Kapisakani\xc5\xa1 preimenovali v Aleksandrijo v Arahoziji. Po Aleksandrovi smrti je postala del Selevkidskega imperija. Kasneje je za nakaj \xc4\x8dasa pripadala indijskemu cesarju A\xc5\xa1oka Mauriji (272-232 pr. n. \xc5\xa1t.), znanemu po njegovih\xc2\xa0\xc2\xbbskalnih ediktih\xc2\xab. V 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je pripadala Sakancem in Partijcem. Po Sakancih se je imenovala Sakastan, iz \xc4\x8desar se je razvilo sodobno ime S\xc4\xabst\xc4\x81n (pokrajina med dana\xc5\xa1njim Iranom in Afganistanom).'