b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Silvester II.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 963 je Gerbert od\xc5\xa1el v samostan St. Gerald v Aurillacu. Leta 967 je obiskal samostan grof Borrell iz Barcelone. Predstojnik samostana je prosil grofa, da bi Gerbert od\xc5\xa1el z njim v \xc5\xa0panijo \xc5\xa1tudirat matematiko. V naslednjih letih je Gerbert \xc5\xa1tudiral v Barceloni, ki je bila pod upravo kristjanov, in mogo\xc4\x8de v islamskih mestih Kordobi in Sevilli._NEWLINE_Leta 969 je grof Borrell romal v Rim in vzel s seboj Gerberta. Tu je Gerbert sre\xc4\x8dal pape\xc5\xbea Janeza XIII. in cesarja Otona I. Pape\xc5\xbe je prepri\xc4\x8dal Gerberta, da naj pou\xc4\x8duje cesarjevega mladega sina, kasnej\xc5\xa1ega cesarja Otona II. Nekaj let kasneje je Oton poslal Gerberta v stolno \xc5\xa1olo v Reims, kjer ga je reim\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Adalberon (tudi Adalbero) kmalu imenoval za u\xc4\x8ditelja._NEWLINE_Ko je Oton II. 983 postal svetorimski cesar, je imenoval Gerberta za predstojnika samostana v Bobbiu v Piacenzi, vendar se je Gerbert kmalu vrnil v Reims._NEWLINE_Po smrti Otona II. 984 se je Gerbert za\xc4\x8del ukvarjati s politiko tistega \xc4\x8dasa. Leta 985 je s pomo\xc4\x8djo nad\xc5\xa1kofa Adalbera nasprotoval poskusu karolin\xc5\xa1kega kralja Lotarja, da bi odvzel Otonu III. pokrajino Loreno, in pri tem podprl Huga Capeta. Capet je postal francoski kralj in tako kon\xc4\x8dal karolin\xc5\xa1ko vejo kraljev._NEWLINE_Adalberon je leta 988 umrl. Gerbert bi bil njegov najprimernej\xc5\xa1i naslednik, vendar je Capet imenoval Arnulfa Reim\xc5\xa1kega, Lotarjevega nezakonskega sina. Arnulfa so leta 991 zaradi domnevne zarote proti kralju odstavili in za njegovega naslednika kon\xc4\x8dno izbrali Gerberta. Njegovi izvolitvi pa so zelo nasprotovali in zaradi tega je pape\xc5\xbe Janez XV. poslal pape\xc5\xa1kega odposlanca v Francijo, ki je za\xc4\x8dasno razveljavil njegovo \xc5\xa1kofovsko slu\xc5\xbebo. Gerbert je posku\xc5\xa1al pokazati, da je bil ta odlok nezakonit. Naslednji cerkveni zbor leta 995 je razglasil Arnulfovo odstavitev za neveljavno._NEWLINE_Gerbert je postal u\xc4\x8ditelj in tudi svetovalec Otonu III. Pape\xc5\xbe Gregor V., Otonov bratranec, je leta 998 imenoval Gerberta za nad\xc5\xa1kofa Ravene. Leta 999 ga je cesar imenoval za Gregorjevega naslednika. Gerbert je prevzel ime Silvester II. (po Silvestru I., svetovalcu Konstantina Velikega). Kmalu potem, ko je postal pape\xc5\xbe, je potrdil svojemu nekdanjemu tekmecu Arnulfu mesto reim\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa._NEWLINE_Leta 1001 se je nahujskano rimsko ljudstvo uprlo cesarju in zaradi tega sta morala Oton III. in Gerbert prebe\xc5\xbeati v Ravenno. Oton III. je dvakrat posku\xc5\xa1al ohraniti oblast v mestu, a je pri tretjemu poskusu leta 1002 umrl. Gerbert se je po cesarjevi smrti vrnil v Rim, \xc4\x8deprav je bilo na oblasti uporno plemstvo pod vodstvom dru\xc5\xbeine Krescencijev.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nGerbert je med drugim pou\xc4\x8deval tudi v Magdeburgu. Konstruiral je son\xc4\x8dno uro, abak in globus. Pripisujejo mu konstrukcijo prve mehanske ure v zgodovini sploh. V Reimsu je skonstruiral hidravli\xc4\x8dne orgle, ki so preka\xc5\xa1ale vsa do tedaj znana glasbila, pri katerih so morali \xc4\x8drpati zrak ro\xc4\x8dno._NEWLINE_Pod vplivom Boetija je napisal nekaj razprav, kot matematik pa je pomemben predvsem zato, ker je bil eden prvih zahodnih u\xc4\x8denjakov, ki so \xc5\xa1li v \xc5\xa0panijo prou\xc4\x8devat matematiko arabskega sveta. V svojih razpravah je obravnaval probleme iz kvadrivija in filozofije.\n_START_SECTION_\nIznajdba in uporaba \xc5\xa1tevilk\n_START_PARAGRAPH_\nVerjetno je avtor Knjige o deljenju \xc5\xa1tevil in Pravil o ra\xc4\x8dunanju na abaku. V pismu leta 984 je zaprosil Lipitusa za prevod arabske astronomske razprave. Verjetno je v svojem delu opisal uporabo astrolaba. To delo je 50 let kasneje uredil Herman Hromi ._NEWLINE_Arabski matematiki v \xc5\xa0paniji so izna\xc5\xa1li \xc5\xa1e druga\xc4\x8den na\xc4\x8din zapisovanja \xc5\xa1tevil kot je bil poznej\xc5\xa1i indijski. Njihove \xc5\xa1tevilke, ki so jih izna\xc5\xa1li in so prvi\xc4\x8d omenjene v rokopisih iz leta 874, so se imenovale \xc4\x8drke prahu huruf al-ghubar (gobar) in so jih pred tem uporabljali skupaj z abaku podobnim pe\xc5\xa1\xc4\x8denim ra\xc4\x8dunalom. Ve\xc4\x8dina raziskovalcev meni, da so bile ghubar \xc5\xa1tevilke indijskega porekla: prav tako kot hindujske \xc5\xa1tevilke, ki so jih prevzeli leta 814 in jih je Al Hvarizmi leta 820 imenoval hindi \xc5\xa1tevke, da bi s tem pokazal na njihovo indijsko poreklo. Drugi, kot na primer E. Woepcke, trdijo, da so bile v rabi v \xc5\xa0paniji \xc5\xa1e pred prihodom Arabcev; N. Bubnov pa meni, da so gr\xc5\xa1ko-rimskega porekla, ker naj bi jih uporabljali na podobnem ra\xc4\x8dunalu, kot je abak. Gerbert jih je prvi v Evropi znanstveno opisal. Njegovo delo se je pojavilo okoli 100 let po najzgodnje\xc5\xa1ih tovrstnih arabskih rokopisih iz leta 874. Dana\xc5\xa1nje evropske \xc5\xa1tevilke so bolj podobne ghubar \xc5\xa1tevkam kot pa hindi \xc5\xa1tevkam. Al-Karad\xc5\xbei je v svojem delu Prav\xc5\xa1nja koli\xc4\x8dina v aritmetiki (al-Kafi fi al-Hisab), najpomembnej\xc5\xa1em arabskem matemati\xc4\x8dnem u\xc4\x8dbeniku, pisal vsa \xc5\xa1tevila \xc5\xa1e s \xc4\x8drkami, \xc4\x8deprav se je zelo zgledoval tudi po Diofantu. Drugi, ki pa so sledili staro semitsko in gr\xc5\xa1ko prakso so \xc5\xbee uporabljali gr\xc5\xa1ke \xc4\x8drke hisab al-d\xc5\xbeumal._NEWLINE_\xc4\x8ceprav Arabci niso izna\xc5\xa1li ni\xc4\x8dle, je Gerbert njen arabski pojem z njihovimi \xc5\xa1tevilkami prinesel v Evropo, kar ka\xc5\xbeeta besedi ni\xc4\x8d, prazno  in cifra  z istim pomenom. Po Georgesu Ifrahu, ki je leta 1981 izdal knjigo Svetovna zgodovina \xc5\xa1tevil, so si ni\xc4\x8dlo izmislili indijski mistiki, ko so hoteli zapisati Brahmovo starost in razse\xc5\xbenost Vesolja. Morali so uporabiti zelo velika \xc5\xa1tevila, saj so Brahmi prisojali 3000 milijard let. Prvi znani zapis je Ifrah na\xc5\xa1el v nekem indijskem besedilu, ki ima astronomsko vsebino in opisuje lego planetov in zvezd. Njegovo starost je lahko celo natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dil: nedelja 25. avgust 458. Zaradi tega si je Gerbert prislu\xc5\xbeil sloves \xc4\x8darovnika in alkimista._NEWLINE_Ifrah je naposled odkril, da ni mogo\xc4\x8de ra\xc4\x8dunati z rimskimi \xc5\xa1tevilkami. V Evropi so ra\xc4\x8dunali v tistem \xc4\x8dasu tako, da so premikali figure po \xc5\xa1ahovnici za damo. Beseda ra\xc4\x8dunati  izvira iz latinske besede za kamen  v spomin na kupe kamen\xc4\x8dkov, ki so jih ljudje uporabljali za \xc5\xa1tetje in ka\xc5\xbee tudi na to, da so ghubar \xc5\xa1tevke vsekakor arabske, \xc4\x8deprav imajo enak pomen, saj se z rimskimi ni dalo tako uglajeno ra\xc4\x8dunati brez pozicijskega sistema.\n_START_SECTION_\nPriznanje ogrskega in poljskega kraljestva\n_START_PARAGRAPH_\nGerbert je z odobritvijo in naklonjenostjo svetorimskega cesarja mad\xc5\xbearskemu vojvodu Vajku, ki je po krstu postal \xc5\xa0tefan - in se je imenoval kot kralj \xc5\xa0tefan I., v za\xc4\x8detku januarja leta tiso\xc4\x8d poslal kraljevsko krono skupaj z apostolskim kri\xc5\xbeem in pismom o blagoslovu in ga s tem uradno priznal kot evropskega kralja. Podobno je potrdil tudi poljskega kralja._NEWLINE_Kot pape\xc5\xbe se je mo\xc4\x8dno zavzel proti razvadi simonije  in podpiral duhovni\xc5\xa1ki celibat. Za \xc5\xa1kofe je imenoval  mo\xc5\xbee z neomade\xc5\xbeevano preteklostjo.\n_START_SECTION_\nSpisi\n_START_PARAGRAPH_\nGerbert je napisal vrsto del, ki obravnavajo zlasti vpra\xc5\xa1anja filozofije, kvadrivija in matematike. Verjetno je napisal \xc5\xbdivljenje sv. Adalberta, pra\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa, kakor tudi \xc5\xbdivljenje cesarice Adelajde, kar pa nekateri osporavajo. Gerbertovi spisi so iz\xc5\xa1li v 139. zvezku Patrologia Latina (PL), in so dostopna tudi na spletu.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Oton III. umrl 23. januarja 1002, je pape\xc5\xbe Silvester ostal brez cesarske podpore in je bil na milost in nemilost prepu\xc5\xa1\xc4\x8den poni\xc5\xbeevanju od strani mogo\xc4\x8dne rodovine Krescencijev, ki jo je vodil takrat Giovanni Crescenzi III. (\xe2\x80\xa01012). _NEWLINE__NEWLINE_Silvester II. je umrl dobro leto potem: 3. maja 1003 ga je med ma\xc5\xa1evanjem v baziliki Santa Croce in Gerusalemme ob\xc5\xa1la slabost, ki ga je 12. maja pripeljala v grob. Pokopali so ga v Lateranu.'