b'\n_START_ARTICLE_\nTone \xc5\xbderjal\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbderjal je v Ljubljani obiskoval klasi\xc4\x8dno gimnazijo (1926-1934), se v tem \xc4\x8dasu vklju\xc4\x8dil v narodno napredno gibanje in deloval pri ilegalni centralni tehniki KPJ za Slovenijo ter bil 1934 sprejet v KPJ. Ko je bila partijska tehnika pri kateri je sodeloval odkrita, je bil novembra 1934 kot dijak v 8. razredu gimnazije aretiran, v Ljubljani zaprt 9 mesecev in izklju\xc4\x8den iz vseh srednjih \xc5\xa1ol v Jugoslaviji. Po prihodu iz zapora je nadaljeval s politi\xc4\x8dnim delom, bil 1937 ponovno obsojen na leto in pol zapora, ki ga je prebil v Sremski Mitrovici. Po prestani kazni je v Ljubljani deloval pri delavsko kulturnem dru\xc5\xa1tvu Vzajemnost in ustanavljal marksisti\xc4\x8dne kro\xc5\xbeke v mestu in okolici. Po kapitulaciji jugoslovanske vojske aprila 1941 se je vklju\xc4\x8dil v NOB, se je umaknil v ilegalo in si nadel ilegalno ime Alojz \xc5\xbdumer. Deloval v centalni tehniki KPS v Ljubljani in bil od marca 1942 vodja ciklostilnih tehnik pri ljubljanskem okoli\xc5\xa1kem okro\xc5\xbeju. Sredi maja 1942 so ga italijanski fa\xc5\xa1isti na Je\xc5\xbeici ujeli, v ljubljanskih zaporih zasli\xc5\xa1evali in mu\xc4\x8dili. Ko so v za\xc4\x8detku junija 1942 aktivisti v \xc5\xa0i\xc5\xa1ki ubili italijanskega fa\xc5\xa1ista, so Italijani izbrali v ljubljanskih zaporih 7 talcev, med njimi tudi \xc5\xbderjala in v Gramozni jami ustrelili. Za narodnega heroja je bil progla\xc5\xa1en 1953.'