b'\n_START_ARTICLE_\nSesterc\n_START_PARAGRAPH_\nSesterc (latinsko sestertivs nvmmvs ali samo sestertivs) je bil rimski kovanec, ki se je sprva imenoval semis-tertius \xe2\x80\x93 poltretji, ker je bil vreden 2 \xc2\xbd asa. V Rimski republiki je bil majhen srebrnik, ki so ga izdajali bolj redko, v Rimskem cesarstvu pa velik medeninast kovanec. Ozna\xc4\x8den je bil z IIS.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSesterc so uvedli leta 211 pr. n. \xc5\xa1t. kot majhen srebrnik, ki je bil vreden \xc4\x8detrt denarija oziroma \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x81\xe2\x82\x80\xe2\x82\x80 aurea. Ker je srebrni denarij tehtal pribli\xc5\xbeno 4,5 g in bil precenjen na 10 g srebra, je bil sesterc vreden 2,5 g srebra. V praksi sta bila oba kovanca obi\xc4\x8dajno prelahka._NEWLINE_Ko je bil denarij zaradi postopnega zmanj\xc5\xa1evanja mase in razvrednotenja asa prevrednoten na 16 asov, je bil sesrterc ustrezno prevredoten na 4 ase in je \xc5\xa1e vedno veljal \xc4\x8detrt denarija. Izdajal se je ob\xc4\x8dasno do leta 44 pr. n. \xc5\xa1t. in mnogo manj pogosto kot denarij._NEWLINE_Okoli leta 23 pr. n. \xc5\xa1t. je cesar Avgust izvedel denarno reformo, s katero je sesterc postal velik medeninast kovanec. Njegova vrednost je bila \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x81\xe2\x82\x80\xe2\x82\x80 aurea. Sesterc je bil najve\xc4\x8dji medeninast kovanec, ki je bil v obtoku do poznega 3. stoletja. Ve\xc4\x8dina kovancev je bila iz kovnice v Rimu, po letu 64 pa so ga med vladanjem cesarjev Nerona (54\xe2\x80\x9368) in Vespazijana (69\xe2\x80\x9379) kovali tudi v Lugdunumu (Lyon). Lugdunski sesterci so se od rimskih razlikovali po majhni zemeljski obli ali napisu pod podobo cesarja._NEWLINE_Medeninasti sesterci so imeli premer 32\xe2\x80\x9334 mm, debelino pribli\xc5\xbeno 4 mm in maso 25-28 g. Izdelani so bili iz zlato rumene medenine, imenovane orihalcum \xe2\x80\x93 zlati baker, ki je imela la\xc5\xbeni videz zlata. Medenina je bila pribli\xc5\xbeno dvakrat dra\xc5\xbeja od brona, zato je bil polsesterc (dupondij), ki je imel pribli\xc5\xbeno enak premer in debelino kot bronasti as, vreden pribli\xc5\xbeno dva asa._NEWLINE_Sesterci, ki so se kovali v poznem 3. stoletju, so bili tako po kakovosti kovine kot po kakovosti izdelave mnogo slab\xc5\xa1i od prvotnih. Cesarji so svoje sesterce kovali s pretaljanjem starih, kar je povzro\xc4\x8dilo postopno zmanj\xc5\xa1evanje vsebnosti cinka v medenini. Pri taljenju je namre\xc4\x8d zaradi visoke temperature, ki je potrebna za taljenja bakra, del cinka izparel in zgorel (cink se tali pri 419 \xc2\xb0C, baker pa pri 1085 \xc2\xb0C). Primanjkljaj so nadomestili z bronom ali celo s svincem. Kasnej\xc5\xa1i sesterci, na primer Hostilijanovi (251), so bili zato temnej\xc5\xa1i._NEWLINE_Stalna inflacija, ki jo je povzro\xc4\x8dalo razvrednotenje srebrne valute, je povzro\xc4\x8dila tudi stalno zmanj\xc5\xa1evanje vrednost sesterca in manj\xc5\xa1ega asa. V 1. stoletju sta zato dupondij in as postala drobi\xc5\xbe, v 2. stoletju pa je njuno vlogo prevzel sesterc. V 3. stoletju je bilo v srebrnikih vedno manj srebra in vedno ve\xc4\x8d bakra ali brona. V 260. in 270. letih je glavna denarna enota postal dvojni denarij \xe2\x80\x93 antoninijan, ki je bil praviloma izdelan iz brona. Teoreti\xc4\x8dno je bil vreden osem sestercev, povpre\xc4\x8den sesterc pa je bil vreden mnogo ve\xc4\x8d kot kovina, iz katere je bil izdelan._NEWLINE_Zadnje sesterce je izdajal cesar Avrelijan (270\xe2\x80\x93275). Proti koncu njihovega izdajanja so postali tako majhni in nekakovostni, da je cesar Decij Trajan (249\xe2\x80\x93251) uvedel dvojne sesterce, ki jih je kasneje v velikih koli\xc4\x8dinah koval tudi galski cesar Postumij (259\xe2\x80\x93268). Slednji je pogosto uporabljal obrabljene stare sesterce, na katere je vtisnil svojo podobo in drug napis. Dvojni sesterc se je razlikoval od sesterca po kroni na cesarjevi glavi. Na enak na\xc4\x8din sta se razlikovala tudi dupondij od asa in antoninijan od denarija._NEWLINE_Nazadnje se je zgodilo tisto, kar je bilo neizbe\xc5\xbeno. Mnogo sestercev so iz obtoka umaknili dr\xc5\xbeava in ponarejevalci, ki so jih pretalili in prekovali v razvrednotene antoninijane in s tem \xc5\xa1e pove\xc4\x8dali inflacijo. Po denarnih reformah v 4. stoletju sesterc ni ve\xc4\x8d igral nobene vloge in od\xc5\xa1el v zgodovino.\n_START_SECTION_\nSesterc kot obra\xc4\x8dunska enota\n_START_PARAGRAPH_\nSesterc se je uporabljal tudi kot standardna obra\xc4\x8dunska enota, ki se je na dokumentih ozna\xc4\x8devala s HS. Veliki zneski so se zapisovali s tiso\xc4\x8d sestercev (sestertium milia). Premo\xc5\xbeenje izjemno bogatega generala in politika Rimske republike Marka Licinija Krasa, ki je zatrl Spartakov upor, je bilo po mnenju Plinija Starej\xc5\xa1ega vredno 200 milijonov sestercev._NEWLINE_\xc5\xa0truca kruha je stala pribli\xc5\xbeno pol sesterca, sekstarij (~0,5 litra) vina pa od manj kot pol do ve\xc4\x8d kot enega sesterca. Modij (6,67 kg) p\xc5\xa1enice je v Pompejih leta 79 stal 7 sestercev, r\xc5\xbei 3 sesterce, \xc4\x8deber 2 sesterca in tunika 15 sestercev. Osel je stal 500 sestercev. _NEWLINE_Dokumenti iz Pompejev pri\xc4\x8dajo, da je bil su\xc5\xbeenj na dra\xc5\xbebi prodan za 6.252 sestercev, tablica iz Londinija (rimski London) iz leta 75\xe2\x80\x93125 pa, da je bilo galsko dekle, su\xc5\xbenja z imenom Fortunata, prodana za 600 denarijev, se pravi 2.400 sestercev, in da jo je kupil mo\xc5\xbe z imenom Veget. Primerjava s sedanjimi cenami in vrednostmi je izredno te\xc5\xbeka. Ve\xc4\x8dino 1. stoletja je bila letna pla\xc4\x8da navadnega legionarja 900 sestercev. Pod Domicijanom (81-96) je narasla na 1.200 sestercev, kar je zneslo 3,3 sesterca na dan. Legijonar je pol vsote porabil za pre\xc5\xbeivetje, drugo polovico, \xc4\x8de je imel sre\xc4\x8do, da je pre\xc5\xbeivel, pa mu je dr\xc5\xbeava izpla\xc4\x8dala v gotovini. V anti\xc4\x8dnem Rimu je bil njegov standard primerljiv s standardom plebejcev in su\xc5\xbenjev.\n_START_SECTION_\nNumizmati\xc4\x8dna vrednost\n_START_PARAGRAPH_\nSesterci so med numizmatiki zelo cenjeni, ker so zaradi velikega premera graverjem (caelatores) omogo\xc4\x8dali izdelavo podrobnih portretov in raznih prizorov. Najbolj znameniti so Neronovi (54-68) sesterci, skovani v letih 64 do 68, ki spadajo med najbolj dodelane kovance v zgodovini. Kruto realisti\xc4\x8dni Neronovi portreti in elegantne podobe ne reverzu so zelo vplivale celo na renesan\xc4\x8dne umetnike. Serija Hadrijanovih (117-138) sestercev, na katerih so podobe z njegovih potovanj po cesarstvu, so izjemen prikaz cesarstva na vi\xc5\xa1ku njegove mo\xc4\x8di. Na njih je prvi\xc4\x8d v zgodovini na kovancu upodobljena Britanija. Podobo je ponovno o\xc5\xbeivel kralj Karel II. Angle\xc5\xa1ki (1660-1685). Na kovancih Zdru\xc5\xbeenega kraljestva je ostala vse do njihovega preoblikovanja leta 2008._NEWLINE_Zelo kakovostni primerki sestercev so na dra\xc5\xbebi leta 2008 dosegli ceno preko milijon dolarjev. Najdragocenej\xc5\xa1i primerek, ki je bil nekaj let razstavljen v Britanskem muzeju, je bronast sesterc Hadrijana Britanika, na katerem Hadrijan govori rimskim vojakom v Britaniji. Hadrijan je dal na meji med Rimsko Britanijo in \xc5\xa0kotsko zgraditi obrambni zid, ki se imenuje po njem. Kovanec, ki je resni\xc4\x8dno izjemno kakovosten, \xc4\x8deprav so ga skovali pred skoraj 2.000 leti, je vreden 1,5-2 milijona britanskih funtov. Kovanec je v zasebni zbirki._NEWLINE_Cene obrabljenih, vendar \xc5\xa1e \xc4\x8ditljivih kovancev, so zaradi njihove \xc5\xa1tevilnosti okoli 20 \xe2\x82\xac.'