b"\n_START_ARTICLE_\nSmu\xc4\x8darski skoki\n_START_SECTION_\n1796: Prva omemba\n_START_PARAGRAPH_\nPo navedbah nizozemskega admirala Cornelius de Jonga iz njegove knjige Reizen naar de kap, prvi poskusni skoki datirajo v leto 1796. V tej knjigi je opisano, kako so se norve\xc5\xa1ki vojaki spu\xc5\xa1\xc4\x8dali po strehah kme\xc4\x8dkih skednjev in trdo pristali na tla. Ugotovili so, da bi trd pristanek lahko ubla\xc5\xbeili s skokom po strmem hribu. Seveda tukaj ni \xc5\xa1lo za pravo \xc5\xa1portno skakanje, ampak bolj za poizkuse. Prvi uradno zabele\xc5\xbeen skok se je zgodil dvanajst let kasneje.\n_START_SECTION_\n1808: Prvi zabele\xc5\xbeen skok\n_START_PARAGRAPH_\nSmu\xc4\x8darski skoki prvotno izvirajo iz Norve\xc5\xa1ke. Prvi pravi in z izmerjeno dol\xc5\xbeino uradno zabele\xc5\xbeen skok v zgodovini, se je zgodil 22. novembra 1808 pri cerkvici v Eidsbergu na Norve\xc5\xa1kem. Dansko-Norve\xc5\xa1ki polkovnik Olaf Rye se je pred svojimi voja\xc5\xa1kimi kolegi \xc5\xbeelel pobahati in pokazati pogum, ter za tiste \xc4\x8dase sko\xc4\x8dil neverjetnih 9.5 metra.\n_START_SECTION_\n1862: Prva tekma in ocene za slog\n_START_PARAGRAPH_\nPrva zabele\xc5\xbena javna tekma pred publiko je bila organizirana 22. januarja 1862 v kraju Trysil na Norve\xc5\xa1kem. To je bila tudi prva tekma, na kateri so sodniki za slog in eleganco delili ocene. Tekmovalci so morali dokon\xc4\x8dati tri skoke brez padcev, pravila pa so bila dolo\xc4\x8dena vnaprej. Iz poro\xc4\x8dila obljavljenega v norve\xc5\xa1kem \xc4\x8dasopisu Morgenbladet je jasno razvidno, da je bila tekma zabavnega zna\xc4\x8daja, a hkrati dr\xc5\xbeavno tekmovanje z mo\xc4\x8dnim nabojem.\n_START_SECTION_\n1866: Prva tekma v Oslu\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1866 je bilo blizu stare cerkve Aker v Oslu/Christiania, organizirano prvo smu\xc4\x8darsko tekmovanje organizirano kot kombinacija teka na smu\xc4\x8deh, slaloma in smu\xc4\x8darskih skokov, ki je privabilo 2,000 ljudi.\n_START_SECTION_\n1868: Norheim izumil telemark\n_START_PARAGRAPH_\nNorve\xc5\xa1ki pionir modernega smu\xc4\x8danja Sondre Norheim, je svojo prvo tekmo zmagal leta 1868 v Oslu/Christiania in z 19,5 metra postavil sploh drugi svetovni rekord v zgodovini. Norheim je znan kot izumitelj telemark smu\xc4\x8danja, ki je rekreativno vozil tudi smuk in glede na njegove inovacije postal slaven v lokalnem okolju. Njegov prispevek v razvoju smu\xc4\x8darske tehnologije je ogromen, saj je dizajniral novo opremo, za tisti \xc4\x8das revolucionarne smu\xc4\x8darske vezi ter nove zaobljene smu\xc4\x8di, ki so omogo\xc4\x8dale la\xc5\xbeji zavoj. Izumil je tudi telemark smu\xc4\x8do, ki je bila prototip za ves nadaljnji razvoj smu\xc4\x8di. Sondre Norheim je bil s strani svojih prijateljev in znancev progla\xc5\xa1en za velemojstra umetnosti smu\xc4\x8danja. Prosto smu\xc4\x8danje je kombiniral s skoki in slalomom.\n_START_SECTION_\n1879: Husebyrennene\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo pravo resno in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e znano tekmovanje, imenovano Husebyrennene (Huseby), je bilo leta 1879 organizirano v Oslu, kjer je Olaf Haugann z 20 metri postavil nov svetovni rekord. Raziskovalec Fridtjof Nansen je bil izku\xc5\xa1en smu\xc4\x8dar in je leta 1881 na tekmovanju Huseby zasedel sedmo mesto. Med leti 1884 in 1886 so bili skoki in teki zdru\xc5\xbeeni v eno tekmovanje: leta 1886 so bili skoki in teki na Huseby izvedeni lo\xc4\x8deno v razli\xc4\x8dnih dnevih, kon\xc4\x8dni rezultati pa so bili na koncu se\xc5\xa1teti v en rezultat, podobno kot danes nordijska kombinacija.\n_START_SECTION_\n1892: Holmenkollen\n_START_PARAGRAPH_\nTekmovanje Husebyrennene se je leta 1892, ki je potekalo enkrat letno, preselilo v Oslo, natan\xc4\x8dneje na skakalnico Holmenkollen, ki je kasneje postala prava meka smu\xc4\x8darskih skokov, kar velja \xc5\xa1e danes. Do leta 1933 so skoki potekali samo v okviru nordijske kombinacije. Da se tekme skokov lo\xc4\x8dijo od nordijske kombinacije se imenujejo spesielt hopprenn (samo skoki). Tekmovanje je postalo mednarodno \xc5\xa1ele v 1920ih letih.\n_START_SECTION_\n1918: Kongsberger tehnika\n_START_PARAGRAPH_\nTehniko skakanja Kongsberger (norve\xc5\xa1ko: Kongsbergknekk) sta v mestu Kongsberg na Norve\xc5\xa1kem, takoj po prvi svetovni vojni, izumila norve\xc5\xa1ka skakalca Jacob Tullin Thams in Sigmund Ruud. Tehnika je bila znana po tem, da je bil zgornji del telesa upognjen v bokih z rokami naprej in paralelno dr\xc5\xbeo smu\xc4\x8di. V\xc4\x8dasih so tudi z rokami \xc5\xbeivahno krilili v kro\xc5\xbenih gibih naprej, nekako v stilu ptic. Ta tehnika je omogo\xc4\x8dila in prinesla razvoj dol\xc5\xbeine skokov od 45 do \xc4\x8dez 100 metrov dol\xc5\xbeine in je bila v rabi vse do leta 1949, ko jo je nadomestila Windisch in nekaj let kasneje \xc5\xa1e paralelna D\xc3\xa4scher tehnika.\n_START_SECTION_\n1924: Olimpijski debi\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xa1ki skoki so v olimpijski program uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni \xc5\xbee vse od prvih Zimskih olimpijskih iger 1924, seveda takrat samo z eno tekmo na srednji skakalnici. Prvi olimpijski zmagovalec je postal norve\xc5\xa1ki skakalec Jacob Tullin Thams.\n_START_SECTION_\n1925: Prvo nordijsko svetovno prvenstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovno prvenstvo v nordijskem smu\xc4\x8danju je bilo prvi\xc4\x8d organizirano leta 1925 v mestu Jansk\xc3\xa9 L\xc3\xa1zn\xc4\x9b na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kem, z eno tekmo na veliki skakalnici. \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki skakalec Willen Dick je postal prvi svetovni prvak.\n_START_SECTION_\n1929: Skoki prodrejo na Japonsko\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1929 so norve\xc5\xa1ki in\xc5\xa1truktorji prispeli na Japonsko z namenom, da bi tam doma\xc4\x8dine seznanili s tem \xc5\xa1portom in jih za\xc4\x8deli trenirati. Dve leti kasneje so odprli veliko skakalnico v Saporu, ki \xc5\xa1e do danes ostaja njihov najve\xc4\x8dji in nacionalni pano\xc5\xbeni center. Japonska je danes tako pri mo\xc5\xa1kih kot pri \xc5\xbeenskah ena izmed vodilnih sil v skokih, ki je dvakrat gostila zimske olimpijske igre, dala nekaj olimpijskih prvakov in zmagovalcev novoletnih turnej.\n_START_SECTION_\n1934: Otvoritev Bloudkove velikanke\n_START_PARAGRAPH_\n4. februarja 1934 so tako slovesno odprli po krivici poimenovano Bloudkovo velikanko (namesto Ro\xc5\xbemanovo) z dr\xc5\xbeavnim prvenstvom Kraljevine Jugoslavije na katerem je zmagal doma\xc4\x8din Franc Palme. Z 55 metri je postavil prvi rekord skakalnice in z 60 metri \xc5\xa1e drugega ter hkrati nov dr\xc5\xbeavni rekord. 25. marca 1934 so organizirali \xc5\xa1e prvo mednarodno tekmovanje na katerem je Birger Ruud z 92 metri postavil prvi svetovni rekord dose\xc5\xbeen v Planici. Kasneje je njegov brat pristal pri 94 metrih, dol\xc5\xbeini novega svetovnega rekorda, a \xc5\xbeal podrsal.\n_START_SECTION_\n1936: Prvi polet \xc4\x8dez 100 metrov\n_START_PARAGRAPH_\n15. marca 1936 je avstrijski skakalec Sepp Bradl, kot prvi \xc4\x8dlovek preletel takrat magi\xc4\x8dno mejo 100 metrov in to pred o\xc4\x8dmi objokanih norve\xc5\xbeanov. Sko\xc4\x8dil je 101,5 metra in postavil nov svetovni rekord, a so mu tabli kjer so objavljali daljave pripisali samo 101 meter, saj je bilo na tabli prostora samo za tri \xc5\xa1tevilke. Ta napa\xc4\x8dna daljava je \xc5\xa1la takoj v \xc4\x8dasopise \xc5\xa1irom sveta, tako da so jo \xc5\xa1ele \xc4\x8dez leta uradno popravili. S tem dnem se je pravzaprav rodila nova disciplina, smu\xc4\x8darski poleti.\n_START_SECTION_\n1938: Kongres v Helsinkih prizna polete\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1938 je Sepp Bradl z 107 metri \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d izbolj\xc5\xa1al svetovni rekord. Tega leta je namesto Bloudka, ki ni hotel ali upal zagovarjati svojih na\xc4\x8drtov, na kongres FIS v Helsinki od\xc5\xa1el kar Joso Gorec, ki se je z FIS ostro pogajal da uradno priznajo polete kot novo disciplino, vendar so bili vodilni mo\xc5\xbeje zelo proti temu. Na sre\xc4\x8do je imel mo\xc4\x8dno podpora mo\xc5\xbea kot je Sir Arnold Lunn, avtor pravil sodobnega slaloma in smuka in ki je dejal da tekmovanj v poletih nikakor ne bodo mogli prepre\xc4\x8diti. Lunn je imel tudi sam probleme z FIS, pri priznanju slaloma in smuka. Gorec je opozoril FIS, da \xc5\xa1e zmeraj niso sprejeli pravilnika za skakalnice ve\xc4\x8dje od 80 metrov. Pri tej pobudi se je Gorcu pridru\xc5\xbeil in ga podprl tudi Reinhard Straumann. FIS je tako kon\xc4\x8dno dovolila in priznala polete, vendar le v \xc5\xa1tudijske namene._NEWLINE_27. februarja 1938 je bila v okviru tekmovanja First Annual Southern California Open Ski Meet, izvedena tekma pod umetnimi lu\xc4\x8dmi na umetno zgrajeni skakalnici na ameri\xc5\xa1kem stadionu Los Angeles Memorial Coliseum. Tekmo si je ogledalo kar 88,000 gledalcev. To je do zdaj edina skakalna tekma v zgodovini, ki so jo izvedli na nogometnem stadionu.\n_START_SECTION_\n1949: Windisch tehnika\n_START_PARAGRAPH_\nWindisch tehniko je leta 1949 izumil nem\xc5\xa1ki skakalec Erich Windisch. \xc5\xa0lo je za modifikacijo Kongsbergerjeve tehnike z bolj\xc5\xa1o aerodinamiko, saj so bile roke namesto nazaj bli\xc5\xbee bokom, zgornji del telesa pa \xc5\xa1e zmeraj upognjen.\n_START_SECTION_\n1953: Novoletna turneja\n_START_PARAGRAPH_\nPresti\xc5\xbena avstrijsko/nem\xc5\xa1ka Novoletna turneja (original: Vierschanzentournee) je bila prvi\xc4\x8d organizirana 1. januarja 1953 v Garmisch-Partenkirchnu. Legendarni avstrijski skakalec Sepp Bradl je osvojil prvo turnejo.\n_START_SECTION_\n1954: Premiera na plastiki\n_START_PARAGRAPH_\nPlasti\xc4\x8dno podlago je izumil vzhodnonem\xc5\xa1ki skakalec jumper Hans Renner. Prvi poizkusni skoki brez publike so bili sicer izvedeni \xc5\xbee 31. oktobra 1954 na skakalnici \xc2\xbbRegenbergschanze\xc2\xab\xc2\xa0v vzhodnonem\xc5\xa1kem mestu Zella-Mehlis. Prvo uradno tekmo na plastiki pa so pred 15,000 glavo mno\xc5\xbeico, izvedli 21. novemra 1954 na skakalnici \xc2\xbbWadeberg Jugendschanze K40\xc2\xab\xc2\xa0v Oberhofu in tako je ta postala prva skakalnica na svetu s plasti\xc4\x8dno maso. Le ta je bila povsem na novo zgrajena tik zraven stare skakalnice \xc2\xbbTh\xc3\xbcringenschanze\xc2\xab. Vzhodnonem\xc5\xa1ki skakalec Werner Lesser je z 41 in 42 metri postavil prva dva svetovna rekorda na plastiki. _NEWLINE_Nekje sredi 1950ih let je \xc5\xa1vicarski skakalec Andreas D\xc3\xa4scher, izumil paralelno tehniko D\xc3\xa4scher, ki je bila modifikacija prehodnic tehnik Kongsberger in Windisch._NEWLINE_Ta se je od tehnike Windisch razlikovala v tem, da zgornji del telesa v bokih ni bil ve\xc4\x8d upognjen, ampak povsem zravnan, kar je omogo\xc4\x8dalo bolj plosko in aerodinami\xc4\x8dno pozicijo v zraku. Ta slog je postal in ostal standard skakalne tehnike vse dokler se ni uveljavil V-slog. V 1980ih se je pojavila variacija D\xc3\xa4scher tehnike, v kateri so bile smu\xc4\x8di usmerjene diagonalno v eno stran, da bi s tem pove\xc4\x8dali zra\xc4\x8dno blazino, kar je s\xc4\x8dasoma vodilo v izvajanje polovi\xc4\x8dnega V-sloga._NEWLINE_V 1950ih je povsem novozgrajena letalnica Heini-Klopfer-Skiflugschanze v Oberstdorfu, celotno desetletje in \xc5\xa1e dlje, s kar nekaj svetovnimi rekordi neprenehoma dr\xc5\xbeala primat najve\xc4\x8dje skakalnice na svetu.\n_START_SECTION_\n1956: Prvi prenos v zgodovini\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ka javna televizija ARD, je na novega leta dan leta 1956 iz Turneje \xc5\xa1tirih skakalnic v Garmisch-Partenkirchnu v \xc5\xa1irni svet, kot prva v zgodovini, sproducirala prenos kakr\xc5\xa1nekoli tekme v smu\xc4\x8darskih skokih.\n_START_SECTION_\n1962: K.O.P., ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko merjenje daljav\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1962 je bilo zdru\xc5\xbeenje K.O.P. (Kulm-Oberstdorf-Planica), takrat na pobudo Danilo Dougana ustanovljeno v Ljubljani. \xc5\xa0lo je za zdru\xc5\xbeenje vseh treh letalnic, ki so takrat obstajale v svetu. Vikersund, Copper Peak in Harrachov so se pridru\xc5\xbeili kasneje. Tehnologija je vstopila tudi v skoke, tega leta so za merjenje daljav prvi\xc4\x8d za\xc4\x8deli uporabljati ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko tehnologijo. Pred tem so merili samo ro\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\n1966: Vikersundbakken postane letalnica\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1936 je bila skakalnica Vikersundbakken na Norve\xc5\xa1kem zgrajena kot velika skakalnica. Leta 1966 ko so napravo povsem obnovili in mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dali, je bila prekategorizirana v letalnico. In takoj z dvema svetovnima rekordoma.\n_START_SECTION_\n1969: Miros\xc5\x82aw Graf izumil V-slog\n_START_PARAGRAPH_\nPoljski skakalec Miros\xc5\x82aw Graf, ki prihaja iz kraja Szklarska Por\xc4\x99ba je znan kot izumitelj V-sloga. Zgodaj leta 1969 je Graf kot majhen fanti\xc4\x8d, med skakanjem s prijatelji prvi\xc4\x8d \xc5\xa1iroko razprl smu\xc4\x8di, a ga takrat nobeden ni resno jemal. Ugotovil je, da je V-slog zelo u\xc4\x8dinkovit in da prina\xc5\xa1a ve\xc4\x8dje daljave kot paralelni slog._NEWLINE_Leta 1969 so v Planici odprli slovito Letalnico bratov Gori\xc5\xa1ek, ki se \xc4\x91o danes pona\xc5\xa1a z najve\xc4\x8d svetovnimi rekordi izmed vseh skakalnic in prvim poletom preko 200 metrov. Na otvoritvenem tednu poletov se je zbralo 90,000 ljudi.\n_START_SECTION_\n1972: Prvo svetovno prvenstvo v poletih\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo Svetovno prvenstvo v smu\xc4\x8darskih poletih so organizirali leta 1972 v Planici, kar so odlo\xc4\x8dili eno leto prej na kongresu Mednarodne smu\xc4\x8darske organizacije v Opatiji. Uvedli so nov format s \xc5\xa1tirimi serijami v dveh dneh, dve na dan, saj so vkalkulirali mo\xc5\xbenost vetra in odpadlih serij. To\xc4\x8dno to se je zgodilo \xc5\xbee na prvem prvenstvu, ko so zaradi vetra izpeljali le dve od \xc5\xa1tirih serij. Za kon\xc4\x8dni naslov pa je dovolj \xc5\xbee ena veljavna serija.\n_START_SECTION_\n1979: Ustanovitev svetovnega pokala\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovni pokal v smu\xc4\x8darskih skokih s premierno tekmo v sezoni 1979/80, je ustanovil nekdanji norve\xc5\xa1ki skakalec Torbj\xc3\xb8rn Yggeseth, ki je bil prvih trinajst sezon tudi direktor tega tekmovanja. Prva tekma je bila organizirana  27. decembra 1979 na srednji olimpijski skakalnici v italijanski Cortini d'Ampezzo. Avstrijski skakalec Toni Innauer je postal prvi zmagovalec tekme za svetovni pokal.\n_START_SECTION_\n1982: Prva uradna ekipna tekma\n_START_PARAGRAPH_\nPrva uradna mo\xc5\xa1ka ekipna tekma je bila organizirana na Svetovnem prvenstvu v nordijskem smu\xc4\x8danju 1982 v Oslu. Zmagala je ekipa Norve\xc5\xa1ke postavi: Johan S\xc3\xa6tre, Per Bergerud, Ole Bremseth, Olav Hansson. Prva ekipna tekma sploh je bila sicer organizirana \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri leta prej na Svetovnem prvenstvu v nordijskem smu\xc4\x8danju 1978 v Lahtiju, a zgolj kot neuradna demonstracijska tekma, ki ni \xc5\xa1tela za medalje.\n_START_SECTION_\n1986: Yggeseth uvede pravilo 191 m\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1986 je takratni direktor in ustanovitelj svetovnega pokala Torbj\xc3\xb8rn Yggeseth, za letalnice uvedel nesmiselno uporabo pravila 191 metrov. Za ta korak se je odlo\xc4\x8dil, ko je Matti Nyk\xc3\xa4nen leto prej v Planici postavil svetovni rekord 191 metrov. Takrat so bili Norve\xc5\xbeani sila ljubosumni na Planico in nikakor niso prenesli, da jih \xc5\xa1olamo v njihovem \xc5\xa1portu. Z izgovorom, da so poleti postali prenevarni in da se mora lov na daljave kon\xc4\x8dati, so pri mednarodni smu\xc4\x8darski organizaciji in norve\xc5\xa1ki zvezi, namenoma hoteli zavreti Planico in sam razvoj smu\xc4\x8darskih poletov. Zato je pravilo 191 metrov pomenilo to, da dalj\xc5\xa1ih poletov od te daljave enostavno niso to\xc4\x8dkovali. \xc4\x8cez osem let so potem to neumno pravilo na kongresu v Rio de Janeiro ukinili.\n_START_SECTION_\n1990: Uvedli so kvalifikacije\n_START_PARAGRAPH_\nKvalifikacije v svetovnem pokalu so prvi\xc4\x8d uvedli v sezoni 1990/91, zato da bi omejili \xc5\xa1tevilo skakalcev, ki jih je bilo v\xc4\x8dasih na tekmi preko sto in se je preve\xc4\x8d vleklo. In zaradi televizijskih prenosov, ki potrebujejo nornalen \xc4\x8dasovni okvir.\n_START_SECTION_\n1993: Nov sistem to\xc4\x8dkovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo orignalnem sistemu to\xc4\x8dkovanja v svetovnem pokalu, ki je bil v uporabi prvih \xc5\xa1tirinajst sezon, so 11. decembra 1993 na tekmi v Planici prvi\xc4\x8d uporabili nov sistem to\xc4\x8dkovanja, ki je v uporabi \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\n1994: Nieminen prvi preko 200 metrov\n_START_PARAGRAPH_\n17. marca 1994, je bila na 13. svetovnem prvenstvu v poletih na Letalnici bratov Gori\xc5\xa1ek v Planici, na sporedu prva uradna serija za trening. Najprej je sicer Andreas Goldberger kot prvi v zgodovini preletel dvesto metrov, a pri tem z roko pri 202 metrih podrsal po snegu, tako da rekord ni bil veljaven. Samo nekaj minut kasneje je Toni Nieminen pri 203 metrih obstal na nogah in uradno postal prvi zemljan, ki je preletel magi\xc4\x8dno mejo dvesto metrov. _NEWLINE_Po osmih letih neumne uporabe pravila 191 metrov, ki ni to\xc4\x8dovalo dalj\xc5\xa1ih poletov od tega in z nesmiselnim zaviralo normalen razvoj poletov, ga je leta 1994 Mednarodna smu\xc4\x8darska organizacija ukinila na kongresu v Rio de Janeiro._NEWLINE_Od leta 1994 naprej poteka Poletni Grand Prix, najvi\xc5\xa1ji rang tekmovanja na plastiki. Prvo tekmo so izvedli premiered on 28. avgusta 1994 v nem\xc5\xa1kem Hinterzartnu. Zmagovalec prve tekme za Grand Prix je postal Takanobu Okabe.\n_START_SECTION_\n1996: K.O. sistem novoletne turneje\n_START_PARAGRAPH_\nK.O. (knock out) sistem so prvi\xc4\x8d uporabili na novoletni turneji v sezoni 1996/97. To pomeni da se najbolj\xc5\xa1ih 50 tekmovalcev iz kvalifikacij, v prvi seriji tekmovanja pomeri v 25 parih, ki tekmujejo eden proti drugemu po sistemu izlo\xc4\x8danja. V finalno serijo napreduje skupaj 30 tekmovalcev: vseh 25 zmagovalev dvobojev med pari in 5 sre\xc4\x8dnih pora\xc5\xbeencev po to\xc4\x8dkah. Pari tekmujejo po sistem najbolj\xc5\xa1i proti najslab\xc5\xa1emu glede izidu v kvalifikacijah, torej: 25 vs 26, 24 vs 27, 23 vs 28... 2 vs 49 in 1 vs 50. V finalni seriji tekmujejo po starem sistemu od tridesetega proti prvemu mestu. Ta sistem se uporablja samo in izklju\xc4\x8dno na novoletni turneji, vsa ostala tekmovanja uporabljajo star klasi\xc4\x8den sistem tekmovanja._NEWLINE_Sicer pa niso bili na novoletni turneji prvi, ki so preizkusili ta sistem na izlo\xc4\x8danje parov. Pionirji tega so bili  v Velenju, ki so ta sistem preizkusili \xc5\xbee nekaj let pred na tekmi za Rudarsko svetilko.\n_START_SECTION_\n2002: Hannawald dosegel poker zmag\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ki skakalec Sven Hannawald je v sezoni 2001/02 zmagal presti\xc5\xbeno in jubilejno 50. izdajo novoletne turneje in to s pokrom zmag na vseh \xc5\xa1tirih skakalnicah. Ta naslov si deli z Kamilom Stochom, ki je to dosegel v sezoni 2017/2018.\n_START_SECTION_\n2010: Faktor vetra in zaleta\n_START_PARAGRAPH_\nFaktor vetra in zaletnega mesta sta bila uvedena 30. januarja 2010, na ekipni tekmi svetovnega v poletih na letalnici Heini-Klopfer-Skiflugschanze v nem\xc5\xa1kem Oberstdorfu Zmagala je ekipa Avstrije._NEWLINE_Peter Slatnar je izumil revolucionarne vezi s kovinskim zati\xc4\x8dem, namesto tistih z vrvico. Prvi jih je na olimpijskih igrah 2010 uporabil Simon Ammann in z njimi postal dvakratni olimpijski prvak. Danes jih uporabljajo vsi.\n_START_SECTION_\n2012: Premiera me\xc5\xa1anih ekip\n_START_PARAGRAPH_\nPrva me\xc5\xa1ana ekipna tekma v zgodovini, pravzaprav je bila to tekma me\xc5\xa1anih parov, je bila organizirana 15. junija 2012 pri nas, na skakalnicah v ljubljanskem Mostecu. Me\xc5\xa1ani pari so tekmovali na \xc5\xa1tirih razli\xc4\x8dnih skakalnicah velikosti: HS14, HS23, HS38 in HS62 po sistemu vsak par z vsakim na izpadanje. Slovenski par Maja Vti\xc4\x8d in Toma\xc5\xbe Nagli\xc4\x8d sta postala prva zmagovalca te zgodovinske tekme._NEWLINE_Prva me\xc5\xa1ana ekipna tekma s \xc5\xa1tirimi skakalci, po dva mo\xc5\xa1ka in dve \xc5\xbeenski, je bila organizirana na poletnem grand prixu 2012, na srednji olimpijski skakalnici v fancoskem Courchevelu. Zmagala je ekipa Japonske._NEWLINE_Prva me\xc5\xa1ana ekipna tekma za svetovni pokal je bila organizirana na srednji olimpijski skakalnici v norve\xc5\xa1kem Lillehammerju. Zmagala je ekipa Norve\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\n2016: Leto mnogih prese\xc5\xbenikov\n_START_PARAGRAPH_\n18. februarja 2016 sta slovenska skakalca Rok Urbanc in Jaka Rus na nekoliko dalj\xc5\xa1ih smu\xc4\x8deh, na otro\xc5\xa1ki skakalnici HS45 v Planici, ter z 35 metrom dolgim skokom izvedla prvi tandem skok v zgodovini._NEWLINE_Noriaki Kasai je v Planici 2016, nastopil \xc5\xbee na svoji 500. posami\xc4\x8dni tekmi svetovnega pokala. Peter Prevc je podrl rekord v eni sezoni svetovnega pokala za najve\xc4\x8d zmag, stopni\xc4\x8dk in \xc5\xa1tevilo to\xc4\x8dk v skupnem se\xc5\xa1tevku. _NEWLINE_V letu 2016 sta dva proizvajalca prenehala izdelovati smu\xc4\x8di, nadomestili pa ju dve novi podjetji: nem\xc5\xa1ko podjetje Verivox je nadomestilo smu\xc4\x8di Fluege.de, Elan pa so nadomestile Slatnarjeve smu\xc4\x8di._NEWLINE_Slovensko podjetje je izumilo z LED lu\xc4\x8dmi osvetljeno zaletno smu\xc4\x8dino, ki je bilo prvi\xc4\x8d predstavljeno javnosti na jesenskem kongresu Mednarodne smu\xc4\x8darske organizacije 2016 v Z\xc3\xbcrichu. Prvi\xc4\x8d so to tehnologijo uporabili 17. decembra 2016 na popolnoma novem zaleti\xc5\xa1\xc4\x8du prenovljene skakalnice, na no\xc4\x8dni tekmi svetovnega pokala v Engelbergu.\n_START_SECTION_\n2017: Premiera turneje Raw Air\n_START_PARAGRAPH_\n28. januarja 2017 so v Wilingenu prvi\xc4\x8d v zgodovini svetovnega pokala na ekipni tekmi nastopili trije bratje. To so bratje Prevc: Domen, Cene in Peter. Za reprezentanco Slovenije so nastopili skupaj z Jurijem Tepe\xc5\xa1em. _NEWLINE_26. februarja 2017 je Fatih \xc4\xb0pcio\xc4\x9flu v Lahtiju nastopil na srednji napravi na Svetovnem prvenstvu v nordijskem smu\xc4\x8danju 2017 in s tem postav prvi turek v zgodovini, oziroma nasploh prvi turek ki je nastopil na svetovnem prvenstvu oziroma na najvi\xc5\xa1ji ravni tekmovanja. _NEWLINE_Prva izvedba novo ustanovljene norve\xc5\xa1ke turneje Raw Air, bo na sporedu med 10.\xe2\x80\x9319. marecem 2017 na \xc5\xa1tirih razli\xc4\x8dnih skakalnicah: Oslo, Lillehammer, Trondheim in Vikersund. Turneja bo potekala 10 dni brez prestanka, na kateri se bo v kon\xc4\x8dni rezultat \xc5\xa1telo skupaj kar 16 serij: 8 serij iz \xc5\xa1tirih posami\xc4\x8dnih tekem, 4 serije iz dveh ekipnih tekem in vse 4 kvalifikacijske serije. Kvalifikacijska serija se imenuje prolog, prav tako bosta v skupni se\xc5\xa1tevek \xc5\xa1teli tudi obe ekipni tekmi z dvakrat po dvema serijama. Tekmovanje bo za prve tri v skupnem se\xc5\xa1tevku imelo na voljo denarni sklad v skupni vi\xc5\xa1ini \xe2\x82\xac100 tiso\xc4\x8d: za skupno zmago \xe2\x82\xac60 tiso\xc4\x8d, za drugo mesto \xe2\x82\xac30 tiso\xc4\x8d in za tretje mesto \xe2\x82\xac10 tiso\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nPlanica: skoki na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1921 smo dobili prvo skakalnico v Bohinju in takrat je Jo\xc5\xbee Poga\xc4\x8dar z 9 metri postavil prvi slovenski in hkrati jugoslovanski dr\xc5\xbeavni rekord. _NEWLINE_Leta 1934 je Slovenija predvsem po zaslugi Josa Gorca dobila mamutsko Bloudkovo velikanko, ki je bila med letoma 1934 in 1950 najve\xc4\x8dja na svetu. Na njej je bilo dose\xc5\xbeenih skupaj 13 svetovnih rekordov, ter leta 1936 prvi skok v zgodovini preko 100 metrov. Njen prvotni konstruktor Ivan Ro\xc5\xbeman je leta 1934 v Planici izumil sne\xc5\xbeni cement. Njegovo delo je nadaljeval Stanko Bloudek. Leta 1969 so v Planici odprli \xc5\xa1e Letalnico bratov Gori\xc5\xa1ek, ki sta jo skonstruirala brata Lado in Janez Gori\xc5\xa1ek. Na njej je bilo postavljenih 28 svetovnih rekordov in leta 1994 \xc5\xa1e prvi polet v zgodovini preko 200 metrov. Planica velja za svetovno zibelko poletov in je za Slovence pravi \xc5\xa1portni praznik, saj vsako leto na\xc5\xa1tejejo skupaj okrog 100.000 gledalcev. V Planici je bil sicer pred kratkim zgrajen eden najbolj sodobnih nordijskih centrov na svetu, v okviru katerega so zgrajene tako skakalnice za otroke in za\xc4\x8detnike do letalnice._NEWLINE_Planica ni edini slovenski center za trening smu\xc4\x8darskih skokov. V Kranju se nahaja tudi manj\xc5\xa1i skakalni center, kjer je najnovej\xc5\xa1a pridobitev ledena smu\xc4\x8dina. Pred tem se je trening med letom izvajal na umetni smu\xc4\x8dini. Drugi ve\xc4\x8dji centri v dr\xc5\xbeavi se nahajajo na Ljubnem, v Mislinji, Kranju in Velenju. _NEWLINE_V Sloveniji imamo tudi ve\xc4\x8d skakalnih klubov, najbolj znan je smu\xc4\x8darski klub Triglav iz Kranja, ki velja za enega najbolj\xc5\xa1ih na svetu in v katerega je v\xc4\x8dlanjen tudi Peter Prevc in \xc5\xa1e nekaj znanih slovenskih skakalcev._NEWLINE_Slovenija je dala celo vrsto skakalnih legend: Rudi Fin\xc5\xbegar, Janez Polda, Jo\xc5\xbee \xc5\xa0libar, Peter \xc5\xa0tefan\xc4\x8di\xc4\x8d, Bogdan Nor\xc4\x8di\xc4\x8d, Primo\xc5\xbe Ulaga, Matja\xc5\xbe Debelak, Franci Petek, Primo\xc5\xbe Peterka, Robert Kranjec, Peter Prevc in Domen Prevc.\n_START_SECTION_\nPoletni skoki na plastiki\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1954 je mo\xc5\xbeno skakati tudi \xc4\x8dez poletje oziroma \xc4\x8dez celo leto. Zaleti\xc5\xa1\xc4\x8de je iz porcelana,dosko\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pa iz plasti\xc4\x8dnih vlaken, ki jih eje zaradi drsnosti potrebno polivati z vodo. Seveda niso vse skakalnice pokrite s plastiko, \xc5\xa1e posebej ne letalnice, izjema bo v prihodnje le ameri\xc5\xa1ki Copper Peak. Veliko tekmovanj poteka tudi \xc4\x8dez poletje, na najvi\xc5\xa1ji ravni je to Poletna velika nagrada v smu\xc4\x8darskih skokih ali poletni Grand Prix, ki poteka od leta 1994 naprej. _NEWLINE_Ruski skakalec Dimitrij Vasiljev je trenutni poletni svetovni rekord na plastiki. Na ruskem dr\xc5\xbeavnem prvenstvu v So\xc4\x8diju, je 15. oktobra 2016 sko\xc4\x8dil 147,5 metra.\n_START_SECTION_\nTehnika skakanja\n_START_PARAGRAPH_\nVsak skok je sestavljen iz \xc5\xa1tirih sklopov: spust po zaletu, odskok, let in vo\xc5\xbenja v iztek. Skakalec se mora na treningu posvetiti vsakemu posebej, da bi lahko dosegel dobil \xc4\x8dimve\xc4\x8dje daljave in karseda dobre sodni\xc5\xa1ke ocene._NEWLINE_Takoj po prvi svetovni vojni se je pojavila tehnika Kongsberg, leta 1949 pa tehnika Windisch. Do sredine 1950ih ko \xc5\xa1vicarski skakalec Andreas D\xc3\xa4scher izumil paralelno tehniko D\xc3\xa4scher kot nadgradnja prej\xc5\xa1njih dveh tehnik, ki je bila standard vse do za\xc4\x8detka 1990ih. Ta tehnika je pomenila revolucijo, saj so potem roke za\xc4\x8deli dr\xc5\xbeati nazaj ob boke, za razliko od prej ko so jih imeli naprej. _NEWLINE_Za iznajditelja V-sloga velja poljski skakalec Miros\xc5\x82aw Graf, ki je to tehniko kot otrok odkril leta 1969. V dana\xc5\xa1njem obdobju smu\xc4\x8darskih skokov se uporablja V-tehnika, ki sta jo v drugi polovici 1980ih popularizirala Jan Bokl\xc3\xb6v in Ji\xc5\x99\xc3\xad Malec. Na tekmah svetovnega pokala sta dosegala 10 metrov dalj\xc5\xa1e skoke, kot so jih skakalci v klasi\xc4\x8dni, vzporedni tehniki. Na tekmah so mu sicer odbijali to\xc4\x8dke, saj sta bila edina, ki sta nastopala v tej tehniki. \xc5\xa0ele po njegovi zmagi v sezoni 1988/89 so V-tehniko za\xc4\x8deli uporabljati tudi drugi skakalci._NEWLINE_Za dobre ocene mora skakalec pristati v telemark, z eno nogo naprej pred drugo, sicer mu sodniki za sono\xc5\xbeni doskok odbijejo precej ve\xc4\x8d to\xc4\x8dk.\n_START_SECTION_\nTekmovanja\n_START_PARAGRAPH_\nVsa tekmovanja v smu\xc4\x8darskih skokih se odvijajo pod okriljem Mednarodne smu\xc4\x8darske orgranizacije:\n_START_SECTION_\nSrednja skakalnica\n_START_PARAGRAPH_\nZelo malo tekem na srednjih napravah v svetovnem pokalu za mo\xc5\xa1ke, a ve\xc4\x8dinoma v \xc5\xbeenskem. So pa tradicionalno zasidrane na Olimpijskih igrah in Nordijskih svetovnih prvenstvih. Dosegajo se daljave do 110 metrov.\n_START_SECTION_\nVelika skakalnica\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina tekem na velikih napravah v svetovnem pokalu za mo\xc5\xa1ke, a redko pri \xc5\xbeenskah. So trdno zasidrane na Olimpijskih igrah in Nordijskih svetovnih prvenstvih. Dosegajo se daljave do 150 metrov.\n_START_SECTION_\nLetalnica\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo samo mo\xc5\xa1ka tekmovanja na Svetovnih prvenstvih v poletih in v Svetovnem pokalu. Treningi niso mogo\xc4\x8di. Do zdaj je letelo samo \xc5\xa1est \xc5\xbeensk. Dosegajo se daljave preko 240 metrov.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nSmu\xc4\x8dke za skakanje morajo biti \xc5\xa1iroke 9-10 centimetrov in dolge od 240 do 270 centimetrov. Vsi skakalci od leta 2010 uporabljajo revolucionarne Slatnarjeve avtomate iz karbonskih vlaken z ukrivljenim kovinskim zati\xc4\x8dem. Na vidiku pa so tudi povsem novi revolucionarni \xc4\x8devlji, ki jih prav tako razvija Peter Slatnar in bodo nadomestili sedanje, ki se niso prav ni\xc4\x8d spremenili \xc5\xbee od 1950ih let.\n_START_SECTION_\nDreszaleti\n_START_PARAGRAPH_\nAerodinamika je postala pomemben dejavnik v modernem skakanju, tako da zadnje \xc4\x8dase kar naprej spreminjajo in bolj kot ne zaostrujejo pravila pri velikosti dresov. Ti morajo biti po novem skorajda povsem tesni in v pasu stisnjeni s posebnim trakom, da si skakalci tik pred skokom ne morejo potegniti dresa navzdol in na nedovoljen na\xc4\x8din izkori\xc5\xa1\xc4\x8devati aerodinamike. Za kako pomemben kos opreme gre pove koliko diskvalifikacij se zgodi zaradi napa\xc4\x8dnega dresa.\n_START_SECTION_\nIndeks te\xc5\xbee\n_START_PARAGRAPH_\nSkakalci, ki tehtajo manj kot je minimalno dolo\xc4\x8den indeks telesne mase v \xc4\x8dasu tekme, so kaznovani s kraj\xc5\xa1imi smu\xc4\x8dmi, saj te zmanj\xc5\xa1ujejo plovnost v zraku. Pravila so uvedli zaradi ekstremnih primerov, kot na primer Sven Hannawald, ki so bili povsem shuj\xc5\xa1ani, da bi bili \xc4\x8dim la\xc5\xbeji in tako v zraku in tako \xc4\x8dim dalj\xc5\xa1e daljave.\n_START_SECTION_\nNaletno mesto\n_START_PARAGRAPH_\nDviganje in spu\xc5\xa1\xc4\x8danje zaleti\xc5\xa1\xc4\x8da glede na jakost in smer vetra, se izravna pomeni to\xc4\x8dkovno kompenzacijo. Aerodinamika in zaletna hitrost sta pomembna faktorja, ki determinirata vrednost skoka in \xc4\x8de se vremenski med tekmo mo\xc4\x8dno spreminjajo, pogoji za vse niso enaki in pravi\xc4\x8dni. Skakalec tako dobi dodatne to\xc4\x8dke \xc4\x8de se zaleti\xc5\xa1\xc4\x8de zni\xc5\xbea in minus to\xc4\x8dke \xc4\x8de se zaleti\xc5\xa1\xc4\x8de zvi\xc5\xa1a glede na prvotno dolo\xc4\x8deno zaletno mesto pred tekmo.\n_START_SECTION_\nFaktor vetra\n_START_PARAGRAPH_\nFaktor vetra se meri z zapleteno ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko aplikacijo in se glede na jakost in smer vetra izravna s to\xc4\x8dkovno kompenzacijo. \xc4\x8ce piha vzgornik se to\xc4\x8dke od\xc5\xa1tevajo odvisno kako mo\xc4\x8dan je veter in obratno se pri\xc5\xa1tevajo \xc4\x8de piha v hrbet. Hitrost in smer vetra se ra\xc4\x8duna povpre\xc4\x8dno na petih to\xc4\x8dkah dosko\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da skakalnice, glede na dolo\xc4\x8den koridor veter pred tekmo. Da vse skupaj ne bi bilo preve\xc4\x8d zapleteno za gledalce, se z lasersko zeleno \xc4\x8drto na dosko\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du dolo\xc4\x8di daljava, da vedo tako tekmovalec kot gledalci, kam mora sko\xc4\x8diti da prevzame prvo mesto.\n_START_SECTION_\n1863: Prvi \xc5\xbeenski skok v zgodovini\n_START_PARAGRAPH_\nTakrat \xc5\xa1estnasjtletna norve\xc5\xa1ka skakalka Ingrid Olsdatter Vestby, velja za prvo skakalko v zgodovini, ki je leta 1863 nastopila na mo\xc5\xa1ki tekmi v Trysil na Norve\xc5\xa1kem. A daljava in s tem prvi \xc5\xbeenski svetovni rekord nista znana.\n_START_SECTION_\n2004: Celinski pokal\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske resneje tekmujejo \xc5\xa1ele prve \xc5\xbeesnke sezone celinskega pokala 2004/05. Doslej v tem tekmovanju organizirali edine tri ekipne tekme v zgodovini \xc5\xbeenskih skokov.\n_START_SECTION_\n2009: Prvo svetovno prvenstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske so na Svetovnem prvenstvu v nordijskem smu\xc4\x8danju premierno nastopile leta 2009 v Liberecu s samo eno tekmo na srednji napravi. Prva svetovna prvakinja je postala ameri\xc5\xa1ka skakalka Lindsey Van.\n_START_SECTION_\n2011: Svetovni pokal\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdensk v svetovnem pokalu nastopajo od sezone 2011/12 naprej. Premierno tekmo so izvedli 3. decembra 2011, na srednji napravi v norve\xc5\xa1kem Lillehammerju. Tako premierno tekmo kot prvi veliki kristalni globus je osvojila ameri\xc5\xa1ka skakalka Sarah Hendrickson. Tekmujejo samo srednjih in velikih skakalnicah, na letalnica pa zaenkrat \xc5\xa1e ne. Veljajo ista pravila kot pri mo\xc5\xa1kih. Predtem so \xc5\xbeenske na najvi\xc5\xa1ji ravni tekmovale samo v celinskem pokalu.\n_START_SECTION_\n2014: Pve olimpijske igre\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2006 je Mednarodna smu\xc4\x8darska organizacija, da bi dekletom vendarle dovolili prvi nastop na Zimskih olimpijskih igrah 2010 v Vancouvru, a jih je olimpijski komite zavrnil, saj na bi bilo takrat vpetih premalo skakalk in dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Skupina 15 skakalk, ve\xc4\x8dinoma ameri\xc5\xa1ka, je kasneje vlo\xc5\xbeila to\xc5\xbebo proti organizacijskemu komiteju olimpijskih iger v Vancouvru, ker naj bi kr\xc5\xa1il kanadsko deklaracijo pravic in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din, saj so mo\xc5\xa1ki imeli pravico nastopa, \xc5\xbeenske pa ne. To\xc5\xbeba ni uspela, saj jih je sodnik zavrnil, da ta deklaracija nima nikakr\xc5\xa1ne povezave z olimpijskimi igrami. Virginia Madsen je povedala svojo zgodbo v filmu Fighting Gravity iz leta 2009._NEWLINE_Nov mejnik je bil dose\xc5\xbeen kmalu zatem ko so \xc5\xbeenski skoki premierno uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v olimpijsih program Zimskih olimpijskih igrah 2014 v So\xc4\x8diju, kjer je na edini \xc5\xbeenski posami\xc4\x8dni tekmi na srednji napravi, slavila Carina Vogt.\n_START_SECTION_\nTrenutno aktivni\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj prepoznavna imena, ki trenutno aktivno ska\xc4\x8dejo:"