b'\n_START_ARTICLE_\nToma\xc5\xbe Rutar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRutar je bil po \xc5\xa1tudiju teologije v Gorici  leta 1834 posve\xc4\x8den v duhovnika. Slu\xc5\xbeboval je kot kaplan na  Mostu na So\xc4\x8di  (1835-1842) in Dolenji Trebu\xc5\xa1i (1842-1844) ter nato kot \xc5\xbeupnik ponovno v Mostu na So\xc4\x8di (1844-1877). Bil je izvrsten duhovnik in pridigar. S \xc4\x8dlanki je  sodeloval v \xc4\x8dasopisu  Slovenski prijatelj (1856\xe2\x80\x931867, 1863, 1870). Dejaven pa je bil tudi na socialno-karitativnem podro\xc4\x8dju._NEWLINE_Rutar velja za odkritelja\xc2\xa0\xc2\xbbsvetolucijske kulture\xc2\xab. (Sv. Lucija, sedaj Most na So\xc4\x8di). Leta 1848 je za\xc4\x8del nabirati na gri\xc4\x8du Miri\xc5\xa1\xc4\x8de nad Mostom na So\xc4\x8di prazgodovinske predmete. Rutar je bil prvi, ki je ostaline nekdanjih kultur za\xc4\x8del zbirati, jih hraniti in o njih pisati, imel je lepo zbirko bronastih kotlov, fistul, nakita itd., kar pa so po njegovi smrti raznesli in je le ostanek pri\xc5\xa1el v gori\xc5\xa1ki in dunajski muzej. O svojih najdbah je poro\xc4\x8dal v Slovenski b\xc4\x8deli (1853) in napisal prispevek za Arkiv za poviestnicu jugoslavensku III (Zagreb, 1854).Rutarjeva raziskovanja in poro\xc4\x8dila so pripomogla, da so arheolo\xc5\xa1ko vrednost Mosta na So\xc4\x8di priznali tudi dunajski znanstveni krogi in da so se 1880 za\xc4\x8dela v kraju obse\xc5\xbena arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja.'