b'\n_START_ARTICLE_\nRod Bi\xc4\x8dkova skala\n_START_PARAGRAPH_\nTaborni\xc5\xa1ki Rod Bi\xc4\x8dkova skala je eden starej\xc5\xa1ih taborni\xc5\xa1kih rodov v Sloveniji. Ustanovljen je bil 8. marca 1953 ter neprekinjeno deluje vse do danes. Rod je \xc4\x8dlan Zveze tabornikov Slovenije (ZTS) ter Mestne zveze tabornikov Ljubljana.\n_START_SECTION_\nObdobje pred ustanovitvijo\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je bilo leta 1951 \xc4\x8dutiti mo\xc4\x8dan tok sprememb v takratnem mladinskem gibanju. Tako je bil 22. aprila v takratni kinodvorani Union, takratni najbolj priznani in razko\xc5\xa1ni dvorani v Ljubljani, ustanovni zbor Zdru\xc5\xbeenja tabornikov Slovenije (kasneje preimenovana v Zvezo). Na tem ustanovnem zboru je bil za prvega stare\xc5\xa1ino izvoljen \xc5\xbdivko Lov\xc5\xa1e, ki je kasneje postal tudi stare\xc5\xa1ina Bi\xc4\x8dkove skale (1956). \xc5\xbde takrat je za Be\xc5\xbeigradom \xc5\xa1tudent medicine Lazar Milosavljevi\xc4\x8d, ki je bil \xc4\x8dlan Stare\xc5\xa1inske uprave zveze, na\xc5\xa1el skupino \xc5\xa1tirih gimnazijcev, ki so imeli \xc5\xbeeljo po taborni\xc5\xa1tvu._NEWLINE_3. julija 1951 so za Be\xc5\xbeigradom dobili prvi vod tabornikov, ki pa je bil neposredno povezan z Stare\xc5\xa1insko upravo zveze. \xc5\xa0e isti mesec so trije \xc4\x8dlani od\xc5\xa1li na tabor v I\xc5\xa1ki Vintgar. Ti Be\xc5\xbeigraj\xc4\x8dani so bili: Roman Ser\xc5\xa1a, Tone Plev\xc4\x8dak ter Roman Mlakar._NEWLINE_7. avgusta sta Be\xc5\xbeigraj\xc4\x8dana, Janez Meden in Roman Mlakar odpotovala s skupino slovenskih tabornikov na prvi vodni\xc5\xa1ki te\xc4\x8daj v zgodovini taborni\xc5\xa1tva. Te\xc4\x8daj je vodil \xc5\xbdivko Lov\xc5\xa1e. Te\xc4\x8daj je predhodnik dana\xc5\xa1nje Gozdne \xc5\xa1ole._NEWLINE_Oktobra 1951 je vod prerasel v dru\xc5\xbeino, ki je \xc5\xa1tela \xc5\xbee 45 \xc4\x8dlanov. Prvo ime dru\xc5\xbeine je bilo Planinski orel, njen glavar (stare\xc5\xa1ina) pa je bil Roman Mlakar. Leta 1952 se je dru\xc5\xbeina preimenovala v Sivi grizli. Dru\xc5\xbeina Planinski orel oziroma Sivi grizli je bila sestavni del Zmajevega rodu od njegove ustanovitve 4.11.1951 pa vse do ustanovitve Rodu Bi\xc4\x8dkova skala 3. marca 1953._NEWLINE_Zmajev rod je ime dobil prav na predlog Romana Mlakarja. Kdaj je nastala zamisel o ustanovitvi rodu ni povsem jasno, vendar pa je bila prelomnica prav taborjenje ob [Sora|[Sori]] leta 1952. Vendar pa to ni bil tabor v organizaciji tabornikov, ampak je bil to tabor v organizaciji Mestnega pionirskega sveta Ljubljana._NEWLINE_Jeseni 1952 je ustanovljena dru\xc5\xbeina Bobri ter klub Hrast. Tako nastanejo pogoji za ustanovitev rodu na severnem delu Ljubljane. Priprave so potekale od pozne jeseni 1952 do pomladi 1953. Ustanovni zbor novega rodu je bil 8. marca v osnovni \xc5\xa1oli ob Vodovodni cesti. Za prvega stare\xc5\xa1ino je bil izvoljen Leopold Bab\xc5\xa1ek, za na\xc4\x8delnika pa Pavle Le\xc5\xa1njak.\n_START_SECTION_\nObdobje v Jugoslaviji\n_START_PARAGRAPH_\nPreimenovali so se v odred Bi\xc4\x8dkova skala ter postali eni izmed najbolj\xc5\xa1ih odredov v takratni Jugoslaviji. Kot potrditev teh navedb je omembe vredno, da so \xc5\xbee leta 1954 (09.-30.8.), torej samo leto dni po ustanovitvi, vodili jugoslovansko naselje Triglav na mednarodnem taboru Rote Folken v Dobrilachu._NEWLINE_Ti Bi\xc4\x8dkovci so bili: Leopold Bab\xc5\xa1ek (stare\xc5\xa1ina), Roman Mlakar (na\xc4\x8delnik), Janez \xc5\xa0krk (namestnik taborovodje), Lovro Godec (gospodar) ter Marta Le\xc5\xa1njak (tajnik). To leto so prvi\xc4\x8d oblekli kroje.\n_START_SECTION_\nDelovanje v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku devetdesetih se je pojavilo veliko razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xa1tev in mladinskih gibanj. Zaradi velike ponudbe na trgu mladinskih organizacij je odredu, ki se je medtem po skoraj \xc5\xa1tiridesetih letih zopet preimenoval v rod, zgodil velikanski upad \xc4\x8dlanstva. V verjetno najve\xc4\x8dji krizi v zgodovini rodu, je \xc4\x8dlanstvo rodu \xc5\xa1telo skromnih sedemnajst \xc4\x8dlanov, kar je verjetno komaj za en ve\xc4\x8dji vod v zlatih \xc4\x8dasih rodu, ko je bilo \xc4\x8dlanstvo na vi\xc5\xa1ku \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8d kot tristo \xc4\x8dlanov. Ostali so le nekateri posamezniki iz kluba Bobri, nekaj \xc4\x8dlanic Bouh ter vod Kva\xc4\x8dilung._NEWLINE_Del Kva\xc4\x8dilung (Sre\xc4\x8dko Mati\xc4\x8d in Robert Tell - \xc5\xa0meki) so se odlo\xc4\x8dili, da \xc5\xa1tevilko sedemnajst spreobrnejo v \xc5\xa1tevilko enainsedemdeset, kar jim je po dobrih treh mesecih tudi uspelo. To je bil vsekakor \xc4\x8das voda Kva\xc4\x8dilung, ki ga je uspe\xc5\xa1no krmaril Tadej Pugelj - Pugy, ob podpori kluba Bouhe pod vodstvom Marjana Hrovata. Vidni \xc4\x8dlan Kva\xc4\x8dilung je bil tudi dolgoletni stare\xc5\xa1ina Jaka Fortuna - Jack._NEWLINE_Medtem so se rodu pridru\xc5\xbeili preostali \xc4\x8dlani ugaslega odreda Posavski kurirji._NEWLINE_Tako so imeli v tistih \xc4\x8dasih velike vode: Udiablive, Fragole, Texas, Kva\xc4\x8dilunge, Bolhe ter malce kasneje \xc5\xa1e Sokoli in Aufbix. Prav ti \xc4\x8dlani so bili hrbtenica rodu v 90ih. Takratno vodstvo je imelo kar zahtevno nalogo pred seboj. Imeli so veliko \xc4\x8dlanov, ne pa tudi izobra\xc5\xbeenih vodnikov. Tako so organizirali rodov vodni\xc5\xa1ki te\xc4\x8daj, kar je bilo \xc5\xbee takrat nekaj zelo nenavadnega._NEWLINE_Udele\xc5\xbeili so se tudi prvega te\xc4\x8daja za in\xc5\xa1truktorje, ki je bil organiziran v Sloveniji ter tako postali prvi in\xc5\xa1truktorji pod okriljem ZTS. V preteklih letih so se na in\xc5\xa1truktorskem podro\xc4\x8dju kar izkazali, saj so imeli v povpre\xc4\x8dju najve\xc4\x8d in\xc5\xa1truktorjev na \xc4\x8dlana._NEWLINE_Nadaljevali so tradicijo odreda Posavski Kurirji ter nadaljevali z organizacijo tekmovanja Spust po Ljubljanici. Kasneje so celo soustanovili tekmovanje Kanu turneja, ki je zdru\xc5\xbeevalo ve\xc4\x8d podobnih tekmovanj po celotni Sloveniji._NEWLINE_Tudi na mestnem podro\xc4\x8dju so bili aktivni. Tako so pomagali ustanoviti Mestno zvezo tabornikov znano tudi kot MZT Ljubljana. Eden najvidnej\xc5\xa1ih tabornikov v Ljubljani je bil prav takratni stare\xc5\xa1ina rodu Matej Gnidovec - \xc4\x8cebela. V prvi polovici devetdesetih je iz voda Fragol iz\xc5\xa1el \xc5\xa1e eden zelo uspe\xc5\xa1en vod, ki je imel v svojih vrstah skoraj vse vodnike. Ta vod se je imenoval Sokoli, krmaril pa ga je Robert Tell - \xc5\xa0meki, \xc4\x8dlanica pa je bila kasnej\xc5\xa1a na\xc4\x8delnica Maja Gnidovec (prej \xc5\xa0irca)._NEWLINE_Nekako so\xc4\x8dasno z nastankom Sokolov so se preselili tudi na nov taborni prostor pri Mirtovi\xc4\x8dih, kjer taborijo \xc5\xa1e danes. V kuhinji \xc5\xbee vrsto let kuha Stanka Grebenc - Mama Stanka, ki ima najdalj\xc5\xa1i taborni\xc5\xa1ki kuharski sta\xc5\xbe v Sloveniji. Za\xc4\x8deli pa so veliko potovati. Tako so se udele\xc5\xbeili prvega Evropskega jamboreea (zleta) v Drontnu in leto dni kasneje \xc5\xa1e svetovnega prav tako v Drontnu ter Moota (tabora PP-jev) na \xc5\xa0vedskem._NEWLINE_Pomagali so organizirati prvi zlet tabornikov v samostojni Sloveniji ter se tudi zelo vidno udele\xc5\xbeili drugega in tretjega. Imeli pa so celo svoj mednarodni tabor. Deset dni so gostili Belgijske tabornike ter si izmenjali veliko izku\xc5\xa1enj. Organizirati so uspeli tudi ve\xc4\x8d te\xc4\x8dajev, med katerimi pa je bil Te\xc4\x8dko (TE\xc4\x8caj KOjotov) najpopularnej\xc5\xa1i, saj so imeli udele\xc5\xbebo na njih vedno vsaj devetdeset odstotkov ciljne skupine. To so bili \xc4\x8dasi, ko so bili zelo aktivni \xc4\x8dlani vodov Zelenci in Butnskala (katerega \xc4\x8dlanica je bila kasnej\xc5\xa1a na\xc4\x8delnica Ada Stele) ter dru\xc5\xbeine Kojoti._NEWLINE_Ker so ob vsakem prehodu v novo desetletje izgubli veliko \xc5\xa1tevilo starej\xc5\xa1ih aktivnih \xc4\x8dlanov, so se na prehod tiso\xc4\x8dletja kar dobro pripravili. Tako so \xc5\xbee leta 1997 z zdru\xc5\xbeitvijo dveh vodov v vod \xc5\xa0\xc4\x8dupri naredili velik korak, saj je bil prav ta vod gonilna sila rodu ob prehodu v novo tiso\xc4\x8dletje. Tako je del voda, skupaj s starej\xc5\xa1imi, leta 1999 odvihral na potep s kombijem po Evropi._NEWLINE_Ko so jih ob prelomu tiso\xc4\x8dletja zapustili vidni aktivni \xc4\x8dlani, so prav \xc5\xa0\xc4\x8dupri ob pomo\xc4\x8di preostalih\xc2\xa0\xc2\xbbstarej\xc5\xa1ih\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8dlanov pripeljali rod do praznovanja 50-letnice delovanja._NEWLINE_Za petdeset let uspe\xc5\xa1nega dela so ob dnevu zmage prejeli plaketo glavnega mesta Ljubljane, za kar so zaslu\xc5\xbene vse generacije Bi\xc4\x8dkovcev.\n_START_SECTION_\nGlasilo \xc4\x8cri-\xc4\x8cri\n_START_PARAGRAPH_\nGlasilo \xc4\x8cri-\xc4\x8cri je bilten Bi\xc4\x8dkovcev \xc5\xbee mnogo let. Sprva je izhajal kot glasilo \xc4\x8dete \xc4\x8cri\xc4\x8dki, kasneje pa je prerasel v vsebi\xc4\x8dkovsko glasilo. Za njegovo rojstvo se \xc5\xa1teje leto 1973, pa \xc4\x8deprav je bilten izhajal \xc5\xbee prej, vendar v tak\xc5\xa1nem obsegu (5 izvodov) da ni dosegel niti vseh vodnikov, kaj \xc5\xa1ele \xc4\x8dlanov._NEWLINE_Izhaja ob\xc4\x8dasno, zato je v\xc4\x8dasih med posameznima \xc5\xa1tevilkama tudi par let premora. Pa vendarle, \xc4\x8cri \xc4\x8cri je pogled na dogajanje v rodu. So pa Bi\xc4\x8dkovci posebni tudi po \xc5\xa1tetju \xc4\x8cri \xc4\x8cri-ja. Verjetno so edini v Sloveniji, ki imamo kar tri biltene s \xc5\xa1tevilko 1. Prvi\xc4\x8d je bilo normalno, da so jo poimenovali 1, ko so jo drugi\xc4\x8d poimenovali 1, so si rekli nova dr\xc5\xbeava - novo \xc5\xa1tetje, ko pa so jo poimenovali \xc5\xa1e tretji\xc4\x8d, pa je bil edini razlog ta, da nobeden ve\xc4\x8d ni vedel za katero zaporedno \xc5\xa1tevilko naj bi sploh \xc5\xa1lo. \xc4\x8cri - \xc4\x8cri \xc5\xa1tevilka 14 je iz\xc5\xa1el v zelo omejeni nakladi ter \xc5\xa1ele v tretjem poizkusu. Pred tem sta bila narejena kar dva osnutka zanj (v razli\xc4\x8dnem obdobju) in nikoli izdana._NEWLINE_Seveda pa so do sedaj izdali \xc5\xa1e mnogo drugih prilo\xc5\xbenostnih biltenov. Obstajajo vodova in dru\xc5\xbeinska glasila ter glasila raznih rodovih odprav.\n_START_SECTION_\nSpust po Ljubljanici\n_START_PARAGRAPH_\nAkcija "Spust po Ljubljanici" ima za seboj ve\xc4\x8dletno tradicijo. Do sedaj je bila organizirana \xc5\xbee \xc5\xa1estnajskrat. Zamisel se je rodila leta 1987, ko so po nekak\xc5\xa1nem vzoru sesterske akcije "Kanu \xc5\xa1\xc4\x8duka zlet" (sedaj \xc5\xa0\xc4\x8dukanujanje) na Cerkni\xc5\xa1kem jezeru nekaj posebnega hoteli napraviti tudi na Ljubljanici. Tako je leta 1988 Spust prvi\xc4\x8d za\xc5\xbeivel v organizaciji odreda Posavski kurirji. Seveda na reki klasi\xc4\x8dne orientacije ni bilo, vendar pa je bilo v tekmovanje poleg hitrostne etape vpletenih \xc5\xa1e nekaj spretnostnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din in poznavanja Ljubljanice._NEWLINE_Udele\xc5\xbeba je bila na za\xc4\x8detku majhna, posadk pa je bilo vsako leto ve\xc4\x8d. Prav to jih je vodilo k bolj\xc5\xa1i organiziranosti in ve\xc4\x8dji promociji same akcije. Tudi ekipa se je okrepila s sve\xc5\xbeimi idejami tabornikov rodu Bi\xc4\x8dkova skala (saj se je odred Posavski kurirji priklju\xc4\x8dil Bi\xc4\x8dkovcem), ki so na ve\xc4\x8dini preteklih Spustov kot tekmovalci nabirali prakti\xc4\x8dne izku\xc5\xa1nje s proge. Tako je Spust leta 1992 dobil novo podobo. Veliko razli\xc4\x8dnih sponzorjev, kanu za glavno nagrado, dru\xc5\xbeabni piknik po akciji in vklju\xc4\x8devanje medijev so botrovali k ve\xc4\x8dji udele\xc5\xbebi posadk, ob progi pa ni manjkalo niti gledalcev. Vklju\xc4\x8ditev "Ekofore" je pomenila \xc5\xa1iritev akcije v bolj ekolo\xc5\xa1ke vode (prve tak\xc5\xa1ne med taborniki), saj se v kanujih na cilj vedno pripelje prav pisan svet smeti._NEWLINE_Vrhunec je Spust do\xc5\xbeivel leta 1993, ko se je akcije udele\xc5\xbeilo kar 38 posadk, imeli so plavajo\xc4\x8do radijsko ekipo RGL, v \xc5\xbeivo so se javljali na Valu 202, na Kanalu A so imeli polurno reporta\xc5\xbeo, na TV Slovenija so o njej poro\xc4\x8dali na TV Dnevniku, o akciji so poro\xc4\x8dali vsi ve\xc4\x8dji tiskani mediji. Ker pa je tistega leta Ljubljana praznovala 850 let prve omembe mesta, so v sklopu praznovanja priredili tudi skupinski no\xc4\x8dni spust z baklami in lampioni okra\xc5\xa1enimi \xc4\x8dolni v staro Ljubljano. Z menjavo genaracij v rodu ter pomanjkanjem organizatorjev so se po Spustu leta 1997 zavestno odlo\xc4\x8dili, da bomo naredili kratek premor za leto ali dve. Toda ta kratek \xc4\x8das je trajal celih devet let. V za\xc4\x8detku novega tiso\xc4\x8dletja so se ve\xc4\x8dkrat pogovarjali, da bi o\xc5\xbeivitev Spusta po Ljubljanici v taborni\xc5\xa1tvo prinesla nekaj sve\xc5\xbeine. Tekmovanja, kjer so se taborniki merili v vesla\xc5\xa1kih spretnostih in orientaciji na vodi, so namre\xc4\x8d ugasnila konec 90ih let. Imeli so ideje in \xc5\xbeelje, manjkala pa jim je v\xc5\xbeigalna vrvica._NEWLINE_Pozimi leta 2006 so jim taborniki Rodu Tr\xc5\xa1ati tur predlagali, da bi spomladi soorganizirali Spust. To prilo\xc5\xbenost so zaradi polnega koledarja izpustili, zato so akcijo po skoraj desetih letih obudili in vpeljali prav oni. Naslednji dve leti pa so precej uspe\xc5\xa1no sodelovali. Leta 2009, po celih dvanajstih letih, pa so Spust zopet prevzeli na lastna ple\xc4\x8da. Spust leta 2010 je bil jubilejen, \xc5\xbee petnajsti po vrsti. Osve\xc5\xbeili so ga z novo grafi\xc4\x8dno podobo, novo spletno stranjo, s prepletanjem nalog iz preteklosti in sedanjosti, z biltenom ter s pove\xc4\x8danim nagradnim skladom. Prav tako so cilj in nekatere naloge prestavili v center Ljubljane, saj so \xc5\xbeeleli taborni\xc5\xa1tvo in rod \xc5\xa1e bolj predstaviti Ljubljan\xc4\x8dankam in Ljubljan\xc4\x8danom.'