b'\n_START_ARTICLE_\nKupa\n_START_PARAGRAPH_\nKupa je fino izdelan kozarec, ki ima obliko keliha. Beseda izhaja iz poznolatinskega in italijanskega coppa [k\xc3\xb2pa] oziroma iz francoskega coupe [kup]. V\xc4\x8dasih se je uporabljala splo\xc5\xa1no za vse kozarce, danes pa pride v po\xc5\xa1tev samo za nekatere predmete te vrste. Razen tega se beseda uporablja za pripravke raznih \xc5\xbeivil v kozarcih in skledicah, na primer sadna kupa, sladoledna kupa, solatna kupa.\n_START_SECTION_\nKupe za pija\xc4\x8do\n_START_PARAGRAPH_\nModerne kupe za vino so po obliki predvsem kozarci \xe2\x80\x93 kelihi, vendar se beseda "kelih" po navadi uporablja samo za liturgi\xc4\x8dno \xc4\x8da\xc5\xa1o za vino. Zato se danes raje uporablja besedo "kupa" za vse tiste kozarce, ki po obliki spominjajo na kelih. Skoraj za vsako priliko in za vsako uporabo, celo za konjake, pride v po\xc5\xa1tev tako imenovana tulipanasta kupa, ki je srednje velikosti, z ve\xc4\x8d ali manj visokim steblom in s \xc4\x8da\xc5\xa1o, ki se od dna navzgor lepo raz\xc5\xa1iri, nato nekoliko zo\xc5\xbei in proti vrhu za malenkost spet raz\xc5\xa1iri, kar ji daje videz tulipanove cvetne \xc4\x8da\xc5\xa1e._NEWLINE_Velikost in oblika vinskih kup se razlikujeta glede na vrsto in poreklo vina. Mnogi modni dizajnerji sicer predstavljajo vedno nove in modernej\xc5\xa1e oblike posode in kozarcev, a posebno za vinske kupe veljajo nekateri klasi\xc4\x8dni standardi, ki so ob\xc4\x8de sprejeti. Sem spada na primer natan\xc4\x8dna dolo\xc4\x8ditev mer za kupo, ki se uporablja pri mednarodnih razstavah in poku\xc5\xa1njah vin. Imenuje se kupa INAO (Institut national de l\'origine et de la qualit\xc3\xa9) in je od leta 1970 referen\xc4\x8dna mera za kupe na vseh uradnih poku\xc5\xa1njah vin. _NEWLINE_Ena od lastnosti, ki veljajo za vse vrste modernih kup, je pravilo, da morajo biti nalite samo do zavoja kelihove stene navzgor, kar naj bi omogo\xc4\x8dalo nadzor nad temperaturo vsebine. Pri vinjakih, ki se servirajo v kupah z zelo majhnim steblom, se prenese na teko\xc4\x8dino temperatura roke, ki kupo dr\xc5\xbei. Pri vinih ostane teko\xc4\x8dina med visokim steblom (ki ga roka ne sme oviti) in praznino v zgornjem delu kupe, tako da temperatura roke ne more vplivati na vsebino. Poudariti je treba, da je to pravilo o skromni koli\xc4\x8dini nalitega vina pri vsakdanji uporabi navadno zanemarjeno, ker se kupa ve\xc4\x8dinoma uporablja kot navaden kozarec (ne kelih), se pravi da se pri prijemu standardne kupe roka navadno kar izogne steblu in dr\xc5\xbei kupo nad njim, zato skromna koli\xc4\x8dina nima smisla._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dne oblike kup so v glavnem treh vrst, in sicer za vina, za pene\xc4\x8da vina in za koktejle.\n_START_SECTION_\nKupe za vina\n_START_PARAGRAPH_\nKupe za vino so naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1e uporabljene kupe in se proizvajajo v ne\xc5\xa1tetih razli\xc4\x8dicah. Tako je v Nem\xc4\x8diji \xc5\xa1e marsikje v navadi uporaba tako imenovanih "rumarjev" (R\xc3\xb6mer), \xc4\x8detrtlitrskih kozarcev z zelenim ali rjavim \xc5\xa1irokim steblom, za belo oziroma rde\xc4\x8de vino. V Franciji in Italiji se normalno ponuja belo vino v ozkih kelihih, rde\xc4\x8de pa v \xc5\xa1irokih ali pogosto kar v kozarcih brez stebla. Ameri\xc4\x8dani se radi poslu\xc5\xbeujejo pollitrskih kelihov z zelo visokim steblom. Bolj strokovna razvrstitev pa predvideva le dve kategoriji, eno za vina in drugo za vinjake. _NEWLINE_Kategorija vinskih \xc4\x8da\xc5\xa1 se nadalje deli na kupe za belo vino in kupe za rde\xc4\x8de vino. Za belo vino se uporabljajo o\xc5\xbeji kozarci, ki dovoljujejo, da se po\xc5\xbeirek sorazmerno razlije po ustni votlini. Rde\xc4\x8da vina naj bi bilo bolje usmeriti proti osrednjemu delu jezika, kjer se uveljavi njihov taninast okus, zato pridejo v po\xc5\xa1tev nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1e kupe. Pri tem je vredno omeniti, da dve tipi\xc4\x8dni slovenski vini, teran in cvi\xc4\x8dek, sploh ne potrebujeta naknadne uveljavitve okusa: teran \xc5\xbee ima mo\xc4\x8dno taninast okus in cvi\xc4\x8dek se zaradi kislega priokusa pribli\xc5\xbeuje nekaterim belim vinom. Zaradi tega nekateri gurmani priporo\xc4\x8dajo za cvi\xc4\x8dek visoke in ozke kupe, za teran pa celo navadne kozarce brez stebla (ne kelihe)._NEWLINE_Posebej velja omeniti skupino manj\xc5\xa1ih vinskih kupic (do 12 cl), ki so sicer namenjene specifi\xc4\x8dno za nekatera vina (\xc5\xa1eri, porto, lacrima christi), a se uporabljajo predvsem za sladke likerje._NEWLINE_Vinsko kupo je treba praviloma dr\xc5\xbeati tako, da se dlan ne pribli\xc5\xbeuje vsebini, ker bi to pokvarilo optimalne pogoje za serviranje tega vina. Zato je treba prijeti bazo kupe med sredinec in palec, kazalec pa oviti okoli stebla. Seveda se tega pravila dr\xc5\xbeijo le poku\xc5\xa1evalci vin. V vsakdanji rabi je dr\xc5\xbea vinske kupe bolj prosta, kakor \xc5\xbee omenjena navada o njeni polnitvi._NEWLINE_Vinjakov kozarec se imenuje tudi balon, baloon, napoleon ali snifter. Po dnu je kozarec \xc5\xa1irok, proti vrhu se precej zo\xc5\xbei, kar prepre\xc4\x8duje, da se aroma prehitro razpr\xc5\xa1i. Steblo je kratko in ga je treba praviloma dr\xc5\xbeati med prsti, tako da je dno kozarca polo\xc5\xbeeno na dlan, kar ohranjuje pija\xc4\x8di temperaturo in aromo. Kapaciteta kozarca je od 18 do 24 cl, nikoli pa ni dovoljeno naliti ve\xc4\x8d kot 10 cl pija\xc4\x8de, tako da lahko pride vsa teko\xc4\x8dina v neposredno bli\xc5\xbeino roke. Uporablja se za vse vrste vinjakov, konjak, armanjak in podobne. Velikokrat ima ta kupa vtisnjeno veliko \xc4\x8drko N, Napoleonov grb, in nekateri proizvajalci piva sku\xc5\xa1ajo uvesti nekaj podobnega s tem, da vtisnejo na to kupo svojo proizvodno znamko. Vendar se raba balona za pivo ni izkazala preve\xc4\x8d prakti\xc4\x8dna in je ostalo le pri posnemanju okraska na kupi._NEWLINE_Nekatera vina se servirajo v kupah brez stebla, ki so povsem enake skodelicam brez ro\xc4\x8daja, ki jih pri nas uporabljamo za tur\xc5\xa1ko kavo. Te kupe so razli\xc4\x8dnih velikosti in po navadi iz neposlikanega finega porcelana. Predvsem so v rabi za \xc5\xa1panska in portugalska vina ter za japonski sake.\n_START_SECTION_\nKupe za pene\xc4\x8da vina\n_START_PARAGRAPH_\nPene\xc4\x8da vina se ponekod servirajo v nizkih in \xc5\xa1irokih kelihih, ki se tudi imenujejo \xc5\xa1ampanjske kupe (champagne coupe), drugje v nekoliko bolj odprtih kupah na vi\xc5\xa1jih steblih (takoimenovane italijanske kupe), drugje spet v zelo ozkih in visokih kelihih ali francoskih kupah (fl\xc3\xbbte), odvisno tudi od porekla vina._NEWLINE_Razlika med temi tremi oblikami ni v velikosti, ker vse tri dr\xc5\xbeijo od 8 do 12,5 cl, temve\xc4\x8d je v \xc4\x8dasu, ki je potreben, da se po vlitju teko\xc4\x8dine v kupo perla\xc5\xbe (francosko perlage = \xc5\xa1ampanjski mehur\xc4\x8dki) sprosti in priplava na povr\xc5\xa1je. Pri \xc5\xa1ampanjcu je ta \xc4\x8das strogo dolo\xc4\x8den na podlagi uporabe klasi\xc4\x8dnih kup, ki dovoljujejo natan\xc4\x8dno predviden potek nastanka in splavanja mehur\xc4\x8dkov. \xc5\xa0iroka povr\xc5\xa1ina odprte teko\xc4\x8dine pomeni seveda hitrej\xc5\xa1e splavanje in izhlapevanje perla\xc5\xbea, kar prav tako spada med predvidene in \xc5\xbeelene posledice natakanja v kupe. Po letu 1930 so pri\xc5\xa1li v modo bolj suhi \xc5\xa1ampanjci, za katere je bilo bolje, da se perla\xc5\xbe po\xc4\x8dasneje razvija in s tem dalj \xc4\x8dasa ohranja aromo v kozarcu, zato so se za\xc4\x8deli uporabljati fl\xc3\xbbtes, ki so zelo skr\xc4\x8dili povr\xc5\xa1ino teko\xc4\x8dine. Popolnoma zmotno je torej prepri\xc4\x8danje, da sta si ti dve obliki enakovredni, oziroma da je samo stvar mode, kjer bi naj bile francoske kupe fl\xc3\xbbte le dana\xc5\xa1nja izvedba starih \xc5\xa1ampanjskih kup. V resnici so \xc5\xa1ampanjske kupe tesno povezane s klasi\xc4\x8dnimi vrstami \xc5\xa1ampanjcev, medtem ko so francoske kupe uporabne za bolj moderne suhe \xc5\xa1ampanjce in za vsa ostala pene\xc4\x8da vina. _NEWLINE_Bolj podobna \xc5\xa1ampanjski kupi je italijanska kupa, imenovana tudi Asti kupa. Po obliki je steblo tanj\xc5\xa1e in precej vi\xc5\xa1je, \xc4\x8da\xc5\xa1a pa manj globoka in se proti vrhu ne o\xc5\xbei. Edina razlika s \xc5\xa1ampanjsko je v tem, da dovoljuje manj penjenja, ker je ni\xc5\xbeja, kar je treba seveda nujno upo\xc5\xa1tevati pri nalivanju. Verjetno je Asti kupa le italijanska razli\xc4\x8dica klasi\xc4\x8dne \xc5\xa1ampanjske kupe in se je razvila v podporo slovesa pene\xc4\x8dih vin iz pokrajine Asti (Piemont) proti koncu devetnajstega stoletja.\n_START_SECTION_\nKupe za koktejle\n_START_PARAGRAPH_\nRazen vin se v kupah servirajo tudi koktejli, ki so pripravki iz alkoholnih pija\xc4\x8d in sadnih sokov. Navada je, da vsaka od teh me\xc5\xa1anic to\xc4\x8dno predvideva tudi kupo, v kateri naj se predstavi. Uporabne so vse vrste kup, vendar je najbolj obi\xc4\x8dajna takoimenovana Martini kupa. To je razli\xc4\x8dica italijanske Asti kupe, od katere se razlikuje po popolnoma ravnih stenah \xc4\x8da\xc5\xa1e in geometri\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denih oblikah: \xc4\x8da\xc5\xa1a je pravilen sto\xc5\xbeec z osnim presekom najve\xc4\x8d 90\xc2\xb0 ob steblu. V zadnjih \xc4\x8dasih so na razpolago vedno o\xc5\xbeje in vi\xc5\xa1je kupe: dno \xc4\x8da\xc5\xa1e meri v preseku tudi do 50\xc2\xb0, a kapaciteta lahko naraste celo do 19 cl.\n_START_SECTION_\nKupe za hrano\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj navadne kupe so skledice, v katerih ponekod servirajo solato, kompot in sladoled. Poimenovanje "kupa" v tem primeru ni ve\xc4\x8d v rabi za skodelico kot tako, temve\xc4\x8d se je ohranilo samo za njeno vsebino, kjer niti ni ve\xc4\x8d pomembno, \xc4\x8de se hrana servira zares v kupicah ali morda v navadnih kozarcih ali celo na kro\xc5\xbenikih. Tako se z imenom "solatna kupa" ozna\xc4\x8di velika skleda (ali s tujko bovla) pripravljene ve\xc4\x8dvrstne me\xc5\xa1ane solate, tudi z dodatkom mesa, tune ali morskih sade\xc5\xbeev, iz katere si lahko vsak od prisotnih vzame koli\xc4\x8dino, ki mu ustreza. Nasprotno je "sladoledna kupa" porcija sladoleda za eno osebo, zato se servira v kupi, kozarcu ali skledici skupaj z garnituro. Za "sadno kupo" pa lahko razumemo bodisi veliko skledo, iz katere se prisotni sami servirajo, kakor tudi malo osebno porcijo sadja ali kompota, navadno z dodatkom kave, likerja ali sladoleda.'