b'\n_START_ARTICLE_\nJean Paul Getty\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJean Paul Getty se je rodil 15. decembra 1892 v Minneapolisu. Njegov o\xc4\x8de George Franklin Getty je bil naprej odvetnik, ko pa se je leta 1904 se je dru\xc5\xbeina preselila v Oklahomo pa je za\xc4\x8del je uspe\xc5\xa1no kariero v tamkaj\xc5\xa1nji naftni industriji. Dve leti pozneje se je dru\xc5\xbeina preselila v Los Angeles, kjer je mladi Jean obiskal naprej zasebno \xc5\xa1olo in nato leta 1909 kon\xc4\x8dal Polytechnic High School. Po maturi je \xc5\xa1tudiral ekonomijo in politologijo na Univerzi Ju\xc5\xbene Kalifornije in Univerzi Berkeley. Poletja je pre\xc5\xbeivljal kot delavec na o\xc4\x8detovih naftnih poljih v Oklahomi._NEWLINE_Leta 1912 se je vpisal na Univerzo v Oxfordu in tam leta 1914 diplomiral iz ekonomije in politologije. Po diplomi se je vrnil v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave in v Tulsi v Oklahomi ustanovil lastno podjetje. \xc4\x8ceprav je deloval neodvisno od o\xc4\x8detovega podjetja, pa mu je ta pomagal s posojili in finan\xc4\x8dno podporo, da lahko za\xc4\x8del uspe\xc5\xa1no poslovati. Tako je Getty do konca leta 1916 zaslu\xc5\xbeil svoj prvi milijon ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Toda \xc5\xbee naslednje leto je naznanil svoj umik iz posla in preselil v Los Angeles, kjer je 2 leti \xc5\xbeivel zelo razuzdano in razko\xc5\xa1no \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Nato se je leta 1919 se je vrnil v naftne posle in si naslednjih letih pridobil nove 3 milijone dolarjev premo\xc5\xbeenja. Zaradi umika pa je izgubil o\xc4\x8detovo spo\xc5\xa1tovanje. Ta je na svoji smrtni postelji izjavil, da bo Jean uni\xc4\x8dil dru\xc5\xbeinsko podjetje. O\xc4\x8deta je razo\xc4\x8daralo tudi sinovo zaporedje porok in lo\xc4\x8ditev ( v petih letih se je 3 poro\xc4\x8dil in 2 lo\xc4\x8dil). Tako je ob o\xc4\x8detovi smrti leta 1930 podedoval le 500 tiso\xc4\x8d dolarjev od 10 milijonov, kolikor je zna\xc5\xa1alo o\xc4\x8detovo premo\xc5\xbeenje ob smrti._NEWLINE_Po o\xc4\x8detovi smrti je postal predsednik podjetja George Getty Oil Company. Med veliko depresijo je pametno upravljal s svojim premo\xc5\xbeenjem in leta 1932 prevzel Pacific Western Oil Corporation, ter za\xc4\x8del s prevzemom podjetja (dokon\xc4\x8dan leta 1953) Mission Corporation, ki je vklju\xc4\x8devalo Tidewater Oil in Skelly Oil. Po vrsti dogovorov, ki jih je sklenil z materjo, si je pridobil kontrolni dele\xc5\xbe v George Getty Oil Company. Leta 1967 je vsa ta podjetja zdru\xc5\xbeil v enotno podjetje Getty Oil. Ukvarjati se za\xc4\x8del tudi z nepremi\xc4\x8dninami, tako je kupil Hotel Pierre v New Yorku._NEWLINE_Po vstopu Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav v drugo svetovno vojno se Getty javil v ameri\xc5\xa1ko mornarico, vendar so ga zavrnili. Zato pa je njegovo podjetje Spartan Aircraft Company za\xc4\x8delo za vojsko proizvajati letelske dele. Po koncu vojne je Getty podjetje preusmeril v proizvodnjo prikolic._NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 1949 je Getty sklenil sporazum s saudskim kraljem Ibn Saudom. Zavezal se je, da bo pla\xc4\x8dal 9,5 milijona dolarjev v gotovini in \xc5\xa1e 1 milijon dolarjev vsako leto za 60-letno koncesijo za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje nafte na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du, ki je le\xc5\xbealo v bli\xc5\xbeini saudske-kuvajtske meje, \xc4\x8deprav na tistem podro\xc4\x8dju \xc5\xa1e nikoli niso odkrili nafte. Tako je bilo vse do leta 1953, ko je po 4 letih iskanja in investiranih 30 milijonih dolarjev na povr\xc5\xa1je pritekla nafta. Gettyu se je to tveganje zelo obrestovalo, saj so kmalu na\xc4\x8drpali 16 milijonov sodov nafte letno, kar je zelo pripomoglo k temu, da je postal eden od najbogatej\xc5\xa1ih ljudi na svetu. Leta 1957 ga je revija Fortune razglasila za najbogatej\xc5\xa1ega \xc5\xbeive\xc4\x8dega Ameri\xc4\x8dana._NEWLINE_Getty se je, da bi \xc5\xa1e pove\xc4\x8dal dru\xc5\xbeinsko bogastvo, nau\xc4\x8dil arab\xc5\xa1\xc4\x8dine, kar mu je omogo\xc4\x8dilo raz\xc5\xa1iritev poslov po vsem Bli\xc5\xbenjem vzhodu. Na vrhuncu je imel Getty v lasti kontrolni dele\xc5\xbe v skoraj 200 podjetjih, vklju\xc4\x8dno z Getty Oil. Guinnessova knjiga rekordov ga je leta 1966 razglasila za najbogatej\xc5\xa1ega Zemljana, s premo\xc5\xbeenjem vrednim pribli\xc5\xbeno 1,2 milijarde dolarjev._NEWLINE_Po letu 1959 je nehal \xc5\xbeiveti po hotelskih sobah in se preselil v Anglijo, ter postal znan anglofil. \xc5\xbdivel in delal je v dvorcu Sutton Place pri Guildfordu. Sutton Place je postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Getty Oil in njegovih povezanih podjetij. Na posestvu je Getty pogosto gostil svoje britanske in arabske prijatelje._NEWLINE_Preostanek \xc5\xbeivljenja je Getty pre\xc5\xbeivel na Britanskem oto\xc4\x8dju. Umrl je zaradi bolezni srca na svojem posestvu 6. junija 1976 star 83 let. Po smrti je svojemu sinu Paulu v oporoki zapustil le 500 dolarjev, ves ostali denar pa je \xc5\xa1el v dru\xc5\xbeinski sklad. Ob njegovi smrti je bilo njegovo premo\xc5\xbeenje vredno ve\xc4\x8d kot 2 milijardi dolarjev. V knjigi izdani leta 1996 pa so ga proglasili za 67-tega najbogatej\xc5\xa1ega Ameri\xc4\x8dana vseh \xc4\x8dasov. Do tega podatka so pri\xc5\xa1li s primerjavo njegovega bogastva z rastjo nacionalnega produkta._NEWLINE_Getty je bil navdu\xc5\xa1en zbiralec umetnin in starin. Napisal je tudi ve\xc4\x8d knjig. Njegova zbirka je postala osnova za muzej J. Paul Getty v Los Angelesu. Muzeju je po smrti zapustil ve\xc4\x8d kot 661 milijonov dolarjev. Leta 1953 je ustanovil J. Paul Getty Trust. Danes je J. Paul Getty Trust najbogatej\xc5\xa1a umetni\xc5\xa1ka ustanova na svetu. Upravlja z naslednjimi ustanovami: J. Paul Getty Museum, Getty Foundation, Getty Research Institute in Getty Conservation Institute.\n_START_SECTION_\nVnukova ugrabitev\n_START_PARAGRAPH_\n10. julija 1973 so v Rimu 16-letnega Getyjevega vnuka Johna Gettyja III ugrabili in zanj zahtevali odkupnino v vi\xc5\xa1ini 17 milijonov dolarjev. Njegova dru\xc5\xbeina je sprva menila, da gre za neslano \xc5\xa1alo, ki so si jo izmislili on in njegovi prijatelji, saj je John ve\xc4\x8dkrat \xc5\xa1alil, da bo uprizoril ugrabitev, da bi dobil denar od svojega skopu\xc5\xa1kega dedka. Zato so zahtevek kar ignorirali. Prepri\xc4\x8dalo jih ni niti fantovo pisno materi, v katerem je napisal:\xc2\xa0\xc2\xbbDraga mama, ne \xc5\xbeelim umreti, reci dedku, naj pla\xc4\x8da odkupnino.\xc2\xab_NEWLINE_Kasneje so ugrabitelji zni\xc5\xbeali odkupnino na 3 milijone dolarjev. Getty se je odlo\xc4\x8dil, da bo pla\xc4\x8dal 2.2 milijona dolarjev, najvi\xc5\xa1ji znesek, ki je bil dovoljen za dav\xc4\x8dno olaj\xc5\xa1avo. Preostali znesek pa je posodil sinu in ga opozoril, da pri\xc4\x8dakuje vrnitev denarja in to po 4-odstotni obrestni meri. Po pla\xc4\x8dilu odkupnine so fanta 15. decembra 1973 naposled izpustili v bli\xc5\xbeini Neaplja. Po izpustitvi je John Paul Getty III poklical dedka, da bi se mu zahvalil za pla\xc4\x8dano odkupnino, toda dedek z njim ni \xc5\xbeelel govoriti. Zaradi ugrabitve je bilo aretiranih 9 ljudi, kasneje so 2 tudi obsodili. Denarja niso nikoli na\xc5\xa1li._NEWLINE_Svojo odlo\xc4\x8ditev, da sprva ni hotel pla\xc4\x8dati odkupnine je Getty leta 1976 pojasnil takole: Imam 14 vnukov. \xc4\x8ce pla\xc4\x8dam en sam peni, bom imel 14 ugrabljenih vnukov. Kot drugi razlog je navedel, da nasprotuje kakr\xc5\xa1nemkoli popu\xc5\xa1\xc4\x8danju kriminalcem in teroristom, ker je to le vzpodbuda za nara\xc5\xa1\xc4\x8danje brezpravnosti, nasilja in nesprejemljivih teroristi\xc4\x8dnih bombardiranj, ugrabitev in mu\xc4\x8denj talcev._NEWLINE_John Paul Getty III je zaradi ugrabitve do\xc5\xbeivel hudo travmo, ter je postal odvisnik od drog. Pri 24 letih je zaradi prevelikega odmerka heroina do\xc5\xbeivel mo\xc5\xbegansko kap. Od tedaj je potreboval nego 24 ur dnevno \xe2\x80\x93 bil je paraliziran in skorajda slep. Umrl 5. februarja 2011 star 54 let.'