b'\n_START_ARTICLE_\nCerebralna paraliza\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nNa cerebralno paralizo pomislimo, kadar otrok v dolo\xc4\x8deni starosti ne dosega normalnega motori\xc4\x8dnega razvoja (npr. dvig glave, sedenje, stoja, hoja). Otroci, rojeni z mo\xc5\xbegansko paralizo, imajo pogosto nepravilno dr\xc5\xbeo s pove\xc4\x8danim mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnim tonusom ali pa so njihove mi\xc5\xa1ice v za\xc4\x8detni fazi ohlapne, pri \xc4\x8demer se spasti\xc4\x8dnost pojavi kasneje. Zgodi se tudi, da znakov cerebralne paralize sprva sploh ni mogo\xc4\x8de opaziti in se poka\xc5\xbeejo \xc5\xa1ele, ko otrok dose\xc5\xbee  dolo\xc4\x8deno starost (ve\xc4\x8dinoma okoli starosti 6 mesecev). Na splo\xc5\xa1no so simptomi zelo raznoliki, lahko variirajo od skoraj neopazne okornosti pri majhnih okvarah osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja do te\xc5\xbeke prizadetosti (nezmo\xc5\xbenost hoje), ki je posledica hudih okvar osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilni simptomi, ne glede na tip, vklju\xc4\x8dujejo nenormalen mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni tonus, motnje ravnote\xc5\xbeja in nenormalno oja\xc4\x8dane reflekse, temu se pogosto pridru\xc5\xbeijo tudi nehoteni gibi (npr. obraza) ter zmanj\xc5\xa1ana mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna masa. Mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni tonus je \xc4\x8dvrstost mi\xc5\xa1ice ob otipu oziroma upor proti raztegnitvi mi\xc5\xa1ice, ki je navadno povi\xc5\xa1an in ga ozna\xc4\x8dujemo kot spasti\xc4\x8dnost (motori\xc4\x8dna motnja, za katero je zna\xc4\x8dilno, da se mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni tonus pove\xc4\x8da sorazmerno s hitrostjo raztegnitve mi\xc5\xa1ice). Hoja je nestabilna, navadno \xc5\xa1karjasta (kjer se kolena obrnjena navznoter in se kri\xc5\xbeajo) ali pa hoja po prstih. Lahko se pojavi tudi deformacija kosti in sklepov. Normalen razvoj kosti je namre\xc4\x8d pogojen s silo, s katero nanj deluje normalno mi\xc5\xa1i\xc4\x8dje. Kosti so pogosto tanke in se tanj\xc5\xa1ajo z napredovanjem telesnega razvoja otroka. Zmanj\xc5\xa1ana uporaba sklepov, kot posledica  kontraktur, lahko povzro\xc4\x8di atrofijo sklepnega hrustanca, kar vodi v zo\xc5\xbeeno sklepno \xc5\xa1pranjo. Odvisno od stopnje spasti\xc4\x8dnosti se pri osebi s cerebralno paralizo lahko pojavijo \xc5\xa1tevilne abnormalnosti sklepov. Osebe z CP so navadno ni\xc5\xbeje rasti, ker se njihove kosti ne razvijejo do polne dol\xc5\xbeine. V\xc4\x8dasih se zgodi, da dolge kosti okon\xc4\x8din rastejo z razli\xc4\x8dno hitrostjo, kar vodi do neenakomerne dol\xc5\xbeine rok ali nog. _NEWLINE_Zamujanju v motori\xc4\x8dnem razvoju se navadno pridru\xc5\xbei \xc5\xa1e zaostajanje v du\xc5\xa1evnem razvoju. Pogosto se simptomom mo\xc5\xbeganske paralize pridru\xc5\xbeujejo tudi te\xc5\xbeave z govorom. Incidenca dizartrije (govor je smiseln, vendar besede niso dobro oblikovane) je okoli 80\xc2\xa0%. Nastane lahko kot posledica slabe kontrole dihanja in mi\xc5\xa1ic, ki sodelujejo pri oblikovanju besed._NEWLINE_Cerebralno paralizo lahko spremljajo tudi epilepti\xc4\x8dni napadi, epilepsija, apraksija, motnje senzibilitete ter inkontinenca za blato in vodo. Pogosto se tem simptomom lahko pridru\xc5\xbeujejo tudi bole\xc4\x8dina in motnje spanja. Bole\xc4\x8dina se pojavlja v povezavi s spasti\xc4\x8dno povi\xc5\xa1anim mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnim tonusom, nenormalno dr\xc5\xbeo in otrdelimi sklepi, lahko tudi zaradi neprilagojenih opornic.\n_START_SECTION_\nSpasti\xc4\x8dna oblika\n_START_PARAGRAPH_\n(diplegija, hemiplegija, tetraplegija)_NEWLINE_Pri spasti\xc4\x8dni obliki, ki je  najpogostej\xc5\xa1a, je prisoten mo\xc4\x8dno povi\xc5\xa1an mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni tonus (mi\xc5\xa1ice so zelo zakr\xc4\x8dene in jih ni mogo\xc4\x8de raztegniti) in oja\xc4\x8dani tetivni refleksi. Kr\xc4\x8de lahko v\xc4\x8dasih izzove nepri\xc4\x8dakovan slu\xc5\xa1ni ali vidni dra\xc5\xbeljaj. Hoja je zna\xc4\x8dilno trda, okorna in kr\xc4\x8devita, s kri\xc5\xbeanjem oziroma dotikanjem kolen (\xc5\xa1karjasto). Lahko so pridru\xc5\xbeene tudi kontrakture sklepov (sklepi so okorni in ne dovoljujejo normalnega obsega giba). Pogoste pa to obliko spremljajo tudi motnje po\xc5\xbeiranja in govora._NEWLINE_Poznamo hemiplegi\xc4\x8den tip, diplegi\xc4\x8den tip in tetraplegi\xc4\x8den tip spasti\xc4\x8dnosti. _NEWLINE_Hemiplegi\xc4\x8dna oblika je najpogosteje posledica zmanj\xc5\xa1ane oskrbe otrokovih mo\xc5\xbeganov s krvjo v tretjem trimese\xc4\x8dju nose\xc4\x8dnosti. Redko je diagnosticirana \xc5\xbee ob samem rojstvu, navadno se izrazi v starosti 6 mesecev, ko za\xc4\x8dne otrok segati za predmeti in je to po\xc4\x8detje omejeno samo na eno roko. Navadno je spodnji ud manj prizadet, zato se te\xc5\xbeave pri hoji pogosto ne izrazijo v tak\xc5\xa1ni meri in otroci navadno shodijo do starosti 18 mesecev. Prizadetost spodnjega uda je navadno pogostej\xc5\xa1a pri prezgodaj rojenih otrocih._NEWLINE_Pri spasti\xc4\x8dni diplegiji, imenovani tudi Littlova bolezen, je funkcija spodnjih udov navadno bolj okvarjena kot funkcija zgornjih, ki so lahko tudi povsem neprizadeti. Tudi ta oblika se najpogosteje pojavlja pri nedono\xc5\xa1en\xc4\x8dkih.\n_START_SECTION_\nAtetozna oblika\n_START_PARAGRAPH_\nPri tej obliki bolezni vsak hoten gib spremlja mno\xc5\xbeica nehotenih in nekontroliranih gibov udov in pa\xc4\x8denje obraza. \xc4\x8ce so bolniki razburjeni, so ti pojavi mo\xc4\x8dneje izra\xc5\xbeeni, v mirovanju in spanju pa teh gibov ni. Refleksi so normalni.\n_START_SECTION_\nAtakti\xc4\x8dna oblika\n_START_PARAGRAPH_\nPri bolnikih z ataksijo je okvarjeno ravnote\xc5\xbeje, hoja je nezanesljiva, nihajo\xc4\x8da, z razmaknjenimi nogami. Pri izolirani atakti\xc4\x8dni obliki ni spasti\xc4\x8dnosti, du\xc5\xa1evna sposobnost pa navadno ni prizadeta.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nCerebralna paraliza se pojavlja pri pribli\xc5\xbeno 25 otrocih na 10.000 \xc5\xbeivorojenih otrok. Njena incidenca se rahlo pove\xc4\x8duje, najverjetneje zaradi pove\xc4\x8danja \xc5\xa1tevila otrok z nizko porodno te\xc5\xbeo. Incidenca pri otrocih z normalno telesno te\xc5\xbeo ostaja enaka. Polovica otrok s cerebralno paralizo ima nizko porodno te\xc5\xbeo, 28\xc2\xa0% otrok s cerebralno paralizo pa je pri porodu la\xc5\xbeja od 1500 g.\n_START_SECTION_\nDiagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nDiagnozo cerebralne paralize je v nekaterih primerih mo\xc5\xbeno postaviti neposredno po rojstvu, predvsem kadar vemo, da ima otrok pove\xc4\x8dano verjetnost za pojav bolezni, v ve\xc4\x8dini primerov pa je diagnozo mo\xc5\xbeno postaviti \xc5\xa1ele, ko otrok dose\xc5\xbee 18-24 mesecev. V\xc4\x8dasih je za postavitev diagnoze zado\xc5\xa1\xc4\x8dalo spremljanje pacientovega razvoja v obdobju nekaj mesecev ali celo let in telesni pregled, danes pa so nam v pomo\xc4\x8d slikovno diagnosti\xc4\x8dne metode, kot so CT in MRI, s katerimi je mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti obseg in lokalizacijo okvare, okviren \xc4\x8das nastanka in verjetnost pridru\xc5\xbeenih simptomov (epilepsija, du\xc5\xa1evna prizadetost). Navadno se pogosteje uporablja MRI, ki ima manj negativnih stranskih u\xc4\x8dinkov.\n_START_SECTION_\nPrognoza\n_START_PARAGRAPH_\nCerebralna paraliza je neozdravljiva in dosmrtna bolezen, ki pa ne vpliva na pri\xc4\x8dakovano \xc5\xbeivljenjsko dobo in reproduktivne funkcije. Bolezen ne napreduje, vendar se simptomi lahko tekom \xc5\xbeivljenja nekoliko poslab\xc5\xa1ajo ali  izbolj\xc5\xa1ajo zaradi razli\xc4\x8dnih zunanjih dejavnikov (npr. izbolj\xc5\xa1anje motori\xc4\x8dne aktivnosti zaradi zdravljenja). V ve\xc4\x8dini primerov se vpliva bolezni na intelektualni potencial otroka ne da dolo\xc4\x8diti, dokler otrok ne za\xc4\x8dne \xc5\xa1olanja. Otroci s cerebralno paralizo so bolj nagnjeni k te\xc5\xbeavam pri u\xc4\x8denju, ni pa nujno. Inteligen\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik med bolniki s cerebralno paralizo variira ravno tako kot v normalni populaciji, zato je pomembno, da se otrokom s to boleznijo zagotovi vse mo\xc5\xbenosti za izobra\xc5\xbeevanje. Ve\xc4\x8dina odraslih s cerebralno paralizo je zmo\xc5\xbena normalnega funkcioniranja v dru\xc5\xbebi, nekateri so povsem samostojni, drugi potrebujejo razli\xc4\x8dno stopnjo pomo\xc4\x8di pri razli\xc4\x8dnih opravilih. Kadar gre za res hudo obliko cerebralne paralize, je v\xc4\x8dasih potrebna premestitev v zavod, ki bolniku zagotavlja ustrezno oskrbo.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZdravljenje cerebralne paralize je simptomatsko. Cilj zdravljenja je omogo\xc4\x8diti otrokom s cerebralno paralizo \xc5\xbeivljenje s \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo mero samostojnostjo in neodvisnosti. Potrebna je individualna obravnava pacienta, dobro medsebojno sodelovanje delavcev v zdravstvenem timu (fizioterapevta, delovnega terapevta, protetikov, logopeda)  in vklju\xc4\x8devanje star\xc5\xa1ev. Zelo pomembno vlogo v tem procesu ima fizioterapija, ki jo izvajajo posebej usposobljeni fizioterapevti. Namen tega dela zdravljenja je sprostitev spasti\xc4\x8dnih mi\xc5\xa1ic, u\xc4\x8denje zavestne uporabe posameznih mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih skupin in izbolj\xc5\xa1anje koordinacije ter hoje. V\xc4\x8dasih se v proces zdravljenja vklju\xc4\x8duje tudi masa\xc5\xbea, ki pomaga pri spro\xc5\xa1\xc4\x8danju napetih mi\xc5\xa1ic in ohranjanju gibljivosti sklepov. V sklopu delovne terapije se otrok  postopoma u\xc4\x8di dnevnih aktivnosti, kot so obla\xc4\x8denje, telesna nega in hranjenje, pa tudi sodelovanja v prosto\xc4\x8dasnih dejavnostih. Zelo pomembno je, da pri delovni terapiji sodelujejo tudi star\xc5\xa1i in se tako nau\xc4\x8dijo, kako naj otroku pomagajo pri razvijanju novih sposobnosti z usmerjeno igro. Terapija govora, ki jo izvaja logoped, pomaga otrokom izbolj\xc5\xa1ati verbalno komunikacijo. Cerebralna paraliza poleg spodnjih in zgornjih udov pogosto prizadene tudi mi\xc5\xa1ice obraza in lahko vpliva na dihanje in sposobnost po\xc5\xbeiranja ter \xc5\xbeve\xc4\x8denja hrane. Terapija govora se pogosto za\xc4\x8dne v pred\xc5\xa1olskem obdobju in se nadaljuje v obdobju \xc5\xa1olanja. Protetiki sodelujejo pri izdelavi opornic, ki nudijo oporo, prepre\xc4\x8dujejo deformacijo in izbolj\xc5\xa1ajo otrokovo hojo. _NEWLINE_Od zdravil se uporabljajo antiepilepti\xc4\x8dna zdravila, pomirjevala, mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne relaksante (benzodiazepini, baklofen) in protibole\xc4\x8dinska zdravila. Pogosto se v spasti\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice spodnjih okon\xc4\x8din dajejo injekcije botulina, z namenom da se zmanj\xc5\xa1a spasti\xc4\x8dno pove\xc4\x8dan mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni tonus, ki je lahko zelo bole\xc4\x8d. U\xc4\x8dinek botulina je reverzibilen, zato je potrebno zdravljenje ponavljati vsakih 4\xe2\x80\x936 mesecev. V\xc4\x8dasih je potrebno operativno zdravljenje, ki pomaga laj\xc5\xa1ati bole\xc4\x8dino in ohranja gibljivost ter pravilen polo\xc5\xbeaj sklepov, izvaja pa se \xc5\xa1ele po dopolnjenem prvem letu starosti.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje\n_START_PARAGRAPH_\nV ve\xc4\x8dini primerov vzrok cerebralne paralize ni znan, zato nastanka bolezni ni mogo\xc4\x8de u\xc4\x8dinkovito prepre\xc4\x8devati s specifi\xc4\x8dnimi ukrepi. Koristno je, da se med nose\xc4\x8dnostjo nose\xc4\x8dnica dr\xc5\xbei na\xc4\x8del zdravega prehranjevanja z izogibanjem alkoholu in prepovedanim drogam, ter ustreznim vnosom vitaminov in mineralov. Priporo\xc4\x8den je tudi poostren zdravni\xc5\xa1ki nadzor kakr\xc5\xa1ne koli predhodno obstoje\xc4\x8de kroni\xc4\x8dne bolezni matere (npr. sladkorne bolezni, povi\xc5\xa1anega krvnega tlaka \xe2\x80\xa6), ki bi lahko pripomogla k prezgodnjemu porodu, saj se cerebralna paraliza v ve\xc4\x8djem odstotku pojavlja pri nedono\xc5\xa1en\xc4\x8dkih.\n_START_SECTION_\nVklju\xc4\x8devanje v dru\xc5\xbebo\n_START_PARAGRAPH_\nOtroci in odrasli s cerebralno paralizo se zaradi narave bolezni lahko soo\xc4\x8dajo z razli\xc4\x8dnimi te\xc5\xbeavami in ovirami pri vklju\xc4\x8devanju v dru\xc5\xbebo, ki jih je treba pravo\xc4\x8dasno prepoznati in jih \xc4\x8dim bolj uspe\xc5\xa1no odpravljati ter laj\xc5\xa1ati._NEWLINE_V zgodnjem obdobju otrokovega razvoja ima igra zelo pomembno vlogo, saj z njeno pomo\xc4\x8djo krepi svoje motori\xc4\x8dne sposobnosti in se u\xc4\x8di novih spretnosti, s pomo\xc4\x8djo skupinske igre pa razvija komunikacijske sposobnosti. \xc4\x8ce postane igra ote\xc5\xbeko\xc4\x8dena zaradi kakr\xc5\xa1nega koli vzroka, lahko to negativno vpliva na otrokovo samozavest in samostojnost, poleg tega pa ga ovira pri razvijanju novih spretnosti, zato je pri otrocih s cerebralno paralizo treba posebno pozornost posve\xc4\x8dati temu, da se jih ustrezno vklju\xc4\x8di v igro in v skupinske aktivnosti \xc5\xbee v pred\xc5\xa1olskem obdobju. V \xc5\xa1olskem obdobju lahko za otroka s cerebralno paralizo velik problem predstavljata pisanje, kar je mogo\xc4\x8de omiliti s prilagojenimi pripomo\xc4\x8dki, in govor, ki je velikokrat slab\xc5\xa1e razumljiv, na te\xc5\xbeave pa lahko naletijo tudi pri vklju\xc4\x8devanju v prosto\xc4\x8dasne dejavnosti. Vse ovire je treba pravo\xc4\x8dasno prepoznati in jih ustrezno laj\xc5\xa1ati, pomembno je ozave\xc5\xa1\xc4\x8danje in izobra\xc5\xbeevanje javnosti o naravi bolezni in njenem poteku, pomembno vlogo pa ima tudi podpora prijateljev in dru\xc5\xbeine.'