b'\n_START_ARTICLE_\nRajska ptica (ozvezdje)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRajska ptica je eno od 12 ozvezdij, ki jih je Petrus Plancius ustvaril po opazovanjih Pietra Dirkszoona Keyserja in Fredericka de Houtmana, ki sta odpotovala na prvi nizozemski trgovski odpravi ("Eerste Schipvaart") proti Vzhodni Indiji. Prvi\xc4\x8d se je pojavilo na globusu s premerom 35 cm iz leta 1597/8 v Amsterdamu. Izdelala sta ga Plancius in Jodocus Hondius. De Houtman ga je vklju\xc4\x8dil v svoj katalog ju\xc5\xbenih zvezd kot "De Paradijs Voghel" - rajska ptica, Plancius pa ga je imenoval "Paradysvogel Apis Indica"; prva beseda je nizozemska in pomeni\xc2\xa0"rajska ptica". Apis (latinsko za "\xc4\x8debelo") je verjetno tiskarska napaka -\xc2\xa0avis\xc2\xa0namre\xc4\x8d pomeni "pti\xc4\x8da"._NEWLINE_Po uvedbi na Planciusovem globusu se je ozvezdje pojavilo \xc5\xa1e v nebesnem atlasu Uranometria\xc2\xa0nem\xc5\xa1kega kartografa Johanna Bayerja iz leta 1603. Bayer ga imenuje\xc2\xa0Apis Indica,\xc2\xa0kolega astronoma\xc2\xa0Johannes Kepler in njegov zet Jakob Bartsch pa\xc2\xa0Apus ali Avis Indica.\xc2\xa0Ime Apus\xc2\xa0izvira iz gr\xc5\xa1kega apous, kar pomeni\xc2\xa0"brez nog". To se nana\xc5\xa1a na Zahodnja\xc5\xa1ko prepri\xc4\x8danje, da rajske ptice nimajo nog, saj so jih pred prinesenjem skupaj s krili odrezali. Tak\xc5\xa1ni primerki so se v Evropi prvi\xc4\x8d pojavili okoli leta 1522. Prinesli so jih pre\xc5\xbeiveli z odprave Ferdinanda Magellana.\xc2\xa0Ozvezdje je izgubilo nekaj repnega perja, ko jih je v 50. letih 18. stoletja Nicolas-Louis de Lacaille uporabil za tvorbo Oktanta\xc2\xa0.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOzvezdje pokriva povr\xc5\xa1ino 206,3 kvadratnih stopinj oz. 0,5002% neba, s \xc4\x8dimer se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na 67. mesto med 88 sodobnimi ozvezdji.\xc2\xa0Zaradi polo\xc5\xbeaja blizu ju\xc5\xbenega nebesnega pola je viden samo opazovalcem ju\xc5\xbeno od zemljepisne \xc5\xa1irine\xc2\xa07\xc2\xb0N. Uradne meje je za\xc4\x8drtal\xc2\xa0Eug\xc3\xa8ne Delporte leta 1930. Ozna\xc4\x8dujejo \xc5\xa1estkotnik (glej infopolje\xc2\xa0zgoraj). V ekvatorskem koordinatnem sistemu so le\xc5\xbeijo koordinate rektascenzije teh meja med\xc2\xa013\xca\xb0\xc2\xa049.5\xe1\xb5\x90 in 18\xca\xb0\xc2\xa027.3\xe1\xb5\x90, koordinate deklinacije pa med\xc2\xa0-67.48\xc2\xb0 in -83.12\xc2\xb0.\n_START_SECTION_\nObjekti globokega neba\n_START_PARAGRAPH_\nTudi Rimska cesta pokriva ve\xc4\x8dji del povrine ozvezdja. Od objektov globokega neba sta zanimivi dve kroglasti zvezdni kopici - NGC 6101 in IC 4499 - in ve\xc4\x8djo medlo meglico nekaj stopinj vzhodno od Bete in Game Rajske ptice. NGC 6101 je z navidezno magnitudo 9,2 okoli 50.000 svetlobnih let oddaljen od Zemlje, \xc5\xa1irok okoli 160 svetlobnih let. Vsebuje visoke koncentracije te\xc5\xbekih svetlih zvezd ("blue stragglers"), ki naj bi bile posledica zdru\xc5\xbeitve dveh zvezd._NEWLINE_Galaksije v ozvezdju so medle. IC 4633 je zelo \xc5\xa1ibka spiralna galaksija, obdana z veliko koli\xc4\x8dino medlih oblakov, ki naj jih ne bi osvetljevala ena zvezda, kot je za meglice obi\xc4\x8dajno, ampak integriran svetlobni tok mnogih zvezd Rimske ceste.'