b'\n_START_ARTICLE_\nZajec (ozvezdje)\n_START_SECTION_\nZvezde\n_START_PARAGRAPH_\nV Zajcu ni veliko svetlih zvezd, kve\xc4\x8djemu ena ali dve. Alfa Zajca, najsvetlej\xc5\xa1a zvezda v Zajcu, je bela nadorjakinja z navideznim sijem 2,6 in oddaljenostjo 1300 ly. Njeno tradicionalno ime, Arneb, pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbzajec\xc2\xab. Beta Zajca, imenovana Nihal, je 159 ly oddaljena rumena orjakinja z navideznim sijem 2,8. Gama Zajca je navidezna dvojna zvezda, razlo\xc4\x8dljiva v daljnogledu. Svetlej\xc5\xa1a ima navidezni sij 3\xe1\xb5\x906 in je oddaljena 29 svetlobnih let. \xc5\xa0ibkej\xc5\xa1a je oran\xc5\xbena zvezda magnitude 6,2. Epsilon Zajca je oran\xc5\xbena orjakinja magnitude 3,2 in je oddaljena 227 ly. Kapa Zajca je dvojna zvezda, razlo\xc4\x8dljiva v srednje velikih amaterskih teleskopih in le\xc5\xbei 560 svetlobnih let pro\xc4\x8d. Svetlej\xc5\xa1a je modrobela zvezda magnitude 4,4 in \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a je zvezda magnitude 7,4.\n_START_SECTION_\nNezvezdna telesa\n_START_PARAGRAPH_\nV Zajcu le\xc5\xbei eno Messierjevo telo, Messier 79. Je kroglasta zvezdna kopica z navideznim sijem 8,0 in le\xc5\xbei 42 000 svetlobnih let pro\xc4\x8d. Po Shapley-Sawyerjevem na\xc4\x8dinu razvr\xc5\xa1\xc4\x8danja je v razredu V. Odkril jo je Pierre M\xc3\xa9chain leta 1780.'