b"\n_START_ARTICLE_\nKnafljeva ustanova\n_START_PARAGRAPH_\nKnafljeva ustanova (nem\xc5\xa1ko Lucas Knaffel'sche Privatstiftung) je zasebna \xc5\xa1tipendijska ustanova s sede\xc5\xbeem na Dunaju, ki deluje od leta 1676._NEWLINE_Luka Knafelj (1621-1671) se je rodil v Ribnici na Dolenjskem. \xc5\xa0olal se je v Sti\xc4\x8dni pri cistercijanskih redovnikih, na jezuitski gimnaziji in liceju v Ljubljani, \xc5\xa1tudij teologije je kon\xc4\x8dal na Dunaju. Leta 1651 je postal duhovnik v dunajski dvorni bolni\xc5\xa1nici in sedem let pozneje \xc5\xbeupnik v bogati \xc5\xbeupniji Gro\xce\xb2 Ru\xce\xb2bach, nedale\xc4\x8d od Dunaja, kjer je ostal do svoje smrti. Skoraj vse svoje premo\xc5\xbeenje je zapustil v korist dijakov s Kranjske._NEWLINE_Leta 1676, pet let po smrti Luke Knaflja, je njegov prijatelj in kranjski rojak Jurij Bohinc (Georgius Wohinz) sestavil ustanovitveno listino Knafljeve ustanove in od tedaj naprej so izbrani, na Kranjskem rojeni dijaki, redno prejemali denarno podporo. Bohinc je bil Knafljev vrstnik, verjetno doma iz Smoku\xc4\x8da na Gorenjskem. Zabele\xc5\xbeeno je nadalje, da je bil leta 1633 u\xc4\x8denec ljubljanske jezuitske gimnazije. Glavni vir finan\xc4\x8dnih dohodkov je prina\xc5\xa1ala hi\xc5\xa1a, ki jo je \xc5\xbeupnik Knafelj kupil v samem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Dunaja._NEWLINE_Lepo ohranjeni izvirnik ustanovitvene listine, napisan na pergamentu velikosti 75 X 65 cm, je shranjen v univerzitetnem arhivu dunajske univerze. Sestavil in podpisal ga je:\xc2\xa0\xc2\xbbGeorg Wohiniz AA. LL. Philosophiae ac V. J. Doctor, Hoff- und Gerichts-Advocat, Codicis: professor ordinarius, Wiennerischen Bistumbs Consistorial Rath und derzeit einer l\xc3\xb6blichen uralten Wiennerischen Universitet Rector Magnificus\xc2\xab._NEWLINE_Daljnovidna odlo\xc4\x8ditev \xc5\xbeupnika Knaflja je omogo\xc4\x8dila, da se je v letih od 1676 do 1918 \xc5\xa1olalo na Dunaju ve\xc4\x8d sto prete\xc5\xbeno revnih kranjskih dijakov. \xc5\xa0tipendije so lahko dobili na Kranjskem rojeni mladeni\xc4\x8di in mladenke, ki so \xc5\xbeelel \xc5\xa1tudirati na dunajski univerzi pravo, medicino ali filozofijo._NEWLINE_\xc5\xa0tipendiranje Knafljeve ustanove se je v manj\xc5\xa1i meri nadaljevalo po prvi svetovni vojni v Jugoslaviji, zamrlo po drugi in spet za\xc5\xbeivelo leta 2006 - ob 330-letnici ustanovitve te \xc4\x8dastitljive \xc5\xa1tipendijske ustanove in 335-letnici \xc5\xbeupnikove smrti._NEWLINE_Za pravilno gospodarjenje Knafljeve \xc5\xa1tipendijske ustanove so skrbeli superintendenti, ki so bili\xc2\xa0\xc2\xbbpo mo\xc5\xbenosti kranjske narodnosti\xc2\xab, kot je zapisano v ustanovitveni listini. Imenoval jih je univerzitetni konzistorij in v poznej\xc5\xa1ih letih akademski senat. S skrbnim gospodarjenjem je ustanova pove\xc4\x8dala svoje premo\xc5\xbeenje in ob koncu 19. stoletja po premo\xc5\xbeenju (ve\xc4\x8d kot 300.000 fl) in letnih dohodkih (ve\xc4\x8d kot 10.000 fl) sodila med pet najve\xc4\x8djih dunajskih univerzitetnih ustanov. Tudi \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1tipendij je od za\xc4\x8detnih \xc5\xa1tirih naraslo na dvajset, pred letom 1918 pa celo na 39. V za\xc4\x8detku je zna\xc5\xa1ala 100 fl, do leta 1894 \xc5\xbee 300 fl. Bila je tako visoka, da je pokrivala od 80 do 90\xc2\xa0% \xc5\xbeivljenjskih stro\xc5\xa1kov. Od leta 1785 do 1918 je poimensko znanih 922 \xc5\xa1tipendistov, povpre\xc4\x8dno skoraj sedem \xc5\xa1tipendistov na leto. Podatki za prvih stoosem let, od 1676 do 1784 so pomanjkljivi, mogo\xc4\x8de je predpostaviti od tri do \xc5\xa1tiri \xc5\xa1tipendije letno, kar znese nadaljnjih 324 do 432 podpirancev. Po tej oceni je Knafljeva ustanova skozi stoletja pomagala 1250 do 1350 kranjskim \xc5\xa1tudentom k univerzitetni izobrazbi. Znana so tudi imena vseh superintendentov, vsak je v povpre\xc4\x8dju opravljal svoje delo ve\xc4\x8d kot 14 let._NEWLINE_Luka Knafelj je ostal vse \xc5\xbeivljenje povezan s Kranjsko, \xc4\x8deprav je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel dale\xc4\x8d pro\xc4\x8d od svoje rojstne de\xc5\xbeele. Zapustil je skoraj vse svoje premo\xc5\xbeenje v korist dijakov s kranjske de\xc5\xbeele in dolo\xc4\x8dil, naj bosta prva \xc5\xa1tipendista njegov ne\xc4\x8dak Andrej Matev\xc5\xbeek (Andreas Mattheuschiz), sin sestre, ter Jurij Bohinc ml. (Georgius Wohinz), sin dunajskega rojaka in prijatelja. Daljnovidna odlo\xc4\x8ditev \xc5\xbeupnika Knaflja je omogo\xc4\x8dila, da se je v naslednjih 250 letih na Dunaju \xc5\xa1olalo okrog 1300 prete\xc5\xbeno revnih kranjskih dijakov. Dunajski univerzi in superintendentom je uspelo izbirati resni\xc4\x8dno med najsposobnej\xc5\xa1imi prosilci, saj je bil skozi stoletja osip med dijaki majhen, ve\xc4\x8d kot tretjina \xc5\xa1tudentov pa je v svojem poznej\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju doprinesla opazen dele\xc5\xbe k slovenski kulturni in politi\xc4\x8dni zgodovini._NEWLINE_\xc5\xa0tipendije po kon\xc4\x8dani prvi svetovni vojni in razpadu Avstro-Ogrske niso ve\xc4\x8d podeljevali zaradi zmanj\xc5\xa1anja \xc5\xa1tevila \xc5\xa1tudentov iz novo nastale Jugoslavije. Ljubljanska univerza si je kmalu po ustanovitvi leta 1919 in ponovno leta 1935 prizadevala, da bi Knafljevo ustanovo pridobila v svojo upravo. Poskusa se nista posre\xc4\x8dila, \xc4\x8deprav je bila ustanova kot premo\xc5\xbeenje, ki naj bi po razpadu monarhije pre\xc5\xa1lo v slovenske roke, eksplicitno omenjena celo v sen\xc5\xbeermenski mirovni pogodbi. Po drugi svetovni vojni so pogajanja med republiko Avstrijo in Jugoslavijo stekla ponovno in bila leta 1961 tudi uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dena. Knafljeva ustanova je bila podeljena dunajski univerzi samo v upravljanje in ne v last. Tako tudi ljubljanska univerza lahko premo\xc5\xbeenje le upravlja v skladu z dolo\xc4\x8dili ustanovitvene listine, ne more pa si ga prilastiti._NEWLINE_Ljubljanska univerza je od leta 1961 do sredine osemdesetih let podeljevala nekaj skromnih \xc5\xa1tipendij za \xc5\xa1tudij mlaj\xc5\xa1ih strokovnjakov na Dunaju, hkrati pa v Knafljevi hi\xc5\xa1i preuredila eno od stanovanj za svoje \xc5\xa1tipendiste in druge sodelavce, ki so \xc5\xa1tudijsko bivali na Dunaju._NEWLINE_Prvotno hi\xc5\xa1o na Dunaju, ki jo je kupil Luka Knafelj, je nadomestila lepa petnadstropna novogradnja, zgrajena leta 1859, ko je bil superintendent (1855\xe2\x80\x931873) prizadevni Ferdinand Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d (Ferdinand Suppantschitsch). Danes spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8ditena hi\xc5\xa1a je bila v letih od 2001 do 2003 popolnoma obnovljena po izvirnih vlo\xc5\xbenih na\xc4\x8drtih, ki so odli\xc4\x8dno ohranjeni v dunajskem mestnem arhivu, in po navodilih dunajskega spomeni\xc5\xa1kega urada. Obnova fasade in umetni\xc5\xa1ka dela so bila opravljena ob sodelovanju in ob sofinanciranju oddelka za kulturo mesta Dunaj. Vsa zunanja okna in vrata so ohranila prvotno velikost in obliko, notranjst hi\xc5\xa1e je bila popolnoma spremenjena. V glavni steni atrija je bila nad pritli\xc4\x8djem ume\xc5\xa1\xc4\x8dena vdolbina z lepo restavriranim Marijinim reliefom iz leta 1651, torej z reliefom iz \xc4\x8dasa Luke Knaflja."