b'\n_START_ARTICLE_\nAfrikanizirana \xc4\x8debela\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutno je 28 priznanih podvrst medonosne \xc4\x8debele. Geografska izolacija je privedla do \xc5\xa1tevilnih lokalnih prilagoditev. Te prilagoditve vklju\xc4\x8dujejo cikle zalege, sinhronizirane z obdobjem cvetenja lokalne flore, ki oblikujejo zimsko gru\xc4\x8do pri hladnej\xc5\xa1ih podnebjih, selitvenim mrgolenjem v Afriki, okrepljenega pa\xc5\xa1nega vedenja pri pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih obmo\xc4\x8djih in \xc5\xa1tevilnimi drugimi dednimi lastnostmi. Prve afrikanizirane \xc4\x8debele so odkrili v ZDA leta 1985 v San Joaquin Valley v Kaliforniji. _NEWLINE_Afri\xc5\xa1ka \xc4\x8debela je nastala leta 1957 v okviru projekta parjenja evropske \xc4\x8debele in afri\xc5\xa1ke \xc4\x8debele. Ena od prvih \xc5\xbeivali, ki so jo evropski naseljenci prinesli v Afriko, je bila evropska \xc4\x8debela (Apis mellifera). Brazilska vlada je 1956 leta bila za to da se ustvari nova vrsta \xc4\x8debel odpornih na vla\xc5\xbeno in tropsko podnebje, zaradi tega je uvozila 46 matic iz Pretoria (Ju\xc5\xbena Afrika) in eno matico iz Tabora (Tanzanija) ter jih postavila v panj v Rio Claro. Projekt je vodil genetik Warwick Kerr Esteve. Leta 1957 je 26. rojev z afri\xc5\xa1ke matice pobegnilo iz panja in v naslednjih tridesetih letih, kri\xc5\xbeanja z evropskimi \xc4\x8debelami, so vse \xc4\x8debele v Ju\xc5\xbeni in Severni Ameriki postale "afrikanizirane". Javnost ni bila pravi \xc4\x8das obve\xc5\xa1\xc4\x8dena o nastanku novo nastalih \xc4\x8debel v primerjavi s prej\xc5\xa1njimi vrstami, kar je privedlo do tragi\xc4\x8dnih primerov s smrtnimi posledicami.\n_START_SECTION_\nGeografska razpra\xc5\xa1enost\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 2002 so se afrikanizirane \xc4\x8debele raz\xc5\xa1irile iz Brazilije proti jugu do severne Argentine in na sever do Srednje Amerike, Trinidada, Mehike, Teksasa, Arizone, Nevade, Nove Mehike, Floride in Ju\xc5\xbene Kalifornije. Njihovo \xc5\xa1iritev so za\xc4\x8dasno ustavili v vzhodnem Teksasu, verjetno zaradi velike koncentracije \xc4\x8debeljih panjev na tem obmo\xc4\x8dju. Junija 2005 je bilo ugotovljeno, da so \xc4\x8debele prodrle mejo v Teksasu in so se raz\xc5\xa1irile na jugozahodu Arkansasa. 11. septembra 2007 je komisar Bob Odom z ministrstva za kmetijstvo in gozdarstvo dejal, da so se afrikanizirane ustalile na obmo\xc4\x8dju New Orleansa. V februarju 2009 so bile afrikanizirane \xc4\x8debele najdene v ju\xc5\xbenem Utahu. Oktobra 2010 je 73-letnega mo\xc5\xa1kega ubil roj afrikaniziranih \xc4\x8debel. V letu 2012 so dr\xc5\xbeavni uradniki poro\xc4\x8dali, da so kolonijo na\xc5\xa1li prvi\xc4\x8d v \xc4\x8debelarskem naselju v Monroe County, v vzhodnem Tennesseeju. Junija 2013 je roj \xc4\x8debel ubil \xc5\xa1e 62-letnega Larryja Goodwina iz mesta Moody v Teksasu._NEWLINE_V obmo\xc4\x8djih s tropskim podnebjem u\xc4\x8dinkovito tekmujejo z evropskimi \xc4\x8debelami. Razpravljali so o namestitvi ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila panjev z evropskimi pasmami na strate\xc5\xa1kih lokacijah, predvsem nad Panamskim prekopom, vendar razli\xc4\x8dne nacionalne in mednarodne kmetijske slu\xc5\xbebe niso mogle prepre\xc4\x8diti \xc5\xa1irjenja \xc4\x8debel. Trenutno poznavanje genetike afrikaniziranih \xc4\x8debel ka\xc5\xbee, da tak\xc5\xa1na stretegija ne bi uspela.\n_START_SECTION_\nPreventiva\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi velike agresivnosti in obrambnosti svojega ozemlja pri taki vrsti \xc4\x8debel se i\xc5\xa1\xc4\x8de druga\xc4\x8den pristop. Ameri\xc5\xa1ki \xc4\x8debelarji so se nau\xc4\x8dili, da morajo nositi \xc4\x8disto bele obleke in pri delu uporabiti veliko ve\xc4\x8d dima. Razdalja med dvema panjema mora biti vsaj dva metra, \xc5\xa1e bolje pa je, \xc4\x8de med njima obstaja drevo ali grm.'