b'\n_START_ARTICLE_\nPtuj\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 232 m, ob reki Dravi, na diluvialni polici pod Grajskim gri\xc4\x8dem. Povr\xc5\xa1ina mesta je 66,7\xc2\xa0km\xc2\xb2. Le\xc5\xbei v SV delu Slovenije, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Spodnjega Podravja, v panonski ni\xc5\xbeini in ima subpanonsko podnebje s povpre\xc4\x8dno celoletno temperaturo 10 \xc2\xbaC. Obdajajo ga Slovenske gorice in Haloze ter Dravsko in Ptujsko polje. Novej\xc5\xa1i del mesta s stanovanjskimi bloki in s posameznimi hi\xc5\xa1ami se \xc5\xa1iri na severozahod proti dolini potoka Grajene, na sever do vno\xc5\xbeja Ptujskih goric in na severovzhod proti dolini potoka Rogoznice._NEWLINE_Po 2. svetovni vojni je Ptuj do\xc5\xbeivljal ve\xc4\x8d upravno-politi\xc4\x8dnih sprememb. Leta 1965 je nastala krajevna skupnost Ptuj, ki je obsegala staro mesto, predmestje Breg, Budino, Kr\xc4\x8devino, Ore\xc5\xa1je, Spuhljo, \xc5\xa0tuke, Vi\xc4\x8davo. Leta 1977 se je poove\xc4\x8dala za del Rogoznice in Zgornje Hajdine. Kasneje so se oblikovale posamezne krajevne skupnosti. _NEWLINE_Ptuj je danes sede\xc5\xbe Mestne ob\xc4\x8dine Ptuj, ene od 11 mestnih ob\xc4\x8din v Republiki Sloveniji. Naselja v mestni ob\xc4\x8dini so \xc5\xa1e: Grajena, Grajen\xc5\xa1\xc4\x8dak, Kicar, Kr\xc4\x8devina pri Vurbergu, Mestni vrh, Pacinje, Podvinci, Spodnji Velovlek in Spuhlja.  _NEWLINE_Ptuj postaja mo\xc4\x8dan gospodarski, kulturni, \xc5\xa1olski, zdravstveni in upravni center Spodnje Podravske regije. Pomembno vlogo imata srednje\xc5\xa1olski center in bolni\xc5\xa1nica. Ptuj je tudi pomembno prometno vozli\xc5\xa1\xc4\x8de. Tukaj se kri\xc5\xbeajo avtocesta iz Maribora proti Gru\xc5\xa1kovju in Zagrebu (Hrva\xc5\xa1ka) in glavna cesta iz smeri Slovenske Bistrice proti Ormo\xc5\xbeu, Sredi\xc5\xa1\xc4\x8du ob Dravi in na Hrva\xc5\xa1ko, kot tudi ve\xc4\x8d regionalnih cest. Skozi mesto vodi \xc5\xbeeleznica iz Pragerskega v Ormo\xc5\xbe in naprej v Mursko Soboto in Mad\xc5\xbearsko ter na Hrva\xc5\xa1ko. V bli\xc5\xbeini mesta je zajezena Drava za hidrocentralo Formin. Ptujsko jezero je najve\xc4\x8dje umetno stalno jezero na Slovenskem. Na Ptuju se vsako leto odvija kurentovanje, kjer tekmujejo pustne maske iz razli\xc4\x8dnih krajev, med njimi doma\xc4\x8da pustna maska kurent, ki je svetovno znana posebnost.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje Ptuja je bilo poseljeno \xc5\xbee v pozni kameni dobi (eneolitiku). To potrjujejo glinene posode in kamnite sekire najdene na Grajskem gri\xc4\x8du in na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Gimnazije. V pozni \xc5\xbeelezni dobi so ga naselili Kelti, kar potrjujejo najdbe z Grajskega gri\xc4\x8da. _NEWLINE_Okoli leta 15. pr.n.\xc5\xa1t. pride stara Keltska naselbina pod rimsko oblast in je vklju\xc4\x8dena v voja\xc5\xa1ko pokrajino Ilirik, \xc5\xa1e pred tem pa je Petoviona v sklopu kraljestva Norik, v letih 6 - 9 pa je del Panonije. Rimljani so okrog leta 15 n. \xc5\xa1t. mesto najprej naselili na desnem bregu Drave, kjer so postavili voja\xc5\xa1ki tabor, ter ga postopno raz\xc5\xa1irili tudi na levi breg, kjer so nastale obrtni\xc5\xa1ke \xc4\x8detrti (ostanki rimske pe\xc4\x8di) in premo\xc5\xbenej\xc5\xa1e \xc4\x8detrti z vilami (Vi\xc4\x8dava, Bratje Re\xc5\xa1). Leto 69 se \xc5\xa1teje kot prva pisna omemba mesta Ptuj. Tacit pi\xc5\xa1e o posvetu panonskih voja\xc5\xa1kih poveljnikov v taboru XIII. rimske legije Gemine. _NEWLINE_Zaradi svoje lege na obrobju imperija sta na Ptuju trikrat imeli sede\xc5\xbe tudi VIII. legija Augusta in XIII. legija Gemina. V \xc4\x8dasu Pax Romana je rimska legija \xc5\xa1tela 5.120 legionarjev in jo je obi\xc4\x8dajno podpiralo enako \xc5\xa1tevilo vojakov pomo\xc5\xbenih enot. Bolj presti\xc5\xbene legije in tiste, name\xc5\xa1\xc4\x8dene na meji imperija ali v nemirnih pokrajinah, so te\xc5\xbeile imeti ve\xc4\x8d pomo\xc5\xbenih enot. Tako so bile nekatere legije na trenutke okrepljene s 15.000-16.000 vojaki. Od tod tudi sklepajo, da bi lahko Poetovio imel, v svojem najve\xc4\x8djem obsegu, ko sta v njem imeli sede\xc5\xbe obe legiji hkrati, tudi nad 100.000 ljudi._NEWLINE_Okoli leta 103 mesto dobi civilno upravo in status kolonije z imenom Colonia Ulpia Traiana Poetovio po cesarju Trajanu. V letih 117 _ 138, to je v \xc4\x8dasu cesarja Hadrijana, je bil zgrajen kamnit most preko Drave. V 2. stoletju je bil v spomin na \xc5\xbeupana Marka Valerija postavljen Orfejev spomenik. Sredi drugega stoletja postavijo I. mitrej._NEWLINE_Poetovio postane v 3. stoletju najpomembnej\xc5\xa1e in najve\xc4\x8dje rimsko mesto na Slovenskem. Mesto je imelo 10.000 prebivalcev, z okolico pa 30.000 in je bilo celo ve\xc4\x8dje od Londona s 15.000 (Londinium) in Dunaja s 15-20.000 (Vindobona) prebivalci. V tem \xc4\x8dasu postane Petoviona sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije. 2. novembra 303 umre ptujski \xc5\xa1kof Viktorin (sv. Viktorin Ptujski). Viktorin Ptujski je prvi komentator Svetega pisma, ki naj bi bil po mnenju sv. Hieronima v \xc4\x8dasu preganjanja cesarja Dioklecijana v Ptuju mu\xc4\x8den ter tukaj tudi umrl._NEWLINE_Leta 379 je ptujski \xc5\xa1kof Julius Valens Ptuj predal Gotom._NEWLINE_449 se je poslanec Romul mudil na Atilovem dvoru. V pismu omenja Tatulovega sina Oresta (Atilovega tajnega pisarja), ki se je poro\xc4\x8dil z Romulovo h\xc4\x8derjo, rojeno v Poetovioni in je bila mati zadnjega zahodnorimskega cesarja Romula Avgusta (476)._NEWLINE_Okoli leta 452 Huni, na poti proti Italiji, opusto\xc5\xa1ijo Poetovio. Leta 473 Vzhodni Goti zapuste Ptuj, leta 476 propade Zahodno rimsko cesarstvo._NEWLINE_Od leta 568 do 590 se na tem obmo\xc4\x8dju naseljujejo Slovani. Leta 795 pride Ptuj pod frankovsko oblast. Leta 811 je Drava dolo\xc4\x8dena za mejo med salzbur\xc5\xa1ko nad\xc5\xa1kofijo in oglejskim patriarhatom._NEWLINE_Med letoma 840 in 874 postane Ptuj posest panonskih knezov Pribine in Koclja. Kocelj za\xc4\x8dne v mestu graditi cerkev na mestu dana\xc5\xa1nje cerkve sv. Jurija, ki je bila posve\xc4\x8dena leta 874. Tako postane Ptuj sede\xc5\xbe pod\xc5\xbeupnije in mesto rednih sejmov. Mesto ostane v rokah Ogrov do leta 970. Od leta 977 si je Ptuj lastila salzbur\xc5\xa1ka nad\xc5\xa1kofija._NEWLINE_V zgodnjem srednjem veku je na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju verjetno stala slovanska naselbina. Po pisnih virih naj bi v 9. stoletju na obmo\xc4\x8dju pro\xc5\xa1tijske cerkve in ju\xc5\xbeno od Pre\xc5\xa1ernove ulice stali dve cerkvi. Leta 1132 pisni viri omenjajo Friderika, gospoda Ptujskega, ki kot salzbur\xc5\xa1ki ministerial postane lastnik velikih posesti na \xc5\xa0tajerskem. Leta 1147 salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Konrad I. (1106-1147) na novo pozida grad na Grajskem gri\xc4\x8du, na temeljih starega propadlega. V 13. stoletju ima mesto \xc5\xbee vse pomembne zgradbe: poleg gradu \xc5\xa1e dominikanski samostan (1230) in Zgornji dvor (Mali grad), Spodnji dvor in v drugi polovici stoletja \xc5\xa1e minoritski samostan ter \xc5\xbeupnijsko cerkev sv. Jurija. Okoli leta 1250 Ptuj pridobi status mesta in se obda z obzidjem. Iz leta 1273 obstaja najstarej\xc5\xa1i mestni pe\xc4\x8dat s podobo sv. Jurija na konju in napisom "+ SIGILLVM * CI * UITATIS * DE * BETOVIA"._NEWLINE_Med letoma 1286 in 1494 \xc5\xbeivi na Ptuju mo\xc4\x8dna judovska skupnost. Imeli so svojo ulico, sinagogo, pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc5\xa1olo in svojega sodnika. Leta 1496 jih za vedno iz Ptuja iz\xc5\xbeene cesar Maksimiljan I. Leta 1315 je bil ustanovljen prvi mestni \xc5\xa1pital za oskrbovanje siroma\xc5\xa1nih me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Katastrofalna povodenj leta 1349 podre kamniti most, novega lesenega postavijo dolvodno proti sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Leta 1376 salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Pilgrim Pucheim Ptuju potrdi mestne pravice in statut, ki tako velja za najstarej\xc5\xa1i tovrstni pravni dokument na Slovenskem. Leta 1479 Ptuj ponovno pade v roke Ogrom. Leta 1511 cesar Maksimiljan I. proda Ptuj salzbur\xc5\xa1kemu nad\xc5\xa1kofu in ta ponovno potrdi mestni statut._NEWLINE_22. septembra 1532 pride mimo Ptuja vojska Sulejmana I. Veli\xc4\x8dastnega, ki pa mesta ne napade, ropa le po okolici. Po koncu tur\xc5\xa1ke nevarnosti se mesto pri\xc4\x8dne ponovno razvijati in obnavljati. Leta 1551 dobi mesto mestni grb: rde\xc4\x8d Jurijev kri\xc5\xbe na sredini srebrnega grbovnega polja. Na dan sv. Jurija leta 1555 cesar Ferdinand I. mesto Ptuj odkupi od salzbur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije in tako za dolga stoletja postane cesarsko-kraljevo de\xc5\xbeelno-kne\xc5\xbeje mesto._NEWLINE_Mesto je v 14. stol. dobilo zaklju\xc4\x8deno obzidje z obrambnimi stolpi, ki so ga v 16. stoletju posodobili zaradi tur\xc5\xa1ke nevarnosti italijanski gradbeniki. Od \xc5\xa1tevilnih stolpov je ohranjen le \xc5\xa1e Dravski stolp. V stolpu je Miheli\xc4\x8deva galerija. _NEWLINE_Grof Walter Leslie dobi leta 1656 v posest Gornji Ptuj in Ptujski grad in ga ima v lasti do leta 1802. Mesto je do\xc5\xbeivelo kugo in ve\xc4\x8d po\xc5\xbearov. Leta 1744 postavijo spomenik sv. Florijanu. Ob jo\xc5\xbeefinskih reformah sta ukinjena oba samostana in nekaj cerkva. Ustanovljeno je bilo ptujsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Leta 1805 v mesto pridejo Francozi. Leta 1830 Simon Povoden, histograf in kurat, vzida v Mestni stolp nekaj rimskih reliefov in tako nastane prvi muzej na prostem. Ob izgradnji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, ki je pri\xc5\xa1la v Ptuj leta 1859-60, je bil preko Drave zgrajen tudi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most, ki je bil med 2. svetovno vojno poru\xc5\xa1en in po njej ponovno zgrajen._NEWLINE_25. februarja 1873, na pustni torek, je bil prvi\xc4\x8d izveden sprehod pustnih mask po mestnih ulicah. Leta 1886 je bilo ustanovljeno Olep\xc5\xa1evalno in tujsko-prometno dru\xc5\xa1tvo Ptuj, predhodnik dana\xc5\xa1njega Turisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva. Leta 1893 je bilo ustanovljeno Muzejsko dru\xc5\xa1tvo Ptuj. 1898 dobi Ptuj plinarno in plinsko razsvetljavo. Leta 1907 je bila po na\xc4\x8drtu arhitekta Maksa Ferstla zgrajena mestna hi\xc5\xa1a. Leta 1925 Ptuj dobi elektriko._NEWLINE_Med 2. svtovno vojno je bil Ptuj okupiran od Nemcev in bil sede\xc5\xbe okupacijskega okro\xc5\xbeja. Mesto je bilo osvobojeno 8. maja 1945. Leta 1959 je bil namesto lesenega, zgrajen nov \xc5\xbeelezobetonski most \xc4\x8dez Dravo, leta 1997 brv za pe\xc5\xa1ce in kolesarje na lokaciji prvotnega lesenega mostu, leta 2007 pa \xc5\xa1e Puhov most na novi obvozni cesti. 1969 odkrijejo termalno vodo, ki je podlaga za razvoj term. Deset let kasneje je bil zgrajen srednje\xc5\xa1olski center.\n_START_SECTION_\nOddaljenost od razli\xc4\x8dnih mest\n_START_PARAGRAPH_\nMaribor (27 km), Ljubljana (132 km), Celje (61 km), Koper (249 km), Zagreb (86 km), Graz (87 km), Dunaj (231 km), Budimpe\xc5\xa1ta (350 km), Rim (881 km), M\xc3\xbcnchen (517 km), Beograd (471 km).'