b'\n_START_ARTICLE_\nRisba\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xadsba predstavlja izdelek likovne umetnosti s pomo\xc4\x8djo risalnih pripomo\xc4\x8dkov na dvorazse\xc5\xbenem mediju. Obi\xc4\x8dajni risalni pripomo\xc4\x8dki in posledi\xc4\x8dno risarske tehnike so: grafitni svin\xc4\x8dniki, peresa, \xc4\x8drnila in \xc4\x8dopi\xc4\x8di, barvni svin\xc4\x8dniki, pasteli, oglje, kreda, pastelne krede, polstena peresa, \xc4\x8drtalniki ali razli\xc4\x8dna kovinska pisala, kot so starej\xc5\xa1a srebrna risala. _NEWLINE_Umetnik, ki dela ali uporablja risbo, je risar._NEWLINE_Tehnike, ki se jih uporablja pri ustvarjanju risbe imenujemo risarske tehnike._NEWLINE_V risbi se s to\xc4\x8dko, \xc4\x8drto ali linijo lahko izrazi dve osnovni dimenziji: vi\xc5\xa1ina in \xc5\xa1irina. Ob\xc4\x8dutek trodimenzionalnega prostora (globine) se dose\xc5\xbee z uporabo pravila geometrijske perspektive._NEWLINE_\xc4\x8ce v risbi prevladuje \xc4\x8drta oziroma linija kot osnovni likovni element, tako risbo imenujemo linearna. \xc4\x8ce je risba izvedena s svetlim in senco oziroma tonirana, se taka risba imenuje tonska ali slikarska risba. Risba je najve\xc4\x8dkrat enobarvna, lahko pa je tudi ve\xc4\x8dbarvna._NEWLINE_Umetni\xc5\xa1ka risba je osnova vsem oblikam likovnega ustvarjanja: grafiki, slikarstvu, kiparstvu in arhitekturi. _NEWLINE_Risba je lahko samostojno in popolnoma dokon\xc4\x8dano delo ali pa slu\xc5\xbei kot za\xc4\x8detna faza (priprava) pri koncipiranju slike, v fiksiranju dolo\xc4\x8dene zamisli in oblike v prostoru. _NEWLINE_Kot tudi druga likovna dela, se risbe tematsko delijo na risbe glede na opazovanje in risbe glede na domi\xc5\xa1ljijo (imaginacijo). Risba glede na opazovanje naravnih oblik je sredstvo s katerim se na specifi\xc4\x8den (umetni\xc5\xa1ki) na\xc4\x8din definira odraz stvarnosti.\n_START_SECTION_\nDrugi materiali in pripomo\xc4\x8dki\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg risal so za izdelavo risbe potrebni \xc5\xa1e drugi materiali._NEWLINE_Papir je na voljo v razli\xc4\x8dnih velikostih in kvaliteti, od \xc4\x8dasopisnega do visoko kakovostnih in relativno dragih papirjev, ki se dobijo kot posamezne plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Papir se lahko razlikuje po teksturi, odtenku, kislosti in vla\xc5\xbenosti. Gladek papir je dober za fine podrobnosti, bolj ko je papir grob, bolj\xc5\xa1a bo risba. Grob material je uporaben za pripravo globljih kontrastov._NEWLINE_\xc4\x8casopisni in papir za tisk je lahko koristen za vaje in grobe skice. Prozorni papir se uporablja za kopiranje in za prenos modela iz enega medija v drugo. Obstajajo tudi najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e posebne vrste papirja z razli\xc4\x8dno povr\xc5\xa1insko obdelavo, ki se uporabljajo za izdelavo bodisi natan\xc4\x8dnih podrobnosti, ko se uporabljajo mokri mediji (\xc4\x8drnilo) ali za posebne efekte. Pergament je zelo gladek in primeren za zelo fine podrobnosti. Hladno stiskani akvarel papir je lahko prednost za risanje s \xc4\x8drnilom zaradi svoje teksture, itd._NEWLINE_Osnovni orodja in pripomo\xc4\x8dki so \xc5\xa1e risarsko stojalo ali miza, \xc5\xa1il\xc4\x8dek in radirka, za risanje s \xc4\x8drnilom \xc5\xa1e pivnik. Druga orodja, ki se lahko uporabljajo so \xc5\xa1estilo, kotomer, ravnilo in trikotnik. Fiksir se uporablja za prepre\xc4\x8devanje izbrisanosti izpisa. Priprave za zavarovanje papirja na risalni povr\xc5\xa1ini in za zakritje povr\xc5\xa1ine pred naklju\xc4\x8dnimi po\xc5\xa1kodovanji.\n_START_SECTION_\nRisarsko opazovanje  in oblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPri risanju je potrebno dobro opazovati: svetlobo, sence, razdaljo med predmeti. Merjenje dimenzij predmeta je tudi zelo pomembno. Pomagamo si z viziranjem, to je prena\xc5\xa1anjem dimenzij s pomo\xc4\x8djo svin\xc4\x8dnika in palca in drugimi tehni\xc4\x8dnimi pomagali. Dober pripomo\xc4\x8dek za dolo\xc4\x8danje velikosti je tudi mre\xc5\xbea._NEWLINE_Pri poskusu, da se pripravi zapletene oblike, kot je \xc4\x8dlovek na sliki, je koristno najprej predstaviti obliko z nizom enostavnih oblik. Skoraj vsaka oblika je lahko predstavljena kot kombinacija kocke, krogle, valja in sto\xc5\xbeca. Ko so te osnovne oblike sestavljene v podobo, se risba rafinira v bolj natan\xc4\x8dno in izpopolnjeno obliko. Linije enostavnih oblik se odstranijo in nadomestijo s kon\xc4\x8dno podobo. Risba je temeljna ve\xc5\xa1\xc4\x8dina za predstavitveno umetnost in se jo pou\xc4\x8duje v mnogih knjigah in \xc5\xa1olah, saj bo njena pravilna uporaba re\xc5\xa1ila ve\xc4\x8dino negotovosti glede podrobnosti in bo kon\xc4\x8dna slika videti samo bolj\xc5\xa1e._NEWLINE_Bolj rafinirana umetnost slikanja risbe je odvisna od umetnika, ki ima poglobljeno znanje anatomije in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke razse\xc5\xbenosti. Usposobljen umetnik pozna  skeletno strukturo, proporce, umestitev mi\xc5\xa1ic, gibanje kit in kako razli\xc4\x8dni deli sodelujejo med gibanjem. To znanje omogo\xc4\x8da, da umetnik izdela bolj naravne poze. Umetnik tudi pozna, kako se spreminjajo razmerja glede na starost predmeta, zlasti pri izdelavi portreta.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSkice in slike so bile narejene \xc5\xbee v prazgodovini in jih imenujemo jamske poslikave. V 12. in 13. stoletju so menihi v samostanih po vsej Evropi izdelovali iluminirane rokopise na pergamentu. Uporabljali so risala iz svinca za pripravo skic za svoje spise in za obrise iluminacij. Za tem so umetniki so ve\xc4\x8dinoma uporabljali srebrne svin\xc4\x8dnike. Sprva so uporabljali lesene plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Ko je postal papir splo\xc5\xa1no dostopen, to je bilo od 14. stoletja dalje, so umetni\xc5\xa1ke risbe, pripravljalne \xc5\xa1tudije in dokon\xc4\x8dne risbe postale vedno bolj pogoste.\n_START_SECTION_\nVrste risb\n_START_PARAGRAPH_\nRisbe razlikujemo po namenu._NEWLINE_Skica je osnutek ali osnova za nadaljnje obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e delo (fresko, spomenik ali zgradbo). Lahko je narejena brez posebnega namena in ostane kot samostojna, likovno zaklju\xc4\x8dena celota. \xc5\xa0tudija ali na\xc4\x8drt za sliko, minimalen na\xc4\x8drt ali zapis, imenujemo tudi kroki. Ker je to osnova, mora biti \xc4\x8dim bolj dosledna._NEWLINE_\xc5\xa0tudijska risba je obi\xc4\x8dajno narejena za razli\xc4\x8dne namene. Za portret na primer, je pomembno zajeti oblikovne zna\xc4\x8dilnosti portretiranca, lahko pa njegovo du\xc5\xa1evnost in razpolo\xc5\xbeenje. \xc5\xa0tudijska risba lahko prikazuje predmete, \xc5\xbeivali, rastline, posamezne dele telesa, vse z namenom prikaza v morda strokovni literaturi ali pa kasnej\xc5\xa1o uporabo v kompleksnej\xc5\xa1ih likovnih delih._NEWLINE_Ekspresivna risba ka\xc5\xbee umetnikovo do\xc5\xbeivljanje dolo\xc4\x8denega motiva, ki ni nujno realisti\xc4\x8dno._NEWLINE_Prezentacijska risba ka\xc5\xbee neobstoje\xc4\x8d predmet (zgradbo, model obla\xc4\x8dila,...) in je namenjena publiki ali investitorju za la\xc5\xbejo predstavo._NEWLINE_Ilustracija je namenjena prikazu vsebine knjige (slikanice, pravljice, u\xc4\x8dbenika,...). Lahko ima pou\xc4\x8dni namen ali pa je fantazijska._NEWLINE_Strip je kadrirana pripoved, ki motive povezuje v animacijo. Strip ima svoje posebne zna\xc4\x8dilnosti._NEWLINE_Satiri\xc4\x8dna risba kriti\xc4\x8dno upodablja dru\xc5\xbebo, posameznike, predmete, \xc5\xbeivali v raznih situacijah in na zbadljiv na\xc4\x8din._NEWLINE_Karikatura je upodobite s katero pretirano in popa\xc4\x8deno, nekoliko humorno prikazujemo lastnosti neke osebe, neko stanje ali dogodek._NEWLINE_Tehni\xc4\x8dna risba je narejena z orodji, ki omogo\xc4\x8dajo risati pravilne geometri\xc4\x8dne oblike, ki so sestavljene iz \xc4\x8drt ali formalnih linij._NEWLINE_Risbe lahko razlikujemo tudi glede na temperament avtorja in so lahko impulzivne, mehke, virtuozne,.... \xc4\x8ce so na risbi poudarjeni volumni re\xc4\x8demo, da so bolj kiparske. \xc4\x8ce umetnik bolj uporablja razli\xc4\x8dne stopnje linij in ploskev, je risba bolj slikarska.'