b'\n_START_ARTICLE_\nNeko II.\n_START_SECTION_\nPoreklo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nNeko II. je bil sin faraona Psametika I. in njegove prve \xc5\xbeene Mehtenvesket. Njegovo prestolno ime (prenomen) Vahem-Ib-Ra pomeni \xc2\xbbizvr\xc5\xa1uje srce (se pravi voljo) Raja\xc2\xab. Po prevzemu oblasti se je soo\xc4\x8dil s kaosom, ki so ga povzro\xc4\x8dali pohodi Kimerijcev in Skitov, ki niso pusto\xc5\xa1ili samo v Aziji zahodno od Evfrata, ampak so tudi pomagali Babiloncem pri razbijanju Asirskega cesarstva. Neko\xc4\x8d mogo\xc4\x8dno cesarstvo se je skr\xc4\x8dilo na vojsko, uradnike in plemstvo, zbrano okoli generala, ki je branil Harran in kasneje postal kralj A\xc5\xa1ur-ubalit II. Neko mu je takoj  po kronanju poskusil pomagati, vendar se je njegova vojska izkazala za pre\xc5\xa1ibko in bila prisiljena na umik na zahod preko Evfrata.\n_START_SECTION_\nPrvi pohod\n_START_PARAGRAPH_\nSpomladi leta 609 pr. n. \xc5\xa1t. je z veliko vojsko, sestavljeno predvsem iz najemnikov,  sam krenil na pomo\xc4\x8d Asircem. Vojsko je podpiralo njegovo sredozemsko ladjevje. Prehode preko hribovja ju\xc5\xbeno od D\xc5\xbeazire je blokirala babilonska zavezni\xc5\xa1ka judejska vojska pod poveljstvom njenega kralja Jo\xc5\xa1ije. V ostri bitki je Jo\xc5\xa1ija padel. Dogodke opisuje tudi Herodot v svojih Zgodbah (2:159)._NEWLINE_Neko je osvojil Kade\xc5\xa1 na Orontu in nato svojo vojsko zdru\xc5\xbeil z A\xc5\xa1ur-ubalitovo. Zdru\xc5\xbeena vojska je pre\xc4\x8dkala Evfrat in oblegala Harran. Neko je bil prvi, ki je za faraonom  Tutmozom III. pre\xc4\x8dkal Evfrat, vendar mu Harrana ni uspelo osvojiti. Babilonci so osvojili Asirsko cesarstvo, A\xc5\xa1ur-ubalit pa je po teh dogodkih izginil iz zgodovine. _NEWLINE_Svetopisemska Knjiga kraljev opisuje, da se je Neko leta 609 pr. n. \xc5\xa1t. spopadel z judejskim kraljem pri Megidu in ga ubil. Neko je v Levantu pustil veliko vojsko in se vrnil v Egipt. Na poti domov je izvedel, da so Judejci za svojega novega kralja izbrali  Jo\xc5\xa1ijevega sina Joahaza. Neko ga je po treh mesecih vladanja  odstavil in na njegovo mesto postavil Jo\xc5\xa1ijevega sina Jojakima.  Joahaza je vklenjenega odpeljal v Egipt, kjer je v ujetni\xc5\xa1tvu umrl._NEWLINE_Jo\xc5\xa1ijeva smrt je opisana v Drugi kroni\xc5\xa1ki knjigi (35:20\xe2\x80\x9327). Opis pravi, da je kmalu potem, ko je Jo\xc5\xa1ija uvede svoje  reforme pashe, pri\xc5\xa1el kralj Neko in se v bitki pri Karkemi\xc5\xa1u na Evfratu spopadel z Babilonci. Kralja Jo\xc5\xa1ijo je v bitki te\xc5\xbeko ranil egip\xc4\x8danski lokostrelec. Odpeljali so ga v Jeruzalem, kjer je umrl.\n_START_SECTION_\nDrugi pohod\n_START_PARAGRAPH_\nBabilonski kralj Nabopolasar je sklenil ponovno vzpostaviti babilonsko oblast v Siriji. Leta 09 pr. n. \xc5\xa1t. zasedel Kumuh in od Egipta odrezal egip\xc4\x8dansko vojsko v Karkemi\xc5\xa1u. Neko je takoj ukrepal in po \xc5\xa1tirih mesecih obleganja osvojil Kumuh. Babilonske vojake  je usmrtil. Nabopolasar je v Kurumatiju  na Evfratu zbral novo vojsko, vendar se je moral leta 605 pr. n. \xc5\xa1t.  zaradi slabega zdravja vrniti v Babilon. Egip\xc4\x8dani so izkoristili njegovo odsotnost in napadli njegovo vojsko. Babilonski poveljnik je pobegnil z boji\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Postarni Nabopolasar je poveljstvo vojske predal svojemu sinu Nebukadnezarju, ki je pri Karkemi\xc5\xa1u odlo\xc4\x8dilno premagal egip\xc4\x8dansko vojsko in pre\xc5\xbeivele Egip\xc4\x8dane zasledoval do Hamata. Nekove sanje o oblasti v Siriji so se razblinile. Egip\xc4\x8dansko ozemlje od Evfrata do Judeje so zasedli Babilonci, Neko pa ni imel dovolj mo\xc4\x8di, da bi jih pregnal. Ko je v A\xc5\xa1kalonu izbruhnil upor, na primer, se na ve\xc4\x8d pro\xc5\xa1enj za pomo\xc4\x8d sploh ni odzval. Ko je leta 601 pr. n. \xc5\xa1t. s skrajnimi napori odbil babilonski napad na svojo vzhodno mejo, je za be\xc5\xbee\xc4\x8dim nasprotnikom uspel osvojiti Gazo, potem pa se je zadnja leta svojega vladanja posvetil kovanju zavezni\xc5\xa1tev s Karijci in bolj na zahodu z Grki.\n_START_SECTION_\nAmbiciozni projekti\n_START_PARAGRAPH_\nMed pohodom v Sirijo je za\xc4\x8del nikoli dokon\xc4\x8dan amiciozem projekt gradnje kanala med peluzijskim krakom Nila in Rde\xc4\x8dim morjem, najzgodnej\xc5\xa1ega predhodnika Sue\xc5\xa1kega kanala. Nova vodna pot naj bi omogo\xc4\x8dila trgovanje med Sredozemskim morjem in Indijskim oceanom._NEWLINE_Razen tega je z rekrutiranjem izseljenih jonskih Grkov ustanovil egip\xc4\x8dansko mornarico.  Kar se tega ti\xc4\x8de, je bil faraon brez primere, saj se je ve\xc4\x8dina Egip\xc4\x8danov morja bala in mu ni bila nakaklonjena. Nekovo ladjevje je plulo predvsem ob obalah Sredozemskega in Rde\xc4\x8dega morja.  Gradil je tudi vojne ladje, vklju\xc4\x8dno z vpra\xc5\xa1ljivimi triremami.\n_START_SECTION_\nFeni\xc4\x8danska odprava\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju med letoma 610 in 594 pr. n. \xc5\xa1t. je Neko domnevno poslal na pot odpravo Feni\xc4\x8danov, ki je izplula  iz Rde\xc4\x8dega morja in domnevno v treh letih obplula Afriko in pristala v delti Nila. Prepri\xc4\x8danje v resni\xc4\x8dnost Herodotovega zapisa, povzetega po ustnem izro\xc4\x8dilu, je temeljilo predvsem na podatku, da so \xc2\xbbimeli Feni\xc4\x8dani, ko so ju\xc5\xbeno od Libije (Afrike)  pluli proti zahodu, sonce vedno na svoji desni\xc2\xab, se pravi na severu.  V Herodotovih \xc4\x8dasih ni bilo splo\xc5\xa1no znano, da je Afrika obdana z oceanom, ampak so verjeli, da je na jugu povezana z Azijo._NEWLINE_V podatek je verjel tudi Plinij, medtem ko so Strabon, Polibij in Ptolemaj vanj dvomili. Egiptolog A. B. Lloyd je leta 1977 podvomil, da bi faraon odobril tako odpravo, razen \xc4\x8de je \xc5\xa1lo za osvajanje Azije ali utiranje novih  pomorskih trgovskih poti.\n_START_SECTION_\nSmrt in nasledstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNeko II. je umrl leta 595 pr. n. \xc5\xa1t. Nasledil ge je sin Psametik II. Sin je iz neznanega vzroka  domnevno odstranil Nekovo ime s skoraj vseh Nekovih spomenikov. Nekateri znanstveniki, med njimi Roberto Gozzoli, v to dvomijo, ker so dokazi za to dejanje precej protislovni.'