b'\n_START_ARTICLE_\nRavena\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRavena je do\xc5\xbeivela svojo najslavnej\xc5\xa1o dobo v 5. in 6. stoletju n. \xc5\xa1t., ko je bila glavno mesto Zahodnorimskega cesarstva in most med rimskim in bizantinskim svetom. Leta 402 je Honorij zapustil Rim in razglasil Raveno za prestolnico zahodnega rimskega cesarstva. Cesar Avgust je zgradil pristani\xc5\xa1\xc4\x8de (dana\xc5\xa1nji Classe) v katerega je lahko priplulo 250 ladij. Vdori barbarov so privedli v Raveno ostrogotska vladarja Odoakerja (476-493) in Teodorika (493-526), slednji je postal kristjan. Oba sta olep\xc5\xa1ala mesto z mogo\xc4\x8dnimi poslopji. Leta 540 so Raveno osvojili Bizantinci, v njihovim imenu so od tod vladali eksarhi. Mesto je prejelo \xc5\xa1tevilne privilegije od cesarja Justinjana in cesarice Teodore. V tem obdobju se je v mestu naglo \xc5\xa1irilo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. _NEWLINE_V Raveni je pokopan Dante Alighieri, kljub pro\xc5\xa1njam Firen\xc4\x8danov, da bi ga prepeljali tja, kjer se je rodil.'