b"\n_START_ARTICLE_\nPlemenita osem\xc4\x8dlena pot\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na razprave v Pali kanonu theravadske \xc5\xa1ole in na agame v kitajskem budisti\xc4\x8dnem kanonu je plemenito osammel\xc4\x8devo pot ponovno odkril Buda na svojem iskanju razsvetljenja. Besedila opisujejo starodavno pot, ki so ji sledili in jo prakticiral vsi predhodni Bude. Plemenita osem\xc4\x8dlena pot je praksa, ki naj bi posameznika, ki jo izvaja, vodila do samoprebujenja in osvoboditve. Pot je Buda u\xc4\x8dil svojim u\xc4\x8dencem, da bi ji tudi oni lahko sledili._NEWLINE_Na enak na\xc4\x8din sem videl starodavno pot, starodavno cesto, ki so jo prepotovali pravilno samoprebujeni iz prej\xc5\xa1njih \xc4\x8dasov. In kaj je ta starodavna pot, starodavna cesto, ki so jo prepotovali pravilno samoprebujeni iz prej\xc5\xa1njih \xc4\x8dasov? Prav ta plemenita osmera pot: pravilno razumevanje, pravilen namen, pravilen govor, pravilno delovanje, pravilen na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, pravilen trud, pravilno zavedanje in pravilna zbranost ... Sledil sem tej poti. S tem ko sem ji sledil, sem pridobil neposredno znanje o staranju in smrti, neposredno znanje o izvoru staranja in smrti, neposredno znanje o prenehanju staranja in smrti, neposredno znanje o poti, ki vodi do prenehanja staranja in smrti ... Z neposrednim znanjem sem to pot razkril menihom, nunam, mo\xc5\xa1kim lai\xc4\x8dnim privr\xc5\xbeencem in \xc5\xbeenskim lai\xc4\x8dnim privr\xc5\xbeenkam ... _NEWLINE_\xe2\x80\x94Nagara Sutta _NEWLINE_Praksa plemenite osem\xc4\x8dlene poti se razlikuje med budisti\xc4\x8dnimi \xc5\xa1olami. Glede na \xc5\xa1olo jo lahko izvajajo v celoti, samo delno, ali pa je prilagojena. Vsaka budisti\xc4\x8dna linija izvaja pot na na\xc4\x8din, ki je najbolj koristen za razvoj njihovih u\xc4\x8dencev._NEWLINE_Vrh tega nekateri viri podajajo alternativne definicije plemenite osem\xc4\x8dlene poti. Na primer, Ekottara \xc4\x81gama vsebuje razli\xc4\x8dico u\xc4\x8denj o temeljnih doktrinah, kot je na primer plemenita osem\xc4\x8dlena pot, ki se razlikujejo od tistih v Pali kanonu.\n_START_SECTION_\nPraksa\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju bhikkhuja (sanskrt:\xc2\xa0\xc2\xbbmenih\xc2\xab) in u\xc4\x8denjaka Walpola Rahula naj bi faktorje plemenite osem\xc4\x8dlene poti \xc2\xbbrazvijali bolj ali manj isto\xc4\x8dasno in \xc4\x8dim bolj temeljito, glede na kapacitete vsakega posameznika. Vsi faktorji so med sabo povezani in vsak pomaga pri gojenju preostalih.\xc2\xab Bhikkhu Bodhi razlo\xc5\xbei, da \xc2\xbbso lahko pri dolo\xc4\x8deni stopnji napredka prisotni vsi faktorji isto\xc4\x8dasno, vsak pa podpira druge. Vendar je dolo\xc4\x8dena mera zaporednosti pri razvijanju poti neizogibna, dokler ne dose\xc5\xbeemo prej omenjene stopnje.\xc2\xab_NEWLINE_Sode\xc4\x8d po razpravah v Pali kanonu in Kitajskem kanonu so pravilen pogled, pravilen namen, pravilen govor, pravilno delovanje, pravilen na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, pravilen trud in pravilno zavedanje podporni in nepogre\xc5\xa1ljivi elementi prakse prave zbranosti. Razumevanje pravilnega pogleda je pripravljalna vloga, kot tudi predhodnik celotne plemenite osem\xc4\x8dlene poti. Zato bi morali najprej razumeti pojmovanje pravilnega pogleda; to razumevanje bo navdihnilo in vzpodbudilo pravi namena. Pravi namen bo vodil do pravilnega govora; ta bo vzpodbudil pravilno delovanje. Pravilno delovanje bo vodilo do pravilnega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja; le-to bo pripeljalo do pravilnega truda, pravilen trud pa nas bo vodil k pravilnemu zavedanju. Budist se mora pravilno truditi, da opusti napa\xc4\x8den pogled in da se mu odstre pravilen pogled oz. razumevanje. Pravilno zavedanje uporablja zato, da nenehno vzdr\xc5\xbeuje pravilen pogled. To mu bo pomagalo pri obvladovanju pohlepa, sovra\xc5\xa1tva in zablod._NEWLINE_Ko so ti podporni in zahtevani pogoji uveljavljeni, se lahko posameznik la\xc5\xbeje loti vadbe prave zbranosti. Med vadbo prave zbranosti bo moral za pomo\xc4\x8d uporabiti pravilen trud in pravilno zavedanje. V tem stanju zbranosti bo moral preu\xc4\x8diti in preveriti njegovo razumevanje pravilnega pogleda. Zadnji in kon\xc4\x8dni faktor, ki se pojavi kot posledica tega, je pravilna osvoboditev.\n_START_SECTION_\nModrost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbModrost\xc2\xab\xc2\xa0(praj\xc3\xb1\xc4\x81 / pa\xc3\xb1\xc3\xb1\xc4\x81), ki jo v\xc4\x8dasih v pripravljalni vlogi prevajajo tudi kot \xc2\xbbrazsodnost\xc2\xab, nudi smisel prave usmeritve pri pojmovnem razumevanju resni\xc4\x8dnosti. Osnovana je tako, da prebudi sposobnost prodornega razumevanja in dojemanja stvari takih, kot so v resnici. Na kasnej\xc5\xa1i stopnji, ko je posameznikov um \xc5\xbee pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8den s pomo\xc4\x8djo urjenja v moralni disciplini in zbranosti in s pomo\xc4\x8djo postopne manifestacije pravega znanja, bo modrost dosegla stopnjo vzvi\xc5\xa1enega pravilnega pogleda in pravilnega namena.\n_START_SECTION_\nPravilen namen\n_START_PARAGRAPH_\nPravilen namen (samyak-sa\xe1\xb9\x83kalpa/samm\xc4\x81 sankappa) je znan tudi kot \xc2\xbbpravilno mi\xc5\xa1ljenje\xc2\xab, \xc2\xbbpravilna namera\xc2\xab, \xc2\xbbpravilno pojmovanje\xc2\xab, \xc2\xbbpravilna te\xc5\xbenja\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbuporaba lastne volje do spremembe\xc2\xab. Pri tem faktorju bi se moral posameznik nenehno truditi, da se znebi osebnih lastnosti, ki so napa\xc4\x8dne in nemoralne. Pravo razumevanje pravilnega pogleda mu bo pomagalo zaznati razlike med pravilnim in napa\xc4\x8dnim namenom. Kitajski in Pali kanon tolma\xc4\x8dita to na slede\xc4\x8d na\xc4\x8din:_NEWLINE_In kaj je pravilna namera? Odlo\xc4\x8diti se za odpoved, za osvobojenost od sovra\xc5\xa1tva, za ne\xc5\xa1kodljivost: to se imenuje pravilna namera. _NEWLINE_To pomeni odpoved posvetnim stvarem in ve\xc4\x8djo predanost duhovni poti, dobrohotnost in obveza do nenasilja ali biti ne\xc5\xa1kodljiv do drugih \xc5\xbeivih bitij.\n_START_SECTION_\nPravilen govor\n_START_PARAGRAPH_\nPravilen govor (samyag-v\xc4\x81c / samm\xc4\x81-v\xc4\x81c\xc4\x81) se pri budistih nana\xc5\xa1a na \xc4\x8dim bolj krepostno uporabo govora in besed. Pali kanon ga razlaga slede\xc4\x8de:_NEWLINE_In kaj je pravilen govor? Vzdr\xc5\xbeati se laganja, razdiralnega govora, \xc5\xbealjivega govora in praznega klepeta \xe2\x80\x94 to je pravilen govor. _NEWLINE_Sama\xc3\xb1\xc3\xb1aphala sutta, Kevatta sutta in Cunda kammaraputta sutta razlagajo:_NEWLINE_Odpovedujo\xc4\x8d se napa\xc4\x8dnemu govoru... Govori resnico, je zvest resnici, zanesljiv, ni slepar sveta..._NEWLINE_Odpovedujo\xc4\x8d se razdiralnemu govoru... To kar sli\xc5\xa1i tukaj ne pove tamkaj, da bi med tukaj\xc5\xa1njimi in tamkaj\xc5\xa1njimi ljudmi naredil razkol... S tem ko pobota tiste, ki so sprti ali spoji tiste, ki so zdru\xc5\xbeeni, ljubi slogo, se radosti v slogi, u\xc5\xbeiva v slogi, govori to, kar ustvarja slogo..._NEWLINE_Odpovedujo\xc4\x8d se \xc5\xbealjivemu govoru... Govori besede, ki so blage u\xc5\xa1esom, ki so ljube\xc4\x8de, ki se\xc5\xbeejo v srce, ki so vljudne in ki so vsem ljudem privla\xc4\x8dne in prijetne..._NEWLINE_Odpovedujo\xc4\x8d se praznemu klepetu... Govori ob pravem \xc4\x8dasu, govori kar je resni\xc4\x8dno, kar je v soglasju s ciljem, dharmo in vinajo. Govori besede, ki jih je vredno pomniti, ki so primerne, razumne, jedrnate, povezane s ciljem... _NEWLINE_Abhaya Sutta dopolnjuje prej\xc5\xa1njo razlago:_NEWLINE_Besede za katere Tathagata ve, da so neutemeljene, neresni\xc4\x8dne, nekoristne (ali nepovezane s ciljem), neljubeznive in neprijetne za druge, ne izre\xc4\x8de._NEWLINE_Besede za katere Tathagata ve, da so utemeljene, resni\xc4\x8dne, nekoristne, neljubeznive in neprijetne za druge, ne izre\xc4\x8de._NEWLINE_Besede za katere Tathagata ve, da so utemeljene, resni\xc4\x8dne, koristne, a hkrati neljubeznive in neprijetne za druge, ve kdaj je primeren \xc4\x8das, da jih izre\xc4\x8de._NEWLINE_Besede za katere Tathagata ve, da so neutemeljene, neresni\xc4\x8dne, nekoristne, vendar ljubeznive in prijetne za druge, ne izre\xc4\x8de._NEWLINE_Besede za katere Tathagata ve, da so utemeljene, resni\xc4\x8dne, nekoristne, vendar ljubeznive in prijetne za druge, ne izre\xc4\x8de._NEWLINE_Besede za katere Tathagata ve, da so utemeljene, resni\xc4\x8dne, koristne in ljubeznive ter prijetne za druge, ve kdaj je primeren \xc4\x8das, da jih izre\xc4\x8de. Zakaj je tako? Ker ima Tathagata so\xc4\x8dutje do \xc5\xbeivih bitij. _NEWLINE_\xc4\x8ce so besede neresni\xc4\x8dne, nekoristne in izre\xc4\x8dene ob neprimernem \xc4\x8dasu, jih budist ne izre\xc4\x8de. Na primer, Buda je to upo\xc5\xa1teval, ko so mu postavili vpra\xc5\xa1anja metafizi\xc4\x8dne narave, ki niso imela veze s ciljem, potjo ali z disciplino, ki jo je u\xc4\x8dil. Ko so ga, na primer, vpra\xc5\xa1ali: \xc2\xbbAli je vesolje ve\xc4\x8dno?\xc2\xab\xc2\xa0se je Buda ognil temi z odgovorom: \xc2\xbbTo ni koristno [vpra\xc5\xa1anje].\xc2\xab\n_START_SECTION_\nPravilno delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPravilno delovanje (samyak-karm\xc4\x81nta / samm\xc4\x81-kammanta) lahko prevedemo tudi kot \xc2\xbbpravilno ravnanje\xc2\xab. Torej bi se moral posameznik izuriti, da pri svojih dejanjih postane moralno neomajen in se ne obna\xc5\xa1a na sprevr\xc5\xbeen na\xc4\x8din ter ne povzro\xc4\x8da gorja sebi in drugim. Kitajski in Pali kanon to razlagata na slede\xc4\x8d na\xc4\x8din:_NEWLINE_In kaj je pravilno delovanje? Odpoved od jemanja \xc5\xbeivljenja, kraje in od prepovedanega seksa [ali od spolnih pregreh]. To je pravilno delovanje. _NEWLINE_In kaj, menihi, je pravilno delovanje? Odpoved od jemanja \xc5\xbeivljenja, odpovedovanje kraji, odpovedovanje [spolni] ne\xc4\x8distosti: To, menihi, je pravilno delovanje. _NEWLINE_Lai\xc4\x8dni budisti pa najdejo napotke za pravilno delovanje v Cunda kammaraputta sutti:_NEWLINE_In kako \xc4\x8dlovek preko telesnih dejanj postane \xc4\x8dist na tri na\xc4\x8dine? Vzemimo za primer nekoga, ki se je odpovedal jemanju \xc5\xbeivljenja, ki se vzdr\xc5\xbei jemanja \xc5\xbeivljenja. Njegov... no\xc5\xbe je odlo\xc5\xbeen, \xc5\xbeivi tankovestno, usmiljeno, so\xc4\x8dutno in za blagor vseh \xc5\xbeivih bitij. Odpovedal se je jemanju tistega, kar mu ni dano, vzdr\xc5\xbei se jemanja tistega, kar mu ni dano. Ne jemlje, kot tat, stvari v vasi ali v divjini, ki pripadajo drugim in ki mu niso bile dane. Odpovedal se je \xc4\x8dutni pregrehi, vzdr\xc5\xbei se \xc4\x8dutni pregrehi. Spolno se ne zaplete s tistimi, ki jih \xc5\xa1\xc4\x8ditijo njihove matere, njihovi o\xc4\x8detje, njihovi brati, njihove sestre, njihovi sorodniki ali njihova dharma; s tistimi, ki imajo mo\xc5\xbee, ki so prepovedani ali celo s tistimi, ki jih drugi mo\xc5\xa1ki okronajo s cvetjem. Tako \xc4\x8dlovek preko telesnih dejanj postane \xc4\x8dist na tri na\xc4\x8dine. _NEWLINE_Za redovnike Sama\xc3\xb1\xc3\xb1aphala sutta dodaja:_NEWLINE_Odpovedujo\xc4\x8d se spolnosti, \xc5\xbeivi samotno, celibatno \xc5\xbeivljenje in se vzdr\xc5\xbeuje od seksa, ki je zna\xc4\x8dilnost va\xc5\xa1\xc4\x8danov.\n_START_SECTION_\nSamadhi: umska disciplina, zbranost, meditacija\n_START_PARAGRAPH_\nDobeseden prevod besede sam\xc4\x81dhi  je \xc2\xbbzbranost\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbosredoto\xc4\x8denost\xc2\xab. Dose\xc4\x8di jo je mogo\xc4\x8de z urjenjem v vi\xc5\xa1ji zavednosti, kar privede do mirnosti in zbranosti, ki sta potrebni za razvoj prave modrosti s pomo\xc4\x8djo neposrednega izkustva.\n_START_SECTION_\nPravilna zbranost\n_START_PARAGRAPH_\nPravilna zbranost (samyak-sam\xc4\x81dhi / samm\xc4\x81-sam\xc4\x81dhi), kot sanskrtsko in palijsko ime namiguje, je praksa osredoto\xc4\x8danja (sam\xc4\x81dhi). Znana je tudi kot \xc2\xbbpravilna meditacija\xc2\xab. Pri tej praksi se meditant osredoto\xc4\x8da na izbrani predmet pozornosti dokler ne dose\xc5\xbee stanja popolne osredoto\xc4\x8denosti in meditativne absorpcije (d\xc5\xbehana). Tradicionalno lahko prakso samadhija razvijamo s pomo\xc4\x8djo pozornosti na dihanje (anapanasati), vidnih predmetov (kasina) in s ponavljanjem manter. S pomo\xc4\x8djo samadhija je mogo\xc4\x8de zatreti pet ovir ter vstopiti v stanje d\xc5\xbehane. D\xc5\xbehana je orodje namenjeno razvijanju modrosti tako da gojimo vpogled in jo (preko neposrednega spoznavanja) uporabljamo za raziskovanje prave narave pojavov. To vodi do odstranitve ne\xc4\x8distosti, realizacije dharme ter do samoprebujenja. Med vadbo pravilne zbranosti mora meditant raziskati in preveriti svoj pravilen pogled. Med tem procesom se bo pojavilo pravo znanje, nato pa \xc5\xa1e prava osvoboditev. Pali kanon pravilno zbranost razlaga tako:_NEWLINE_In kaj je prava zbranost?_NEWLINE_(i) Tukaj menih, ki se je dvignil nad \xc4\x8dutna hrepenenja, nad omade\xc5\xbeevane misli, dose\xc5\xbee in biva v prvi meditativni absorpciji (d\xc5\xbehana) \xe2\x80\x94 nenavezanosti \xe2\x80\x94 ki se rodi in ki jo spremljajo usmerjena misel, nepretrgana misel, zamaknjenost in bla\xc5\xbeenost._NEWLINE_(ii) Z umiritvijo usmerjenih in nepretrganih misli dose\xc5\xbee in biva v drugi d\xc5\xbehani \xe2\x80\x94 notranji spokojnosti \xe2\x80\x94 ki je zdru\xc5\xbeitev (uma) brez usmerjenih in nepretrganih misli in ki je radostna in bla\xc5\xbeena._NEWLINE_(iii) Z nenavezanostjo na radost biva v ravnodu\xc5\xa1ju, pozoren in z jasnim razumevanje ter u\xc5\xbeiva v bla\xc5\xbeenosti telesa in dose\xc5\xbee in biva v tretji d\xc5\xbehani, ki jo plemeniti (arije) imenujejo \xc2\xbbbivanje v ravnodu\xc5\xa1ju, zavedanju in bla\xc5\xbeenosti\xc2\xab._NEWLINE_(iv) Z odpovedjo bla\xc5\xbeenosti in trpljenju, z izginotjem radosti in gorja, dose\xc5\xbee in biva v \xc4\x8detrti d\xc5\xbehani, ki ni niti trpljenje niti bla\xc5\xbeenost in ki je \xc4\x8distost ravnodu\xc5\xa1ja in zavedanja._NEWLINE_To je pravilna zbranost. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav je ta razlaga namenjena menihom, velja tudi za nune, lahko pa ji sledijo tudi laiki obeh spolov._NEWLINE_Po mnenju Pali kanona in Kitajskega kanona je pravilna zbranost odvisna od razvijanja predhodnih faktorjev plemenite osem\xc4\x8dlene poti:_NEWLINE_Bla\xc5\xbeeni je rekel: \xc2\xbbIn kaj, menihi, je plemenita pravilna zbranost s podpornimi in prepisanimi pogoji? Vsaka enotnost opremljena s temi sedmimi faktorji \xe2\x80\x94 pravilen pogled, pravilen namen, pravilen govor, pravilno delovanje, pravilen na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, pravilen trud in pravilno zavedanje \xe2\x80\x94 se imenuje pravilna zbranost s podpornimi in prepisanimi pogoji.\xc2\xab _NEWLINE_\xe2\x80\x94Maha-cattarisaka sutta\n_START_SECTION_\nPridobljeni faktorji\n_START_PARAGRAPH_\nV Mah\xc4\x81catt\xc4\x81r\xc4\xabsaka sutti, ki se nahaja v Kitajskem in Pali kanonu, Buda razlaga, da vadba plemenite osem\xc4\x8dlene poti vodi do razvoja dveh nadaljnih faktorjev: pravo znanje ali vpogled (samm\xc4\x81-\xc3\xb1\xc4\x81\xe1\xb9\x87a) in prava osvoboditev ali odre\xc5\xa1itev (samm\xc4\x81-vimutti). Ta dva faktorja spadata v kategorijo modrosti (pa\xc3\xb1\xc3\xb1\xc4\x81).\n_START_SECTION_\nPravo znanje in prava osvoboditev\n_START_PARAGRAPH_\nImeti pravo znanje pomeni videti stvari, preko neposrednega izkustva, take kot resni\xc4\x8dno so in ne kot se zdijo ali kot jih \xc5\xbeelimo videti. Plod pravega znanja je deseti faktor: prava osvoboditev._NEWLINE_Ta dva faktorja sta kon\xc4\x8dni rezultat pravilne vadbe plemenite osem\xc4\x8dlene poti in se pojavita med vadbo prave zbranosti. Prvi faktor, ki se pojavi, je pravo znanje: od tu vznikne globok vpogled v najvi\xc5\xa1jo resni\xc4\x8dnost. Zadnji faktor pa je prava osvoboditev: tu se zgodi samoprebujenje, ko posameznik dose\xc5\xbee vrhunec svoje prakse.\n_START_SECTION_\nPlemenita osem\xc4\x8dlena pot in kognitivna psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nV eseju Budizem se sre\xc4\x8da z zahodno znanostjo Gay Watson razlaga:_NEWLINE_Budizem se je vedno ukvarjal z ob\xc4\x8dutki, \xc4\x8dustvi in z zavedanjem. Buda poudarja tako kognitivne kot tudi \xc4\x8dustvene vzroke za trpljenje. \xc4\x8custveni vzrok je hrepenenje in njegovo negativno nasprotje, odpor. Kognitivni vzrok je nepoznavanje kako se stvari resni\xc4\x8dno pojavljajo ali pa nepoznavanje treh znamenj obstoja: da so vse stvari nezadovoljive, minljive in brez vrojene identitete. _NEWLINE_Iz psiholo\xc5\xa1kega stali\xc5\xa1\xc4\x8da je plemenita osem\xc4\x8dlena pot poizkus spremembe miselnih in vedenjskih vzorcev. Zaradi tega vzroka je prvi element poti pravilno razumevanja samm\xc4\x81-di\xe1\xb9\xad\xe1\xb9\xadhi), ki predstavlja posameznikov pogled na svet. Pri podrazdelitvi plemenite osem\xc4\x8dlene poti, kjer se nahaja modrost (pa\xc3\xb1\xc3\xb1\xc4\x81) je pogled na svet globoko povezan z drugim elementov, pravilnim namenom (samm\xc4\x81-sa\xe1\xb9\x85kappa), ki zadeva miselne vzorce in namero, ki nadzoruje posameznikova dejanja. Te elemente je mogo\xc4\x8de videti v praksi v otvoritvenih verzih 'Dhammapade. Plemenita osem\xc4\x8dlena pot je tudi \xc4\x8detrta plemenita resnica._NEWLINE_Pred vsemi izkustvi je um,_NEWLINE_\xc2\xa0vodi jih um,_NEWLINE_\xc2\xa0ustvarja jih um._NEWLINE__NEWLINE_Govori ali ravnaj s sprevr\xc5\xbeenim umom_NEWLINE_\xc2\xa0in trpljenje ti bo sledilo,_NEWLINE__NEWLINE_kot kolo voza sledi kopitom vola._NEWLINE_Pred vsemi izkustvi je um,_NEWLINE_\xc2\xa0vodi jih um,_NEWLINE_\xc2\xa0ustvarja jih um._NEWLINE__NEWLINE_Govori ali ravnaj z umirjenim umom_NEWLINE_\xc2\xa0in sre\xc4\x8da ti bo sledila,_NEWLINE__NEWLINE_kot senca, ki te nikoli ne zapusti. _NEWLINE_Zvo\xc4\x8dni posnetek / Zvo\xc4\x8dni vir _NEWLINE_S spremembo popa\xc4\x8denega pogleda na svet in z menjavo \xc2\xbbomade\xc5\xbeevanega zaznavanja\xc2\xab\xc2\xa0z \xc2\xbbumirjenim zaznavanjem\xc2\xab\xc2\xa0lahko olaj\xc5\xa1amo trpljenje. Watson to razlaga iz psiholo\xc5\xa1kega vidika:_NEWLINE_Raziskave so pokazale da ponavljajo\xc4\x8da se dejanja, u\xc4\x8denje in pomnjenje dejansko lahko fizi\xc4\x8dno spremeni \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem in predruga\xc4\x8di sinapti\xc4\x8dno mo\xc4\x8d in povezave. Do takih sprememb lahko privede razvijanje \xc4\x8dustev in dejanj; le-ta pa bodo spremenila slede\xc4\x8de izkustvo."