b'\n_START_ARTICLE_\nWolf-Dietrich Wilcke\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nWolf-Dietrich F\xc3\xbcrst Wilcke je v Wehrmacht vstopil leta 1934 in sprva slu\xc5\xbeil v konjeni\xc5\xa1kem polku. Leta 1935 je vstopil v novo ustanovljeno Luftwaffe, kjer je za\xc4\x8del v Perlebergu z usposabljanjem za voja\xc5\xa1kega pilota. Po uspe\xc5\xa1nem zaklju\xc4\x8dku je bil dodeljen k JG 132. V jeseni 1937 je postal in\xc5\xa1truktor v Jagdfliegerschule Werneuchen, v za\xc4\x8detku 1939 pa je bil s \xc4\x8dinom nadporo\xc4\x8dnika poslan v \xc5\xa0panijo, kjer je vstopil v Legijo Kondor._NEWLINE_Po pol leta se je vrnil v Nem\xc4\x8dijo, kjer je bil dodeljen k M\xc3\xb6ldersovemu III./JG 53. 18. septembra 1939 je s \xc4\x8dinom stotnika prevzel poveljstvo nad to enoto, nato pa je dobil nalogo, da znotraj te enote ustanovi 7./JG 53. Svojo prvo zra\xc4\x8dno zmago je dosegel 7. novembra 1939, ko je nad dolino reke Saar sestrelil fancoskega dvomotornega lovca Potez 637. 18. maja 1940 je bil v boju prvi\xc4\x8d sestreljen, ko se je zapletel v spopad s francoskimi lovci Hawker 75. Iz letala je izsko\xc4\x8dil s padalom in bil po pristanku zajet. Po kapitulaciji Francije je bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den in se je vrnil v svojo enoto. Z njo je sodeloval v za\xc4\x8detku bitke za Britanijo, nato pa je 13. avgusta 1940 postal Gruppenkommandeur III./JG 53. Na tem mestu je zamenjal prej\xc5\xa1njega poveljnika, stotnika Harra Harderja, ki je padel v boju. Dan pred tem pa je tudi sam skoraj umrl. 12. avgusta je namre\xc4\x8d njegovemu lovcu Messerschmitt Bf 109 E-4 odpovedal motor, Wilcke pa je s padalom izsko\xc4\x8dil v morje. Na njegovo sre\xc4\x8do ga je v jasni, svetli no\xc4\x8di na\xc5\xa1la posadka re\xc5\xa1evalnega letala Dornier Do-18 in ga re\xc5\xa1ila._NEWLINE_Do poletja 1941 je dosegel 13 zra\xc4\x8dnih zmag, takrat pa je s svojo enoto sodeloval pri za\xc4\x8detku operacije Barbarossa. Na prvi dan invazije na Sovjetsko zvezo, 22. junija 1941, se je pri vra\xc4\x8danju z naloge nad Litvo s svojimi tovari\xc5\xa1i zapletel v spopad s sovjetskimi lovci Polikarpov I-15bis. V tem spopadu je sestrelil tri letala, \xc5\xa1e isti dan pa \xc5\xa1e dva. 25. junija je pri vzletanju z letali\xc5\xa1\xc4\x8da v Vilni, kjer je imela njegova enota bazo, s svojim Bf 109 F-2 (W.Nr. 8104) tr\xc4\x8dil v sosednje letalo. Obe letali sta strmoglavili in na tleh zagoreli. Iz gore\xc4\x8dega letala se je Wilcke re\xc5\xa1il z la\xc5\xbejimi po\xc5\xa1kodbami._NEWLINE_6. avgusta 1941 je bil stotnik Wilcke za dose\xc5\xbeenih 25 zra\xc4\x8dnih zmag odlikovan z Vite\xc5\xa1kim kri\xc5\xbeem, decembra 1941 pa je bila njegova enota preme\xc5\xa1\xc4\x8dena na Sicilijo. Do takrat je Wilcke zbral \xc5\xbee 32 zmag, III./JG 53 pa je dobila nove naloge nad Sredozemljem. V nalogah nad Malto je Wilcke sestrelil \xc5\xa1tiri britanske lovce Supermarine Spitfire. V za\xc4\x8detku maja 1942 je bila III./JG 53 spet preme\xc5\xa1\xc4\x8dena, tokrat v Severno Afriko._NEWLINE_18. maja 1942 pa je bil Wilcke preme\xc5\xa1\xc4\x8den v JG 3, ki je deloval na vzhodni fornti. 12. avgusta je bil s \xc4\x8dinom majorja Wilcke imenovan za komodorja JG 3. Svojo stoto zmago je dosegel 6. septembra 1942, za kar je bil 9. septembra odlikovan s hrastovimi listi k vite\xc5\xa1kemu kri\xc5\xbeu (122. prejemnik). Iz baze v Pitomniku je Wilckejeva enota sodelovala v bitki za Stalingrad._NEWLINE_Med poletno ofenzivo leta 1942 je Geschwaderstab/JG 3 pod poveljstvom F\xc3\xbcrsta Wilckeja dosegel 137 zmag, od katerih jih je Wilcke sam dosegel kar 97 (za zmage od 39-135). V tem \xc4\x8dasu je ta enota izgubila samo enega pilota. Samo v Septembru je Wilcke dosegel 32 zra\xc4\x8dnih zmag. 18. septembra je v enem dnevu sestrelil \xc5\xa1tiri sovra\xc5\xbena letala (103-106), 24. septembra kar \xc5\xa1est (zmage \xc5\xa1t. od 111. do 116.), \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri pa 24. septembra (117.-120.)._NEWLINE_Po sovjetski obkolitvi Stalingrada je bil Geschwaderstab/JG 3 preme\xc5\xa1\xc4\x8den iz obro\xc4\x8da v bazo Morozovskaya-\xc3\x96st. Od tam je Wilcke s svojo enoto skrbel za za\xc5\xa1\xc4\x8dito transportnih letal, ki so oskrbovala obkoljeno nem\xc5\xa1ko 6. armado. Pri tem je 17. decembra sestrelil pet sovra\xc5\xbenih letal (147.-151.) in na ta dan kot \xc4\x8detrti Nemec presegel \xc5\xa1tevilo 150 sestreljenih sovra\xc5\xbenikovih letal._NEWLINE_23. decembra je bil ob dose\xc5\xbeeni 155. zmagi odlikovan z me\xc4\x8di k vite\xc5\xa1kemu kri\xc5\xbeu (23. prejemnik). \xc5\xa0e isti dan je bil pred napredujo\xc4\x8dimi sovjetskimi silami prisiljen umakniti svoje lovce v bazo Morozovskaya-jug. 3. januarja 1943 pa se je morala enota spet umakniti, tokrat v bazo Tazinskaya, tam pa je enota ostala do konca bojev v stalingrajskem \xc5\xbeepu. Med tem je enota dosegla \xc5\xa1e 25 zmag in sama izgubila dva pilota. Wilcke je odteh 25. zmag sam dosegel 21 zmag in svoj skupni se\xc5\xa1tevek dvignil na 156 sestreljenih sovra\xc5\xbenih letal. Od marca 1943 je njegova enota delovala nad boji\xc5\xa1\xc4\x8dem v okolici Kubana, Wilcke pa se bojev ni ve\xc4\x8d smel neposredno udele\xc5\xbeevati ker so mu to prepovedali z vrha Luftwaffe kjer so se bali, da bi ga izgubili._NEWLINE_Maja 1943 je bila JG 3 preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v Nem\xc4\x8dijo, Geschwaderstab/JG 3 pa je dobil novo bazo v M\xc3\xb6nchenglagbachu. Wilcke, ki je do takrat napredoval v \xc4\x8din polkovnika, se bojev \xc5\xa1e vedno ni smel neposredno udele\xc5\xbeevati. Februarja 1944 je za\xc4\x8del kljub prepovedi spet leteti in je v naslednjih nekaj tednov uspel sestreliti \xc5\xa1tiri ameri\xc5\xa1ke strate\xc5\xa1ke bombnike Boeing B-17 in enega lovca North American P-51 Mustang. 6. marca je bil njegov Messerschmitt Bf 109G-6 zadet v motor, zaradi \xc4\x8desar je bil Wilcke prisiljen s po\xc5\xa1kodovanim letalom zasilno pristati v Neuruppinu. Letalo samo je bilo pri tem popolnoma uni\xc4\x8deno, Wilcke pa jo je odnesel brez po\xc5\xa1kodb. 23. marca 1944 je polkovnik Wilcke vodil JG 3 v napad na ameri\xc5\xa1ko bombni\xc5\xa1ko formacijo nad Braunschweig. Med spopadom, ki je sledil je Wilcke sestrelil enega od spremljevalnih ameri\xc5\xa1kih lovcev, sam pa je bil sestreljen v bli\xc5\xbeini mesta Sch\xc3\xb6ppenstedt. Umrl je v razbitinah svojega Bf 109 G-6 (serijska \xc5\xa1t. 160 613) z oznako \xc4\x8crna << + -. Zasluge za sestrelitev gredo najverjetneje ameri\xc5\xa1kima asoma, majorema Donu Gentilu in Johnu Godfreyu iz 336. lovske eskadrilje 4. lovske skupine ameri\xc5\xa1ke USAAF._NEWLINE_F\xc3\xbcrst Wilcke je na 732 bojnih nalogah dosegel 162 zra\xc4\x8dnih zmag, od katerih jih je 137 dosegel nad vzhodnim boji\xc5\xa1\xc4\x8dem. Od 25 dose\xc5\xbeenih zmag nad zahodnim boji\xc5\xa1\xc4\x8dem so bila \xc5\xa1tiri te\xc5\xbeki \xc5\xa1tirimotorni bombniki.'