b'\n_START_ARTICLE_\nJani\xc4\x8dar\n_START_PARAGRAPH_\nJani\xc4\x8darji (tur\xc5\xa1ko: \xd9\x8a\xda\xad\xd9\x8a\xda\x86\xd8\xb1\xd9\x89 , yeni\xc3\xa7eri, sestavljenka iz besed yeni (nov) in \xc3\xa7eri (vojak)) so bile elitne pehotne enote dvorne in telesne stra\xc5\xbee osmanskih sultanov. Jani\xc4\x8darje je v prvi polovici 14. stoletja ustanovil sultan Orhan I., razpustil pa sultan Mahmud II. leta 1826. Enote so bile na za\xc4\x8detku sestavljene iz potur\xc4\x8denih su\xc5\xbenjev in vojnih ujetnikov, kasneje pa iz potur\xc4\x8denih otrok nemuslimanskih podlo\xc5\xbenikov Osmanskega cesarstva. Njihov skrbnik in poveljnik je bil sultan, ki je bil tudi sam vojak prve divizije jani\xc4\x8darskega korpusa.\n_START_SECTION_\nUstanovitev jani\xc4\x8darjev in njihov pomen\n_START_PARAGRAPH_\nJani\xc4\x8darske enote je leta 1330 po mamelu\xc5\xa1kem vzoru ustanovil sultan Orhan I. Enote so sestavljali nemuslimani (dhimmi), predvsem kr\xc5\xa1\xc4\x8danski otroci in vojni ujetniki z Balkana in Zakavkazja, ki so bili kot nemuslimani sicer izvzeti iz voja\xc5\xa1ke obveznosti. Jani\xc4\x8darji so postali prve stalne voja\xc5\xa1ke enote osmanske dr\xc5\xbeave, ki so zamenjale nestalne enote plemenskih poglavarjev - gazijev, katerih lojalnost in morala sta bili pogosto vpra\xc5\xa1ljivi._NEWLINE_Osmansko cesarstvo je bilo prva dr\xc5\xbeava v Evropi, ki je po propadu Rimskega cesarstva uvedla stalno vojsko. Jani\xc4\x8darji so bili podobni rimski pretorijanski gardi in v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih armadah tistega \xc4\x8dasa niso imeli ekvivalenta. Podobno, kot pred tem v Tur\xc4\x8diji, se je tudi v Evropi vojska fevdalnih gospodov zbrala samo kadar je bilo potrebno._NEWLINE_Jani\xc4\x8darji so se v \xc5\xa1tevilnih pogledih razlikovali od drugih enot osmanske vojske: nosili so uniforme in tudi v mirnem \xc4\x8dasu vsake tri mesece dobivali redno pla\xc4\x8do. Na pla\xc4\x8dilni dan se je tudi sultan oblekel v jani\xc4\x8darsko uniformo, obiskal njihovo voja\xc5\xa1nico in kot pripadnik prve jani\xc4\x8darske divizije tudi sam prejel pla\xc4\x8do. \xc5\xbdiveli so v voja\xc5\xa1nicah in v mirnem \xc4\x8dasu opravljali policijsko in gasilsko slu\xc5\xbebo. Imeli so svoj voja\xc5\xa1ki orkester (mehter), ki je igral zna\xc4\x8dilno glasbo._NEWLINE_Jani\xc4\x8darji so bili najprej oboro\xc5\xbeeni z loki. Njihov pomen je izredno zrasel po uvedbi strelnega oro\xc5\xbeja, ker so postali mnogo bolj u\xc4\x8dinkoviti kot konjenica, ki je bila oboro\xc5\xbeena z me\xc4\x8di in sulicami. Strelno oro\xc5\xbeje so dobili \xc5\xbee zelo zgodaj, na za\xc4\x8detku 15. stoletja. V 16. stoletju je bilo njihovo osnovno oro\xc5\xbeje mu\xc5\xa1keta, uporabljali pa so tudi ro\xc4\x8dne bombe in lahke topove._NEWLINE_Izredno pomembne so bile jani\xc4\x8darske pomo\xc5\xbene enote, kakr\xc5\xa1nih druge armade niso imele: pred glavnino vojske so hodile posebne enote za pripravljanje in popravljale cest, postavljanje \xc5\xa1otorov in peko kruha, posebne logisti\xc4\x8dne enote (cebeci) so skrbele za shranjevanje, vzdr\xc5\xbeevanje in delitev oro\xc5\xbeja in smodnika, medicinska slu\xc5\xbeba, ki je v mobilnih bolni\xc5\xa1nicah potovala za glavnino vojske, pa je skrbela za ranjence in bolnike._NEWLINE_Zaradi teh organizacijskih zna\xc4\x8dilnosti in prepri\xc4\x8dljivih voja\xc5\xa1kih uspehov so jani\xc4\x8darji \xc5\xbee v tistem \xc4\x8dasu vzbujali veliko pozornost in postali predmet \xc5\xa1tudija tujih voja\xc5\xa1kih strokovnjakov.\n_START_SECTION_\nNova\xc4\x8denje in usposabljanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrve jani\xc4\x8darske enote so sestavljali vojni ujetniki in su\xc5\xbenji. Po letu 1380 je za\xc4\x8del sultan Mehmed I. polniti njihove vrste s pomo\xc4\x8djo krvnega davka (dev\xc5\x9firme), ki so ga pobirali v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki obliki. Sultanovi zastopniki so vsako leto zbrali dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1tevilo nemuslimanskih, praviloma kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih fantov. Na za\xc4\x8detku je bil izbor naklju\xc4\x8den, kasneje pa so pri nova\xc4\x8denju vpeljali zelo strogo selekcijo._NEWLINE_Krvni davek ni bil nekaj povsem novega, saj so Bizantinci \xc5\xbee v 11. stoletju na podro\xc4\x8dju Balkana jemali v voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo vsakega petega de\xc4\x8dka, v egiptovskem sultanatu pa so v 12. stoletju na enak na\xc4\x8din jemali fante s Krima in osrednje Azije._NEWLINE_Prvi jani\xc4\x8darji so bili ve\xc4\x8dinoma Grki in Albanci. Obi\xc4\x8dajno so izbrali po enega fanta na 40 hi\xc5\xa1, \xc5\xa1tevilo pa se je spreminjalo glede na potrebe po vojakih. Izbirali so fante med 14 in 18 letom, po potrebi pa tudi mlaj\xc5\xa1e in starej\xc5\xa1e (8 \xe2\x80\x93 20 let). S \xc5\xa1iritvijo meja cesarstva so za\xc4\x8deli med jani\xc4\x8darje vklju\xc4\x8devati tudi Bolgare, Armence, Bo\xc5\xa1njake in Srbe, kasneje tudi Poljake, Ukrajince in Ruse. Med vladanjem sultana Murata III. (1546-1595) so za\xc4\x8deli v jani\xc4\x8darske enote sprejemati tudi fante izven zakona dev\xc5\x9firme, v 17. stoletju pa je tak\xc5\xa1no nova\xc4\x8denje povsem prenehalo. V enote so sprejemali samo \xc5\xa1e prostovoljce, ve\xc4\x8dinoma muslimanskega porekla._NEWLINE_Usposabljanje jani\xc4\x8darjev je potekalo v strogi disciplini in trdem delu v rekrutskih oziroma kadetskih \xc5\xa1olah (a\xc3\xa7emi o\xc4\x9flan) v skoraj samostanskih pogojih. Od bodo\xc4\x8dih jani\xc4\x8darjev so pri\xc4\x8dakovali, da bodo \xc5\xbeiveli v celibatu in prestopili v islam. Ve\xc4\x8dina je to tudi storila, ker nemuslimani vse do 18. stoletja niso smeli nositi oro\xc5\xbeja. V nasprotju z muslimansko tradicijo niso smeli nositi brad, ampak samo brke. V \xc5\xa1olah so imeli poleg voja\xc5\xa1ke tudi versko vzgojo, v voja\xc5\xa1kih enotah pa so imeli svoje sve\xc4\x8denike, bekta\xc5\xa1e, ki so bili nekak\xc5\xa1ni vojni kurati._NEWLINE_Jani\xc4\x8darji so bili v vseh pogledih podrejeni samo sultanu. Imenovali so jih kap\xc4\xb1kulu (dobesedno: su\xc5\xbeenj na vratih), \xc4\x8deprav so bili v resnici samo del te divizije, njihov dom je bila voja\xc5\xa1nica, njihov o\xc4\x8de pa sultan. Polo\xc5\xbeaj jani\xc4\x8darja so dobili pri 24 ali 25 letih, vendar samo tisti, ki so se zares izkazali. Po smrti je njihovo premo\xc5\xbeenje podedoval njihov polk._NEWLINE_V zameno za svojo lojalnost so dobili mnoge ugodnosti in privilegije. Poleg stalne pla\xc4\x8de so v vojnem \xc4\x8dasu dobivali tudi del plena, imeli visok \xc5\xbeivljenjski standard in ugleden dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj. \xc5\xbdiveli so v voja\xc5\xa1nicah in se do upokojitve niso smeli poro\xc4\x8diti ali se ukvarjati s kak\xc5\xa1nim drugim poklicem. Sredi 18. stoletja so dobili tudi te pravice, zato je v voja\xc5\xa1nicah ostalo samo zelo majhno \xc5\xa1tevilo jani\xc4\x8darjev. Upokojeni jani\xc4\x8darji so dobivali pokojnino, poskrbeli pa so tudi za njihove otroke. Od prvotnih elitnih vojakov je ostalo tako malo, da so jih nazadnje razpustili.\n_START_SECTION_\nUpori jani\xc4\x8darjev\n_START_PARAGRAPH_\nKo so se jani\xc4\x8darji zavedli svoje pomembnosti, so seveda zahtevali bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenjske pogoje. Prvi\xc4\x8d so se uprli leta 1449. Zahtevali so ve\xc4\x8dje pla\xc4\x8de in jih tudi dobili. Od leta 1451 dalje, je moral vsak novi sultan vsakemu jani\xc4\x8darju izpla\xc4\x8dati posebno nagrado ali jim pove\xc4\x8dati pla\xc4\x8de. Leta 1566 so od sultana Selima dobili dovoljenje, da se lahko poro\xc4\x8dijo._NEWLINE_Do za\xc4\x8detka 18. stoletja so dosegli tako velik vpliv, da so dominirali nad vlado. Stalno so se upirali, diktirali politiko, prepre\xc4\x8devali modernizacijo armade in z dvornimi dr\xc5\xbeavnimi udari celo zamenjavali sultane. Postali so veleposestniki in trgovci in dosegli, da lahko postanejo jani\xc4\x8darji tudi njihovi sinovi, ne da bi pred tem opravili voja\xc5\xa1ko \xc5\xa1olanje na a\xc3\xa7emi o\xc4\x9flanu.\xe2\x80\x8e Njihova borbena sposobnost je povsem upadla in severne meje Osmanskega cesarstva so se po drugem obleganju Dunaja za\xc4\x8dele postopoma kr\xc4\x8diti. Leta 1622 so v enem od uporov celo ubili sultana Osmana II._NEWLINE_Leta 1807 so se ponovno uprli in vrgli z oblasti sultana Selima III. ki je hotel s pomo\xc4\x8djo evropskih in\xc5\xa1truktorjev reorganizirati vojsko. Selimovi prista\xc5\xa1i ga niso uspeli vrniti na oblast, ker ga je Mustafa IV. ubil, uspeli pa so ustoli\xc4\x8diti Mahmuda II. Ko so mu jani\xc4\x8darji zagrozili z odstavitvijo, je Mahmud Mustafo ubil in z jani\xc4\x8darji sklenil premirje. Naslednjih deset let je v zati\xc5\xa1ju utrjeval svojo oblast._NEWLINE_Leta 1810 so jani\xc4\x8darji po\xc5\xbegali 2.000 hi\xc5\xa1 v Galati. Spomladi leta 1811 sta dva polka sodelovala v topovski bitki v Istanbulu, borili pa so se tudi v Gr\xc5\xa1ki osvobodilni vojni. Mahmud II. se je na koncu odlo\xc4\x8dil, da se jani\xc4\x8darjev znebi, ker je moral pla\xc4\x8devati visoke pla\xc4\x8de 135.000 vojakom, od katerih ve\xc4\x8dina sploh ni bila aktivna ali je celo \xc5\xbee umrla. Leta 1826 so jani\xc4\x8darji dojeli, da sultan snuje novo vzporedno armado in se v no\xc4\x8di med 14. in 15. junijem v Istanbulu uprli. Nekateri viri trdijo, da je njihov upor izzval sam sultan. Ve\xc4\x8dina armade in prebivalstva je bila proti njim in konjeni\xc5\xa1ke enote (spahije) so jih prisilile k umiku v voja\xc5\xa1nice. Voja\xc5\xa1nice je nato za\xc4\x8delo obstreljevati topni\xc5\xa1tvo in povzro\xc4\x8dilo \xc5\xa1tevilne \xc5\xbertve, pre\xc5\xbeivele pa so nato usmrtili ali izgnali. Po uporu je sultan jani\xc4\x8darje tudi formalno razpustil in dve leti kasneje zaplenil \xc5\xa1e njihovo zadnje premo\xc5\xbeenje.\n_START_SECTION_\nJani\xc4\x8darska glasba\n_START_PARAGRAPH_\nJani\xc4\x8darji so imeli svoj voja\xc5\xa1ki orkester \xe2\x80\x93 mehter\xc3\xa2n, ki je imel zna\xc4\x8dilnosti dana\xc5\xa1nje voja\xc5\xa1ke godbe. Glavni instrumenti v orkestru so bili k\xc3\xb6s (velik basovski boben, podoben timpanu), nakare (manj\xc5\xa1i timpan), davul (boben), zil (\xc4\x8dinele), zurna (vrsta oboe), kaba zurna (basovska zurna), boru (vrsta trobente) in cevgen (palica z majhnimi vdelanimi zvon\xc4\x8dki). Njihova glasba je bila glasna in predirna. Obla\xc4\x8dila glasbenikov \xe2\x80\x93 mehter\xc3\xa2nov \xe2\x80\x93 so bila barvno in slogovno zelo razli\xc4\x8dna in pisana._NEWLINE_Leta 1952 so pod pokroviteljstvom Istanbulskega voja\xc5\xa1kega muzeja jani\xc4\x8darsko godbo ponovno ustanovili. Godba ima koncerte ob ve\xc4\x8djih dr\xc5\xbeavnih praznikih in pomembnih zgodovinskih obletnicah.'