b'\n_START_ARTICLE_\nAlzacija\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme "Alzacija" lahko zasledimo v starem visokonem\xc5\xa1kem jeziku kot Ali-saz ali Elisaz, kar pomeni "tuje obmo\xc4\x8dje".  Druga razlaga je germanska beseda Ell-Sass, ki pomeni "sedeti ob Illu", reki v Alzaciji.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina in zgodovina do leta 58/52 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja Alzacija je bila prvi\xc4\x8d naseljena pred pribli\xc5\xbeno 700.000 leti, vsaj pred pribli\xc5\xbeno 50.000 leti pa s homo sapiensom. Neolitska revolucija je bila v 6. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. Prva odkritja, ki ka\xc5\xbeejo na vi\xc5\xa1je sloje, so bila datirana pribli\xc5\xbeno v leto 2000. Pribli\xc5\xbeno 550 let je trajalo obdobje Keltov, v Alzaciji so od okoli 600 do leta 58/52 pr. n. \xc5\xa1t. domnevno prevladovala majhna ozemlja.\n_START_SECTION_\nRimsko obdobje 58/52 pr. n. \xc5\xa1t. do leta 476\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Galijo 58\xe2\x80\x9352 pr. n. \xc5\xa1t. osvojil Cezar, so pri\xc5\xa1li Rimljani tudi na ozemlje dana\xc5\xa1nje Alzacije in ostali do konca zahodnega rimskega cesarstva sredi 5. stoletja. V teh 500 letih je bil Ren vsaj do 3. stoletja prva in vedno znova meja Rimskega cesarstva. Od 1. stoletja dalje je bilo tu galsko-rimsko prebivalstvo, prav tako pa so se asimilirale prve germanske skupine ter tudi  pribli\xc5\xbeno 350 stalno naseljenih Alemanov. Slednji so se razvili le v dana\xc5\xa1njem Sundgauu, nekak\xc5\xa1ni predhodnici dr\xc5\xbeavne (in predfrankovske) avtonomije._NEWLINE_Sprva so bili osredoto\xc4\x8deni na zasedenih ozemljih pod voja\xc5\xa1ko upravo. Leta 89 ali 90 je bila ustanovljena provinca Germania superior (Gornja Germanija), ki je obsegala tudi dana\xc5\xa1njo Alzacijo. Kot del Dioklecijanove cesarske reforme je bila ju\xc5\xbena Alzacija leta 297 provinca Maxima Sequanorum, dodeljena severni provinci Germania prima (Germania I.). Pripadajo\xc4\x8da meja province je v glavnem ustrezala poznej\xc5\xa1im in sedanjim mejam med Sundgauom,  Zgornjim Renom na eni strani in Nordgauom, Spodnjim Renom na drugi strani.\n_START_SECTION_\nVmesno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo umiku rimskih vojakov iz Alzacije do leta 476 je bila verjetno skupaj z Alemanijo pod ostrogotskim (vzhodnogotskim) protektoratom. Pribli\xc5\xbeno dve desetletji pozneje, okoli 496, sta bili Alzacija in Alemanija del frankovskega cesarstva. Alzacija je do 7. stoletja pripadala vojvodini Alemaniji, do sredine 8. stoletja pa alza\xc5\xa1ki vojvodini.\n_START_SECTION_\nFrancoska kraljevina 1648\xe2\x80\x931789\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1633 in 1681 je francosko kraljestvo postopoma deloma s pogodbami (de iure), deloma s priklju\xc4\x8ditvijo (de facto) prevzelo ve\xc4\x8dino alza\xc5\xa1kih regij pod de\xc5\xbeelno oblast, vendar obi\xc4\x8dajno brez pravic suverene dr\xc5\xbeave. Habsbur\xc5\xbeani so nasprotno pri\xc5\xa1li leta 1648 z vestfalskim mirom z vsemi alza\xc5\xa1kimi pravicami in premo\xc5\xbeenjem. Aneksijo (Strasbourg nazadnje 1681) je vodila Francija v okviru tako imenovanih  reunij. Na podlagi pogodb iz Rijswijka leta 1697 in Rastatta leta 1714 je francoska kraljevina tudi pravno prevzela politi\xc4\x8dno oblast v anektiranih ozemljih._NEWLINE_Novo pridobljenih obmo\xc4\x8dij niso preselili v francosko carinsko obmo\xc4\x8dje. Francoska carinska meja je \xc5\xa1e naprej ostala nad Vogezi. Mnoga posestva, ki so bila pod francosko nadvlado, so lahko \xc5\xa1e naprej bolj ali manj delovala avtonomno in samostojno upravljala._NEWLINE_Kombinacija enotne vlade in tradicionalnih obi\xc4\x8dajev ter gospodarskega prostora so bili pomembni dejavniki kulturnega in gospodarskega razcveta, ki ga je Alzacija do\xc5\xbeivela med letoma 1648 in 1789. Franco\xc5\xa1\xc4\x8dina se je raz\xc5\xa1irila po vsej Evropi in \xc5\xa1e posebej v Alzaciji kot upraven, trgovski in diplomatski jezik med mestno in pode\xc5\xbeelsko elito. Nasprotno je aleman\xc5\xa1\xc4\x8dina (in roman\xc5\xa1\xc4\x8dina) kot nare\xc4\x8dje ostala v Alzaciji, ohranil se je tudi nem\xc5\xa1ki jezik; na univerzi v Strasbourgu na primer  \xc5\xa1e vedno pou\xc4\x8dujejo v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nPo francoski revoluciji 1789\xe2\x80\x931871\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku francoske revolucije je leto 1789 pomenilo zdru\xc5\xbeevanje in centralizacijo Francije, ukinjene so bile tradicionalne pravice alza\xc5\xa1kih gospostev in ustanovljena dva departmaja Zgornji Ren in Spodnji Ren. Od priklju\xc4\x8ditve mesta Mulhouse k Francoski republiki leta 1798 je bila celotna sedanja Alzacija francoska regija. Druga pari\xc5\xa1ka pogodba iz leta 1815 je dala danes veljavne francoske zunanje meje (Landau in druga manj\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja v severni Alzaciji sta pri\xc5\xa1la pod Bavarsko). Kot pri drugih nefrancosko govore\xc4\x8dih regijah Francije ali drugih manj\xc5\xa1inskih obmo\xc4\x8djih drugih evropskih dr\xc5\xbeav je jezik manj\xc5\xa1ine, zlasti v \xc5\xa1olah, vedno dopolnjen z jezikom ve\xc4\x8dine ali z njim izpodrinjen.\n_START_SECTION_\nDe\xc5\xbeela Alzacija - Lorena 1871\xe2\x80\x931918\n_START_PARAGRAPH_\nFrancija je za\xc4\x8dela francosko-prusko vojno (1870\xe2\x80\x9371), a so jo premagale Prusija in druge nem\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. Po kon\xc4\x8dani vojni se je Nem\xc4\x8dija zdru\xc5\xbeila. Otto von Bismarck je leta 1871 Alzacijo in severno Loreno priklju\xc4\x8dil novemu nem\xc5\xa1kemu cesarstvu; v primerjavi z drugimi dr\xc5\xbeavami \xc4\x8dlanic nem\xc5\xa1ke zveze, ki so imele svoje vlade, je bilo novo cesarsko ozemlje Alzacije in Lorene podrejeno cesarju in neposredno Berlinu. Med 100.000 in 130.000 Alza\xc4\x8danov (skupaj je bilo okoli milijon in pol prebivalcev) se je odlo\xc4\x8dilo, da ostanejo francoski dr\xc5\xbeavljani in zapustijo obmo\xc4\x8dje Alzacije in Lorene. Preselili so se v francosko Al\xc5\xbeirijo kot pieds-noirs (izraz, ki se nana\xc5\xa1a na kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko in judovsko ljudstvo, katerih dru\xc5\xbeine so se selile z vseh delov Sredozemlja v francosko Al\xc5\xbeirijo, francoski protektorat v Maroku ali francoski protektorat v Tuniziji, kjer so mnogi \xc5\xbeiveli \xc5\xbee ve\xc4\x8d generacij, in bili izgnani ob koncu francoske oblasti v severni Afriki med letoma 1956 in 1962). \xc5\xa0ele leta 1911 je bila Alzaciji in Loreni dodeljena neka stopnja avtonomije, ki se je kazala tudi v zastavi in himni (Els\xc3\xa4ssisches Fahnenlied). Leta 1913 pa je incident v Savernu pokazal meje nove strpnosti alza\xc5\xa1ke identitete.\n_START_SECTION_\nFrancija med obema vojnama 1918\xe2\x80\x931940\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi se izognili boju med brati na kopnem, je med prvo svetovno vojno veliko Alza\xc4\x8danov slu\xc5\xbeilo vojsko pri nem\xc5\xa1ki cesarski mornarici (Kaiserliche Marine) in sodelovalo pri mornari\xc5\xa1kem uporu, kar je povzro\xc4\x8dilo odstop cesarja novembra 1918, tako da sta Alzacija in Lorena ostali brez vodje dr\xc5\xbeave. Mornarji so se vrnili domov in posku\xc5\xa1ali ustanoviti republiko. Medtem je bil Jacques Peirotes, poslanec v de\xc5\xbeelnem svetu Alzacije - Lorene izvoljen za \xc5\xbeupana Strasbourga, razgla\xc5\xa1ena sta bila poraz nem\xc5\xa1kega cesarstva in prihod Francoske republike, samooklicana vlada Alzacije in Lorene pa je razglasila neodvisnost kot "republika Alzacija in Lorena". Francoske enote so prodrle v Alzacijo manj kot dva tedna pozneje, zatrle stavke delavcev in odstranile novoustanovljene Sovjete in revolucionarje z oblasti. Ob prihodu francoskih vojakov si je veliko Alza\xc4\x8danov in lokalnih prusko/nem\xc5\xa1kih uradnikov prizadevali za ponovno vzpostavitev reda.  \xc4\x8ceprav je ameri\xc5\xa1ki predsednik Woodrow Wilson vztrajal, da je regija pravno samostojna, saj je bila po ustavi zavezana cesarju in ne nem\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi, Francija ni dopu\xc5\xa1\xc4\x8dala plebiscita, ki ga je podpiralo Dru\xc5\xa1tvo narodov za nekatera vzhodnonem\xc5\xa1ka ozemlja v tem \xc4\x8dasu, ker so si Alza\xc4\x8dani po mnenju francoske javnosti osvobodili nem\xc5\xa1ke oblasti. Z versajsko mirovno pogodbo je regija pripadla Franciji._NEWLINE_Uporaba nem\xc5\xa1\xc4\x8dine je bila prepovedana, zahtevana je bila uvedba franco\xc5\xa1\xc4\x8dine. [14] Da ne bi nasprotovali Alza\xc4\x8danom, za  regijo nekatere zakonske spremembe, ki so bile uvedene v preostalem delu Francije med letoma 1871 in 1919, kot je francoski zakon o lo\xc4\x8ditvi cerkve in dr\xc5\xbeave leta 1905, niso bile obvezne.\n_START_SECTION_\nPripojitev rajhu med drugo svetovno vojno 1940\xe2\x80\x931945\n_START_PARAGRAPH_\nPo bitki za Francijo leta 1940 je nem\xc5\xa1ka Wehrmacht (obrambne sile) najprej zasedla Alzacijo, verjetno s pomo\xc4\x8djo bogate nem\xc5\xa1ke civilne uprave in ustanovila novo okro\xc5\xbeje Baden - Alzacija (Gau Baden-Alsace). Z aneksijo (dejansko) je rajh prevzel oblast v dr\xc5\xbeavi; uradni odstop ozemlja s pogodbo (pravno) s Francijo je imel u\xc4\x8dinek na druge vojne dogodke. Robert Wagner je postal gauleiter (pokrajinski vodja nacisti\xc4\x8dne stranke) v Badnu in vodja civilne uprave v Alzaciji. Ne glede na materni jezik je sledila prisilna germanizacija, v kateri je bilo 45.000 ljudi izgnanih iz Alzacije. Pribli\xc5\xbeno 130.000 Alza\xc4\x8danov in Lorencev je bilo med letoma 1942 in 1944 vpoklicanih proti njihovi volji v nem\xc5\xa1ke obrambne sile  in oboro\xc5\xbeeno SS (s \xc5\xa1tevilnimi prostovoljci). Pribli\xc5\xbeno 42.500 je bilo ubitih. Ve\xc4\x8dina vojakov je bila  na vzhodni fronti. V ofenzivi novembra 1944 so  zavezniki sodelovali z novoustanovljeno francosko 1. armado v ve\xc4\x8d delih Alzacije in postala je del Francije. Nekateri deli severne Alzacije so bile osvobojeni \xc5\xa1ele marca 1945 v operaciji Undertone pod francoskim nadzorom._NEWLINE_V Vogezih blizu alza\xc5\xa1ke vasi Natzwiller (nem\xc5\xa1ko Natzweiler), v kraju Schirmeck, pribli\xc5\xbeno 50 km jugozahodno od Strasbourga, je bilo nacisti\xc4\x8dno koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Natzweiler-Struthof. Natzweiler-Struthof je bilo edino nacisti\xc4\x8dno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de na ozemlju dana\xc5\xa1nje Francije. V tem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du je bil interniran tudi Boris Pahor. Na podlagi te izku\xc5\xa1nje je napisal roman Nekropola.\n_START_SECTION_\nFrancija po letu 1945\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1949 je Svet Evrope ustanovil svoj sede\xc5\xbe v Strasbourgu; ustanovil je "evropsko tradicijo" v Alzaciji. Leta 1972 se je Francija razdelila v 21 regij. Dva departmaja sta nastala ob  Renu (Spodnji in Zgornji Ren) in bila do leta 2015, ko je nastala regija "Alzacija" (R\xc3\xa9gion Alsace). Evropski parlament je prvi\xc4\x8d zasedal v sejni sobi (polkro\xc5\xbeni dvorani) Sveta Evrope, leta 1999 pa se je preselil v lastno stavbo. Tesne gospodarske vezi s sosednjimi regijami imajo predvsem z regijo Basel._NEWLINE_V 1980-ih so vlo\xc5\xbeili zahtevo pri nem\xc5\xa1ki vladi za finan\xc4\x8dno od\xc5\xa1kodnino zaradi zaplenjenega premo\xc5\xbeenja v Alzaciji med drugo svetovno vojno, v povpre\xc4\x8dju nekaj ve\xc4\x8d kot 3000 DEM za upravi\xc4\x8denca._NEWLINE_Po vojni je uradna politika alza\xc5\xa1ki jezik in kulturo zapostavljala, tako da je velik del prebivalstva prevzel franco\xc5\xa1\xc4\x8dino kot prvi jezik. Strukturne spremembe v kmetijstvu, urbanizacija in priseljevanje iz drugih delov Francije, Italije, Portugalske, Tur\xc4\x8dije in Magreba so prav tako spremenili sestavo prebivalstva._NEWLINE_Uradni in \xc5\xa1olski jezik v Alzaciji je danes izklju\xc4\x8dno franco\xc5\xa1\xc4\x8dina. Avtohtona nare\xc4\x8dja aleman\xc5\xa1\xc4\x8dine (alza\xc5\xa1\xc4\x8dina ali alza\xc5\xa1ka nem\xc5\xa1\xc4\x8dina) ali visoko nem\xc5\xa1\xc4\x8dino  znajo le \xc5\xa1e starej\xc5\xa1i ljudje._NEWLINE_1. januarja 2016 je bila nekdanja regija Alzacija pripojena regiji Lorena in Champagne-Ardenne, nastala je nova regija Alsace-Champagne-Ardenne-Lorraine (delovni naslov), kar je povzro\xc4\x8dilo proteste med prebivalstvom.'