b'\n_START_ARTICLE_\nHeket\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nHeketino ime se v egip\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dini pi\xc5\xa1e kot \xe1\xb8\xa5qt z dolo\xc4\x8dilnico "\xc5\xbeaba" (I7). Foneti\xc4\x8dno \xc4\x8drkovanje je lahko uporabljajo dvo\xc4\x8drkovni hieroglif  (S38) ali eno\xc4\x8drkovni hieroglif (V28). Alternativna oblika imena \xe1\xb8\xa5qtyt vsebuje eksplicitno \xc5\xbeensko kon\xc4\x8dnico in dolo\xc4\x8dilnico "jajce" (H8), ki poudarjata boginjino \xc5\xbeenskost. V Srednjem kraljestvu se je njeno ime izgovarjalo pribli\xc5\xbeno /\xc4\xa7a\xcb\x88qa\xcb\x90tat/, kar bi lahko pomenilo, da iz njega izhaja ime gr\xc5\xa1ke boginje Hekate (gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x99\xce\xba\xce\xac\xcf\x84\xce\xb7).\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek Heketinega kulta sega najmanj v zgodnje dinasti\xc4\x8dno obdobje. Njeno ime je bilo del imen kar nekaj visokorodnih posameznikov iz Druge dinastije, pokopanih v Heluanu, omenjenih na Vepmenofretovi steli in v piramidnih besedilih. Za kipce \xc5\xbeab iz tega obdobja se domneva, da so prikazovali boginjo Heket. _NEWLINE_Heket so imeli za \xc5\xbeeno boga Hnuma, ki je na svojem lon\xc4\x8darskem vretenu izdeloval telesa otrok in jih vstavljal v telesa mater._NEWLINE_V Ozirisovem mitu je bila Heket tista, ki je ob rojstvu boga Hora vanj vdihnila \xc5\xbeivljenje. Bila je boginja zadnjih trenutkov rojevanja. Ker je rojstvo Hora postalo intimno povezano s ponovno o\xc5\xbeivitvijo Ozirisa, je Heketina vloga postala tesno povezana z vstajenjem od mrtvih. To povezovanje je pripeljalo do tega, da so v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem obdobju na njenih amuletih ob simboli\xc4\x8dnem kri\xc5\xbeu in jagnjetu  za\xc4\x8deli pisati Jaz sem vstajenje.  _NEWLINE_V Kusu so odkrili tempelj iz ptolemajskega obdobja, posve\xc4\x8den Horu in Heket._NEWLINE_Kot boginja plodnosti je bila eksplicitno povezana z zadnjimi fazami poplav Nila in s tem s kaljenjem p\xc5\xa1enice.  Kot taka se je kasneje povezovala tudi z zadnjimi  stadiji rojevanja otrok.  V Srednjem kraljestvu so je za\xc4\x8deli imenovati Ona, ki pospe\xc5\xa1i rojstvo. Porodni\xc4\x8darka (babice) so se pogosto \xc5\xa1tele za Heketine slu\xc5\xbeabnice, Heketine sve\xc4\x8denice pa so se pogosto usposabljale za porodni\xc4\x8darke. Egip\xc4\x8danke so med rojevanjem  pogosto nosile Heketine amulete, na katerih je bila upodobljena kot \xc5\xbeaba, sede\xc4\x8da  na lotosu.'