b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Brajnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini kmeta Alojzija in Jo\xc5\xbeefe Brajnik rojene Maru\xc5\xa1i\xc4\x8d. Ljudsko \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal v rojstnem kraju, gimnazijo na kateri je bil so\xc5\xa1olec Alojza Gradnika pa v Gorici. Od leta 1907 je bil vodja dav\xc4\x8dnega urada v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini ter \xc4\x8dlan ajdovske podru\xc5\xbenice SPD. V planinskem dru\xc5\xa1tvu ustanovljenem leta 1903 je opravljal funkcije odbornika, blagajnika in markacista. Uveljavil pa se je tudi kot telovadec v Sokolu, kot amaterski dramski igralec, smu\xc4\x8dar in rokometni trener. Ko je Kraljevina Italija zasedla Primorsko se je leta 1923 raje prisilno upokojil, kot da bi bil slu\xc5\xbebeno preme\xc5\xa1\xc4\x8den v drug kraj. Pri re\xc5\xa1evanju kmetov, da ne bi prodajali kmetij, ki bi jih pokupili Italijani, je bila na njegovo pobudo v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini ustanovljena Kme\xc4\x8dka posojilnica. Brajnik je vztrajno hodil na pode\xc5\xbeelje in re\xc5\xa1eval slovenska posestva. Pri tem delu je ve\xc4\x8dkrat pri\xc5\xa1el v spor z italijanskimi upravnimi organi. Zaradi tega je bil osemkrat aretiran. \xc4\x8ceprav so fa\xc5\xa1isti leta 1927 prepovedali delovanje vseh slovenskih dru\xc5\xa1tev je prosvetno dru\xc5\xa1tvo v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini kljub prepovedi z delom nadaljevalo, Brajnik pa je kot njegov \xc4\x8dlan pripravljal in re\xc5\xbeiral gledali\xc5\xa1ke predstave. Po italijanski kapitulaciji in nem\xc5\xa1ki zasedbi vipavske doline je bil jeseni 1943 ponovno aretiran in odpeljan v delovno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de pri Salzburgu, kjer je kot interniranec gradil cesto \xc4\x8dez prelaz Katschberg._NEWLINE_Po osvoboditvi se je vrnil v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dino in v avgustu 1945 zbral nekdanje planince ter obnovil delovanje PD Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina, v katerem je bil do leta 1954 izmenoma predsednik, blagajnik in tajnik. Brajnik ima velike zasluge za postavitev spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8de Antonu Bav\xc4\x8derju na \xc4\x8cavnu (1946) in za prav tam zgrajeno po Bav\xc4\x8derju poimenovano planinsko ko\xc4\x8do (1947). Zasluge ima tudi za gradnjo Iztokove ko\xc4\x8de pod Golaki (1950) in ko\xc4\x8de pri izviru Hublja (1952). Bil je tudi amaterski fotograf, ki je posnel mnogo naravnih in zgodovinskih objektov v vipavski dolini. Veliko njegovih slik je bilo objavljenih v koledarjih Gori\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe. Za dolgoletno delovanje ga je Planinska zveza Slovenije odlikovala s \xc4\x8dastnim znakom za planinske zasluge.'