b"\n_START_ARTICLE_\nGeografija Belgije\n_START_SECTION_\nFizi\xc4\x8dna geografija\n_START_PARAGRAPH_\nBelgija ima tri glavne geografske regije: obalno ravnico na severozahodu, osrednjo planoto in ardensko vi\xc5\xa1avje na jugovzhodu. Obalna ravnina je sestavljena predvsem iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denih sipin in polderjev. Polderji so obmo\xc4\x8dja kopnega blizu morske gladine ali pod njo, pridobljeni iz morja, za\xc5\xa1\xc4\x8diteni z nasipi ali v notranjosti z obmo\xc4\x8dji, izsu\xc5\xa1enimi s kanali. Druga geografska regija, osrednja planota, le\xc5\xbei naprej v notranjosti. To je gladko, po\xc4\x8dasi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de obmo\xc4\x8dje, ki ima veliko rodovitnih dolin in ga namaka veliko vodnih poti. Tu lahko najdemo tudi jame in majhne soteske. Tretja geografska regija so Ardeni, bolj skalnati kot prvi dve. To je mo\xc4\x8dno gozdnata planota, zelo skalnata in ni primerna za gojenje, razteza se v severno Francijo in Nem\xc4\x8dijo, kjer se imenuje Eifel. Tu najdemo veliko \xc5\xbeivalskega sveta. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka v Belgiji, Signal de Botrange, je na tem obmo\xc4\x8dju z le 694 metri. V Belgiji je sorazmerno malo naravnih jezer in nobeno ni veliko._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilne naravne regije vklju\xc4\x8dujejo Ardene, Campine in Hautes Fagnes.\n_START_SECTION_\nReke in jezera\n_START_PARAGRAPH_\nCelotna Belgija se odmaka v Severno morje, razen ob\xc4\x8dine Momignies (Macquenoise), ki jo reka Oise odmaka v Rokavski preliv. V morje te\xc4\x8dejo tri glavne reke: \xc5\xa0elda (200 km v Belgiji, 350 km v celoti), Moza (183 km v Belgiji, skupaj 925 km) in Izer (50 km v Belgiji, skupaj 78 km). Druge reke so Rupel, Senne, Sambre, Lesse, Ourthe, Lys in Dijle. Glavna jezera so Genval, B\xc3\xbctgenbach, Eau d'Heure, Gileppe, Eupen in Robertville.\n_START_SECTION_\nUmetne plovne poti\n_START_PARAGRAPH_\nV Belgiji je tudi veliko umetnih plovnih poti ali kanalov, med drugim pomorski kanal Bruselj\xe2\x80\x93\xc5\xa0elda, kanal Bruselj\xe2\x80\x93Charleroi, osrednji valonski kanal (Canal du Centre) in Albertov kanal.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nBelgijsko podnebje je tako kot v ve\xc4\x8dini severozahodne Evrope  morsko zmerno z ob\xc4\x8dutnimi padavinami v vseh letnih \xc4\x8dasih (K\xc3\xb6ppnova podnebna klasifikacija: Cfb, povpre\xc4\x8dna temperatura je 3 \xc2\xb0C januarja in 18 \xc2\xb0C julija, povpre\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padavin je 65 mm januarja in 78 mm v juliju) [5]. Belgija ima obi\xc4\x8dajno hladne zime, vendar pa so \xc5\xbee bile temperature do \xe2\x80\x9316 \xc2\xb0C, poleti pa je udobno toplo, vendar pa se temperatura lahko ob\xc4\x8dasno dvigne do 30 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nGore in hribi\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka v Belgiji je Signal de Botrange na nadmorski vi\xc5\xa1ini 694 m. Drugi hribi so Kemmelberg (159 m) in Koppenberg (77 m), ki sta znana kot del kolesarskih dirk Gent\xe2\x80\x93Wevelgem in Tour of Flanders (dirka po Flandriji).\n_START_SECTION_\nOkolje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi velike gostote prebivalstva in lege v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zahodne Evrope ima Belgija resne okoljske te\xc5\xbeave. V poro\xc4\x8dilu iz leta 2003 [7] je bilo napisano, da je bila voda v belgijskih vodah najni\xc5\xbeje kakovosti v Evropi, bila je na dnu lestvice 122 pregledanih dr\xc5\xbeav. Okolje je izpostavljeno mo\xc4\x8dnim pritiskom \xc4\x8dlovekovih dejavnosti: urbanizacija, gosta prometna mre\xc5\xbea, industrija, obse\xc5\xbena vzreja \xc5\xbeivali in pridelovanje kultur; onesna\xc5\xbeevanje zraka in vode ima tudi posledice za sosednje dr\xc5\xbeave; negotovosti v zvezi z zveznimi in regionalnimi odgovornostmi (zdaj re\xc5\xa1ene) so upo\xc4\x8dasnile napredek pri re\xc5\xa1evanju okoljskih izzivov.\n_START_SECTION_\nMesta\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna mesta v Belgiji glede na \xc5\xa1tevilo prebivalstva so Bruselj, Antwerpen, Gent, Charleroi in Li\xc3\xa8ge. Druga pomembna mesta so Brugge, Namur, Leuven, Mons in Mechelen."