b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Zupan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nZupan je gimnazijo obiskoval v Celju in 1864 maturiral. Zaposlil se je v knjigovodstvu premogovnika v Zagorju in se okoli leta 1873 se vrnil na Vransko, se pre\xc5\xbeivljal z zemljemerskimi meritvami pri razmejevanju zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, pomagal v pravnih zadevah pri pisanju pogodb, prito\xc5\xbeb in podobno._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa je posvetil \xc5\xa1tudiju stenografije. Obvladal je sisteme F. Gabelsbergerja, W. Stolzeja in L. Arendsa, ter poznal tudi \xc5\xa1tevilne druge. Zavzemal se je za po\xc5\xa1evno pisavo. Svojo izvirno stenografijo, katero je sestavil \xc5\xbee v gimnazijskih letih, a se zaradi neprakti\xc4\x8dnosti ni uveljavila, je objavil v prilogi listov Stenograf (Zagreb,1891) in v Tesnopisne listy (Praga, 1893); katero pa je strokovna komisija v Pragi 1901 odklonila. Avgusta 1891 se je z A. Bezen\xc5\xa1kom in F. Magdi\xc4\x8dem udele\xc5\xbeil kongresa stenografov v Pragi. Bil je dopisni \xc4\x8dlan osrednjega dru\xc5\xa1tva stenografov na Dunaju in Hrva\xc5\xa1kega stenografskega dru\xc5\xa1tva v Zagrebu._NEWLINE_Zupan sodi med prve ve\xc4\x8dje slovenske stenografe. V stroki je bil sicer razgledan, manjkalo pa mu je filolo\xc5\xa1kega znanja; neomajno je vztrajal pri napa\xc4\x8dnih jezikovnih sklepanjih in prihajal v nasprotje s pravili slovenskega jezika. Zupanov sistem (skupek Gabelsbergerja, Stolzeja, Avg. Lehmana idr.) ni vplival na razvoj stenografije pri Slovencih.'