b'\n_START_ARTICLE_\nFurlanija - Julijska krajina\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nFurlanija - Julijska krajina obsega ozemlje, ki je na jugu skrajna obala Jadranskega morja, na severu pa sega v Dolomite (Cima dei Preti 2703 m) in Alpe (Coglians ali Hohe Warte 2780 m, Montasio/Monta\xc5\xbe 2754 m), zato se razna podro\xc4\x8dja med seboj mo\xc4\x8dno razlikujejo. Velja vsekakor za gorato de\xc5\xbeelo, saj je skoraj 43\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine v gorskih predelih in 20\xc2\xa0% v gri\xc4\x8devju. Ravnina je Furlanska ni\xc5\xbeina, ki je naplavina reke Tagliamento/Tilment in ki se na jugu zaklju\xc4\x8di z lagunami. Ostale reke, ki vse potekajo v smeri sever-jug, so Torre/Ter, Natisone/Nadi\xc5\xbea, Stella, Isonzo/So\xc4\x8da, Ausa, Livenza in Timavo/Timava._NEWLINE_Podnebje je v gorah strogo alpsko, na obali mediteransko, a nobeno od dveh ne vpliva na vmesno ni\xc5\xbeavje, kjer je prete\xc5\xbeno celinsko. Ta raznolikost v sorazmerno majhnem prostoru je \xc5\xa1e poudarjena v posameznih lokalnih mikroklimah, na primer v Nadi\xc5\xa1kih dolinah, v lagunah in v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki pokrajini (burja).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeela je bila ustanovljena leta 1947 z zdru\xc5\xbeitvijo Furlanije (it. Friuli) in Julijske Bene\xc4\x8dije (it. Venezia Giulia), ki je bila pozneje v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini preimenovana v Julijsko krajino, saj z Bene\xc4\x8dijo (it. Veneto) nima veze. Gre za dve zemljepisno in zgodovinsko lo\xc4\x8deni podro\xc4\x8dji, ki sta bili povezani samo iz politi\xc4\x8dnih in administrativnih razlogov. Kljub temu je meja med njima sporna, nekateri jo postavljajo na reko Timavo, drugi na So\xc4\x8do. Tr\xc5\xbea\xc4\x8dani pripisujejo Gorico Julijski krajini, Furlani pa Furlaniji.\n_START_SECTION_\nFurlanija\n_START_PARAGRAPH_\nFurlanija je ozemlje, ki ga danes pokrivajo pokrajine Videm, Pordenone in Gorica, delno tudi pokrajini Venezia in Belluno. Meri skupno 8.240\xc2\xa0km\xc2\xb2, od katerih odpade 7.549\xc2\xa0km\xc2\xb2 na de\xc5\xbeelo Furlanija - Julijska krajina, kar predstavlja 96\xc2\xa0% njene povr\xc5\xa1ine. \xc4\x8ceprav je v de\xc5\xbeeli veliko arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d iz paleolitika in neolitika, so prvi znani prebivalci teh krajev ka\xc5\xa1telirji, od \xc5\xa1tirinajstega stoletja pr. n. \xc5\xa1t. dalje. V \xc4\x8detrtem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. se je priselilo keltsko pleme Karnov, v drugem stoletju so de\xc5\xbeelo kolonizirali Rimljani. Ti so ustanovili mesto Aquileia/Oglej, ki je zaradi strate\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja kmalu postalo zelo va\xc5\xbeen center imperija in prestolnica Desete province. V tretjem stoletju je Oglej postal sede\xc5\xbe mogo\xc4\x8dne \xc5\xa1kofije, ki je leta 381 celo gostila del koncila proti arijcem. Leta 452 so ga Huni opusto\xc5\xa1ili in mesto si ni ve\xc4\x8d opomoglo. Ostalo je sicer ugledno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, posebno po povi\xc5\xa1anju \xc5\xa1kofije v patriarhat (\xc5\xa1esto stoletje), a prebivalci, ki so bili zbe\xc5\xbeali pred Atilo, se niso vrnili. S propadom rimskega cesarstva je ostala Furlanska ni\xc5\xbeina brez za\xc5\xa1\xc4\x8dite in ljudstvo se je spet skrivalo pred barbarskimi vpadi. Tako so nastala lagunska mesta (Grado/Grade\xc5\xbe, Marano), rodovitno ni\xc5\xbeavje pa je ostajalo neobdelano. De\xc5\xbeelo so zasedli Bizantinci in pozneje Langobardi. Ti so prenesli prestolnico v Forum Julii (dana\xc5\xa1nji Cividale/\xc4\x8cedad), po katerem se je s \xc4\x8dasom za\xc4\x8dela imenovati vsa de\xc5\xbeela Fri\xc3\xbbl oziroma Furlanija. Langobardi so opremili svojo kne\xc5\xbeevino z mo\xc4\x8dno vojsko in tako prepre\xc4\x8dili nadaljnje barbarske vpade. V osmem in devetem stoletju je bila Furlanija pod Franki._NEWLINE_Leta 1077 je Henrik IV. podelil oglejskemu patriarhu kne\xc5\xbeevino Furlanijo in kne\xc5\xbeji naslov, ki so ga dedovali patriarhi. Kne\xc5\xbeevina se je v kratkem spremenila v pravo dr\xc5\xbeavo. imenovano Patrie dal Fri\xc3\xbbl, ki je v raznih zgodovinskih dobah vladala tudi Istri, Trstu, Koro\xc5\xa1ki in \xc5\xa0tajerski. Tudi ko je dr\xc5\xbeava pri\xc5\xa1la pod oblast Bene\xc5\xa1ke republike, je ohranila avtonomno administracijo, ki je trajala vse do leta 1805. Bene\xc5\xa1ka republika se je dolgo borila s Habsbur\xc5\xbeani za oblast nad Furlanijo. Od leta 1516 dalje je bila vsa vzhodna Furlanija v avstrijskih rokah, po letu 1797 pa tudi ostali deli. Dana\xc5\xa1nji pokrajini Videm in Pordenone sta bili priklju\xc4\x8deni Italiji leta 1866. Za vzhodni del Furlanije sta se Avstrija in Italija borili \xc5\xa1e v prvi svetovni vojni, medtem ko so Furlani zahtevali samostojnost. Kljub temu, da je ve\xc4\x8dina prebivalstva govorila nem\xc5\xa1ko, slovensko ali furlansko, je bila de\xc5\xbeela po vojni dodeljena Italiji. Pod fa\xc5\xa1izmom so bile te manj\xc5\xa1ine podvr\xc5\xbeene italijanizaciji in Nemci so se skoraj vsi odselili. Tudi veliko Slovencev in Furlanov se je odselilo, a ve\xc4\x8dina je ostala. Druga svetovna vojna, ki je sicer hudo prizadela de\xc5\xbeelo, ni razre\xc5\xa1ila problemov. Furlanija je ponovno zahtevala neodvisnost, a Italijanska Republika je dovolila samo zdru\xc5\xbeitev z Julijsko krajino v de\xc5\xbeelo s posebnim statutom.\n_START_SECTION_\nJulijska krajina\n_START_PARAGRAPH_\nIme se je prvi\xc4\x8d pojavilo leta 1863, ko je gori\xc5\xa1ki jezikoslovec G. I. Ascoli razdelil ozemlje, ki je bilo pod Rimljani zdru\xc5\xbeeno v Deseto provinco, na tri dele. Imenoval jih je: Bene\xc4\x8dija (dana\xc5\xa1nja de\xc5\xbeela Bene\xc4\x8dija in zahodna Furlanija), Tridentinska Bene\xc4\x8dija (dana\xc5\xa1nja de\xc5\xbeela Trentinsko - Zgornje Poadi\xc5\xbeje) in Julijska Bene\xc4\x8dija (vzhodna Furlanija, Gorica, Trst, Istra in Kranjska). Ta razdelitev jasno ponazarja iredentisti\xc4\x8dno idejo, po kateri so bile - zaradi skupne zgodovine v \xc4\x8dasu Rimljanov - vse te pokrajine italijanske in torej (razen prave Bene\xc4\x8dije) "neodre\xc5\xa1ene" (it. irredente). Po prvi svetovni vojni so italijanske oblasti, ki niso hotele uporabljati avstrijskega naziva Primorje, sprejele skupno ime Julijska krajina za vsa pridobljena ozemlja, vklju\xc4\x8dno z Reko, Idrijo, Postojno, Kne\xc5\xbeakom in celo nekaterimi vasmi v Bene\xc5\xa1ki Sloveniji. V \xc4\x8dasu fa\xc5\xa1izma se je ime na splo\xc5\xa1no uporabljalo kot nekak dokaz o neobstojnosti slovenskega prebivalstva v teh krajih. Po drugi svetovni vojni je republi\xc5\xa1ka ustava ustanovila de\xc5\xbeele kot administrativne enote in ime je pre\xc5\xa1lo v uradno poimenovanje de\xc5\xbeele. Temu so nasprotovali Furlani, ki niso hoteli priznati skromnemu ostanku Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega ozemlja pravico do imena nekdaj ob\xc5\xa1irne pokrajine, toda ime je ostalo. Glavni vzrok je politi\xc4\x8den: ime pomeni, da za Italijo sedanja vzhodna meja ni definitivna.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je povpre\xc4\x8dna gostota prebivalstva samo 155 prebivalcev na km\xc2\xb2, je v mestih zelo visoka. V Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki pokrajini je gostota 1340, kar pomeni v dr\xc5\xbeavnem merilu drugo mesto za Neapljem._NEWLINE_Pomemben del prebivalstva pokrajine predstavljajo Furlani s svojim jezikom, pa tudi slovenska in nem\xc5\xa1ka manj\xc5\xa1ina. Kljub ve\xc4\x8dstoletnemu vplivu ve\xc4\x8djih narodov ter italijanskega fa\xc5\xa1izma, ki je organiziral na\xc4\x8drtno potuj\xc4\x8devanje avtohtonih narodov, sta se ohranili furlanska in slovenska kultura.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeelno gospodarstvo je zelo raznoliko predvsem zaradi razli\xc4\x8dnih geografskih pogojev. Medtem ko je Furlanija prete\xc5\xbeno kmetijsko podro\xc4\x8dje, je obalni pas industrializiran in predvsem trgovinsko usmerjen. \xc4\x8ceprav je zaradi gora na severu in lagun na jugu skoraj 20\xc2\xa0% ozemlja neprimernega za obdelovanje, se v Videmski pokrajini ukvarja s kmetovanjem kar 40\xc2\xa0% prebivalstva. V Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki pokrajini samo 2\xc2\xa0% prebivalcev obdelujeta zemljo, zato je pa okoli 70\xc2\xa0% zaposlenih v industriji, predvsem v ladjedelnicah (Tr\xc5\xbei\xc4\x8d, Trst, Milje). Glavni pridelki so koruza in vinska trta. \xc5\xbdivinoreja je dobro razvita. Obrtni\xc5\xa1tvo je ponekod doseglo skoraj industrijske nivoje, na primer izdelovanje stolov (Manzano) in no\xc5\xbeev (Maniago).'