b"\n_START_ARTICLE_\nSava Dolinka\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nZa za\xc4\x8detek Save Dolinke na splo\xc5\xa1no velja mokri\xc5\xa1\xc4\x8de Zelenci v Podkornu, ki dobiva vodo iz prodnih naplavin v dnu doline, kamor ponikne ve\xc4\x8d kraj\xc5\xa1ih in ve\xc4\x8dinoma zgolj ob\xc4\x8dasnih potokov. Najbolj oddaljen je izvir Nadi\xc5\xbee v Tamarju, a \xc5\xa1e dalj\xc5\xa1i je na karavan\xc5\xa1ki strani potok Trebi\xc5\xbea, ki te\xc4\x8de skozi Rate\xc4\x8de in ob ve\xc4\x8djih de\xc5\xbeevjih napolni ob\xc4\x8dasno Rate\xc5\xa1ko jezero ter se prav tako podzemno steka skozi morenske in vr\xc5\xa1ajske nanose (ledinsko ime Kamnje) v Zelence. Pri Rate\xc4\x8dah je nizko, komaj opazno razvodje (Rate\xc5\xa1ko razvodje) med Savo (Savo Dolinko) in Dravo oziroma njenim pritokom Ziljico na nadmorski vi\xc5\xa1ini 854\xc2\xa0m. Ob ekstremnih padavinah prihaja celo do bifurkacije, saj Valter Bohinec poro\xc4\x8da: \xc2\xbbvidel sem, kako je silnemu neurju 29. oktobra 1926 sledila tak\xc5\xa1na povodenj, da je v naslednjih dneh tekla voda iz prenapolnjenih Ledin \xc2\xbbNa Danjah\xc2\xab\xc2\xa0proti zahodu in se tam dru\xc5\xbeila z vodo na Blatih, ki pripadajo pore\xc4\x8dju Ziljice.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Sava Dolinka je sprva majhen potok in te\xc4\x8de sem in tja po prodnatem dolinskem dnu, kakor jo odrivajo hudourni\xc5\xa1ki vr\xc5\xa1aji z julijske ali karavan\xc5\xa1ke strani, mimo Podkorena in Kranjske Gore. Prvi ve\xc4\x8dji pritok je Pi\xc5\xa1nica nekoliko ni\xc5\xbee od Kranjske Gore, nato pa te\xc4\x8de po prodnih naplavinah med belimi prodi\xc5\xa1\xc4\x8di v povsem naravni strugi skozi Gozd Martuljek in mimo Mojstrane proti jugovzhodu. Njen pretok se zaradi \xc5\xa1tevilnih kraj\xc5\xa1ih pritokov po\xc4\x8dasi pove\xc4\x8duje, po njih ob ve\xc4\x8djih pretokih pritekajo vanjo tudi velike koli\xc4\x8dine proda, ki ga deloma prestrezajo in izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo za nizko pregrado pri Hru\xc5\xa1ici._NEWLINE_Skozi Jesenice te\xc4\x8de Sava Dolinka po bolj ali manj regulirani strugi, pod mestom pa se izliva v akumulacijsko jezero hidroelektrarne Moste (Mo\xc5\xa1\xc4\x8dansko jezero), ki je nastalo za 60\xc2\xa0m visokim betonskim jezom v kratki soteski Kav\xc4\x8dke (tudi Kav\xc4\x8di\xc4\x8dje). Pred nastankom jezera se je \xc5\xbee pod Jesenicami za\xc4\x8dela reka vse globlje vrezovati v dolinsko dno, tako da je ta del doline zelo druga\xc4\x8den od Zgornjesavske doline nad Jesenicami. Pod jezom se Sava Dolinka obrne proti jugu in je v prodnate naplavine, ki so mestoma \xc5\xbee sprijete v konglomerat, vrezala ve\xc4\x8d deset metrov globoko dolino Brje (tudi Breje) z zna\xc4\x8dilnimi prepadnimi pobo\xc4\x8dji, velikimi odlomljenimi skalami v dnu ter \xc5\xa1tevilnimi drobnimi izviri, ki prihajajo na dan na stiku med oligocensko morsko sivico v podlagi ter re\xc4\x8dnimi in ledeni\xc5\xa1kimi nanosi. Dolina je skoraj povsem nedotaknjena, skoznjo ne pelje nobena cesta, z naravovarstvenega vidika je pomembna tudi zaradi mokri\xc5\xa1\xc4\x8dnih habitatov ob izvirih, kjer se iz vode izlo\xc4\x8da lehnjak. Dolina se nekoliko raz\xc5\xa1iri \xc5\xa1ele malo nad mostom na cesti Lesce\xe2\x80\x93Bled in od tu naprej reka vijuga sem in tja po razmeroma ozki poplavni ravnici, ve\xc4\x8dinoma pora\xc5\xa1\xc4\x8deni z obvodno vegetacijo in mestoma travniki, le pod Lescami je na levem bregu Save Dolinke obse\xc5\xbeen avtokamp \xc5\xa0obec z manj\xc5\xa1im umetnim jezerom. Nad ravnico ob reki se na obeh straneh dvigujejo do 50 m visoka in strma pobo\xc4\x8dja, na njihovem robu pa stoji v slikoviti legi skoraj tik nad soto\xc4\x8djem s Savo Bohinjko mesto Radovljica.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot za Savo Bohinjko se je tudi za Savo Dolinko povsem uveljavilo to ime, tako v vsakdanji rabi kot v strokovni literaturi. Tak\xc5\xa1na oblika vodnega imena je pri nas razmeroma redka, saj so dvobesedna vodna imena obi\xc4\x8dajno sestavljena iz levega prilastka in imena reke (prim. Poljanska Sora). V preteklosti se je kot sopomenka uporabljalo tudi ime Dolinska Sava , v starej\xc5\xa1i literaturi tudi podkorenska Sava (na starih avstrijskih kartah Wurzthaller Sau in Wurzner Sau).\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSava Dolinka ima alpski de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim z izrazitim prvim vi\xc5\xa1kom jeseni (november\xe2\x80\x93oktober) in neizrazitim drugim vi\xc5\xa1kom spomladi (maj\xe2\x80\x93junij). Jesenski vi\xc5\xa1ek je posledica obilnih jesenskih padavin, saj v tistem \xc4\x8dasu pogosto de\xc5\xbeuje tudi \xc5\xa1e v vi\xc5\xa1jih legah, spomladanski vi\xc5\xa1ek pa je deloma tudi posledica taljenja snega. Najmanj\xc5\xa1i pretoki so praviloma pozimi (februar\xe2\x80\x93marec), kar je posledica sne\xc5\xbene retinence, medtem ko je poletni ni\xc5\xbeek v mesecu avgustu precej manj izrazit. Zaradi druga\xc4\x8dnega povr\xc5\xa1ja in obse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih gozdov v karavan\xc5\xa1kem delu pore\xc4\x8dja ima v primerjavi z drugimi na\xc5\xa1imi alpskimi rekami nekoliko manj\xc5\xa1i specifi\xc4\x8dni odtok (33,7\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2) in tudi manj\xc5\xa1i odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik kot Sava Bohinjka (47,4\xc2\xa0%)._NEWLINE_Sava Dolinka ni tako silovit hudournik kot druge na\xc5\xa1e reke, saj ima v zgornjem in srednjem toku razmeroma majhen strmec, izraziti hudourniki pa so njeni kratki pritoki, ki z obeh strani zasipljejo dolinsko dno s prodno-pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi vr\xc5\xa1aji. Najni\xc5\xbeji deli dolinskega dna od Zelencev do Hru\xc5\xa1ice so sicer ob\xc4\x8dasno poplavljeni v manj\xc5\xa1em obsegu, vendar poplave ne naredijo veliko \xc5\xa1kode, ker so naselja in komunikacije odmaknjene od njene struge. Na vodomerni postaji Jesenice so zabele\xc5\xbeili doslej najve\xc4\x8dji pretok 173\xc2\xa0m\xc2\xb3/s ob hudih poplavah 31. oktobra 1926, ko je reka naredila tudi precej \xc5\xa1kode, v zadnjih letih pa je imela najve\xc4\x8dji pretok ob poplavi 5. novembra 2012 (150\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), ko je tudi povzro\xc4\x8dila nekaj te\xc5\xbeav. Najmanj\xc5\xa1e pretoke bele\xc5\xbeijo v zimskih mesecih (manj kot 1\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), ko lahko na dolo\xc4\x8denih odsekih nad Mojstrano celo presahne.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nV zgornjem toku do Jesenic je Sava Dolinka reka z zelo \xc4\x8disto vodo, tudi njena struga je do ju\xc5\xbenega vhoda v predor Karavanke skoraj v celoti v naravnem stanju, razen na odseku mimo Kranjske Gore. V tem delu je reka v dobrem kemijskem in ekolo\xc5\xa1kem stanju, v srednjem in spodnjem toku pa je zaradi \xc4\x8dlovekovih posegov v nekoliko slab\xc5\xa1em ekolo\xc5\xa1kem stanju. K \xc4\x8distej\xc5\xa1i reki je veliko prispevala izgradnja kanalizacijskega sistema in \xc4\x8distilne naprave Tabre v ob\xc4\x8dini Kranjska Gora (zgrajena 2003)._NEWLINE_V preteklosti je bila Sava Dolinka pod Jesenicami mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeena; dale\xc4\x8d najve\xc4\x8dji onesna\xc5\xbeevalec je bila \xc5\xbeelezarna, ki naj bi prispevala do 80\xc2\xa0% vseh \xc5\xa1kodljivih snovi. \xc5\xbde v 30. letih 20. st. je bila reka tako onesna\xc5\xbeena, da ni bila primerna za kopanje, vrhunec pa je onesna\xc5\xbeenost dosegla med letoma 1961 in 1970. V letu 1969 je \xc5\xbeelezarna v reko izpustila 58,3 mil. m\xc2\xb3 odpadnih voda in jo obremenila za 157.300 PE, najbolj s fenoli, sulfati, zeleno galico, te\xc5\xbekimi kovinami (predvsem manganom in kromom) ter kislinami. S temeljito spremembo tehnologije (uvajanje zaprtega kroga tehnolo\xc5\xa1ke vode idr. izbolj\xc5\xa1ave) se je stanje do konca 70. let prej\xc5\xa1njega stoletja bistveno izbolj\xc5\xa1alo (1979 je \xc5\xbeelezarna prispevala 'samo' \xc5\xa1e 33.044 PE), vendar sta ostala dva velika okoljska problema: deponija odpadnega materiala iz \xc5\xbeelezarne (\xc5\xbelindra idr.) tik ob levem bregu Save Dolinke ter velike koli\xc4\x8dine odpadkov v Mo\xc5\xa1\xc4\x8danskem jezeru. Deponije so v naslednjih letih v dolo\xc4\x8deni meri sanirali in s tem zmanj\xc5\xa1ali iztekanje odpadnih vod v reko. Pomemben prispevek k \xc4\x8distej\xc5\xa1i reki je bila tudi izgradnja centralne \xc4\x8distilne naprave Jesenice ob izlivu potoka Javornik v Savo Dolinko._NEWLINE_Nere\xc5\xa1en okoljski problem ostajajo naplavine v Mo\xc5\xa1\xc4\x8danskem jezeru za pregrado HE Moste, ki so jo zgradili leta 1952. Akumulacijsko jezero ima bruto prostornino ok. 8 mil. m\xc2\xb3, vendar naplavine (naravne in umetne) zapolnjujejo \xc5\xbee \xc4\x8detrtino prostornine. Na dnu jezera naj bi bilo okoli 2 mil. m\xc2\xb3 nevarnih in tudi strupenih snovi, predvsem fenolov, bitumenskih smol, \xc5\xbelindre in te\xc5\xbekih kovin (krom, nikelj, svinec, kadmij), \xc4\x8deprav je voda v jezeru po podatkih monitoringa ARSO v razmeroma dobrem ekolo\xc5\xa1kem in le nekoliko slab\xc5\xa1em kemijskem stanju. Po izgradnji HE Moste so problem kopi\xc4\x8denja naplavin v jezeru re\xc5\xa1evali z ob\xc4\x8dasnimi izpusti naplavin iz dna akumulacije (1952, 1959, 1964 in 1979), vendar so s tem vsaki\xc4\x8d povzro\xc4\x8dili ekolo\xc5\xa1ko katastrofo po Savi dolvodno in pomor skoraj vsega \xc5\xbeivlja. Tudi zaradi pritiska javnosti po letu 1979 tak\xc5\xa1nih izpustov ni bilo ve\xc4\x8d in tudi zdaj upravljavec hidroelektrarne nima dovoljenja za talno izpu\xc5\xa1\xc4\x8danje naplavin. Celovita sanacija nakopi\xc4\x8denih okoljskih problemov (naplavine v akumulacijskem jezeru, deponije \xc5\xbeelezarni\xc5\xa1kih odpadkov, erozija v strugi reke pod pregrado idr.) je sestavni del projekta popolne prenove HE Moste.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od Save Bohinjke Sava Dolinka nima posebnega turisti\xc4\x8dnega pomena, \xc4\x8deprav te\xc4\x8de skozi turisti\xc4\x8dno razvito pokrajino. Razlog je predvsem v njenih hidrogeografskih zna\xc4\x8dilnostih, saj ni posebej primerna za vodne \xc5\xa1porte; turisti\xc4\x8dno zanimiv je samo njen izvir Zelenci. Skupaj s pritoki pa je pomemben vir pitne vode, tehnolo\xc5\xa1ke vode (za \xc5\xbeelezarno Acroni in separacijo Hru\xc5\xa1ica) in vode za umetno zasne\xc5\xbeevanje (smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da v Kranjski Gori). Za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje vodne energije so bili v preteklosti ustreznej\xc5\xa1i pritoki, Sava Dolinka ni bila najbolj primerna za pogon \xc5\xbeag in mlinov zaradi hudourni\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja in pre\xc5\xa1iroke struge in so jih morali postaviti ob kratkih mlin\xc5\xa1\xc4\x8dicah. Vodo Save Dolinke so za pogon uporabljale samo nekdanje fu\xc5\xbeine na Savi (predhodnica dana\xc5\xa1nje \xc5\xbeelezarne Acroni), nekdanje fu\xc5\xbeine v Mojstrani je poganjala Triglavska Bistrica, oziroma ob njej speljana mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica._NEWLINE_S terenskim preu\xc4\x8devanjem in povpra\xc5\xa1evanjem pri doma\xc4\x8dinih je bilo ugotovljeno, da je v preteklosti na Savi Dolinki in pritokih delovalo najmanj 35 mlinov in \xc5\xbeag, ki so ve\xc4\x8dinoma prenehale delovati v letih po koncu druge svetovne vojne. Po navedbah na starih zemljevidih naj bi bilo tak\xc5\xa1nih lokacij okoli 70, vendar je  od nekdanjih \xc5\xbeag in mlinov ostalo zelo malo (deloma ohranjeni in zavarovani kot kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina so samo mlin na stari Savi na Jesenicah ter \xc5\xbeaga in mlin na potoku Krotnjek v Podkorenu)._NEWLINE_Danes delujeta na Savi Dolinki dve hidroelektrarni, in sicer HE Moste z instalirano mo\xc4\x8dno 21 MW ter najvi\xc5\xa1jo pregrado v Sloveniji (visoka 60 m) ter mala hidroelektrarna Sava na Jesenicah z instalirano mo\xc4\x8djo 2,9 MW. Na Hru\xc5\xa1ici so hkrati s HE Moste zgradili jez za zadr\xc5\xbeevanje proda, s katerim so posku\xc5\xa1ali upo\xc4\x8dasniti zasipanje akumulacijskega jezera. S tem namenom izza jezu tudi odvzemajo prod in pesek za separacijo in betonarno Hru\xc5\xa1ica.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje izvira Zelenci je strogo zavarovano kot naravni rezervat, ozka dolina ob spodnjem toku je vklju\xc4\x8dena v obmo\xc4\x8dje Natura 2000 Berje-Zasip (Brje), enako tudi Zelenci. V dolini ob spodnjem toku so posebej pomembna nizka karbonatna barja s posebnim rastlinskim in \xc5\xbeivalskim svetom, mdr. ogro\xc5\xbeeni vrsti Loeselova grezovka (Liparis loeselii) in navadna rezika (Cladium mariscus), ter \xc5\xa1tevilni majhni izviri, ki nastanejo na meji med oligocensko morsko sivico v podlagi in plastmi apnen\xc4\x8dastega konglomerata, iz katerih se izlo\xc4\x8da lehnjak. Tamkaj\xc5\xa1nji habitati so tudi zelo pomembna bivali\xc5\xa1\xc4\x8da ranljivih in ogro\xc5\xbeenih vrst ptic, dvo\xc5\xbeivk, plazilcev in metuljev. Varovanje teh pomembnih habitatov je \xc5\xbee vrsto let jabolko spora med zagovorniki njihovega ohranjanja ter projekta prenove oziroma nadgradnje _NEWLINE_Hidroelektrarna Moste._NEWLINE_Za \xc5\xbeivi svet v vodi in ob njej so tudi v ostalem delu toka pomembni pasovi obvodnega grmovja in drevja, gozdne zdru\xc5\xbebe na mladih re\xc4\x8dnih nanosih (mdr. zdru\xc5\xbeba rde\xc4\x8dega bora in sive jel\xc5\xa1e (Alno-Pinetum)) ter rasti\xc5\xa1\xc4\x8da pionirskih rastlin na apnen\xc4\x8dastih prodi\xc5\xa1\xc4\x8dih._NEWLINE_Sava Dolinka je v celotnem toku salmonidna reka, v kateri med drugim \xc5\xbeivijo  poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta), klen (Leuciscus cephalus cephalus) in lipan (Thymallus thymallus) ter iz Severne Amerike prineseni \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss) in poto\xc4\x8dna zlatov\xc4\x8dica (Salvelinus fontinalis). Ob spodnjem toku pod pregrado HE Moste \xc5\xbeivijo tudi sulec (Hucho hucho), kapelj (Cottus gobio) in ena vrsta pi\xc5\xa1kurja._NEWLINE_Za ribji \xc5\xbeivelj v celotnem toku reke in njenih pritokih skrbi Ribi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina Jesenice."