b'\n_START_ARTICLE_\nProkl\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nProkl je bil zadnji poganski znanstvenik, ki je kaj pomenil. Izviral je iz bogate dru\xc5\xbeine. V Aleksandriji je \xc5\xa1tudiral govorni\xc5\xa1tvo, filozofijo in matematiko. Vrnil se je v Konstantinopel in nekaj \xc4\x8dasa bil uspe\xc5\xa1en odvetnik. Leta 431 je od\xc5\xa1el v Atene \xc5\xa1tudirati na znamenito filozofsko \xc5\xa1olo, ki jo je 800 let prej ustanovil Platon. _NEWLINE_Bil je privr\xc5\xbeenec novoplatonizma, filozofskega sistema, ki je izviral od rimskega filozofa Plotina. Plotin je dve stoletji prej prikrojil Platonov sistem, ko mu je dodal misticizem, da bi se la\xc5\xbee kosal z odre\xc5\xa1eni\xc5\xa1kimi vzhodnimi verami, ki so tedaj za\xc4\x8denjale prevladovati v Rimskem cesarstvu. To se Plotinu sicer ni posre\xc4\x8dilo, vendar so novoplatoni\xc4\x8dne prvine vdrle v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko misel, ki je bila kon\xc4\x8dna zmagovalka v tem boju zamisli. V Proklovem \xc4\x8dasu je bilo \xc5\xbee nevarno, \xc4\x8deravno \xc5\xa1e ne pogubno, \xc4\x8de si bil pogan. _NEWLINE_Pou\xc4\x8deval je na Akademiji v zadnjem stoletju njenega obstoja. Na koncu je bil tudi njen predstojnik. Pribli\xc5\xbeno leta 450 so ga za leto dni izgnali iz Aten. _NEWLINE_Njegovo delo lahko razdelimo na dva dela. Z 28. leti je napisal delo Zapiski (Memorandi) o Platonovih delih. V teh delih je analiziral in ponovno ovrednotil Platonovo misel, ki so jo do njegovega \xc4\x8dasa \xc5\xbee dokaj napa\xc4\x8dno pojasnjevali in popa\xc4\x8dili._NEWLINE_Drugi del je teolo\xc5\xa1ke narave: Theologia Platonica, Chrestomatheia, Hymni, Epigrammata in druge. Zaradi kr\xc5\xa1\xc4\x8danske prisile je znanje gr\xc5\xa1ke religije obledevalo. Prokl je pou\xc4\x8deval simbolizem gr\xc5\xa1kih mitov ter jih skrbno in modro prou\xc4\x8deval. Po njegovih besedah je v gr\xc5\xa1kih mitih \xc2\xbbporoka nerazdru\xc5\xbena zveza ustvarjalnih mo\xc4\x8di\xc2\xab._NEWLINE_Med drugim je tolma\xc4\x8dil Ptolemeja in Evklida in v tem je njegov pomen za zgodovino. Omenjal je tudi Apolonijevo delo O cilindri\xc4\x8dni vija\xc4\x8dnici. Plamen znanosti se je zmanj\xc5\xa1al v tako slabotno brlenje, da je bil pomemben vsak \xc5\xa1e tako preprost tolma\xc4\x8d, saj je pomenil novo knjigo, ki jo je mogo\xc4\x8de videti in ki se bo nemara ohranila.'