b"\n_START_ARTICLE_\nMedi\xc4\x8dejska knji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nMedi\xc4\x8dejska knji\xc5\xbenica (Biblioteca Medicea Laurenziana ) v Firencah je zbirka ve\xc4\x8d kot 11.000 rokopisnih in 4.500 zgodnjih tiskanih knjig. Osnoval jo je Cosimo de' Medici Starej\xc5\xa1i v 15. stoletju, Medi\xc4\x8dejci pa so jo potem dopoljnevali skozi vse generacije. Michelangelo je v samostanu San Lorenzo zgradil zanjo posebne prostore. Zlasti preddverje velja za enega prvih, \xc4\x8de ne prvi primer manierizma v arhitekturi.\n_START_SECTION_\nNastajanje zbirke\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 15. stoletja se je zelo pove\xc4\x8dalo zanimanje za antiko, gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, stara znanja, ki so se nahajala v starih knjigah. Cosimo de' Medici Starej\xc5\xa1i je po evropskih samostanih in Bli\xc5\xbenjem vzhodu po\xc5\xa1iljal ljudi, ki so zanj iskali, kupovali in prepisovali knjige. Ko je 1437 v Firencah umrl zbiratelj  Niccolo Niccoli, se je zbirki pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e 800 njegovih knjig. Knjige so bile na razpolago za \xc5\xa1tudij vsem izobra\xc5\xbeencem in tako je to prva javna knji\xc5\xbenica v Evropi. _NEWLINE_Ob izgonu Medi\xc4\x8dejcev iz Firenc 1494 je knji\xc5\xbenico zaplenila mestna oblast, ki jo je na predlog meniha Savonarole preselila v samostan San Marco v Firencah. 1508 jo je za Medi\xc4\x8dejce nazaj odkupil pape\xc5\xbe Leon X. in jo preselil v Rim. 1532 je pape\xc5\xbe Klemen VII. knji\xc5\xbenico prenesel nazaj v Firence. V samostanu San Lorenzo je dal zanjo zgraditi posebne prostore.\n_START_SECTION_\nZgradba knji\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Klemen VII. je arhitekturni na\xc4\x8drt naro\xc4\x8dil pri Michelangelu pozimi 1523/24. \xc5\xbdelel je, da se eno krilo samostana San Lorenzo povi\xc5\xa1a za eno nadstropje, tako da je knji\xc5\xbenica v drugem nadstropju, dostopna po stopni\xc5\xa1\xc4\x8du iz prvega nadstropja. _NEWLINE_Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de si je Michelangelo zamislil zunaj, v nepokritem prostoru, s \xc4\x8dimer pa se pape\xc5\xbe ni strinjal, ker se je bal, da bo zamakalo v pritli\xc4\x8dju pod njim. Michelangelo se je odzval tako, da je preddverje oblikoval kot neobi\xc4\x8dajno visok prostor (14,6 m) v primerjavi s \xc5\xa1irino in dol\xc5\xbeino (pribli\xc5\xbeno 20 x 20 m). Svetloba prihaja vanj s strani \xc4\x8disto od zgoraj. Stene so oblikovane kot navznoter obrnjena fasada, s stebri v parih umaknjenimi v steno.Vmes so na vi\xc5\xa1ini glavnega knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega prostora slepa tabernakeljsko oblikovana okna. Stebri se za\xc4\x8denjajo na vi\xc5\xa1ini tal knji\xc5\xbenice, nosijo pa jih pari velikih navideznih konzol, tako da je pri\xc5\xa1leku takoj jasno, da se nahaja pod nivojem \xc4\x8ditalnice in se mora povzpeti po predimenzioniranih trojnih stopnicah, ki se na vrhu zdru\xc5\xbeijo v ene same. _NEWLINE_Arhitektura preddverja z vsem presene\xc4\x8da, kar je zna\xc4\x8dilno za manierizem. S praga \xc4\x8ditalnice pa se odpre pogled na bolj umirjen in harmoni\xc4\x8den prostor. Velika dol\xc5\xbeina prostora je raz\xc4\x8dlenjena s pilastri, med katerimi so uokvirjena okna in nad njimi \xc5\xa1e dodatni okvirji, ki zmanj\xc5\xa1ujejo te\xc5\xbeo sten. Michelangelo je sam na\xc4\x8drtoval bralne pulte in strop. Vzorec stropa se ponovi v tlaku iz terakote. _NEWLINE_1526 so bili zidovi postavljeni. Naslednje leto so republikanci drugi\xc4\x8d izgnali Medi\xc4\x8dejce iz mesta in gradnja se je nadaljevala \xc5\xa1ele, ko so Medi\xc4\x8dejci spet prevzeli oblast. 1534 pa je Michelangelo dokon\xc4\x8dno od\xc5\xa1el delat v Rim in gradnjo sta dokon\xc4\x8dala njegova sodelavca Giorgio Vasari in Bartolommeo Amannati. Knji\xc5\xbenica je bila odprta 1571._NEWLINE_1841 je bil knji\xc5\xbenici dodan ob strani \xc5\xa1e en okrogel prostor s kupolo, rotunda."