b'\n_START_ARTICLE_\nKontinentalna skorja\n_START_PARAGRAPH_\nKontinentalna skorja je plast sestavljena prete\xc5\xbeno iz granita in drugih sali\xc4\x8dnih magmatskih kamnin ter metamorfnih in sedimentnih kamnin, ki tvorijo celine in obmo\xc4\x8dja plitvega morskega dna blizu njihovih obal, znanih kot kontinentalne police. Ta plast se v\xc4\x8dasih imenuje sial, ker je njena sestava v ve\xc4\x8djem obsegu bolj felzi\xc5\xa1\xc4\x8dna v primerjavi z oceansko skorjo, imenovano sima, ki ima bolj mafi\xc4\x8dno sestavo. Spremembe v hitrostih seizmi\xc4\x8dnega valovanja so pokazale, da na dolo\xc4\x8deni globini (Conradova dikontinuiteta - meja med geosferama sial in sima v Zemljini skorji) obstaja razmeroma oster kontrast med bolj felsi\xc4\x8dno zgornjo kontinentalno skorjo in ni\xc5\xbejo kontinentalno skorjo, ki je bolj mafi\xc4\x8dna po naravi._NEWLINE_Kontinentalna skorja je sestavljena iz razli\xc4\x8dnih slojev, z maso, ki je vmesna do felzi\xc4\x8dne. Povpre\xc4\x8dna gostota kontinentalne skorje je pribli\xc5\xbeno 2,7 g / cm3, manj gosta od ultramafi\xc4\x8dnega materiala, ki tvori pla\xc5\xa1\xc4\x8d, ki ima gostoto okoli 3,3 g / cm3. Kontinentalna skorja je tudi manj gosta od oceanske skorje, katere gostota je okoli 2,9 g / cm3. Z 25 do 70 km je kontinentalna skorja precej debelej\xc5\xa1a od oceanske skorje, ki ima povpre\xc4\x8dno debelino okoli 7-10 km. Okoli 40% zemeljske povr\xc5\xa1ine trenutno zaseda kontinentalna skorja. _NEWLINE_Je okoli 70% prostornine Zemljine skorje.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nKer povr\xc5\xa1ina kontinentalne skorje ve\xc4\x8dinoma le\xc5\xbei nad morsko gladino, je njen obstoj omogo\xc4\x8dil, da se morsko \xc5\xbeivljenje razvilo na kopnem. Njen obstoj prav tako zagotavlja \xc5\xa1iroke razse\xc5\xbenosti plitve vode, znane kot notranje morje in kontinentalne police, kjer se je lahko kompleksna metazoonska \xc5\xbeivljenjska doba zgodila v zgodnjem paleozoiku, kar zdaj imenujemo kambrijska eksplozija.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nVse kontinentalne skorje na koncu izhajajo iz frakcionirane diferenciacije oceanske skorje v mnogih milijonih letih . Ta proces se je zgodil in se danes \xc5\xa1e vedno pojavlja, predvsem zaradi vulkanizma, povezanega s subdukcijo._NEWLINE_Pred 3,5 Ga je bilo malo kontinentalne skorje. Pribli\xc5\xbeno 20% sedanjega volumna kontinentalne skorje se je oblikovalo okrog 3,0 Ga. Relativno hiter je razvoj na obmo\xc4\x8djih \xc5\xa1\xc4\x8ditov, ki so sestavljeni iz kontinentalne skorje med 3,0 in 2,5 Ga. V tem \xc4\x8dasovnem obdobju je nastalo pribli\xc5\xbeno 60% trenutnega volumna kontinentalne skorje.Preostalih 20% se je oblikovalo v zadnjih 2,5 Ga.\n_START_SECTION_\nSile na delu\n_START_PARAGRAPH_\nV nasprotju z vztrajnostjo kontinentalne skorje se velikost, oblika in \xc5\xa1tevilo kontinentov skozi geolo\xc5\xa1ki \xc4\x8das nenehno spreminjajo. Razli\xc4\x8dni razkorak med njimi, tr\xc4\x8denja in preoblikovanja so del velikega superkontinentalnega ciklusa.  Trenutno je pribli\xc5\xbeno 7 milijard kubi\xc4\x8dnih kilometrov kontinentalne skorje, vendar se ta koli\xc4\x8dina spreminja zaradi narave vpletenih sil. Relativna trajnost kontinentalne skorje je v nasprotju s kratkim trajanjem oceanske skorje. Ker je kontinentalna skorja manj gosta kot oceanska, ko se aktivni robovi obeh sre\xc4\x8data v subdukcijskih conah, oceansko skorjo po navadi potisne nazaj v pla\xc5\xa1\xc4\x8d. Kontinentalna skorja se redko podriva (to se lahko zgodi, ko kontinentalni bloki skorje tr\xc4\x8dijo in se prelijejo, kar povzro\xc4\x8da globoko taljenje pod gorskimi pasovi, kot so Himalaja ali Alpe). Iz tega razloga so najstarej\xc5\xa1e kamnine na Zemlji v kratonih ali jedrih celin, namesto v ve\xc4\x8dkrat reciklirani oceanski skorji; Najstarej\xc5\xa1i nedotaknjen fragment skorje je Acasta gnajs pri 4.01 Ga, medtem ko je najstarej\xc5\xa1a oceanska skorja (v pacifi\xc5\xa1ki plo\xc5\xa1\xc4\x8di zunaj Kam\xc4\x8datke) iz jure (~ 180 Ma). Kontinentalna skorja in plast kamnin, ki le\xc5\xbeita na njej in znotraj nje, so torej najbolj\xc5\xa1i arhiv zemeljske zgodovine. _NEWLINE_Vi\xc5\xa1ina gorskih obmo\xc4\x8dij je obi\xc4\x8dajno povezana z debelino skorje. To je posledica izostazije, povezane z orogenezo (nastanek gora). Skorja je zadebeljena zaradi tla\xc4\x8dnih sil, ki so povezane s subdukcijo ali kontinentalnim trkom. Vzgon skorje sili navzgor, sile kolizije, uravnote\xc5\xbeene z gravitacijo in erozijo. To obliko gredlja ali gorskega gomolja pod gorsko verigo najdemo, kjer je skorja najbolj debela.  Najtanj\xc5\xa1o kontinentalno skorjo najdemo v riftnih obmo\xc4\x8djih, kjer je skorja tanj\xc5\xa1a z razmejitvenimi prelomi in se s\xc4\x8dasoma prekine in jo nadomesti oceanska skorja. Robovi kontinentalnih fragmentov so nastali na ta na\xc4\x8din (na obeh straneh Atlantskega oceana, na primer) se imenujejo pasivni celinski rob._NEWLINE_Visoke temperature in pritiski na globini, ki so pogosto v kombinaciji z dolgoletno zgodovino kompleksnega izkrivljanja povzro\xc4\x8dajo, da je precej ni\xc5\xbeje kontinentalne skorje metamorfozirajo - glavna izjema je nedavna intruzija. Magmatska kamnina je lahko tudi "podlo\xc5\xbeena" na spodnjo stran skorje, to je dodajanje v skorjo s tvorbo plasti, ki je takoj pod njimi._NEWLINE_Kontinentalna skorja nastaja in (veliko manj pogosto) se uni\xc4\x8di ve\xc4\x8dinoma s tektonskimi procesi plo\xc5\xa1\xc4\x8d, \xc5\xa1e posebej pri konvergentnih mejah plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Poleg tega se material prenese v oceansko skorjo s sedimentacijo. Na kontinente lahko dodamo nove materiale z delnim taljenjem oceanske skorje v subdukcijskih conah, kar povzro\xc4\x8di, da se la\xc5\xbeji material dvigne kot magma, ki tvori vulkane. Material se lahko napolni tudi vodoravno, ko vulkanski oto\xc5\xa1ki loki, podmorska gorovja ali podobne konstrukcije tr\xc4\x8dijo s stranjo celine zaradi tektonskih premikov plasti. Kontinentalna skorja se tudi izgubi zaradi erozije in sedimentacije, tektonske erozije predlo\xc4\x8dnega bazena, razplastitve in globoke subdukcije kontinentalne skorje v conah tr\xc4\x8denja. Mnoge teorije rasti skorje so sporne, vklju\xc4\x8dno stopnja rasti in recikliranje ali se spodnja skorja reciklira druga\xc4\x8de od zgornje in glede na to, koliko je tektonika plo\xc5\xa1\xc4\x8d v zgodovini zemlje delovala in je tako lahko prevladujo\xc4\x8di na\xc4\x8din nastanka in uni\xc4\x8denja kontinentalne skorje. _NEWLINE_Gre za razpravljanje o tem ali se koli\xc4\x8dina kontinentalne skorje pove\xc4\x8duje, zmanj\xc5\xa1uje ali ostaja nespremenjena v geolo\xc5\xa1kem \xc4\x8dasu. Eden od modelov nakazuje, da je bilo pred 3,7 Ga  kontinentalne skorje manj kot 10% sedanje koli\xc4\x8dine.  Pred 3,0 Ga je bila koli\xc4\x8dina pribli\xc5\xbeno 25% in po obdobju hitrega razvoja 2,6 Ga nazaj je bila pribli\xc5\xbeno 60\xc2\xa0% sedanje koli\xc4\x8dine. Zdi se, da se je rast kontinentalne skorje pojavila v vzponih pove\xc4\x8dane aktivnosti, ki ustrezajo petim epizodam pove\xc4\x8dane proizvodnje po geolo\xc5\xa1kem \xc4\x8dasu.'