b'\n_START_ARTICLE_\nKolosej\n_START_PARAGRAPH_\nKolos\xc3\xaaj, prvotno Flav\xc3\xadjski amfite\xc3\xa1ter (latinsko Amphitheatrum Flavium, italijansko Anfiteatro Flavio ali Colosseo) je velikanski amfiteater sredi mesta Rim. Prvotno je lahko sprejel 45.000 do 50.000 gledalcev in se je uporabljal za gladiatorske boje in druge javne predstave. Gre za najve\xc4\x8dji amfiteater, kar jih je bilo zgrajenih. Zgrajen je bil vzhodno od Rimskega foruma. Gradnja se je za\xc4\x8dela med letoma 70 in 72 n. \xc5\xa1t. pod cesarjem Vespazijanom in je bila kon\xc4\x8dana leta 80 n. \xc5\xa1t. pod cesarjem Titom, do neke mere pa so ga preoblikovali v \xc4\x8dasu vladanja cesarja Domicijana. Ti trije cesarji so bili znani kot Flavijci in amfiteater je dobil ime v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini v povezavi z njihovo dru\xc5\xbeino (Flavius). _NEWLINE_Kolosej se je uporabljal okrog 500 let, tudi \xc5\xa1e v 6. stoletju, kar je precej po tradicionalnem datumu padca Rima leta 476. Poleg tradicionalnih gladiatorskih iger so se tu odvijale \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne druge predstave, npr. la\xc5\xbene morske bitke, lovi na \xc5\xbeivali, usmrtitve, poustvaritve znamenitih bitk in drame na osnovi klasi\xc4\x8dne mitologije. Pozneje, v srednjem veku, se je zgradba uporabljala za najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e namene, npr. za bivali\xc5\xa1\xc4\x8da, delavnice, prostore verskega reda, kot trdnjava in kot kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Kolosej danes zaradi potresov in tatov kamnov precej poru\xc5\xa1en, je \xc5\xbee dolgo simbol Rimskega imperija in eden od najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1ih ohranjenih primerov rimske arhitekture. Je med najpriljubljenej\xc5\xa1imi turisti\xc4\x8dnimi znamenitostmi sodobnega Rima in \xc5\xa1e vedno tesno povezan z Rimskokatoli\xc5\xa1ko cerkvijo. Pape\xc5\xbe vsako leto na veliki petek vodi do Koloseja procesijo \xc2\xbbKri\xc5\xbeevega pota\xc2\xab z baklami.'