b'\n_START_ARTICLE_\nElektronska knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nElektronska knjiga, e-knjiga ali digitalna knjiga je knji\xc5\xbena publikacija, izdana v digitalni obliki, bodi samostojno, bodisi kot razli\xc4\x8dica klasi\xc4\x8dne tiskane knjige. Publikacija je tako namesto v fizi\xc4\x8dni obliki dostopna s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke naprave in se bralcu izpisuje na zaslonu, danes dostopna tehnologija pa ra\xc4\x8dunalnikom omogo\xc4\x8da tudi branje takega besedila s pomo\xc4\x8djo sintetizatorja govora. Distribucija elektronskih knjig poteka prav tako elektronsko, prek razli\xc4\x8dnih prenosnih elektronskih medijev ali svetovnega spleta._NEWLINE_Zaradi fleksibilnosti, ki jo nudi digitalni zapis vsebin, ni popolnoma jasno dolo\xc4\x8deno, kaj digitalna knjiga sploh je. V za\xc4\x8detku se je izraz\xc2\xa0\xc2\xbbe-knjiga\xc2\xab\xc2\xa0uporabljal zgolj za tiskane knjige, pretvorjene v digitalni format (digitalizirane), kasneje pa se je uporaba izraza raz\xc5\xa1irila tudi na digitalne zbirke informacij v druga\xc4\x8dnih oblikah, na primer multimedijske u\xc4\x8dne pripomo\xc4\x8dke na CD-ROMih; zdru\xc5\xbeenje zalo\xc5\xbenikov digitalnih vsebin se zato izogiba uporabi izraza\xc2\xa0\xc2\xbbe-knjiga\xc2\xab\xc2\xa0in predlaga splo\xc5\xa1nej\xc5\xa1i izraz publikacija.\n_START_SECTION_\nPrimerjava s tiskanimi knjigami\n_START_PARAGRAPH_\nElektronske knjige imajo trenutno v primerjavi s tiskanim ve\xc4\x8d prednosti, pa tudi slabosti. Pomnilnik sodobne prenosne naprave za branje lahko shrani nekaj tiso\xc4\x8d knjig, kar olaj\xc5\xa1a rokovanje z zbirko (na primer na potovanju ali v podobnih situacijah, kjer sta prostor in te\xc5\xbea omejena). Nakup knjige bralec opravi prek spleta ali si prakti\xc4\x8dno brezpla\xc4\x8dno nalo\xc5\xbei delo, katerega avtorske pravice so \xc5\xbee potekle, kar je priro\xc4\x8dneje kot \xc4\x8de bi moral iti v knjigarno ali knji\xc5\xbenico. Namenski bralniki e-knjig so zaenkrat \xc5\xa1e nekoliko okorni in omejeno uporabni, vendar je tehnolo\xc5\xa1ki napredek na tem podro\xc4\x8dju bliskovit. Pomemben dejavnik je tudi cena. Naprava za branje kon\xc4\x8dnemu uporabniku zaenkrat predstavlja razmeroma velik vstopni stro\xc5\xa1ek (\xc4\x8de ne uporabi za branje naprave, ki jo je \xc5\xbee kupil za drug namen, npr. pametnega telefona), same knjige pa so ve\xc4\x8dinoma bistveno cenej\xc5\xa1e od tiskanih._NEWLINE_S stali\xc5\xa1\xc4\x8da industrije se izpostavlja predvsem pretres, ki ga nov na\xc4\x8din distribucije povzro\xc4\x8da v klasi\xc4\x8dnih zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1kih modelih, ki se razlikujejo od dr\xc5\xbeave do dr\xc5\xbeave oz. od kulture do kulture. Ker je podro\xc4\x8dje \xc5\xa1e novo in neuveljavljeno, \xc5\xa1e ni vzpostavljenih standardov in poslovnih praks. Skrbi povzro\xc4\x8da tudi piratstvo oz. nelegalno kopiranje in deljenje vsebin. V ta namen so veliki zalo\xc5\xbeniki ustvarili ve\xc4\x8d shem za upravljanje pravic digitalnih vsebin, ki dolo\xc4\x8dajo, kaj lahko bralec s kupljeno e-knjigo po\xc4\x8dne. Te sheme so lahko bistveno bolj restriktivne kot v primeru distribucije fizi\xc4\x8dnih izvodov knjige, saj na primer omejujejo pravico do posoje knjig, ki je pri tiskanih knjigah samoumevna. Odnos med ponudnikom in kupcem je tako bolj podoben ureditvi na trgu programske opreme, kjer kupec z nakupom licence dobi le pravico do uporabe ustvarjalnega dela pod pogoji, ki jih dolo\xc4\x8di prodajalec. To daje zalo\xc5\xbenikom in trgovcem bistveno ve\xc4\x8d nadzora ter odpira mo\xc5\xbenost cenzure. V odmevnem primeru leta 2009 je spletni trgovec Amazon.com na daljavo izbrisal kupljene izvode romana 1984 z elektronskih bralnikov strank in jim povrnil kupnino brez predhodnega pojasnila. Dodatna te\xc5\xbeava je odsotnost enotnega standarda, posledica \xc4\x8desar je nezdru\xc5\xbeljivost shem upravljanja pravic digitalnih vsebin glavnih ponudnikov - za\xc5\xa1\xc4\x8ditene datoteke z e-knjigami, kupljene pri enem ponudniku, je mogo\xc4\x8de brez nelegalnih posegov brati samo z napravo, ki jo ta ponudnik podpira.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nO vpra\xc5\xa1anju, katera je bila prva e-knjiga na svetu, ni enotnega mnenja, za pionirja na tem podro\xc4\x8dju pa se pogosto navaja Michael S. Hart s Projektom Gutenberg, v sklopu katerega je bila 4. julija 1971 digitalizirana prva publikacija - Deklaracija neodvisnosti ZDA. V naslednjih desetletjih je podro\xc4\x8dje po\xc4\x8dasi rastlo. Nastalo je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d zbirk gradiv v javni lasti, med njimi Wikivir Fundacije Wikimedia, kot na\xc4\x8din distribucije novih del pa so e-knjige uporabljali predvsem na specializiranih podro\xc4\x8djih (npr. za priro\xc4\x8dnike v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvu)._NEWLINE_To se je pri\xc4\x8delo spreminjati konec 1990. let, ko so na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de pri\xc5\xa1le prve namenske naprave - bralniki elektronskih knjig. Hkrati je razmah interneta spodbudil vidnej\xc5\xa1e ustvarjalce da so pri\xc4\x8deli eksperimentirati z alternativnimi na\xc4\x8dini distribucije svojih del, ki jih internet omogo\xc4\x8da. Med prvimi je bil Stephen King, ki je leta 1999 s pomo\xc4\x8djo zalo\xc5\xbebe izdal novelo Riding the Bullet izklju\xc4\x8dno v elektronski obliki za distribucijo prek spleta. Opogumljen z uspehom - prodanih je bilo pol milijona izvodov - je naslednje leto izvedel \xc5\xa1e drznej\xc5\xa1i eksperiment: popolnoma je ob\xc5\xa1el zalo\xc5\xbebo in svojo naslednjo novelo The Plant ponudil za odjemanje prek svoje spletne strani po poglavjih. Obljubil je, da bo napisal in na enak na\xc4\x8din objavil naslednje poglavje, \xc4\x8de bo dele\xc5\xbe ljudi, ki so pla\xc4\x8dali ceno enega dolarja za prenos, presegel 75\xc2\xa0% (ne glede na absolutno \xc5\xa1tevilo). Dele\xc5\xbe je po nekaj poglavjih padel na pribli\xc5\xbeno 50\xc2\xa0% in novela ostaja nedokon\xc4\x8dana do danes._NEWLINE_Na ra\xc4\x8dun dostopnej\xc5\xa1e tehnologije se od konca 2000. let v angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dem svetu dogaja eksploziven razmah tovrstnih publikacij, ki so jih sprejeli tudi veliki zalo\xc5\xbeniki in preostanek industrije. Po podatkih Zdru\xc5\xbeenja ameri\xc5\xa1kih zalo\xc5\xbenikov za januar 2011 je prodaja e-knjig narasla za 118\xc2\xa0% napram januarju 2010. Februarja tega leta so uredniki \xc4\x8dasopisa New York Times pri\xc4\x8deli e-knjige vklju\xc4\x8devati v svoj vplivni seznam uspe\xc5\xa1nic. Spletni trgovec Amazon.com je \xc5\xbee julija 2010 objavil, da je prodaja e-knjig presegla prodajo tiskanih, konec tistega meseca je roman \xc5\xa1vedskega pisatelja Stiega Larssona Dekle z zmajskim tatujem postal prva e-knjiga z ve\xc4\x8d kot milijon prodanimi izvodi.\n_START_SECTION_\nElektronske knjige v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nOmenjeni trendi se z nekaj zamika in v manj\xc5\xa1i meri odra\xc5\xbeajo tudi v Sloveniji. Od sredine 1990. let je dostopna zbirka slovenskih leposlovnih del, ki jo vzdr\xc5\xbeuje literarni zgodovinar Miran Hladnik. Leta 2000 je \xc5\xa1vedski esperantist in tipograf slovenskega rodu Franko Luin ustvaril servis BESeDA, virtualno knji\xc5\xbenico digitaliziranih del slovenskih avtorjev, ki danes vsebuje okrog 300 del, tudi novej\xc5\xa1ih izdaj. Sledili so projekti, kot so Digitalna knji\xc5\xbenica Slovenije, knji\xc5\xbenica Nova beseda, slovenska razli\xc4\x8dica projekta Wikivir in drugi. Prvi slovenski avtorji, ki so preizku\xc5\xa1ali novi model distribucije, so svoja dela ponudili brezpla\xc4\x8dno. Za prvega velja Mitja Peru\xc5\xa1, ki je leta 2000 na ta na\xc4\x8din s pomo\xc4\x8djo zalo\xc5\xbebe DZS izdal strokovno delo Biomre\xc5\xbee, mi\xc5\xa1ljenje in zavest; knjiga je bila \xc5\xa1ele kasneje izdana tudi v tiskani obliki. Sledil mu je Miha Mazzini s prvo e-knjigo sodobnega leposlovja - leta 2002 je javno ponudil elektronsko razli\xc4\x8dico svojega romana Drobtinice. Leta 2008 je podjetje \xc4\x8cZP Ve\xc4\x8der odprlo Ruslico, prvo elektronsko knjigarno z deli doma\xc4\x8dih in tujih avtorjev v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini.'