b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc4\x83g\xc4\x83ra\xc8\x99 (gorovje)\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nv srcu Romunije 45\xc2\xb035\xe2\x80\xb2N 24\xc2\xb045\xe2\x80\xb2E.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nGorovje F\xc4\x83g\xc4\x83ra\xc8\x99 sestavljajo metamorfne kamnine, imenovane kristalni skrilavec. Splo\xc5\xa1na porazdelitev razli\xc4\x8dnih vrst kamnin je v vzhodno-zahodnih pasovih. Najbolj ju\xc5\xbeni del je iz gnajsa: trda kamnina, v kateri se beli trakovi kremena in glinenca menjavajo s temnimi \xc4\x8drnimi trakovi. Te gube lahko izvirajo iz doline Olt do Robe\xc5\x9fti skozi vas Cump\xc4\x83na ob Arge\xc8\x99u (kjer jim pravijo tudi gnajs Cump\xc4\x83na) in nato prekrijejo goro Oticu (ki zdru\xc5\xbeuje vrh hriba Br\xc4\x83tilei z vrhom Iezer) kraj, imenovan Creminova solza. Dalje na vzhod sledijo ju\xc5\xbenemu pobo\xc4\x8dju Dambovice, nato pre\xc4\x8dno in \xc4\x8dez planino Lerescu dose\xc5\xbeejo dolino B\xc3\xa2rsei pri Rud\xc4\x83ri\xc8\x9bi, od koder gredo proti severovzhodu do Holbava. _NEWLINE_Severno od tega traku je gnajs pome\xc5\xa1an s sljudo in v\xc4\x8dasih z del\xc4\x8dki temnorde\xc4\x8dkastega granita._NEWLINE_Izmeni\xc4\x8dno s temi sljudami, ki zavzemajo celoten greben, se predvsem v zahodnem delu F\xc4\x83g\xc4\x83ra\xc8\x99a pojavijo amfiboliti in apnenec (npr. Fereastra Zmeilor, Valea Moa\xc8\x99a Sebe\xc8\x99ului, Piatra Alb\xc4\x83, Muntele Albota, Valea Brezcioarei)._NEWLINE_Zadnje obmo\xc4\x8dje, najbolj severno, je del severnega pobo\xc4\x8dja gorskega masiva. Tu so manj metamorfizirane kamnine, in sicer srebrn ali zelen skrilavec z manj izrazitim sijajem. Na tem obmo\xc4\x8dju so prepletanja z apnencem precej redkej\xc5\xa1a._NEWLINE_Kristalni blok gorovja F\xc4\x83g\xc4\x83ra\xc8\x99 se je za\xc4\x8del dvigati nad okoli\xc5\xa1ko pokrajino na za\xc4\x8detku terciarja. Kot v celotni verigi Karpatov je do dviga pri\xc5\xa1lo v treh zaporednih fazah (v eocenu, miocenu in pliocenu). Ob vsaki od teh faz je erozija ustvarila planote, ki jih \xc5\xa1e danes prepoznamo v obliki skoraj ravnih povr\xc5\xa1in, razdeljenih z dolinami (na primer na vrhu hribov Br\xc4\x83tilei in Comisul).'