b"\n_START_ARTICLE_\nJera\xc5\xa1\n_START_SECTION_\nNeolitik\n_START_PARAGRAPH_\nArheologi so na\xc5\xa1li ru\xc5\xa1evine naselitve iz neolitika. Poleg tega je avgusta 2015 skupina za arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja iz Jordanske univerze odkrila na najdi\xc5\xa1\xc4\x8du v Jera\xc5\xa1u na\xc5\xa1la dve \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki lobanji iz neolitika (7500\xe2\x80\x935500 pr. n. \xc5\xa1t.), kar je trden dokaz o naselitvi Jordanije v tem obdobju, \xc5\xa1e posebej z obstojem neolitske naselbine 'Ain Ghazal v Amanu. Pomen odkritja je v redkosti lobanj, saj arheologi ocenjujejo, da so na najve\xc4\x8d 12 najdi\xc5\xa1\xc4\x8dih po vsem svetu na\xc5\xa1li podobne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ostanke.\n_START_SECTION_\nBronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nV regiji najdemo dokaze o naseljih iz bronaste dobe (3200 pr. n. \xc5\xa1t. - 1200 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nJera\xc5\xa1 je mesto ru\xc5\xa1evin gr\xc5\xa1ko-rimskega mesta Gerasa, ki ga imenujejo tudi Antiohija na Zlati reki. Starogr\xc5\xa1ki napisi iz mesta podpirajo, da sta mesto ustanovila Aleksander Veliki in njegov general Perdika, ki naj bi tam spomladi 331 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko je zapustil Egipt in prestopil Sirijo v Mezopotamijo, naselila ostarele makedonske vojake. Vendar pa drugi viri, to je nekdanje ime mesta Antiohija na Chrysorrhoasu, ka\xc5\xbeejo da ga je ustanovil selevkidski kralja Antioh IV., drugi pa pripisujejo ustanovitev Ptolemaju II. iz Egipta.\n_START_SECTION_\nRimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo rimskem osvajanju leta 63 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so bili Jera\xc5\xa1 in de\xc5\xbeela, ki ga obkro\xc5\xbea, pridru\xc5\xbeeni rimski provinci Siriji in se pozneje pridru\xc5\xbeen Dekapolisu - ligi mest. Zgodovinar Jo\xc5\xbeef Flavij omenja, da je bilo mesto v glavnem naseljeno s Sirci in da ima tudi majhno judovsko skupnost. Leta 106 je bil Jera\xc5\xa1 vklju\xc4\x8den v rimsko provinco Arabijo (Arabia Petraea), ki je vklju\xc4\x8devala tudi mesto Filadelfija (sodobni Aman). Rimljani so na tem obmo\xc4\x8dju zagotovili varnost in mir, kar je ljudem omogo\xc4\x8dilo, da so svoja prizadevanja in \xc4\x8das namenili gospodarskemu razvoju in spodbudili dr\xc5\xbeavljansko gradbeno dejavnost._NEWLINE_Jera\xc5\xa1 velja za eno najve\xc4\x8djih in najbolj ohranjenih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d rimske arhitekture na svetu zunaj Italije. In v\xc4\x8dasih ga zavajajo\xc4\x8de imenujejo Pompeji na Bli\xc5\xbenjem vzhodu ali Aziji, glede na njegovo velikost, obseg izkopavanj in stopnjo ohranjenosti._NEWLINE_Jera\xc5\xa1 je bil rojstni kraj matematika Nikomaha iz Gerase (gr\xc5\xa1ko: \xce\x9d\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x87\xce\xbf\xcf\x82) (okoli 60 - okoli 120 n. \xc5\xa1t.)._NEWLINE_V drugi polovici 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je mesto Jera\xc5\xa1 doseglo veliko blaginjo. Cesar Trajan je leta 106 zgradil ceste po celotni provinci kar je omogo\xc4\x8dilo \xc5\xa1irjenje trgovine tudi v Jera\xc5\xa1. Cesar Hadrijan je obiskal Jera\xc5\xa1 leta 129\xe2\x80\x93130. V po\xc4\x8dastitev njegovega obiska je bil zgrajen slavolok (Hadrijanov slavolok (Jera\xc5\xa1)).\n_START_SECTION_\nBizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je kon\xc4\x8dno doseglo velikost pribli\xc5\xbeno 800.000 kvadratnih metrov znotraj svojega obzidja. Perzijska invazija leta 614 je povzro\xc4\x8dila hiter propad Jera\xc5\xa1a. Pod temelji bizantinske cerkve, ki je bila zgrajena v Jera\xc5\xa1u leta 530, je bil odkrit mozai\xc4\x8dni tlak s starogr\xc5\xa1kimi in hebrejsko-aramejskimi napisi. Prisotnost hebrejsko-aramejske pisave je znanstvenike spodbudila k misli, da je bil kraj prej sinagoga, preden so jo spremenili v cerkev.\n_START_SECTION_\nZgodnje muslimansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je cvetelo med Omajadskim kalifatom. Imelo je \xc5\xa1tevilne trgovine, izdajali so kovance z imenom 'Jera\xc5\xa1' v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini. Bilo je tudi center za proizvodnjo keramike; oblikovane kerami\xc4\x8dne svetilke so imele arabske napise, ki so izkazovale lon\xc4\x8darjevo ime in Jera\xc5\xa1 kot kraj izdelave. Velika mo\xc5\xa1eja in ve\xc4\x8d cerkva, ki so se \xc5\xa1e naprej uporabljale kot mesta \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, so nakazovale, da je Jera\xc5\xa1 v obdobju Omajadov imel veliko muslimansko skupnost, ki je sobivala s kristjani. Leta 749 je uni\xc4\x8dujo\xc4\x8di potres uni\xc4\x8dil ve\xc4\x8dji del Jera\xc5\xa1a in okolice.\n_START_SECTION_\nObdobje kri\xc5\xbearjev\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 12. stoletja je bil Artemidin tempelj spremenjen v trdnjavo s pomo\xc4\x8djo garnizona, ki ga je na obmo\xc4\x8dju nastavil Zahir ad-Din Toghtekin, atabeg iz Damaska. Jeruzalemski kralj Baldwin II. je trdnjavo zajel in trdnjavo po\xc5\xbegal med letoma 1121-1122. Notranje tempeljske stene \xc5\xa1e vedno jasno ka\xc5\xbeejo u\xc4\x8dinek velikega ognja.\n_START_SECTION_\nSrednje do pozno muslimansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nMajhne naselbine so se nadaljevale v Jera\xc5\xa1u v obdobju Mamelu\xc5\xa1kega sultanata in osmanskega obdobja. To se je zgodilo zlasti v severozahodni \xc4\x8detrti in okoli Zevsovega templja, kjer je zdaj izkopanih ve\xc4\x8d srednje-islamskih / mamelu\xc5\xa1kih doma\xc4\x8dih struktur.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopavanje in restavriranje Jera\xc5\xa1a traja skoraj neprekinjeno od 1920-ih\n_START_SECTION_\nHadrijanov slavolok\n_START_PARAGRAPH_\nHadrijanov slavolok je bil postavljen pozimi 129/130 v \xc4\x8dast cesarja Hadrijana, ki je takrat obiskal mesto. Bil je zunaj starodavne Gerase. Prvotno naj bi lok morda slu\xc5\xbeil kot nova mestna vrata, ker napis ka\xc5\xbee, da je Hadrijan \xc5\xbeelel na tem mestu zgraditi celo sosesko. Vendar je ta gradbeni projekt o\xc4\x8ditno postal \xc5\xbertev gospodarske krize._NEWLINE_Od leta 2005 do 2007 je bil obnovljen pribli\xc5\xbeno 37,45 m \xc5\xa1irok, 9,25 m globok in 21 m visok lok. Na slavoloku je bil v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini posve\xc4\x8den napis na Tabula ansata (tablica z ro\xc4\x8daji golobic). Poimenuje 14. cesarjevo tribunicia potestas in je zato datiran v leto 130. Besedilo zavzema povr\xc5\xa1ino 7,14 m za 1,03 m.\n_START_SECTION_\nOvalni forum\n_START_PARAGRAPH_\nOvalni forum stoji ob vzno\xc5\xbeju Jupitrovega templja. Njegove dimenzije so 90 \xc3\x97 80 metrov. Oval je oblo\xc5\xbeen s |kolonado. Prostor je bil strate\xc5\xa1ko izbran - pokriva naravno depresijo. Da bi to nadoknadili, je bil forum zgrajen na 6 do 8 metrov visoki konstrukciji. Hru\xc5\xa1kast obris je za rimski forum netipi\xc4\x8den, saj so imeli Rimljani raje bolj pravilne oblike. Po mnenju \xc5\xa1tevilnih arheologov je ovalni forum povezava Zevsovega templja z rimskim delom mesta na osi sever-jug. Namen pa ostaja sporen: bodisi trgovalni center, bodisi prostor \xc5\xbertvovanja.\n_START_SECTION_\nJupitrov tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nJupitrov tempelj je bil postavljen nad ovalnim forumom na banjastem oboku. Celotno pobo\xc4\x8dje je bilo umetno zasnovano za izgradnjo templja. Njegovo mesto je prej slu\xc5\xbeilo kot sveti\xc5\xa1\xc4\x8de razli\xc4\x8dnim bo\xc5\xbeanstvom. Najverjetneje je bil na tem mestu postavljen Zevsov tempelj v helenisti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih. Kazalo za to je, da se Jupitrov tempelj ne ujema z zna\xc4\x8dilnim na\xc4\x8drtom rimskih mest. Ru\xc5\xa1evine, ki jih je mogo\xc4\x8de videti \xc5\xa1e danes, segajo v 2. stoletje na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, stene templja, katerih deli \xc5\xa1e stojijo, so visoki pribli\xc5\xbeno 10 metrov. Sam tempelj je po\xc4\x8dival na podstavku dolg 41 metrov in \xc5\xa1irok 28 metrov. Po sirsko-nabatejskem slogu gradnje je vodilo stopni\xc5\xa1\xc4\x8de na streho cele. Prvotno je sveti\xc5\xa1\xc4\x8de obkro\xc5\xbealo 38 stebrov, od katerih so trije \xc5\xa1e danes originalni. Drugi stebri so bili obnovljeni v okviru programa obnove jordanske uprave za starine.\n_START_SECTION_\nNimfej\n_START_PARAGRAPH_\nVeli\xc4\x8dastni 22 metrov \xc5\xa1irok nimfej prav tako izvira iz 2. stoletja. Dvonadstropno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, posve\xc4\x8deno vodnim nimfam, je ena najbolje ohranjenih zgradb anti\xc4\x8dne Gerase. Spodnje nadstropje nimfeja je bilo oblo\xc5\xbeeno z marmorjem. Zgornje je bilo okra\xc5\xa1eno s freskami, od katerih so nekatere \xc5\xa1e vedno prepoznavne. Presenetljiva je stre\xc5\xa1na konstrukcija - pol kupola z napihnjenim zatrepom, ki se bo\xc4\x8di nad velikim veli\xc4\x8dastnim vodnjakom. Pro\xc4\x8delje vodnjaka je bilo razdeljeno na ni\xc5\xa1e, v katerih so bili kipi. Nekateri kipi so hranili velike posode, iz katerih se je voda izlila v bazene veli\xc4\x8dastnega vodnjaka. Zapleten cevni sistem je vodo pripeljal iz okolja.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbeno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbeno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zgrajeno okoli leta 90 do 92, imelo je 32 vrst sede\xc5\xbeev in je lahko sprejelo do 5000 gledalcev. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je zgrajeno zahodno od Jupitrovega templja na pobo\xc4\x8dju, zgornji nivo je bil postavljen na banjast obok. Oder je zasnovan v klasi\xc4\x8dnem rimskem slogu in ima dvoje stranskih obokanih vrat ter tri kulise. Gledalci niso bili zaslepljeni, saj je bilo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de usmerjeno proti severu.\n_START_SECTION_\nArtemidin tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nArtemidin tempelj je s svojim obzidjem 160 x 120 metrov, ki je nastajal v 2. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, \xc5\xa1e posebej impozanten in zagotovo eden najpomembnej\xc5\xa1ih mestnih spomenikov. Romarji so se do templja pribli\xc5\xbeali po procesijski cesti in stopni\xc5\xa1\xc4\x8du, ki vodi od mesta. Od nekdaj 32 stebrov templja je ohranjenih enajst, od tega devet \xc5\xa1e vedno nosi svoje korintske kapitele in so tako 13 metrov visoki. Sama cela je merila 23 \xc3\x97 40 metrov.\n_START_SECTION_\nMestno obzidje\n_START_PARAGRAPH_\nPoznoanti\xc4\x8dno mestno obzidje je skoraj popolnoma ohranjeno. Obdaja pribli\xc5\xbeno 90 hektarjev starodavnega mestnega obmo\xc4\x8dja, od tega ve\xc4\x8d kot polovica na arheolo\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8ditnem obmo\xc4\x8dju (preostanek je preoblikovan v sodobno mesto Jera\xc5\xa1). Ko se je v za\xc4\x8detku leta 2015 za\xc4\x8dela gradnja nove ceste na zahodni strani stare Gerase, so bili deli mestnega obzidja mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovani, del stene, vklju\xc4\x8dno s starodavnim stolpom, pa je bil uni\xc4\x8den do tal.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nJera\xc5\xa1 ima mediteransko podnebje z vro\xc4\x8dimi poletji (K\xc3\xb6ppenova klasifikacija Csa).\n_START_SECTION_\nSodobni Jera\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nJera\xc5\xa1 se je v zadnjem stoletju dramati\xc4\x8dno razvil z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dim pomenom turisti\xc4\x8dne industrije v mestu. Jera\xc5\xa1 je zdaj druga najbolj priljubljena turisti\xc4\x8dna znamenitost v Jordaniji, tik za ru\xc5\xa1evinami Petre. Na zahodni strani mesta, kjer je ve\xc4\x8dina reprezentativnih stavb, so bile ru\xc5\xa1evine skrbno ohranjene in re\xc5\xa1ene pred posegi, sodobno mesto pa se je razlilo proti vzhodu od reke, ki je neko\xc4\x8d delila starodavni Jera\xc5\xa1 na dva dela._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu se je mesto Jera\xc5\xa1 raz\xc5\xa1irilo tako, da vklju\xc4\x8duje veliko okoli\xc5\xa1kih krajev.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nJera\xc5\xa1 ima etni\xc4\x8dno raznoliko prebivalstvo. Velika ve\xc4\x8dina so Arabci, \xc4\x8deprav prebivalstvo vklju\xc4\x8duje majhno \xc5\xa1tevilo Kurdov, \xc4\x8cerkezov in Armencev. Ve\xc4\x8dina so muslimani._NEWLINE_Po jordanskem nacionalnem popisu iz leta 2004 je bilo v mestu 31.650 prebivalcev in je bilo uvr\xc5\xa1\xc4\x8deno med 14. najve\xc4\x8djih ob\xc4\x8din v Jordaniji. Po zadnjem nacionalnem popisu leta 2015 je bilo v mestu 50.745 prebivalcev, prebivalcev ob\xc4\x8dine pa je 237.059._NEWLINE_Jera\xc5\xa1 je postal cilj \xc5\xa1tevilnih zaporednih valov tujih migrantov. Leta 1885 so osmanske oblasti usmerile \xc4\x8derke\xc5\xa1ke priseljence, ki so bili prete\xc5\xbeno \xc5\xbeivinorejci, da so se naselili v Jera\xc5\xa1u in mednje razdelili njive. Nove priseljence so doma\xc4\x8dini pozdravili. Pozneje je bil Jera\xc5\xa1 tudi pri\xc4\x8da prihodom palestinskih beguncev, ki so se v regijo pretakali v letih 1948 in 1967. Palestinski begunci so se naselili v dveh tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih; Souf tabor v bli\xc5\xbeini mesta Souf in Gaza (Jera\xc5\xa1) pri vasi Al \xe1\xb8\xa8add\xc4\x81dah\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1981 je staro mesto Jera\xc5\xa1 gostilo Jera\xc5\xa1ki festival kulture in umetnosti, tritedenski poletni program plesa, glasbe in gledali\xc5\xa1kih predstav. Festival pogosto obiskujejo \xc4\x8dlani jordanske kraljeve dru\xc5\xbeine in ga \xc5\xa1tejejo za eno najve\xc4\x8djih kulturnih dejavnosti v regiji._NEWLINE_Poleg tega so se na hipodromu v Jera\xc5\xa1u za\xc4\x8deli izvajati predstave rimske vojske in tekme z vozovi. Predstava je dvakrat dnevno, ob 11. in 14. uri ter ob petkih ob 10, razen ob torkih. V njej se predstavi petin\xc5\xa1tirideset legionarjev v polnem oklepu, prika\xc5\xbee rimske voja\xc5\xa1ke vaje in taktike bojevanja, deset gladiatorjev, ki se borijo do smrti in ve\xc4\x8d rimskih voz, ki tekmujejo v klasi\xc4\x8dni dirki sedmih krogov okoli starodavnega hipodroma.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo Jera\xc5\xa1a je v veliki meri odvisno od trgovine in turizma. Jera\xc5\xa1 je tudi glavni vir visoko izobra\xc5\xbeene in usposobljene delovne sile v Jordanu. Lokacija mesta, ki je le pol ure vo\xc5\xbenje od najve\xc4\x8djih treh mest na Jordanu (Aman, Zarka in Irbid), Jera\xc5\xa1u omogo\xc4\x8da dobro poslovno lokacijo."