b'\n_START_ARTICLE_\nPorabski Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nPorabski Slovenci je naziv za pripadnike slovenske manj\xc5\xa1ine, ki \xc5\xbeive v vaseh ju\xc5\xbeno od Mono\xc5\xa1tra na ozemlju dana\xc5\xa1nje Mad\xc5\xbearske, ki je znano tudi pod nazivom Slovensko Porabje. Po mad\xc5\xbearskem popisu prebivalstva iz leta 2001 govori slovensko 3.108 prebivalcev Mad\xc5\xbearske, 3.429 pa jih navaja slovensko poreklo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPredniki porabskih Slovencev so to obmo\xc4\x8dje poselili \xc5\xbee v 9. stoletju in so \xc5\xbeiveli v sklopu Spodnje Panonije. Tudi po mad\xc5\xbearskem uni\xc4\x8denju te dr\xc5\xbeave v 10. stoletju so uspeli ohraniti svoje nare\xc4\x8dje, ki je podobno nare\xc4\x8dju sosednjega Gori\xc4\x8dkega._NEWLINE_Po koncu 1. svetovne vojne, ko je vojska Kraljevine SHS zasedala Prekmurje, ji je antanta prepovedala zasedbo Porabja, ki je tako po podpisu trianonske pogodbe pripadlo Mad\xc5\xbearski ter postalo vkle\xc5\xa1\xc4\x8deno med Avstrijo in Kraljevino SHS, zaradi \xc4\x8desar so bile pretrgane prej tesne vezi s Prekmurjem in regija je pri\xc4\x8dela gospodarsko zaostajati. _NEWLINE_Med obema svetovnima vojnama se mad\xc5\xbearske oblasti niso dosti ukvarjale z narodnimi manj\xc5\xa1inami na svojem ozemlju, po letu 1945 pa so z odlokom dovolile izobra\xc5\xbeevanje nemad\xc5\xbearskih u\xc4\x8dencev v svojih maternih jezikih. Po resoluciji Informbiroja leta 1948, ko je Mad\xc5\xbearska ostala sovjetski satelit, so se odnosi z Jugoslavijo poslab\xc5\xa1ali, kar je ob\xc4\x8dutila tudi slovenska manj\xc5\xa1ina. Odpravili so pouk v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini na treh porabskih \xc5\xa1olah, pri\xc4\x8delo se je preseljevanje v notranjost dr\xc5\xbeave, psiholo\xc5\xa1ka propaganda in popolna zapora meje z mati\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavo. _NEWLINE_Ponovni poskusi re\xc5\xa1evanja problematike dvojezi\xc4\x8dnega \xc5\xa1olstva so se pri\xc4\x8deli leta 1969 z ustanovitvijo posebne komisije za narodne manj\xc5\xa1ine. Sprememba ustave leta 1972 je slovenski skupaj z drugimi manj\xc5\xa1inami dala mo\xc5\xbenost rabe maternega jezika. Leta 1979 je na Radiu Gy\xc5\x91r dobila 25 minut slovenskega programa na teden. V glasilu \xc2\xbbNarodne novine\xc2\xab, ki so ga v Budimpe\xc5\xa1ti sicer izdajali za potrebe hrva\xc5\xa1ke in srbske manj\xc5\xa1ine, je bila tudi polstranska priloga v knji\xc5\xbeni sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. _NEWLINE_Ob demokrati\xc4\x8dnih spremembah na Mad\xc5\xbearskem so se razmere za manj\xc5\xa1ino nekoliko izbolj\xc5\xa1ale. Oktobra 1990, po razpadu Demokrati\xc4\x8dne zveze ju\xc5\xbenih Slovanov na Mad\xc5\xbearskem, je bila v Gornjem Seniku ustanovljena Zveza Slovencev na Mad\xc5\xbearskem, ki ima sicer sede\xc5\xbe v Mono\xc5\xa1tru. Ta zveza je leto kasneje pri\xc4\x8dela izdajati \xc5\xa1tirinajstdnevnik \xc2\xbbPorabje\xc2\xab, \xc5\xa1e eno leto kasneje pa je mad\xc5\xbearska televizija pri\xc4\x8dela s predvajanjem 25 minutne oddaje \xc2\xbbSlovenski utrinek\xc2\xab\xc2\xa0vsakih 14 dni. Leta 1993 je zakon 13 manj\xc5\xa1inam, tudi slovenski, omogo\xc4\x8dil voljenje manj\xc5\xa1inskih samouprav. Slovenci so jih najprej ustanovili v sedmih porabskih vaseh (sede\xc5\xbe Dr\xc5\xbeavne slovenske samouprave je v Gornjem Seniku), pozneje pa \xc5\xa1e v Sombotelu (Szombathely), Budimpe\xc5\xa1ti (v obeh mestih deluje slovensko dru\xc5\xa1tvo) in Mosonmagyar\xc3\xb3v\xc3\xa1ru. Leta 1998 so v Mono\xc5\xa1tru odprli generalni konzulat Slovenije in Slovenski kulturno - informacijski center. 23. junija 2000 je na Radiu Mono\xc5\xa1ter pri\xc4\x8del oddajati vsakodnevni enourni program v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. _NEWLINE_Po osamosvojitvi Slovenije je odprtje ve\xc4\x8d mejnih prehodov na Gori\xc4\x8dkem olaj\xc5\xa1alo stike manj\xc5\xa1ine s Slovenijo. Ob za\xc4\x8detku 90. let se je pojavila ideja \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave med Mursko Soboto in Mono\xc5\xa1trom \xc4\x8dez Porabje, vendar je bila proga nato iz ekonomskih in prakti\xc4\x8dnih razlogov speljana \xc4\x8dez Hodo\xc5\xa1 in ob reki Zali proti vzhodu. Zato pa od leta 2005 obe mesti povezuje avtobusna proga. Pristop Slovenije in Mad\xc5\xbearske v Evropsko unijo leta 2004 je stike \xc5\xa1e olaj\xc5\xa1al._NEWLINE_Navkljub ob\xc4\x8dutno izbolj\xc5\xa1anemu polo\xc5\xbeaju v zadnjih 15 letih razmere za manj\xc5\xa1ino \xc5\xa1e vedno niso idealne. Obmo\xc4\x8dje je zaradi obmejne lege nerazvito, ve\xc4\x8dina zemlje v vaseh pripada godpodarsko neperspektivnim majhnim kmetijam (precej\xc5\xa1en del jih ne meri ve\xc4\x8d kot 3 ha), kar spodbuja preseljavanje zlasti mladih v industrijsko razvitej\xc5\xa1i Mono\xc5\xa1ter, kjer pa sta prevladujo\xc4\x8di avstrijski in nem\xc5\xa1ki kapital bolj naklonjena nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Slovenska manj\xc5\xa1ina nima zagotovljenega sede\xc5\xbea v mad\xc5\xbearskem dr\xc5\xbeavnem parlamentu, poleg tega uradna Budimpe\xc5\xa1ta za delovanje organizacij slovenske manj\xc5\xa1ine nameni le desetino finan\xc4\x8dnih sredstev, kolikor jih za mad\xc5\xbearsko manj\xc5\xa1ino v Sloveniji nameni uradna Ljubljana.'