b'\n_START_ARTICLE_\nKognitivna analiza dela\n_START_PARAGRAPH_\nKognitivna analiza dela je model, ki so ga razvili Rasmussen, Pejtersen in Goodstein (1994), z namenom usmerjanja oblikovanja tehnologije za uporabo na delovnem mestu na razli\xc4\x8dnih delovnih podro\xc4\x8djih. Teoreti\xc4\x8dne osnove modela so v modelih splo\xc5\xa1nega sistemskega mi\xc5\xa1ljenja, adaptivnih sistemih nadzora in ekolo\xc5\xa1ki psihologiji ._NEWLINE_Kognitivna analiza dela se izvaja na ve\xc4\x8d stopnjah:_NEWLINE_a) delovno podro\xc4\x8dje,_NEWLINE_b) delovna organizacija,_NEWLINE_c) delovne naloge in kognitivni procesi,_NEWLINE_\xc4\x8d) kognitivne strategije za izvajanje izvr\xc5\xa1ilnih kognitivnih procesov,_NEWLINE_d) kognitivni na\xc4\x8dini (spretnosti, pravila in znanje) za izvajanje kognitivnih procesov ali strategij,_NEWLINE_e) socialna organizacija (upravljanje in distribucija dela, komunikacija ter koordinacija).\n_START_SECTION_\nAnaliza delovnega podro\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nDelo je dejavnost na nekem delovnem podro\xc4\x8dju, z eksplicitnimi ali implicitnimi namenom doseganja ciljev, ki izhajajo iz dolo\xc4\x8denih potreb. Analiza delovnega podro\xc4\x8dja se osredoto\xc4\x8da na celotno mre\xc5\xbeo ciljev in strategij za dosego le-teh. Kon\xc4\x8dni izdelek je tako\xc2\xa0\xc2\xbbzemljevid\xc2\xab\xc2\xa0delovnega podro\xc4\x8dja z vsemi elementi dela, z vsemi pomembnimi informacijami in strukturo znanja za celoten sistem. Na podlagi te strukture lahko izberemo za dolo\xc4\x8denega delavca potrebno znanje, ki ga uporablja pri spoprijemanju z razli\xc4\x8dnimi situacijami. Analiziramo pa lahko tudi samo strukturo sistema. Pri ve\xc4\x8djih organizacijah je strukturo bolje oblikovati na ve\xc4\x8d nivojih \xe2\x80\x93 celotna organizacija, individualne poslovne enote in delovne skupine (slednje naj bi bile strukturirane glede na delovno nalogo).\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbZemljevid\xc2\xab\xc2\xa0delovnega podro\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nZa nadzor kateregakoli dela je treba sprva izbrati predmet dela in narediti na\xc4\x8drt primernih dejavnosti, kar pomeni izbor med dosegljivimi viri za dosego cilja. Na to lahko pogledamo z abstraktno-konkretnega vidika, kar nam pomaga pri spoprijemanju s te\xc5\xbeavami v organizaciji (te so lahko bolj ali manj abstraktne oz. konkretne). Najni\xc5\xbeji nivo abstrakcije predstavlja fizi\xc4\x8dno obliko sistema in je tesno povezan z dejavnostmi in orodji, ki se uporabljajo v sistemu. Naslednji vi\xc5\xa1ji nivo so fizi\xc4\x8dni procesi ali funkcije razli\xc4\x8dnih komponent in sistemov z vidika elektri\xc4\x8dnih, kemi\xc4\x8dnih ali mehanskih lastnosti. V kategorijo splo\xc5\xa1nih funkcij spadajo funkcije, ki so zna\xc4\x8dilne za ve\xc4\x8dino sistemov \xe2\x80\x93 administracija, tr\xc5\xbeenje itd., medtem ko so druge zna\xc4\x8dilne za dolo\xc4\x8dene vrste podjetij \xe2\x80\x93 npr. oblikovanje, na\xc4\x8drtovanje proizvodnje, vzdr\xc5\xbeevanje itd. Z namenom primerjati u\xc4\x8dinek razli\xc4\x8dnih funkcij, vklju\xc4\x8denih v delovanje sistema z razli\xc4\x8dnimi cilji in omejitvami, je potrebno izvajati vrednostne ukrepe (abstraktne funkcije in prioritete), neodvisne od dolo\xc4\x8denih funkcionalnih izvedb. Ti ukrepi sledijo ohranjanju naravnih zakonov ali zakonodaji (pretok in kopi\xc4\x8denje mase, energije, informacij, ljudi in denarja). Vrednote v sistemu so odvisne od monetarnih vrednot, materiala, snovi, energije, ljudi. Vrednote kot najbolj abstrakten nivo delovnega podro\xc4\x8dja usmerjajo interakcijo med delovnim sistemom in dru\xc5\xbebo (odnosi med potro\xc5\xa1niki in trgom, varnost pri delu, sindikati itd.) .\n_START_SECTION_\nAnaliza delovne organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nAnaliza delovne organizacije analizira delovne naloge, ki so vezane na delovne funkcije in prepoznava delovne situacije, v katerih se te naloge tipi\xc4\x8dno izvaja. Situacije so pravzaprav razli\xc4\x8dne stopnje dela, klasificirane v smislu \xc4\x8dasovnega zaporedja, prostorske lokacije ali obojega hkrati. Za primer, Naikar, Moylan and Pearce (2006) so identificirali stopnje zra\xc4\x8dnega nadzora \xe2\x80\x93 a) na zemlji in ne v letalu (premisija), b) na zemlji v letalu, c) na poti do postaje, \xc4\x8d) na postaji, d) na poti do baze, e) na zemlji v letalu, f) na zemlji in ne v letalu (postmisija). Analiziramo tudi izvr\xc5\xa1bo in zunanjo podporo dela.\n_START_SECTION_\nAnaliza delovne naloge\n_START_PARAGRAPH_\nAnaliza delovne naloge pomeni analizo kognitivnih procesov, ki transformirajo kognitivna stanja. Stanje opredelimo z vidika obstoja (biti pozoren, se zavedati situacije, biti prepri\xc4\x8dan, nekaj vedeti itd.), proces pa z vidika dejavnosti (iskanje informacij, na\xc4\x8drtovanje itd.). Vse delovne naloge naj bi omogo\xc4\x8dale realizacijo vrednot in prioritet identificiranih v analizi delovnega podro\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nAnaliza kognitivnih strategij\n_START_PARAGRAPH_\nKognitivna strategija je splo\xc5\xa1en na\xc4\x8din oz. vedenjski prototip delovne naloge ali njenega dela. Je na\xc4\x8din transformacije enega kognitivnega stanja v drugo in je zato vrsta kognitivnih procesov. Za razliko od analize naloge s to analizo razvijemo bolj podroben opis transformacje stanj. Kognitivna analiza strategij odkriva aktualne in mo\xc5\xbene strategije za izvr\xc5\xa1evanje delovne naloge, hkrati pa tudi razloge, zakaj izbrati dolo\xc4\x8deno strategijo \xe2\x80\x93 npr. zaradi dolo\xc4\x8dene koli\xc4\x8dine \xc4\x8dasa, prenakopi\xc4\x8denosti informacij, dolo\xc4\x8dene stopnje znanja.\n_START_SECTION_\nAnaliza kognitivnega na\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nKognitivna analiza na\xc4\x8dina i\xc5\xa1\xc4\x8de na\xc4\x8dine, ki jih uporabljajo razni kognitivni procesi ali strategije, s pomo\xc4\x8djo katerih izvr\xc5\xa1ujemo delovno nalogo. Kognitivni procesi ali strategije po navadi vklju\xc4\x8dujejo ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Kognitivni na\xc4\x8dini so osnovani na a) spretnostih (nezavedno oz. avtomatizirano vedenje), b) proceduralnem znanju, c) na deklarativnem znanju.\n_START_SECTION_\nAnaliza organizacijskega vedenja\n_START_PARAGRAPH_\nKon\xc4\x8dni izdelek te analize je opis upravljanja, distribucije dela, komunikacije in koordinativnih delovnih procesov, ki podpirajo sodelovanje med sodelavci znotraj delovne skupine in med hierarhi\xc4\x8dnimi nivoji, mo\xc5\xbena pa je \xc5\xa1e analiza interakcije z zunanjimi dejavniki (npr. zunanji sodelavci). Osnovni podporni koordinirani proces je komunikacija. Analiza socialne organizacije identificira splo\xc5\xa1ne zna\xc4\x8dilnosti komunikacije, ki ohranja socialno organizacijo znotraj delovnega podro\xc4\x8dja, samo vsebino komunikacije pa dolo\xc4\x8da na\xc4\x8din koordinacije delovnih enot. Obstaja ve\xc4\x8d vrst koordinacije dejavnosti, ki so bolj ali manj neodvisne od naloge in zna\xc4\x8dilnosti delovnega podro\xc4\x8dja: a) avtokrati\xc4\x8dna koordinacija (posameznik je odgovoren za koordinacijo dejavnosti vseh ostalih), b) hierarhi\xc4\x8dna koordinacija (koordinacija je razporejena tako, da akterji na vi\xc5\xa1jem hierarhi\xc4\x8dnem nivoju ovrednoti in na\xc4\x8drtuje dejavnosti akterjev na ni\xc5\xbejih nivojih), c) heterarhi\xc4\x8dna koordinacija (koordinacija s strani ve\xc4\x8d virov vplivanja). Za koordinacijo dejavnosti v organizaciji s heterarhi\xc4\x8dno koordinacijo lahko uporabimo ve\xc4\x8d metastrategij: a) pogajanje (posamezniki, ki se odlo\xc4\x8dajo, se pogajajo s svojimi o\xc5\xbejimi sodelavci), b) anarhisti\xc4\x8dno na\xc4\x8drtovanje (vsak delavec sam na\xc4\x8drtuje svoje delo brez interakcije z drugimi), c) demokrati\xc4\x8dno planiranje (interakcije potekajo med razli\xc4\x8dnimi predstavniki).'