b'\n_START_ARTICLE_\nJugoslovanska radikalna zajednica\n_START_PARAGRAPH_\nJugoslovanska radikalna zajednica (kratica JRZ) je bila jugoslovanska dr\xc5\xbeavna politi\xc4\x8dna stranka v drugi polovici tridesetih let 20. stoletja. Nekdanja SLS je v podobi slovenskega dela JRZ v Dravski banovini ponovno prevzela oblast.\n_START_SECTION_\nPred ustanovitvijo stranke\n_START_PARAGRAPH_\nPo atentatu na kralja Aleksandra I. Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87a 9. oktobra 1934 v Marseillu je zaradi mladoletnosti prestolonaslednika Petra II. Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87a regentstvo prevzel knez Pavle, ki se je odlo\xc4\x8dil, da septembrske ustave iz leta 1931 ne bo spreminjal. Vendar knez namestnik tudi ni \xc5\xbeelel naprej sodelovati z vodstvom nepriljubljene Jugoslovanske nacionalne stranke. Vrsto dotedanjih represivnih in neuspe\xc5\xa1nih vlad po razglasitvi \xc5\xa1estojanuarske diktature leta 1929 se je odlo\xc4\x8dil zamenjati z novim \xc4\x8dlovekom. Tako je decembra 1934 padla Uzunovi\xc4\x87eva vlada in mandat za sestavo vlade je prejel dotedanji zunanji minister Bogoljub Jevti\xc4\x87, ki pa v vlado ni sprejel znanih politikov iz vodstva kompromitirane JNS, s \xc4\x8dimer jih je odrinil od oblasti. Da bi kraljevo namestni\xc5\xa1tvo zagotovilo politiki Jevti\xc4\x87eve vlade \xc5\xa1ir\xc5\xa1o politi\xc4\x8dno podporo in legitimnost, je za 5. maj 1935 razpisalo nove skup\xc5\xa1\xc4\x8dinske volitve. Pri\xc4\x8dakovalo se je namre\xc4\x8d, da bo vladina dr\xc5\xbeavna volilna lista (nosilec Jevti\xc4\x87) v politi\xc4\x8dnih razmerah v okviru septembrske ustave na teh volitvah lahko prepri\xc4\x8dljivo zmagala. Na volitvah pa se je proti pri\xc4\x8dakovanjem kot konkurent pojavila dr\xc5\xbeavna volilna lista t. i. Zdru\xc5\xbeene opozicije z nosilcem Vladkom Ma\xc4\x8dkom. Volilna zmaga Jevti\xc4\x87eve liste je bila neprepri\xc4\x8dljiva in pokazalo se je, da politi\xc4\x8dno razpolo\xc5\xbeenje v dr\xc5\xbeavi ni bilo v prid Jevti\xc4\x87evi vladi. Jevti\xc4\x87 se je sploh pokazal neprimernega za uspe\xc5\xa1en spopad s temeljnimi problemi v dr\xc5\xbeavi in je mdr. hrva\xc5\xa1ko vpra\xc5\xa1anje zaostril do skrajnosti. Zato so se po petomajskih volitvah v krogu kneza Pavleta odlo\xc4\x8dili za Jevti\xc4\x87evo odstranitev._NEWLINE_23. junija 1935 je knez namestnik mandat zaupal Milanu Stojadinovi\xc4\x87u. Hrbtenico nove vladajo\xc4\x8de kombinacije so sestavljali Stojadinovi\xc4\x87evi radikali ter nekdanji SLS in JMO. V sestavi vlade je bilo tudi nekaj Hrvatov, a ne predstavnikov nekdanje HKS. To je bila pravzaprav ena glavnih nalog Stojadinovi\xc4\x87eve vlade: dose\xc4\x8di kompromis z vodstvom biv\xc5\xa1e HKS in raz\xc5\xa1iriti vladajo\xc4\x8do garnituro z njenimi prvaki. Politi\xc4\x8dna skupina, oblikovana iz teh \xc5\xa1tirih konservativnih in ljudskih strank, bi namre\xc4\x8d zastopala veliko ve\xc4\x8dino Jugoslovanov in bi lahko trajno opravljala dr\xc5\xbeavne posle. S tem bi bila re\xc5\xa1ena notranjepoliti\xc4\x8dna kriza, ki jo je povzro\xc4\x8dalo hrva\xc5\xa1ko vpra\xc5\xa1anje. Nova vlada je bila v dr\xc5\xbeavi pozitivno sprejeta: obstajalo je splo\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje, da so jo imenovali v znamenju pomiritve duhov. Stojadinovi\xc4\x87eva vlada je tudi lahko sodelovala z novo narodno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, izvoljeno na petomajskih volitvah, saj si ve\xc4\x8dina poslancev, izvoljenih na Jevti\xc4\x87evi listi, ni \xc5\xbeelela novih volitev, ker se je dobro zavedala, kako je pri\xc5\xa1la do materialnih in drugih privilegijev, ki jih je prina\xc5\xa1alo poslansko mesto.\n_START_SECTION_\nUstanovitev stranke\n_START_PARAGRAPH_\nSestavitev Stojadinovi\xc4\x87eve vlade in ustanovitev Jugoslovanske radikalne zajednice sta dva neposredno povezana zgodovinska dogodka. Po neuspehu z JNS je bilo povezovanje treh starih nacionalnih politi\xc4\x8dnih strank naslednji poskus v smeri notranjepoliti\xc4\x8dne stabilizacije kraljevine. \xc5\xbde leta 1933 so SLS, JMO in glavni odbor NRS sestavljali v okviru tabora pred\xc5\xa1estojanuarskih strank, katerih vodstva so bila do re\xc5\xbeima kraljeve diktature v opoziciji, posebno skupino: njihova vodstva so bila namre\xc4\x8d, za razliko od vodstev ostalih pred\xc5\xa1estojanuarskih strank, pripravljena \xe2\x80\x93 ob dolo\xc4\x8denih ukrepih za ubla\xc5\xbeitev re\xc5\xbeima kraljeve diktature \xe2\x80\x93 podpreti oktroirano ustavo. Tako so se te tri politi\xc4\x8dne skupine \xc5\xbee od leta 1933 medsebojno postopoma pribli\xc5\xbeevale, in sicer z mislijo na skupno prevzetje vlade brez spremembe ustave; to pa je vklju\xc4\x8devalo tudi soglasje o zdru\xc5\xbeevanju teh treh politi\xc4\x8dnih skupin v eno politi\xc4\x8dno stranko, ker oktroirana ustava ni dovoljevala obstoja plemenskih, verskih ali regionalnih strank v dr\xc5\xbeavi. Kralj se je zavedal neuspeha svojega re\xc5\xbeima, zato je oktobra 1933 spet navezal stike z Antonom Koro\xc5\xa1cem, konfiniranim na Hvaru, in sicer s posredovanjem dr. Engelberta Besednjaka. Takrat se je pravzaprav za\xc4\x8delo snovanje nove vsedr\xc5\xbeavne stranke. Vzporedno s to t. i. Koro\xc5\xa1ec-Besednjakovo akcijo, pri kateri sta sodelovala \xc5\xa1e dr. Andrej Gosar in Stanko \xc5\xa0verljuga, so februarja 1934 tudi radikali okrog glavnega odbora NRS s kraljevo podporo za\xc4\x8deli s pobudo za novo koalicijo starih politi\xc4\x8dnih strank. Milan Stojadinovi\xc4\x87 sprva pri teh pogajanjih \xc5\xa1e ni aktivneje sodeloval. Vanje se je verjetno vklju\xc4\x8dil spomladi 1934 kot posrednik med glavnim odborom radikalov in takratnim predsednikom vlade Nikolo Uzunovi\xc4\x87em. V tej vlogi je Stojadinovi\xc4\x87 potem na kraljevo pobudo prevzel tudi pogajanja s Koro\xc5\xa1cem o oblikovanju nove vsedr\xc5\xbeavne stranke._NEWLINE_Ena od nalog Stojadinovi\xc4\x87eve vlade je bila tudi \xc4\x8dimprej\xc5\xa1nje oblikovanje nove politi\xc4\x8dne stranke iz politi\xc4\x8dnih skupin, na katere se je ta naslanjala. Ime stranke je bilo izbrano \xc5\xbee pred padcem Jevti\xc4\x87eve vlade: beseda radikalna je predstavljala Narodno radikalno stranko, beseda Jugoslovanska ji je dajala ob\xc4\x8de dr\xc5\xbeavni zna\xc4\x8daj, beseda zajednica pa je ozna\xc4\x8devala notranjo avtonomijo treh glavnih politi\xc4\x8dnih skupin, ki so jo sestavljale. Knez Pavle je podprl idejo ustanovitve nove stranke in na za\xc4\x8detku avgusta 1935 sta bila program in statut JRZ \xc5\xbee dokon\xc4\x8dana. Pred prijavo stranke oblastem so si njeni snovalci sklenili pridobiti \xc5\xa1e soglasje \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega kroga prvakov vseh treh politi\xc4\x8dnih strank. 15. oktobra 1935 je potem vodstvo JRZ podalo notranjemu ministru Koro\xc5\xa1cu prijavo za dokon\xc4\x8dno odobritev delovanja JRZ, 17. oktobra pa je minister Koro\xc5\xa1ec izdal odlok o dovolitvi strankinega delovanja. Nova stranka je bila tako dokon\xc4\x8dno legalizirana._NEWLINE_V dr\xc5\xbeavni in notranjepoliti\xc4\x8dni ureditvi je strankin program v celoti sprejel oktroirano ustavo. V skladu z usmerjenostjo k demokratizaciji politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja se je program opredeljeval za ustavno in parlamentarno ureditev, splo\xc5\xa1no, enako, neposredno in tajno volilno pravico, svobodo tiska, zborovanja, dogovarjanja in zdru\xc5\xbeevanja ter osebno in premo\xc5\xbeenjsko varnost. Gospodarski in socialni del programa sta se zavzemala za koristi naj\xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1ega sloja prebivalstva, kmetstvo in delavstvo. Na voja\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju se je program zavzemal za krepitev obrambne sposobnosti dr\xc5\xbeave, v zunanji politiki pa je podpiral ohranitev miru in prijateljskih odnosov s sosednjimi in drugimi dr\xc5\xbeavami. JRZ je slonela na na\xc4\x8delu verske strpnosti in svetovnonazorsko ni bila opredeljena. Po svojem statutu je nova stranka imela sede\xc5\xbe v Beogradu. JRZ je sama sebe razumela kot stranko politi\xc4\x8dne sredine._NEWLINE_Ustanovni dr\xc5\xbeavni kongres Jugoslovanske radikalne zajednice so izvedli 1. in 2. junija 1936 v Beogradu in je bil dobro organiziran. Na njem so za predsednika glavnega odbora JRZ izvolili Milana Stojadinovi\xc4\x87a, za prvega podpredsednika Antona Koro\xc5\xa1ca, za drugega podpredsednika pa Mehmeda Spaha. S tem so pravzaprav samo potrdili funkcije, ki so jih ti \xc5\xbee imeli v za\xc4\x8dasnem vodstvu JRZ._NEWLINE_JRZ v resnici nikoli ni presegla svoje trojnosti, se izoblikovala v resni\xc4\x8dno enotno politi\xc4\x8dno organizacijo. Od svojega za\xc4\x8detka pa vse do konca je bila prej bolj ali manj ohlapna koalicija kot pa monolitna politi\xc4\x8dna stranka. JRZ je kot politi\xc4\x8dna tvorba lahko nastala in obstajala zgolj v posebnih politi\xc4\x8dnih razmerah v tridesetih letih v Kraljevini Jugoslaviji.\n_START_SECTION_\nVladna stranka\n_START_PARAGRAPH_\n22. marca 1936 je JRZ v Beogradu ustanovila nov re\xc5\xbeimski sindikat Jugoslovenski radni\xc4\x8dki savez (JUGORAS). To je bilo pomembno predvsem za preostalo Jugoslavijo, kajti v Dravski banovini je vlogo re\xc5\xbeimskega sindikata v tem \xc4\x8dasu \xc5\xbee opravljala Zveza zdru\xc5\xbeenih delavcev (ZZD). Z ustanovitvijo JRZ je nastopila tudi potreba, da se podmladek nove stranke v vsej dr\xc5\xbeavi organizira v enotni mladinski organizaciji. 24. oktobra 1937 so tako v Beogradu izpeljali ustanovni kongres Mladine JRZ. Za predsednika glavnega odbora MJRZ so izvolili dr. Bojana Pirca iz Ljubljane._NEWLINE_Na rednih ob\xc4\x8dinskih volitvah leta 1936 v Jugoslaviji je JRZ zmagala v vseh banovinah razen v Savski in v Primorski, kjer je zmaga pripadla nekdanji HKS._NEWLINE_Ob skup\xc5\xa1\xc4\x8dinskih volitvah decembra 1938 je bilo v dr\xc5\xbeavi manj pritiskov oblasti na volivce in manj ponarejanja volilnih izidov kot ob petomajskih volitvah 1935. Notranji minister Koro\xc5\xa1ec je namre\xc4\x8d ob teh volitvah zastopal stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da morajo te skup\xc5\xa1\xc4\x8dinske volitve pokazati resni\xc4\x8dno voljo dr\xc5\xbeavljanov. Stojadinovi\xc4\x87eva vladina kandidatna lista je potem v razmerju do Ma\xc4\x8dkove liste prejela \xc5\xa1e manj volilnih glasov od Jevti\xc4\x87eve leta 1935. Stojadinovi\xc4\x87a je ta volilni rezultat neprijetno presenetil, zato je izsilil Koro\xc5\xa1\xc4\x8dev odstop s polo\xc5\xbeaja notranjega ministra._NEWLINE_Glede na politi\xc4\x8dne razmere v dr\xc5\xbeavi, \xc5\xa1e posebno na hrva\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju, in glede na vse bolj zapletene mednarodne razmere je pri knezu Pavletu dozorelo prepri\xc4\x8danje, da je treba z vodstvom hrva\xc5\xa1ke opozicije \xc4\x8dim prej skleniti kompromis. Tudi Stojadinovi\xc4\x87 se je odlo\xc4\x8dil iti na skup\xc5\xa1\xc4\x8dinske volitve leta 1938 zato, ker bi morala morebitni sporazum s Hrvati skleniti vlada z jasno ve\xc4\x8dino. Toda Stojadinovi\xc4\x87 pred skup\xc5\xa1\xc4\x8dinskimi volitvami ni bil ve\xc4\x8d videti kot primerna oseba za sklenitev sporazuma, izid volitev in njegovo ravnanje po njih pa ga je naredilo \xc5\xa1e manj primernega. 4. februarja 1939 je potem Stojadinovi\xc4\x87eva vlada padla in 5. februarja je mandat za sestavo vlade prejel Dragi\xc5\xa1a Cvetkovi\xc4\x87. Marca 1939 sta nova narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina in senat izglasovala prora\xc4\x8dun za leto 1939/40, potem pa se narodni poslanci v Kraljevini Jugoslaviji niso nikoli ve\xc4\x8d sestali na zasedanju. 26. avgusta 1939, ko so sprejeli t. i. sporazum Cvetkovi\xc4\x87-Ma\xc4\x8dek, so namre\xc4\x8d ustregli tudi Ma\xc4\x8dkovi zahtevi po razpustu tedanje narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. S sporazumom Cvetkovi\xc4\x87-Ma\xc4\x8dek, na podlagi katerega je bila ustanovljena Banovina Hrva\xc5\xa1ka, so se notranjepoliti\xc4\x8dne razmere v Kraljevini Jugoslaviji pomembno spremenile._NEWLINE_Politi\xc4\x8dna stranka Jugoslovanska radikalna zajednica je z nastopom okupacije aprila 1941 prenehala obstajati.\n_START_SECTION_\nSlovenski del Jugoslovanske radikalne zajednice\n_START_PARAGRAPH_\nOdlo\xc4\x8ditev slovenskega katoli\xc5\xa1kega politi\xc4\x8dnega tabora za vstop v Stojadinovi\xc4\x87evo vlado in v novo politi\xc4\x8dno stranko JRZ je bila izklju\xc4\x8dno  utilitaristi\xc4\x8dna oziroma pragmati\xc4\x8dna odlo\xc4\x8ditev. S sodelovanjem v vladi in vladni stranki JRZ si je pravzaprav Slovenska ljudska stranka ponovno povrnila oblast v Dravski banovini, potem ko so jo po nastopu kraljeve diktature prepovedali. V drugi polovici tridesetih let je tako slovenski katoli\xc5\xa1ki politi\xc4\x8dni tabor kot slovenski del JRZ v Dravski banovini \xc5\xbeivel svoje avtonomno politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje in ob tem imel tudi vse ugodnosti, ki so izhajale iz njegovega sodelovanja v beograjski vladi._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so bile nekdanje politi\xc4\x8dne stranke po zakonu prepovedane, so v resnici tudi v dobi diktature prikrito naprej \xc5\xbeivele svoje politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Dr. Anton Koro\xc5\xa1ec je po smrti kralja Aleksandra od ostalega vodstva nekdanje SLS dobil proste roke, da ukrene v novih politi\xc4\x8dnih razmerah, kar se mu je zdelo primerno. Koro\xc5\xa1ec je bil med najaktivnej\xc5\xa1imi Stojadinovi\xc4\x87evimi sodelavci pri pripravi nove vladne kombinacije, ki je potem junija 1935 zamenjala Jevti\xc4\x87evo vlado. Prvaki nekdanje SLS so se tudi zavedali, da sodelovanje v novi dr\xc5\xbeavni stranki \xc5\xa1e ni pomenilo uresni\xc4\x8denja njihovega politi\xc4\x8dnega programa, tj. zahteve po samoupravi Slovenije. Koro\xc5\xa1ec je s sodelovanjem v JRZ zasledoval predvsem naslednje tri cilje: hotel je popraviti \xc5\xa1kodo, ki so jo Slovencem prizadejale vlade, ki jim niso bile naklonjene; \xc5\xbeelel je dose\xc4\x8di sporazum s Hrvati; upal je, da bo JRZ pomagala ustvariti razmere, v katerih bo s\xc4\x8dasoma mo\xc5\xbena ustavna preureditev dr\xc5\xbeave v smeri ve\xc4\x8dje samouprave Slovenije._NEWLINE_Z nastopom Stojadinovi\xc4\x87eve vlade se je tako katoli\xc5\xa1ki politi\xc4\x8dni tabor na Slovenskem ponovno okrepil. Z oblasti so za\xc4\x8deli odstranjevati prvake konkuren\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih skupin, kot so bili liberalci dr. Alberta Kramerja, kmetijci Ivana Puclja in druge manj\xc5\xa1e skupine, ki so vse skupaj imele manj vpliva, kot ga je imela SLS, in ki so sodelovale z re\xc5\xbeimom kraljeve diktature in njenim podalj\xc5\xa1kom za \xc4\x8dasa Jevti\xc4\x87eve vlade. Spremembe na_NEWLINE_vodilnih mestih javne uprave v Sloveniji so si hitro sledile. Ban Dravske banovine je postal odvetnik dr. Marko Natla\xc4\x8den, podban dr. Stanko Majcen, po\xc5\xa1tni ravnatelj dr. Anton Vagaja, predsednik apelacijskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani dr. Vladimir Golia. Veliko sprememb je bilo med okrajnimi na\xc4\x8delniki, slovenska samoupravna mesta pa so dobila nove \xc5\xbeupane, imenovan je bil novi banski svet. 14. avgusta 1935 je v Ljubljani potekala konferenca, na kateri so najpomembnej\xc5\xa1i prvaki nekdanje SLS podpisali prijavo za pristop k JRZ. Koro\xc5\xa1\xc4\x8devi privr\xc5\xbeenci so se disciplinirano in hitro vklju\xc4\x8devali v JRZ. Organizacijska mre\xc5\xbea na novo ustanovljenih krajevnih in okrajnih odborov JRZ se je naslonila na mre\xc5\xbeo nekdanje SLS. Banovinski odbor JRZ pa je imel svojo ustanovno sejo \xc5\xbee 24. novembra 1935 v Ljubljani, kar je bila sploh prva banovinska seja JRZ v dr\xc5\xbeavi. Organizacija JRZ v Dravski banovini je bila tako jeseni 1935 \xc5\xbee dokon\xc4\x8dana._NEWLINE_Znotraj katoli\xc5\xa1kega politi\xc4\x8dnega tabora je vstop v JRZ zavrnilo le vodstvo kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-socialisti\xc4\x8dne Jugoslovanske strokovne zveze (JSZ), ki se je v prvi polovici tridesetih let politi\xc4\x8dno osamosvojilo od nekdanje SLS. Vstop v JRZ je zavrnila tudi manj\xc5\xa1a politi\xc4\x8dna skupina nekdanje SLS, ki sta jo vodila dr. Anton Brecelj in dr. Ivan Stanovnik; ta se je pozneje kot t. i. stara SLS pridru\xc5\xbeila opoziciji._NEWLINE_Nekdanja SLS je tako v podobi slovenskega dela JRZ v Dravski banovini ponovno prevzela oblast. Ob tem si je slovenski del JRZ prizadeval okrepiti tudi svoje pomo\xc5\xbene organizacije. Mednje so spadali sindikat Zveza zdru\xc5\xbeenih delavcev (ZZD), mladinska organizacija Mladina JRZ (MJRZ) in kme\xc4\x8dka stanovska organizacija Kme\xc4\x8dka zveza (KZ)._NEWLINE_Na podlagi volilnih izidov \xc5\xa1tevilnih ob\xc4\x8dinskih volitev v obdobju od decembra 1935 do avgusta 1938 je v ob\xc4\x8dinskih upravah Dravske banovine v veliki ve\xc4\x8dini prevladal_NEWLINE_slovenski del JRZ. Na skup\xc5\xa1\xc4\x8dinskih volitvah decembra 1938 pa je Stojadinovi\xc4\x87eva lista prav v Dravski banovini prejela najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe glasov, in sicer 78,64\xc2\xa0% od vseh oddanih glasov. Glede na to, da je \xc5\xa1lo pri slovenskem delu JRZ za slovenski katoli\xc5\xa1ki politi\xc4\x8dni tabor, je bil to tudi najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe glasov, ki ga je prejel ta politi\xc4\x8dni tabor na katerih koli skup\xc5\xa1\xc4\x8dinskih volitvah na Slovenskem med obema svetovnima vojnama.'