b'\n_START_ARTICLE_\nKleomed\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKleomed je \xc5\xbeivel okoli leta 170 za Ptolemajem. Je avtor dela Teorija o kro\xc5\xbenih gibanjih nebesnih teles (\xce\x9a\xcf\x85\xce\xba\xce\xbb\xce\xb9\xce\xba\xce\xae \xce\xb8\xce\xb5\xcf\x89\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb1 \xce\xbc\xce\xb5\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x8e\xcf\x81\xcf\x89\xce\xbd: Kyklik\xc3\xa9 theor\xc3\xada mete\xc3\xb3ron). Delo je verjetno napisal nekje med sredino 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. in leta 400. V tej knjigi v dveh delih je podal znanje o nebesnih telesih v skladu s stoi\xc4\x8dno filozofijo. V delu je velikokrat dobesedno navajal Posidonija in je poleg razprave o nebesnih telesih obravnaval njegovo delo, stoletje pred njim. Navajal je tudi Aristotela, Piteasa, Arata, Eratostena in Hiparha._NEWLINE_Odkril je astronomsko refrakcijo. Ptolemaj je, \xc4\x8deprav z napa\xc4\x8dno razlago, izdelal prvi postopek dolo\xc4\x8ditve refrakcije iz opazovanj, kar pa ni mogel izvesti zaradi premajhne to\xc4\x8dnosti takratnih meritev._NEWLINE_Kot Posidonijev u\xc4\x8denec je Kleomed podal ve\xc4\x8d osnovnih kakovostnih zna\xc4\x8dilnosti loma svetlobe, kot je na primer ukrivljanje \xc5\xbearka v smeri pravokotno na prehod iz manj gostega v gostej\xc5\xa1e sredstvo, in predlagal, da se lahko zaradi loma v ozra\xc4\x8dju Sonce in njegova mavrica vidita tudi kadar je Sonce pod obzorjem.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje udarni krater Kleomed (Cleomedes) v severovzhodnem delu bli\xc5\xbenje strani Lune.'