b'\n_START_ARTICLE_\nMargareta II. Danska\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrincesa Margareta se je rodila 16. aprila 1940 v pala\xc4\x8di Amalienborg v K\xc3\xb8benhavnu kot prvi otrok prestolonaslednika Friderika, kasneje kralja Friderika IX, in prestolonaslednice Ingrid, kasneje kraljice Ingrid. Njen o\xc4\x8de je bil najstarej\xc5\xa1i sin takrat vladajo\xc4\x8dega kralja Kristjana X., medtem ko je bila njena mati edina h\xc4\x8der prestolonaslednika Gustava Adolfa, kasneje kralja Gustava. VI. Adolfa \xc5\xa0vedskega, in prestolonaslednice Margarete, vnukinje kraljice Viktorije. Rodila se je le en teden po nem\xc5\xa1ki okupaciji Danske._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8dena je bila 14. maja v cerkvi Holmen v K\xc3\xb8benhavnu. Princesini botri so bili: kralj Kristjan X. (stari o\xc4\x8de po o\xc4\x8detovi strani), dedni princ Knut (stric po o\xc4\x8detovi strani), princ Aksel (bratranec), kralj Gustav V. \xc5\xa0vedski (stari o\xc4\x8de njene matere), prestolonaslednik Gustav Adolf \xc5\xa0vedski (stari o\xc4\x8de po materni strani), Gustav Adolf \xc5\xa0vedski (stric po materni strani), princ Artur, vojvoda Connachtski in Strathearnski (o\xc4\x8de stare mame po materni strani)._NEWLINE_Ime Margareta je dobila po svoji pokojni stari materi po materni strani, prestolonaslednici Margareti \xc5\xa0vedski, ime Aleksandrina po stari materi po o\xc4\x8detovi strani, kraljici Aleksandrini, in ime Ingrid po svoji materi, prestolonaslednici Ingrid. Ker je bil njen stari o\xc4\x8de po o\xc4\x8detovi strani tudi kralj Islandije in je bila Margareta do leta 1944 islandska princesa, je dobila islandsko ime \xc3\x9e\xc3\xb3rhildur (Torhildur)._NEWLINE_Leta 1994, ko je bila Margareta stara \xc5\xa1tiri leta, se je rodila njena prva sestra Benedikta. Princesa Benedikta se je kasneje poro\xc4\x8dila s princem Rihardom Saynsko-Wittgensteinsko-Berlebur\xc5\xa1kim (1934-2017), s katerim je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivela v Nem\xc4\x8diji. Njena druga sestra princesa Ana-Marija se je rodila leta 1946. Ana-Marija se je kasneje poro\xc4\x8dila s kraljem Konstantinom II. Gr\xc5\xa1kim in sedaj \xc5\xbeivi v Gr\xc4\x8diji._NEWLINE_Margareta in njene sestre so odrasle v apartmajih pala\xc4\x8de Friderika VIII. v Amalienborgu in v pala\xc4\x8di Fredensborg na severni Zelandiji. Ve\xc4\x8dino poletnih po\xc4\x8ditnic je pre\xc5\xbeivela s kraljevsko dru\xc5\xbeino na poletni rezidenci njenih star\xc5\xa1ev v pala\xc4\x8di Gr\xc3\xa5sten na ju\xc5\xbeni Jutlandiji. Kralj Kristjan X. je umrl 20. aprila 1947 in Margaretin o\xc4\x8de je nasledil prestol kot kralj Friderik IX.\n_START_SECTION_\nPrestolonaslednica\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu njenega rojstva so se na prestol Danske lahko povzpeli le mo\xc5\xa1ki zaradi sprememb v nasledstvenih zakonih, uveljavljenih leta 1850, ko je bila podru\xc5\xbenica rodbine Gl\xc3\xbccksburg izbrana za nasledstvo prestola. Ker ni imela bratov, se je domnevalo, da bo njen stric princ Knut nekega dne prevzel prestol._NEWLINE_Proces spreminjanja ustave se je za\xc4\x8del leta 1947, nedolgo po tem, ko je njen o\xc4\x8de zasedel prestol in je postalo jasno, da kraljica Ingrid ne bo imela ve\xc4\x8d otrok. Za\xc4\x8detek zapletenega procesa spreminjanje ustave je pripomogla priljubljenost Friderika in njegovih h\xc4\x8dera ter \xc4\x8dedalje bolj pomembna vloga \xc5\xbeensk v danskem \xc5\xbeivljenju. Zakon je zahteval, da je predlog sprejet pri dveh zaporednih parlamentih in nato na referendumu, ki se je zgodil 27. marca 1953. Nov zakon o dedovanju je dovolil nasledstvo \xc5\xbeenske na prestol le, \xc4\x8de ni imela brata. Princesa Margareta je tako postala prestolonaslednica._NEWLINE_Na svoj osemnajsti rojstni dan 16. aprila 1958 je Margareta dobila sede\xc5\xbe v dr\xc5\xbeavnem svetu. V odsotnosti kralja je nato vodila seje sveta._NEWLINE_Leta 1960 je skupaj s princesami \xc5\xa0vedske in Norve\xc5\xa1ke odpotovala v ZDA, ki je vklju\xc4\x8deval obisk Los Angelesa in Paramount Studios, kjer je sre\xc4\x8dala \xc5\xa1tevilne zvezdnike, vklju\xc4\x8dno z Deanom Martinom, Jerryjem Lewisom in Elvisom Presleyem.\n_START_SECTION_\nIzobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nMargareta se je izobra\xc5\xbeevala na zasebni \xc5\xa1oli N. Zahl\xc3\xa9 v K\xc3\xb8benhavnu, kjer je leta 1959 tudi diplomirala. Eno leto je pre\xc5\xbeivela v internatu North Foreland Lodge za dekleta v Hampshireu, Angliji in kasneje \xc5\xa1tudirala prazgodovinsko arheologijo na kolid\xc5\xbeu Girton v Cambridgu med letoma 1960 in 1961, politologijo na univerzi Aarhusmed med letoma 1961 in 1962, leta 1963 je bila na Pari\xc5\xa1ki univerzi in leta 1965 je bila na Londonski \xc5\xa1oli za ekonomijo. Bila je "fellow" dru\xc5\xa1tva starinarjev v Londonu._NEWLINE_Kraljica Margareta teko\xc4\x8de govori dan\xc5\xa1\xc4\x8dino, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dino in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in ima omejeno znanje fer\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nPoroka\n_START_PARAGRAPH_\nPrincesa Margareta se je 10. junija 1967 poro\xc4\x8dila s francoskim diplomatom, grofom Henrijem de Labordom de Monpezatom v cerkvi Holmen v K\xc3\xb8benhavnu. Henrik je pridobil naziv "njegova kraljeva visokost prince Henrik Danski" zaradi svoje nove pozicije kot soprog prestolonaslednice na danski prestol. Poro\xc4\x8dena sta bila ve\xc4\x8d kot petdeset let do njegove smrti 13. februarja 2018._NEWLINE_Margareta je svojega prvega otroka rodila 26. maja 1968. Po tradiciji se danski kralji imenujejo ali Friderik ali Kristjan. Odlo\xc4\x8dila se je, da to ohrani, in prevzela polo\xc5\xbeaj Kristjana ter tako poimenovala svojega najstarej\xc5\xa1ega sina Friderik. Njen drugi sin Joahim se je rodil 7. junija 1969.\n_START_SECTION_\nNasledstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po tem, ko je kralj Friderik IX. podal svoj novoletni nagovor narodu na prelomu leta 1971/72, je zbolel. Ob njegovi smrti 14 dni pozneje ga je Margareta nasledila na prestolu in postala prva \xc5\xbeenska danska vladarica po novem zakonu o dedovanju. En dan kasneje, 15. januarja 1972, jo je predsednik vlade Jens Otto Krag z balkona pala\xc4\x8de Christiansborg razglasil za kraljico. Kraljica Margareta II. se je odpovedala vsem prej\xc5\xa1njim nazivom monarhov razen naziva Danski, zato je njen naslov po milosti Bo\xc5\xbeji kraljica Danske (dansko: Margrethe den Anden, af Guds N\xc3\xa5de Danmarks Dronning). Kraljica si je izbrala geslo: Bo\xc5\xbeja pomo\xc4\x8d, ljubezen ljudstva, mo\xc4\x8d Danske._NEWLINE_V svojem prvem nagovoru ljudem je kraljica Margareta II. dejala:_NEWLINE_Moj ljubljeni o\xc4\x8de, na\xc5\xa1 kralj, je mrtev. Delo, ki ga je moj o\xc4\x8de izvajal skoraj 25 let, zdaj po\xc4\x8diva na mojih ramenih. Molim k Bogu, da mi da pomo\xc4\x8d in mo\xc4\x8d za izvajanje te\xc5\xbeke dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Naj je zaupanje, ki je bilo dano o\xc4\x8detu, dodeljeno tudi meni._NEWLINE_Kralji\xc4\x8dine glavne naloge so, da predstavlja kraljestvo v tujini in da je povezovalna figura doma, sprejema tuje veleposlanike ter nagrajuje priznanja in medalje. Kraljica opravlja slednjo nalogo s sprejetjem vabila na odprtje razstave, udele\xc5\xbeil obletnice, slovesno mostove, itd._NEWLINE_Kot neizvoljeni javni uslu\xc5\xbebenec, kraljica ne sodeluje v politi\xc4\x8dnih strankah in ne izra\xc5\xbea svojih politi\xc4\x8dnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d. \xc4\x8ceprav ima pravico do glasovanja, se je odlo\xc4\x8dila, da tega ne stori, da bi se izognili videzu pristranskosti.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje in interesi\n_START_PARAGRAPH_\nUradni rezidenci kraljice in princa sta pala\xc4\x8da Amalienborg v K\xc3\xb8benhavnu in pala\xc4\x8da Fredensborg. Njuna poletna rezidenca je pala\xc4\x8da Gr\xc3\xa5sten blizu S\xc3\xb8nderborga, nekdanji dom kralji\xc4\x8dine matere, kraljice Ingrid, ki je umrla leta 2000._NEWLINE_Margareta je izurjena slikarka in je \xc5\xbee ustvarila veliko umetni\xc5\xa1kih predstav v preteklih letih. Njene ilustracije, ki so izdane pod psevdonimom Ingahild Grathmer, so bile uporabljene za dansko izdajo Gospodarja prstanov, ki jih je bila spodbujena ilustrirati v za\xc4\x8detku 1970ih. Sama jih je poslala J. R. R. Tolkienu, ki je bil presene\xc4\x8den nad podobnostjo risb z njegovim slogom. Margaretine risbe je britanski umetnik Eric Fraser na novo prerisal v prevodu objavljenem leta 1977 in ponovno izdanem leta 2002. Leta 2000 je ilustrirala pesni\xc5\xa1ko zbirko njenega mo\xc5\xbea Henrika, Cantabile. Je tudi izpopolnjena prevajalka in dejano je, da je sodelovala v danskem prevodu Gospodarja prstanov. Njena druga spretnost je kostumografija, saj je oblikovala kostume za produkcijo Ljudska pravljica, ki jo je pripravil Kraljevi danski balet, in za film De Vilde svaner (Divji labodi) Petra Flintha iz leta 2009. Oblikuje si tudi lastne obleke in je znana po svoji barviti in v\xc4\x8dasih ekscentri\xc4\x8dni izbiri obla\xc4\x8dil. The Guardian jo je marca 2013 uvrstil za eno od petdeset najbolje oble\xc4\x8deni ljudi starej\xc5\xa1i od 50 let._NEWLINE_Margareta je veri\xc5\xbena kadilka in je znana po tej navadi. Danski \xc4\x8dasopis B.T. je 23. novembra 2006 poro\xc4\x8dal o obvestilu iz kraljevega dvora, v katerem je navedeno, da bo kraljica v prihodnje kadila le v zasebnosti.\n_START_SECTION_\nOdlikovanja in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2001 je prejela zlati \xc4\x8dastni znak svobode Republike Slovenije z naslednjo utemeljitvijo:\xc2\xa0\xc2\xbbza zasluge pri utrjevanju prijateljskih meddr\xc5\xbeavnih odnosov med Republiko Slovenijo in Kraljevino Dansko\xc2\xab.'