b'\n_START_ARTICLE_\nPropen\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPri sobni temperaturi in atmosferskem tlaku je brezbarven plin s \xc5\xa1ibkim, vendar neprijetnim vonjem. Je bolj hlapen kot propan in ima zato ni\xc5\xbeje vreli\xc5\xa1\xc4\x8de. Ker molekula ne vsebuje nobene zelo polarne vezi in ima zmanj\xc5\xa1ano simetrijo (to\xc4\x8dkovna skupina C\xe2\x82\x85), ima majhen dipolni moment._NEWLINE_Propen ima enako empiri\xc4\x8dno formulo kot ciklopropan, vendar se od njega razlikuje po strukturi vezi. Spojini sta torej strukturna izomera.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPropen se v naravi pojavlja kot stranski proizvod vegetacije in fermentacijskih procesov. Vesoljsko plovilo vesoljsko plovilo Cassini je s spektroskopijo odkrilo sledove propena tudi v ni\xc5\xbejih plasteh ozra\xc4\x8dja Saturnove lune Titana.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nPropen je za etenom druga najpomembnej\xc5\xa1a surovina v petrokemijski industriji, iz katerega se proizvajajo \xc5\xa1tevilni proizvodi. Skoraj dve tretjini se ga predela v polipropilen, ki je surovina za proizvodnjo folij, embala\xc5\xbee, pokrov\xc4\x8dkov in druge proizvode. Leta 2008 je svetovna trgovina s propenom dosegla vrednost preko 90 milijard dolarjev._NEWLINE_Propen in benzen se po kumenskem postopku pretvorita v aceton in fenol. Uporablja se tudi za proizvodnjo izopropanola (propan-2-ol), akrilonitrila, propilen oksida (epoksipropan) in epiklorohidrina.\n_START_SECTION_\nReakcije\n_START_PARAGRAPH_\nPropen se obna\xc5\xa1a podobno kot drugi alkeni. Adicijske reakcije potekajo \xc5\xbee pri sobni temperaturi. Vzrok za to je relativno \xc5\xa1ibka dvojna vez, ki je \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a od dveh enojnih vezi. Za propen zna\xc4\x8dilne reakcije so polimerizacija, oksidacija, halogeniranje in hidrohalogeniranje, alkilacija, hidratacija, oligomerizacija in hidroformiliranje._NEWLINE_V reakciji z N-bromosukcinimidom (NBS) tvori 2-bromopropen (CH\xe2\x82\x82=CBr-CH\xe2\x82\x83). Uporaba NBS namesto bromovodikove kisline omogo\xc4\x8da substitucijo vodikovega atoma na ogljiku ob dvojni vezi namesto adicije vodika in broma na dvojno vez, ki poteka pri hidrohalogeniranju.\n_START_SECTION_\nVpliv na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nPropen nastaja v naravi z vegetacijo, predvsem nekaterih drevesnih vrst. Pojavlja se tudi v gozdnih po\xc5\xbearih, cigaretnem dimu, izpu\xc5\xa1nih plinih motorjev z notranjim zgorevanjem in letalskih motorjev in kot ne\xc4\x8disto\xc4\x8da v nekaterih plinih za ogrevanje. Koncentracije propena v pode\xc5\xbeelskem zraku so v obmo\xc4\x8dju 0,1-4,8 ppb (delov na milijardo), v mestnem 4-10,5 ppb in v vzorcih industrijskega zraka 7-260 ppb._NEWLINE_Maksimalna dovoljena koncentracija (MDK) propena v zraku, za katero se domneva, da pri osem urni izpostavljenosti dnevno nima vpliva na zdravje delavca, je 500 ppm. Propen se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med hlapne organske spojine in nevarne onesna\xc5\xbeevalce zraka. Zaradi kratkega razpolovnega \xc4\x8dasa je njegovo kopi\xc4\x8denje malo verjetno._NEWLINE_Pri vdihavanju ima majhno akutno toksi\xc4\x8dnost. Vdihavanje ima lahko anestetske u\xc4\x8dinke in pri visokih koncentracijah povzro\xc4\x8di nezavest. Meja zadu\xc5\xa1itve za \xc4\x8dloveka je pribli\xc5\xbeno desetkrat vi\xc5\xa1ja (23\xc2\xa0%) od spodnje meje vnetljivosti.\n_START_SECTION_\nRavnanje\n_START_PARAGRAPH_\nPropan se obi\xc4\x8dajno shranjuje v teko\xc4\x8dem stanju pod tlakom ali v plinastem stanju pri sobni temperaturi v presku\xc5\xa1enih in odobrenih tla\xc4\x8dnih posodah. Ker je hlapen in vnetljiv, se mora z njim temu primerno ravnati. Med nalaganjem, razlaganjem, priklapljanjem in odklapljanjem morajo biti izklopljene vse naprave, ki bi lahko povzro\xc4\x8dile v\xc5\xbeig.\n_START_SECTION_\nVpliv na zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nPropen deluje na osrednji \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem kot depresant, zato lahko prekomerna izpostavljenost povzro\xc4\x8di sprostitev in izgubo spomina, ki se nadaljuje z nezavestjo in celo smrtjo. Mehanizem je enak kot pri prevelikem odmerku benzodiazepina. Namerno vdihavanje lahko povzro\xc4\x8di smrt zaradi zadu\xc5\xa1itve.'