b'\n_START_ARTICLE_\nMozela\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Mosella izhaja iz keltskega imena Moseal, preko latinske Mosella, pomanj\xc5\xa1evalnica Mosa, latinski opis Meuse pa se uporablja vzporedno z Mosele. Torej Mosella je \xc2\xbbMala Meuse\xc2\xab._NEWLINE_Mozela je prvi zabele\xc5\xbeil Tacit v 13 knjigi Annali  in v 4 knjigi Zgodovina._NEWLINE_Rimski pesnik Decimius Magnus Ausonius je opisal to literarno temo \xc5\xbee v 4. stoletju. V svoji pesmi iz leta 371, ki se imenuje Mosella in je iz\xc5\xa1la v 483 heksametrih, ta pesnik pozne antike in u\xc4\x8ditelj na dvoru v Trierju (Kaiserhof), opisuje potovanje iz Bingena \xc4\x8dez hribovje Hunsr\xc3\xbcck do Mozele in potem sledi poti v Trier po cesti imenovani po njem, Via Ausonius. Avzonij opisuje cveto\xc4\x8do in bogato pokrajino ob reki in v dolini Mozeli, zahvaljujo\xc4\x8d politike njegovih rimskih vladarjev._NEWLINE_Reka je nato dala ime dvema francoskima departmajema: Moselje in Meurthe-et-Moselle.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nIzvir Mozele je na 715 m nadmorske vi\xc5\xa1ine na Col de Bussang na zahodnih pobo\xc4\x8djih Ballon d\'Alsace v Vogezih. Po 544 kilometrih se izliva v Ren pri Deutsches Eck v Koblenzu na nadmorski vi\xc5\xa1ini 59 metrov. Dol\xc5\xbeina reke v Franciji je 314 kilometrov, 39 kilometrov tvori mejo med Nem\xc4\x8dijo in Luksemburgom in 208 kilometrov te\xc4\x8de izklju\xc4\x8dno v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Mozela te\xc4\x8de skozi regijo Lorena, zahodno od Vogezov. Nizvodno v Nem\xc4\x8diji, dolina Mozele predstavlja delitev med hribovji Eifel in Hunsr\xc3\xbcck._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dni pretok Mozele na ustju je 328 m\xc2\xb3 / s, zaradi \xc4\x8desar je drugi najve\xc4\x8dji pritok Rena, za reko Aarej s 560 m\xc2\xb3 / s in je ve\xc4\x8dja kot sta Majna in Neckar.\n_START_SECTION_\nOdseki reke\n_START_PARAGRAPH_\nOdsek Mozele od francosko-nem\xc5\xa1ko-luksembur\xc5\xa1ke tromeje do soto\xc4\x8dja z reko Saar blizu Konza tik pred Trierjem je v Nem\xc4\x8diji znan (geografsko napa\xc4\x8dno) kot Zgornja Mozela. Odsek od Trier do P\xc3\xbcndericha je Srednja Mozela, odsek med P\xc3\xbcnderichom in izlivom v Koblenzu kot Spodnja Mozela ali terasasta Mozela (Terrassenmosel). Zna\xc4\x8dilnost Srednje in Spodnje Mozele so njeni \xc5\xa1iroki meandri zarezani globoko v vi\xc5\xa1avje Renskega masiva, od katerih je najbolj presenetljiv Cochemer Krampen med Bremmom in Cochemom. Zna\xc4\x8dilne so tudi njene vinogradni\xc5\xa1ke terase._NEWLINE_Od tromeje Mozela zaznamuje celotno obmo\xc4\x8dje Posarje-Luksemburg.\n_START_SECTION_\nPore\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nPore\xc4\x8dje Mozele obsega 28,286\xc2\xa0km\xc2\xb2. Francoski del obsega 15,360\xc2\xa0km\xc2\xb2, kar je pribli\xc5\xbeno 54 odstotkov celotnega pore\xc4\x8dja. Nem\xc5\xa1ki del Porenje-Pfal\xc5\xa1ka je 6,980\xc2\xa0km\xc2\xb2, Posarje 2.569\xc2\xa0km\xc2\xb2, Luksemburg 2521\xc2\xa0km\xc2\xb2, Valonija (Belgija) 767\xc2\xa0km\xc2\xb2 in Severno Porenje-Vestfalija, 88\xc2\xa0km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nPritoki\n_START_PARAGRAPH_\nTrije najve\xc4\x8dji pritoki Mozele so Meurthe, Saar in Sauer. Meurthe te\xc4\x8de v zgornjem toku Mozele, dokler vanjo ne prite\xc4\x8de Meuse in jo prevzame. Vendar pa Meuse da malo ve\xc4\x8d vode kot Meurthe na soto\xc4\x8dju. Saar je najve\xc4\x8dji od vseh pritokov (78,2 m\xc2\xb3 / s), kot tudi najdalj\xc5\xa1i (246\xc2\xa0km). Sauer je najve\xc4\x8dji levi pritok in odmaka regiji na obeh straneh meje, nem\xc5\xa1ko in luksembur\xc5\xa1ko. Najve\xc4\x8dji pritok glede na Mozelo na soto\xc4\x8dju je Moselotte, ker je pribli\xc5\xbeno 40% ve\xc4\x8dja po prostorninskem toku in predstavlja glavno vejo sistema Mozela. Na ustju Mozela prina\xc5\xa1a 328 m\xc2\xb3 / s vode v Ren, ko prete\xc4\x8de 544\xc2\xa0km._NEWLINE_Pritoki z leve: Madon, Terrouin, Esch, Rupt de Mad, Orne, Fensch, Gander, Syre, Sauer, Kyll, Salm, Lieser, Alf, Endert, Brohlbach, Elz._NEWLINE_Pritoki z desne: Moselotte, Vologne, Meurthe, Seille, Saar, Olewiger Bach, Avelsbach, Ruwer, Feller Bach, Dhron, Ahringsbach, Kautenbach, L\xc3\xbctzbach, Flaumbach, Altlayer Bach, Baybach, Ehrbach.\n_START_SECTION_\nHribovja\n_START_PARAGRAPH_\nOd Trierja dolvodno Mozela lo\xc4\x8duje dva sredogorska hrbta Eifel (na severozahodu) in Hunsr\xc3\xbcck (proti jugovzhodu).\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nVogezi, hribovje v katerem izvira Mozela, so nastali pred pribli\xc5\xbeno 50 milijoni let. V obdobjih miocen in pliocen je starodavna Mozela (Urmosel) \xc5\xbee bila pritok starodavnega Rena (Ur-Rhein). Ko se je v kvartarju Renski masiv po\xc4\x8dasi pove\xc4\x8deval, so bili oblikovani okljuki Mozele med Trierjem in kotlino Neuwied.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMozela je bila pri Rimljanih znana z imenom Flumen Musalla (v Tabula Peutingeriana),  reko pa je romantiziral tudi pesnik Avzonij okoli leta 371. Od leta 1815 je Mozela oblikovala mejo med Velikim vojvodstvom Luksemburg in Prusijo (Nem\xc5\xa1ko cesarstvo leta 1871)._NEWLINE_V zakonu o ratifikaciji pogodbe vzpostavljene z E. S. P. J. iz 10. aprila 1952, v 2. \xc4\x8dlenu francoska vlada za\xc4\x8dne, pred vzpostavitvijo skupnega trga, pogajanja z zadevnimi vladami, da bi dosegli hitro izvedbo regulacije Mozele med Thionvillom in Koblenzom\xc2\xab._NEWLINE_Reka je bila regulirana med Metzom in Thionvilleom, preko kanala odprtega leta 1964. Pri otvoritvi so sodelovali vojvodinja Charlotte Luksembur\xc5\xa1ka, Zvezni nem\xc5\xa1ki kancler Konrad Adenauer in njihov gostitelj, general de Gaulle, predsednik Francije._NEWLINE_Na Mozeli, na mestu francosko-nem\xc5\xa1ko-luksembur\xc5\xa1ke tromeje, je bil leta 1992 podpisan  schengenski sporazum, ki dolo\xc4\x8da prost pretok blaga in ljudi v Evropski skupnosti.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDolina Mozele med Metzom in Thionvilleom je industrijsko obmo\xc4\x8dje, kjer izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo premog in proizvajajo jeklo._NEWLINE_Dolina Mozela slovi po \xc4\x8dudovitih razgledih in odli\xc4\x8dnem vinu. Je najbolj znana nem\xc5\xa1ka vinska regija, medtem ko se luksembur\xc5\xa1ka vinorodna de\xc5\xbeela imenuje Mozela Luxembourgeoise in francoska AOC Moselle. Najbolj znani med vini so rizling, elbling, rizvanec, kerner in auxerrois. Nem\xc5\xa1ki del Mozele je \xc5\xa1e posebej priljubljena turisti\xc4\x8dna destinacija.\n_START_SECTION_\nPlovnost\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni je Francija pritiskala naj Mozela postane plovna za ve\xc4\x8dje ladje, da bi lahko povezali industrijske predele Lorene. Ko so leta 1955 prebivalci v Posarju glasovali za priklju\xc4\x8ditev k Zahodni Nem\xc4\x8diji, je Francija zahtevala kot \xc2\xbbnadomestilo\xc2\xab\xc2\xa0nadgradnjo Mozele. 27. oktobra 1956 so sklenili \xc2\xbbpogodbo o Mozeli\xc2\xab\xc2\xa0med Nem\xc4\x8dijo in Luksemburgom za regulacijo Mozele in priznali, da Nem\xc4\x8dija v zameno podalj\xc5\xa1a \xc2\xbbGrand Canal d\'Alsace\xc2\xab\xc2\xa0na Zgornjem Renu namesto raz\xc5\xa1iritve kanala preko Breisacha. Leta 1958 so se dela za\xc4\x8dela in 26. maja 1964 je bila Mozela uradno odprta od Metza do Koblenz kot glavna pot za ladijski promet s 14 zapornicami. Francija jo je leta 1979 podalj\xc5\xa1ala do Neuves-Maisonsa. S tem so nadgradili 394\xc2\xa0km v Mozele s skupno 28 zapornicami. V letih od 1992 do 1999 je bila plovna pot poglobljena od 2,7 do 3,00 m, kar omogo\xc4\x8da 1500-tonskih tovornim uporabljati reko, zmogljivost se je tako pove\xc4\x8dala za 20%. Plovni del reke ima \xc5\xa1irino do 40 metrov, ve\xc4\x8d v zavojih. Mednarodna ladijska policija za Mozelo (IMK), ustanovljena leta 1962 s sede\xc5\xbeem v Trierju, je odgovorna za plovbo. Zakon o tem je veljaven v vseh treh sodelujo\xc4\x8dih dr\xc5\xbeavah, torej od Metza do Koblenza._NEWLINE_Danes po Mozeli vozijo tovorne ladje dalj\xc5\xa1e od 110 m od Rena v Koblenzu do Neuves-Maisonsa, ju\xc5\xbeno od Nancyja in manj\xc5\xa1e ladje, ki se priklju\xc4\x8dujejo iz drugih delov Francije preko Canal de l\'Est in Canal de la Marne au Rhin. Zapornice so: Koblenz, Lehmen, M\xc3\xbcden, Fankel, Sankt Aldegund, Enkirch, Zeltingen, Wintrich, Detzem, Trier, Grevenmacher, Palzem, Apach, K\xc5\x93nigsmacker, Thionville, RICHEMONT, Talange, Metz, Ars-sur-Moselle Pagny-sur-Moselle, Bl\xc3\xa9nod-l\xc3\xa8s-Pont-\xc3\xa0-Mousson, Custines, Pompej, Aingeray, Fontenoy-sur-Moselle, Toul, Villey-le-Sec, in Neuves-Maisons._NEWLINE_Tovor ve\xc4\x8dinoma preva\xc5\xbeajo vla\xc4\x8dilci. Gorvodni tovor v glavnem sestavljajo gorivo in rude, dolvodno so glavni proizvodi jekleni izdelki, prod in kamen. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so: Trier, Zell, Mertert, Thionville, Metz in Frouard. Poleg tega obstajajo tudi izletni\xc5\xa1ke ladje za turiste, ki vozijo med vinskimi vasmi in manj\xc5\xa1imi mesti v Srednji in Spodnji Mozeli. Obstaja tudi jadranje ali \xc5\xa1portne marine v naslednjih mestih: Koblenz, Winningen, Brodenbach, Burgen, L\xc3\xb6f, Hatzenport, Senheim, Treis, Traben-Trarbach, Kues, Neumagen, P\xc3\xb6lich, Schweich, Trier in Konz. Mozela je povezana z bli\xc5\xbenjim Toulom preko Canal de la Marne au-Rhin ter z Meuse, Sa\xc3\xb4no in R\xc3\xb4no.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi dolino Mozele te\xc4\x8de Mozelska vinska cesta in Mozelska kolesarska pot, ki se lahko prevozita od Metza v Franciji prek Trierja do Koblenza na razdalji 311 kilometrov. Med Koblenzom in Trierjem velik del te\xc4\x8de po trasi stare \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, dale\xc4\x8d od hrupa in dima motornih vozil. Vsako leto na nedeljo po binko\xc5\xa1tih je 140 kilometrov ceste med Schweichom in Cochemom tudi zaprta za avtomobile kot del Mozela Happy Day._NEWLINE_Ve\xc4\x8d pomembnih gradov in razvalin krasi vi\xc5\xa1ine nad dolino Mozele, mnogi so vidni na izletu z ladjo._NEWLINE_Leta 1910 je bila urejena tudi planinska pot dolga 185 kilometrov na strani Eifela in 262 kilometrov na strani Hunsr\xc3\xbccka. Nenavadna pohodna pot poteka od Ediger-Ellerja preko Calmont poti do Bremma skozi najve\xc4\x8dje terasaste vinograde v Evropi._NEWLINE_Pred izgradnjo pregrad je bila Mozela priljubljena pot za kajake, kar je razlog, zakaj ima veliko jezov urejen prehod za ladje. Reko danes \xc5\xa1e vedno uporabljajo kanuisti, \xc5\xa1e posebej v \xc4\x8dasu teden dni trajajo\xc4\x8dega letnega zaprtja zapornic, ko ni dovoljen noben komercialni ladijski promet._NEWLINE_V aprilu 2014 je bila odprta Mozelska pohodna pot, 365\xc2\xa0km dolga, od Perl v Zgornji Mozeli do Koblenza. \xc5\xa0tevilne so tudi \xc2\xbbpartnerske poti\xc2\xab, tako imenovane stranske veje in \xc2\xbbsanjske poti\xc2\xab\xc2\xa0(Traumpfade), ki \xc5\xa1irijo pohodni\xc5\xa1tvo v dolini Mozele._NEWLINE_Pri zapornici Koblenz Mosellum ponuja razstave o selitvi rib v Mozeli, kot tudi ekologiji vode, plovbi in elektri\xc4\x8dni energiji. Z izgradnjo informacijskega centra so odprli najsodobnej\xc5\xa1o ribjo lestev ob Mozeli.\n_START_SECTION_\nMozelski skrilavec\n_START_PARAGRAPH_\nMozelski skrilavec (Moselschiefer) je blagovna znamka za proizvodnjo in trgovino s skrilavcem iz ob\xc4\x8din Mayen, Polch, M\xc3\xbcllenbach, Trier in njegovo okolico. Danes samo izdelki iz rudnikov stre\xc5\xa1nega skrilavca v Katzenbergu in Margareta v Mayenu nosijo ime Mozelski skrilavec. Ime izhaja iz zgodovinske transportne poti za ta skrilavec ob Mozeli v Spodnjem Renu.\n_START_SECTION_\nV literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nV 20. stoletju je reko in folkloro ter lokalno zgodovino mest ob njenih bregovih opisal britanski potopisec Roger Pilkington. V zgodbi, "Sedem \xc5\xa0vabov" bratov Grimm, in govori o \xc5\xa0vabih, ki posku\xc5\xa1ajo pre\xc4\x8dkati Mozelo in se zaradi nerazumevanja lokalnega jezika vsi utopijo.'