b'\n_START_ARTICLE_\nKorintski slog\n_START_PARAGRAPH_\nKorintski slog ali korintski red je eden od slogov v klasi\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki arhitekturi z zna\xc4\x8dilnimi stebri s 24 kanelurami in bazo kot jonski, ki ji je dodana kvadratna plo\xc5\xa1\xc4\x8da plinta s kapitelom, oblikovanim kot ko\xc5\xa1ara s stiliziranimi listi akanta._NEWLINE_Menijo, da si je korintski slog izmislil kipar Kalimah (Callimachus), ki je bil navdu\xc5\xa1en nad videzom posvetne ko\xc5\xa1are, ki je bila zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena na grobu mladega dekleta. Po Vitruviju je bila pletena ko\xc5\xa1ara prepletena z rastlino akant, ki je tu zrasla, tako da je svoje liste prepletla s ko\xc5\xa1aro._NEWLINE_Korintski kapitel je obogatena razli\xc4\x8dica jonskega kapitela, \xc4\x8deprav so jonski detajli, kot so volute, precej ne\xc5\xbenej\xc5\xa1i in manj\xc5\xa1i ter postavljeni na vogalih glede na izra\xc5\xbeene izvirne detajle korintskega kapitela, kot so stilizirani akantovi listi. Listi akanta na korintskem kapitelu so razli\xc4\x8dno izra\xc5\xbeeni v razli\xc4\x8dnih kulturah gradnje._NEWLINE_V primerjavi z dorskim in jonskim kapitelom korintski nima vrat, ampak samo prstanasto astragalno profilacijo ali trak, ki oblikuje osnovo kapitela kot konotacijo na legendarno opisano ko\xc5\xa1aro._NEWLINE_Korintski steber je skoraj vedno kaneliran. \xc4\x8ce ni, morajo za to biti dobri razlogi (obi\xc4\x8dajno so finan\xc4\x8dni). Na korintskih stebrih so kanelure v\xc4\x8dasih tudi okra\xc5\xa1ene._NEWLINE_V svojih sorazmerjih je korintski steber podoben jonskemu, a je lahko vitkej\xc5\xa1i. V bistvu se najbolj razlikuje po izvirnem kapitelu. Abak nad kapitelom ima vdolbljene stranice, da bi se prilegal zvitim vogalom kapitela, na osi vsake stranice ima lahko tudi rozeto._NEWLINE_Arhitrav je razdeljen na dva ali tri dele, ki so lahko enaki ali imajo zanimiva razmerja med seboj. Nad obi\xc4\x8dajno nedekoriranim arhitravom sedi friz, ki je lahko bogato skulpturiran s teko\xc4\x8dim oblikovanjem. Nad njim je profilacija glavnega venca podobna jonskemu slogu. \xc4\x8ce je glavni venec zelo globok, je lahko okrepljen z ornamentalnimi re\xc5\xa1etkami, postavljenimi v seriji pod glavnim vencem._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i korintski steber je Apolonov tempelj v Basi v Arkadiji iz okoli 450\xe2\x80\x93420 pr. n. \xc5\xa1t. Korintski steber v tem templju ni bil del nobenega sloga, na zunanji strani je sicer v dorskem slogu in jonskem znotraj cele. En korintski steber je nedoumljivo prosto stal v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du cele. Arheologi \xc5\xa1e vedno razpravljajo o njegovem namenu. Po eni teoriji je bil steber mogo\xc4\x8de neka vrsta "posvetnega stebra"._NEWLINE_Najbolj znani korintski templji so: Olimpiejon v Atenah, tempelj v Tegeji in drugi._NEWLINE_V helenisti\xc4\x8dni dobi so ga pogosto uporabljali, v rimski dobi pa je prevladoval zaradi svoje dekorativnosti (npr. Avgustov tempelj v Puli)._NEWLINE_Rimljani so ga kombinirali z jonskim stebrom in tako ustvarili tako imenovani kompozitni slog.\n_START_SECTION_\nGr\xc5\xa1ki korintski slog\n_START_PARAGRAPH_\nKorintski slog se imenuje po starogr\xc5\xa1ki mestni dr\xc5\xbeavici Korint, ki je bila v tem obdobju zelo pomembna. Po arhitekturnem zgodovinarju Vitruviju je steber oblikoval kipar Kalimah, verjetno Aten\xc4\x8dan, ki je narisal akantove liste, ki rastejo okoli votivne ko\xc5\xa1are. Najzgodnej\xc5\xa1o uporabo je mogo\xc4\x8de zaslediti v poznem klasi\xc4\x8dnem obdobju (430\xe2\x80\x93323 pr. n. \xc5\xa1t.). Najzgodnej\xc5\xa1i korintski kapitel so na\xc5\xa1li v Apolonovem templju v Basi, datiran v 427 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nRimski korintski slog\n_START_PARAGRAPH_\nPrecej bolj je bil korintski slog raz\xc5\xa1irjen v starorimski arhitekturi, \xc4\x8de omenimo samo nekatere, na primer tempelj Marsa Ultorja v Avgustovem forumu (2. st.) , uporabljen je bil v ju\xc5\xbeni Galiji na Maison Carree v Nimesu in primerljiv je v Vienne, Is\xc3\xa8re._NEWLINE_Druge prvovrstne primere je opisal  Mark Wilson Jones: ni\xc5\xbeji slog v baziliki Ulpijcev in Trajanov slavolok v Anconi (oba v \xc4\x8dasu vladanja Trajana, 98\xe2\x88\x92117 n. \xc5\xa1t. Fokasov steber (ponovno postavljen v pozni antiki, sicer iz 2. stoletja) in Bakhusov tempelj v Baalbeku (okoli leta 150). _NEWLINE_Razmerje (proporc) je zna\xc4\x8dilnost korintskega sloga: \xc2\xbbSkladna integracija dimenzij in razmerij v skladu z na\xc4\x8deli simetrije\xc2\xab\xc2\xa0je zapisal Mark Wilson Jones, ki ugotavlja, da je razmerje med skupno vi\xc5\xa1ino stebra proti vi\xc5\xa1ini trupa 6\xc2\xa0: 5, tako da je sekundarno celotna vi\xc5\xa1ina stebra s kapitalom pogosto mnogokratnik 6 rimskega \xc4\x8devlja, medtem ko je vi\xc5\xa1ina stebra samega ve\xc4\x8dkratnik 5. V razmerjih je korintski steber podoben jonskemu, \xc4\x8deprav je bolj vitek in izstopa s svojim zna\xc4\x8dilnim klesanim kapitelom. Abak na kapitelu ima konkavno obliko v skladu z zaobljenimi koti kapitela in lahko z rozeto v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vsake stranice. Korintske stebre so postavili na najvi\xc5\xa1ji nivo rimskega Koloseja, ker najmanj dr\xc5\xbeijo te\xc5\xbeo in imajo tudi vitko razmerje debeline proti vi\xc5\xa1ini. Njihova vi\xc5\xa1ina/\xc5\xa1irina je pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0: 1. _NEWLINE_Razli\xc4\x8dica je slog Tivoli, ki ga najdemo v templju Veste v Tivoliju. Tivolski slog je korintski kapitel, ki ima dve vrsti akantov,  njegov abak je okra\xc5\xa1en s \xc5\xa1irokimi vzorci fleuron v obliki cvetov hibiskusa z izrazitimi spiralnimi pesti\xc4\x8di. \xc5\xbdlebi\xc4\x8di stebra imajo ravne vrhove. Friz vsebuje girlando s sadjem (feston) med bukranijem (bukranijski friz z lobanjami). Nad vsako girlando je rozeta. Venec nima obogatenega vodoravnega nosilca.\n_START_SECTION_\nGandarski kapiteli\n_START_PARAGRAPH_\nIndokorintski kapiteli kronajo stebre ali pilastre, ki jih najdemo na severozahodni indijski podcelini in obi\xc4\x8dajno zdru\xc5\xbeujejo helenisti\xc4\x8dne in indijske elemente. Ti kapiteli obi\xc4\x8dajno datirajo v 1. stoletje na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja in so pomembni elementi gr\xc5\xa1ko-budisti\xc4\x8dne gandarske umetnosti._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dna oblika je pogosto prilagojena, je bolj podolgovate oblike in v\xc4\x8dasih v kombinaciji s spiralami v okviru budisti\xc4\x8dnih stup in templjev. V indokorintske kapitele so vklju\xc4\x8dene tudi podobe Bude ali Bodisatve obi\xc4\x8dajno kot osrednje osebnosti in pogosto v senci razko\xc5\xa1nega listja korintske oblike.\n_START_SECTION_\nRenesan\xc4\x8dni korintski slog\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi dobi italijanske renesanse je florentinski arhitekturni teoretik Francesco di Giorgio izrazil \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko analogijo, da so pisatelji, ki so sledili Vitruviju, pogosto povezovali \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko obliko in v risbah, izdelanih za korintske kapitele, prelagali \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke glave. _NEWLINE_Korintski arhitrav je bil razdeljen na dva ali tri dele, ki so lahko enaki ali pa imajo zanimiva medsebojna razmerja. Nad ravnino neokra\xc5\xa1enega arhitrava le\xc5\xbei friz, ki je lahko bogato izrezljan s kontinuirano vsebino ali pusti ravnino kot na ameri\xc5\xa1kem Kapitolu. Na Kapitolu je razmerje med  arhitravi in frizi natanko 1\xc2\xa0: 1. Predvsem pa so profili venca podobni jonskim. \xc4\x8ce je venec zelo globok, je lahko podprt z nosilci, ki so uporabljeni kot okrasni nosilci pod vencem._NEWLINE_Korintski steber ima skoraj vedno \xc5\xbelebove. \xc4\x8ce jih ni, je pogosto tehten razlog za to (v\xc4\x8dasih preprosto skromen prora\xc4\x8dun). Celo \xc5\xbelebovi korintskega stebra so lahko obogateni. Francozi jih radi imenujejo chandelles (sve\xc4\x8de) in jim v\xc4\x8dasih na koncu dobesedno vkle\xc5\xa1ejo snop plamenov ali zvon\xc4\x8dnico. Druga mo\xc5\xbenost je lahko nizanje perl ali verig lu\xc5\xa1\xc4\x8din, ki prevzamejo mesto v \xc5\xbelebovih, ker je korintski najigrivej\xc5\xa1i in najprilagodljivej\xc5\xa1i slog. Njegova vsebina je bogata in prazni\xc4\x8dna z ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenostmi za spremembe v primerjavi z drugimi slogi.'