b'\n_START_ARTICLE_\nBeljak\n_START_SECTION_\nGore na Beljakom\n_START_PARAGRAPH_\nDobra\xc4\x8d (2166 m), Kepa (2145 m), Dobrova (612 m), Genotteh\xc3\xb6he (567 m), Osoj\xc5\xa1\xc4\x8dica (1909 m), Graschelitzen (728 m), Kumberg (774 m), Kumitzberg (658 m), Landskron (676 m), Nieschach (733 m), Oswaldiberg (963 m), Polana (660 m), Tscheltschnigkogel (696 m), Wollanigberg (1174 m), Buchberg (779 m).\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e najdbe \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih sledov na obmo\xc4\x8dju Beljaka izhajajo iz poznega neolitika. Razli\xc4\x8dne najdbe so iz rimskih \xc4\x8dasov (od 15. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.), ko je obstajal kraj Santicum. Ve\xc4\x8dinoma so v bli\xc5\xbeini termalnih izvirov Warmbad na jugu. Za\xc4\x8dasna rimska carinska postaja Bilachinium pri Beljaku, je bila dejansko v Kanalski dolini/Kanaltal / Val Canale blizu \xc5\xbdabnice /Camporossa / Saifnitz. Okoli leta 600 so se sem priselila slovanska plemena in ustanovila slovansko kne\xc5\xbeevino Karantanijo._NEWLINE_Okoli 740 se je Borut, karantanski vojvoda, za pomo\xc4\x8d proti Avarom obrnil na kneza Odila Bavarskega. Tudi ta je bil priznano proti priznanju bavarske ali frankonske prevlade. Karolin\xc5\xa1ki kralj Karloman Bavarski je leta 878 daroval bavarski samostan \xc3\x96ttingen kraljevemu dvoru Treffen ob Osojskem jezeru. _NEWLINE_Beljak (Villach) je ime iz obdobja pred Rimljani, ko je bil prvi\xc4\x8d omenjen ad pontem Uillach (Belja\xc5\xa1ki most). Izvor imena je povezan tudi z latinsko villa._NEWLINE_Leta 979 je kraljevi dvor v Beljaku cesar Oton II. dodelil \xc5\xa1kofu Albuinu iz S\xc3\xa4bena / Brixena kot fevd. Od leta 1007 do 1759 je Beljak spadal pod nad\xc5\xa1kofijo Bamberg.\n_START_SECTION_\nVisoki srednji vek in moderna doba\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1060 je Beljak dobil tr\xc5\xbene pravice in v naslednjem obdobju je naselje zraslo v popolnoma razvito mesto; kot tako je dokumentirano vsaj od leta 1240. V potresih 25. januarja 1348 in 4. decembra 1690 je mesto utrpelo veliko \xc5\xa1kodo. Potem ko je bila pribli\xc5\xbeno 1526 uvedena reformacija, je Beljak postal koro\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de protestantizma.  V \xc4\x8dasu protireformacije so se izselili mnogi protestantski prebivalci, kar je prispevalo k za\xc4\x8dasnemu gospodarskemu upadu mesta. _NEWLINE_Leta 1759 je Beljak kupila cesarica Marija Terezija skupaj z vsemi ostalimi posestmi nad\xc5\xa1kofije Bamberg na Koro\xc5\xa1kem. Dogovorjena kupnina je bila 1 milijon guldnov. V nasprotju s splo\xc5\xa1nim mnenjem je ocena in pla\xc4\x8dilo kupnine to\xc4\x8dna. Kot del Terezijanskih reform je bil Beljak poleg Celovca in Velikovca sede\xc5\xbe okrajnega glavarstva._NEWLINE_V napoleonovem obdobju (1809-1813)je bil  Beljak sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine v francoskih Ilirskih provincah. Mesto je Avstrija osvojila leta 1813._NEWLINE_Leta 1880 je imela ob\xc4\x8dina Beljak 6104 prebivalcev. Od tega je bilo 5475 nem\xc5\xa1kih (90%) in 30 slovenskih (0,5%) .\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi svetovni vojni, med letoma 1915-1917, je bil Beljak v prvi frontni liniji proti Italiji sede\xc5\xbe poveljstva 10. armade._NEWLINE_1. januarja 1932 je postal avtonomno mesto z lastnim statutom. Hkrati je Beljak prevzel naloge okro\xc5\xbene uprave. _NEWLINE_V kristalni no\xc4\x8di je pri\xc5\xa1lo tudi v Beljaku do uni\xc4\x8denja judovske lastnine, razlastitve, izgona in fizi\xc4\x8dnih napadov na Jude. Belja\xc4\x8dani Heinrich Brunner, Valentin Clementin, Pink Eberhard, Milan Jeli\xc4\x87, Margarete Jessernig, Maria Peskoller, Erich Ranacher in Josef Ribitsch, \xc4\x8dlani odporni\xc5\xa1kega gibanja proti nacisti\xc4\x8dnemu re\xc5\xbeimu, so bili obsojeni 18. decembra 1944 na smrt, ki je bila izvedena 23. decembra 1944 v Gradcu._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so zaveznice 37 bombardirale Beljak. Pribli\xc5\xbeno 42.500 bomb je po\xc5\xa1kodovalo 85\xc2\xa0% mestnih zgradb. Beljak je bil za Dunajskim Novim mestom med najbolj po\xc5\xa1kodovanimi mesti v Avstriji._NEWLINE_V okviru Alpske konvencije je bil Beljak leta 1997 izvoljen za prvo Alpsko mesto leta in leta 2014 prejel evropsko nagrado na podro\xc4\x8dju varstva okolja in obnovljivih virov energije._NEWLINE_Leto 2014 so protestantske Cerkve v Beljaku nosile \xc4\x8dastni naziv "Evropsko mesto reformacije", ki ga je dodelila Evropska skupnost.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\n1. januarja 2009 je v Beljaku \xc5\xbeivelo 58.949 prebivalcev, od tega 6961 ali 11,8% tujcev . Ve\xc4\x8dina tujcev prihaja iz dr\xc5\xbeav biv\xc5\xa1e Jugoslavije (3940 oseb ali 6,7% celotne populacije), naslednja najve\xc4\x8dja skupina so Nemci (1642 oseb ali 2,8% celotnega prebivalstva). _NEWLINE_Prebivalstvo mesta Beljak raste in je 1. januarja 2014 doseglo \xc5\xa1tevilo 60.004. Od 1. januarja 2014 8612 oseb ali 14,4% prebivalstva nima avstrijskega dr\xc5\xbeavljanstva. Skupaj 10252 ljudi (to je 17,1% prebivalstva) ni rojeno v Avstriji.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nV popisu leta 2001 je bilo 58,1% prebivalcev rimskokatolikov, 16,7% brez verske pripadnosti, 14,1% protestantov, 3,9% muslimanov, 1,9% pravoslavnih, 0,3% Jehovovih pri\xc4\x8d in 0,1% budistov.\n_START_SECTION_\nGlavni trg\n_START_PARAGRAPH_\nKompleks izvira iz 12. stoletja, z rahlo ukrivljenimi gradbenimi linijami in zaprtim Platzwandom, ki ga prekinjajo ozke ulice, pogosto premo\xc5\xa1\xc4\x8dene z oboki (Ankershofen- in Karlgasse). Poleg tega sta na glavnem trgu dve zgodovinsko pomembni stavbi: hi\xc5\xa1a, kjer je neko\xc4\x8d \xc5\xbeivel zdravnik in filozof Paracelsus, in rojstni kraj patologa Antona Ghona. Obe stavbi sta na zahodni strani trga.\n_START_SECTION_\nPranger\n_START_PARAGRAPH_\nNa spodnjem glavnem trgu pred mestno hi\xc5\xa1o je kamnit steber. \xc5\xbde v 15. stoletju je bil pranger pribli\xc5\xbeno na tej to\xc4\x8dki, ki je bila izbrana tako osrednja, da jo je moral skoraj vsakdo pre\xc4\x8dkati. Pribli\xc5\xbeno leta 1800 je bil odstranjen, vzidan v obalno za\xc5\xa1\xc4\x8ditno steno Drave, kjer je ostal pribli\xc5\xbeno 150 let. Ob ru\xc5\xa1enju zidu 12. oktobra 1959 je \xc5\xa1est-stranska krona nekdanjega prangerja pri\xc5\xa1la ponovno na dan. Sedanji predstavlja kopijo, izvirnik je na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du Mestnega muzeja._NEWLINE_Edinstvena med mnogimi ohranjenimi avstrijskimi prangerji je slikovna predstavitev morebitnih kazni za dolo\xc4\x8dena kazniva dejanja. Pri piramidnem vrhu so \xc5\xa1tiri drakonske kazni, kot drasti\xc4\x8dno zastra\xc5\xa1evanje v kamnu: bi\xc4\x8danje, odsekanje roke, izrezovanje o\xc4\x8di in rezanje u\xc5\xa1es. Poleg \xc5\xa1tirih predstav telesnega kaznovanja ka\xc5\xbeeta dve dodatni polji prave simbole: tehtnico kot simbol pravi\xc4\x8dnosti in me\xc4\x8d kot izraz tr\xc5\xbene pravi\xc4\x8dnosti in miru._NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ko kaznovanje storilcev kaznivih dejanj ne bi bilo ni\xc4\x8d posebnega, ampak stati ob prangerju je bila stra\xc5\xa1na kazen. Na zvezanega storilca naj bi obesili tablo, na kateri je bilo napisano njegovo dejanje in tako so bili nemo\xc4\x8dno izpostavljeni \xc5\xbealitvam in zasmehovanju mimoido\xc4\x8dih. \xc5\xa0e posebej pogosto so trpeli pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tniki in tatovi.\n_START_SECTION_\nUsnjarska pot\n_START_PARAGRAPH_\nNahaja se v severozahodnem delu nekdanjega mestnega obzidja v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Spada v okro\xc5\xbeje zahodno od glavnega trga. Stara steza je dobila ime po obrtnikih, ki so tu imeli svoje delavnice. Danes je del obmo\xc4\x8dja za pe\xc5\xa1ce.\n_START_SECTION_\nOznake visoke vode\n_START_PARAGRAPH_\nNa stavbe na obrobju so ve\xc4\x8dkrat vplivale poplave. Na hi\xc5\xa1ah so plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki pri\xc4\x8dajo o tem na impresiven na\xc4\x8din. Zlasti je vredno opaziti oznako visoke vode iz leta 1567 pri hi\xc5\xa1i \xc5\xa1tevilka 12. Zadnji dve veliki poplavi sta bili v letih 1966 in 1967. Prihodnje poplave bo mogo\xc4\x8de bolje nadzorovati z izgradnjo re\xc4\x8dne elektrarne Villach, ko ima bolj\xc5\xa1e regulativne mo\xc5\xbenosti.\n_START_SECTION_\nHegerhaus\n_START_PARAGRAPH_\nHegerhaus je bila zgrajena kot pozno gotska obrtnikova hi\xc5\xa1a poleg zgornjih vrat, ki se vklju\xc4\x8duje v nekdanje mestno obzidje (severna stran). Po te\xc5\xbeki vojni \xc5\xa1kodi se je hi\xc5\xa1a skoraj poru\xc5\xa1ila. V letih od 1977 do 1978 jo je Hilda Heger re\xc5\xa1ila z arhitektom DI Peter H. Kulterer od razpada in jo obnovila.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nBeljak je bil sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Belja\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole, delavnice za slikarstvo in rezbarstvo, ki je v 15. in 16. stoletju izdelovala umetni\xc5\xa1ko oblikovana dela, predvsem sakralno umetnost (krilne oltarje, freske) v poznem gotskem slogu. Njihovi najpomembnej\xc5\xa1i predstavniki so bili Friedrich von Villach in njegov u\xc4\x8denec Toma\xc5\xbe Belja\xc5\xa1ki.'