b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdupnija Slivnica pri Celju\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnijska cerkev Svete Marije Magdalene\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnijska cerkev svete Marije Magdalene (lokacija: 46\xc2\xb010\xe2\x80\xb226.18\xe2\x80\xb3N 15\xc2\xb025\xe2\x80\xb236.22\xe2\x80\xb3E) je bila zgrajena med letoma 1710 in 1729. Posve\xc4\x8dena je bila 10. julija 1729. Cerkev je posvetil belerenzijski \xc5\xa1kof Georgius Ksaverius de Maroti. Dolga je 20,5 metra, \xc5\xa1iroka 6,5 metra in visoka 7 metrov. Stranski kapeli sta bili dozidani 1901 leta na \xc5\xbeenski strani in 1902 na mo\xc5\xa1ki strani. Glavni oltar je posve\xc4\x8den Mariji Magdaleni, na levi strani je kip Marije Kleofove in sveti Matija, na desni strani pa kip svete Veronike in svetega Barnabe. Nad vsemi pa vrh oltarja krasi kip svete Trojice. Desna kapela je posve\xc4\x8dena ro\xc5\xbenovenski Materi Bo\xc5\xbeji, leva kapela pa sveti Dru\xc5\xbeini. Cerkev ima zvonik, ki je visok dobrih dvajset metrov, ter kor z orglami. Zraven cerkve je \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de in kaplanija.\n_START_SECTION_\nSv. Helena, Javorje\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev Svete Helene (lokacija: 46\xc2\xb010\xe2\x80\xb218.98\xe2\x80\xb3N 15\xc2\xb026\xe2\x80\xb259.72\xe2\x80\xb3E) v Javorju je najstarej\xc5\xa1a v \xc5\xbeupniji. To je bila prvotno romanska cerkev, ki je bila posve\xc4\x8dena leta 1545. Stoji na nadmorski vi\xc5\xa1ini 528 metrov. Cerkev je dolga 19 metrov, \xc5\xa1iroka 6,2 metra in visoka 7 metrov, je obokana in tlakovana s kamnitimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. Prezbiterij je verjetno gotski. Glavni oltar je posve\xc4\x8den sveti Heleni, cesarici, materi svetega Konstantina Velikega. Na levi strani oltarja je kip svete Katarine na desni pa svete Barbare. Desni stranski oltar je posve\xc4\x8den Devici Mariji de Pace (Mariji Miru), na vsaki strani sta kipa svetega Izidorja in svetega Ilja. Levi stranski oltar je posve\xc4\x8den svetemu Jo\xc5\xbeefu. Zvonik je visok 30 metrov in v njem so \xc5\xa1e edini bronasti zvonovi v \xc5\xbeupniji.\n_START_SECTION_\nSv. Miklav\xc5\xbe, Vinarje\n_START_PARAGRAPH_\nCerkvica stoji v dolini pod cerkvijo svete Helene (lokacija: 46\xc2\xb010\xe2\x80\xb28.79\xe2\x80\xb3N 15\xc2\xb027\xe2\x80\xb28.55\xe2\x80\xb3E) in je bila grajena pred letom 1621 v romanskem slogu. Posve\xc4\x8dena je bila 5.7.1621. Stoji na 381 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine, je manj\xc5\xa1a in meri v dol\xc5\xbeino \xc5\xa1tirinajst metrov, visoka in \xc5\xa1iroka pa je \xc5\xa1est in pol metrov. Cerkev nima kapel, ima pa tri oltarje. Glavni oltar je posve\xc4\x8den sv. Miklav\xc5\xbeu. Na levi je kip sv. Petra, na desni pa kip sv. Pavla. Desni stranski oltar je posve\xc4\x8den sv. Apoloniji na vsaki strani pa sta kipa sv. Lucije in sv. Ur\xc5\xa1ule. Levi stranski oltar je posve\xc4\x8den sv. Jo\xc5\xbeefu na vsaki strani pa sta kipa sv. Antona pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika in sv. Martina v apsidi pa sv. Florijana.\n_START_SECTION_\nSv. Urban, Gorica\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev sv. Urbana (lokacija: 46\xc2\xb011\xe2\x80\xb218.98\xe2\x80\xb3N 15\xc2\xb025\xe2\x80\xb234.05\xe2\x80\xb3E)  je bila zgrajena okoli leta 1621 v romanskem slogu. Dne 6.7.1621 jo je posvetil \xc5\xa1kof Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Capricosmusa. Cerkev stoji na vzpetini, visoki 313 metrov. Dolga je \xc5\xa1estnajst metrov, \xc5\xa1iroka pet metrov ter visoka \xc5\xa1est metrov.  Cerkev nima stranskih kapel, ima pa tri oltarje. Glavni oltar je posve\xc4\x8den svetemu Urbanu pape\xc5\xbeu, na levi strani je kip svetega Gregorja, na desni pa kip svetega Jakoba. V apsidi oltarja je kip Ro\xc5\xbenovenske Matere Bo\xc5\xbeje. Desni stranski oltar je posve\xc4\x8den Brezmade\xc5\xbeni Devici Mariji, na vsaki strani pa sta kipa svete Barbare in svete Jederti, v apsidi pa slika svete Ur\xc5\xa1ule. Levi stranski oltar je posve\xc4\x8den svetemu Valentinu, na vsaki starani pa sta kipa svetega Roka in svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka, v apsidi pa slika svetih Treh Kraljev.\n_START_SECTION_\nSv. Janez Krstnik, Slivnica\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev sv. Janeza (lokacija: 46\xc2\xb010\xe2\x80\xb212.83\xe2\x80\xb3N 15\xc2\xb025\xe2\x80\xb255.75\xe2\x80\xb3E) je bila zgrajena leta 1729 v romanskem me\xc5\xa1anem slogu. Posve\xc4\x8dena je bila 10. julija 1729, isti dan kot farna cerkev svete Marije Magdalene. Obe cerkvi je posvetil belerenzijski \xc5\xa1kof Georgius Ksaverius de Maroti. Cerkev stoji na vzpetini, visoki 489 metrov. Dolga je dvajset metrov, \xc5\xa1iroka \xc5\xa1est metrov in pol ter visoka sedem metrov.  Glavni oltar je posve\xc4\x8den svetemu Janezu Krstniku, na desni strani sta kipa svete Luke in svetega Janeza Evangelista. Na levi strani sta kipa svetega Marna in svetega Matev\xc5\xbea. Desni stranski oltar je posve\xc4\x8den svetemu Vidu na strani sta kipa svetega Filipa in svetega Jakoba. Levi stranski oltar je posve\xc4\x8den svetemu Antonu pu\xc5\xa1\xc4\x8davniku, na straneh pa sta sveti Ciril in sveti Metod. V bli\xc5\xbeini cerkve je farno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de.'