b'\n_START_ARTICLE_\nKlerofa\xc5\xa1izem\n_START_PARAGRAPH_\nKl\xc3\xaarofa\xc5\xa1\xc3\xadzem je oznaka za ideolo\xc5\xa1ko usmeritev, v kateri so zdru\xc5\xbeene politi\xc4\x8dne in gospodarske sestavine fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega nauka s klerikalizmom, te\xc5\xbenjo k udele\xc5\xbebi duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine pri oblasti. Izraz je sestavljenka iz korenov: kler, ki ozna\xc4\x8duje duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino, in fa\xc5\xa1izem. V politi\xc4\x8dni praksi je klerofa\xc5\xa1izem fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna diktatura z izrazito podporo (visokega) klera ali politi\xc4\x8dna organizacija, ki te\xc5\xbei k taki ureditvi. V znanstveni literaturi se izraz malo uporablja, ve\xc4\x8d v publicistiki._NEWLINE_Sodelovanje duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine z avtoritarno (fa\xc5\xa1istoidno) politiko ima veliko odtenkov. Nikoli se re\xc5\xbeim sam ne opredeljuje za to oznako. Posplo\xc5\xa1ena oznaka "klerofa\xc5\xa1izem" znanstvenikov (zgodovinarjev, politologov) ne zadovoljuje, pojave sku\xc5\xa1ajo opisati bolj podrobno._NEWLINE_Klerofa\xc5\xa1izem je mo\xc5\xbeen, \xc4\x8de je dominantna verska skupnost hierarhi\xc4\x8dna. Take so ureditve katoli\xc5\xa1ke in pravoslavnih cerkva. Za ozna\xc4\x8devanje drugih teokratskih vladavin, kot na primer islamskih teokracij, izraz ni primeren, \xc4\x8de dru\xc5\xbebena ureditev sicer nima obele\xc5\xbeij fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebene prakse.\n_START_SECTION_\nZgodovina in osnove klerofa\xc5\xa1izma\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz klerofa\xc5\xa1izem (it.:clerico-fascismo) se je pojavil v Italiji v zgodnjih 20-ih letih 20. stoletja kot oznaka dela katoli\xc5\xa1ke Italijanske ljudske stranke (it.: PPI-Partito Popolare Italiano), predhodnice Kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko demokratske stranke Italije, ki se je odlo\xc4\x8dila podpreti re\xc5\xbeim Benita Mussolinija .\n_START_SECTION_\nIdejne osnove klerofa\xc5\xa1izma\n_START_PARAGRAPH_\nPovezava med fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno oblastjo in (visokim) klerom zahteva kompromis zaradi razlik v osnovah verskega in fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega nauka. Obe strani, klerikalna in fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna, sta kompromis sprejemali zaradi skupne \xc5\xbeelje po oblasti in v razmerah zaostrenega boja proti politi\xc4\x8dni levici, zlasti komunizmu. Zaradi razhajanja med katoli\xc5\xa1kim verskim naukom in predpostavkami klerofa\xc5\xa1izma, celotna verska skupnost s tako usmeritvijo ne sogla\xc5\xa1a. V Sloveniji so se kr\xc5\xa1\xc4\x8danski socialisti lo\xc4\x8dili od klerikalnih tokov in se opredelili za protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni narodnoosvobodilni boj v povezavi s komunisti v okviru Osvobodilne fronte._NEWLINE_Klerofa\xc5\xa1izem se opira na ideje (katoli\xc5\xa1kega) integralizma, to je zamisli o verskem obvladovanju dru\xc5\xbebe z nasilno izklju\xc4\x8ditvijo konkuren\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih zamisli (liberalnih, socialisti\xc4\x8dnih in komunisti\xc4\x8dnih). Najbolj raz\xc5\xa1irjen je bil klerofa\xc5\xa1izem v prvi polovici 20. stoletja, zaradi nestabilnosti evropskih dru\xc5\xbeb po 1. svetovni vojni in po bolj\xc5\xa1evisti\xc4\x8dni revoluciji._NEWLINE_Katoli\xc4\x8dane je h klerofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni usmeritvi spodbujala pape\xc5\xa1ka okro\xc5\xbenica Pija XI Quadragesimo anno\' (1931), v kateri pape\xc5\xbe odklanja dru\xc5\xbebeno ureditev kapitalizma, prav tako zamisli socialistov ali komunistov. Dokaj podrobno opisuje "idealno" dru\xc5\xbebeno ureditev, ki je v marsi\xc4\x8dem podobna korporativisti\xc4\x8dnemu ustroju tedanje fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne Italije. Vsebina okro\xc5\xbenice je bila osnova za naklonjenost ve\xc4\x8dine katoli\xc5\xa1kih cerkvenih vrhov Evrope silam Osi, to je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni Italiji in nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji. Okro\xc5\xbenico je mo\xc5\xbeno tolma\xc4\x8diti celo kot prepoved sodelovanja katoli\xc4\x8danov s kapitalisti\xc4\x8dno (ZDA, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo) in socialisti\xc4\x8dno oziroma komunisti\xc4\x8dno stranjo v prihajajo\xc4\x8dem svetovnem spopadu (Sovjetska zveza in levo usmerjena odporni\xc5\xa1ka gibanja).\n_START_SECTION_\nPrimeri klerofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih gibanj in diktatur\n_START_PARAGRAPH_\nPrimer zgodnjega klerofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega gibanja, ki je delovalo v pravoslavnem okolju, je romunska \xc5\xbdelezna garda, ki jo je vodil Corneliu Codreanu. Sodoben primer je prepovedano klerofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno gibanje Obraz (gibanje) v Srbiji._NEWLINE_Primeri klerofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih diktatur vklju\xc4\x8dujejo vladavine Benita Mussolinija v Italiji, Antonia Salazarja na Portugalskem, Engelberta Dollfussa v Avstriji, Anteja Paveli\xc4\x87a na Hrva\xc5\xa1kem (usta\xc5\xa1ko gibanje), in Jo\xc5\xbeefa Tisa na Slova\xc5\xa1kem. Francov fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim v \xc5\xa0paniji, ki je zmagal z izrazito podporo dela duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, je mo\xc5\xbeno ozna\xc4\x8diti kot klerofa\xc5\xa1isti\xc4\x8den zlasti po drugi polovici 40. let 20. stoletja, ko se je zmanj\xc5\xa1ala mo\xc4\x8d Falange.\n_START_SECTION_\nKlerofa\xc5\xa1izem v slovenski zgodovini\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc5\xa1ka cerkev na slovenskem je ohranila vodilno politi\xc4\x8dno vlogo tudi po revoluciji leta 1848. Iz vrst duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine je izhajala vrsta najvplivnej\xc5\xa1ih slovenskih politikov druge polovice 19. in prve polovice 20. stoletja (Janez E. Krek, Anton Koro\xc5\xa1ec). Zlasti po 1. svetovni vojni je katoli\xc5\xa1ka Slovenska ljudska stranka povsem obvladovala slovensko politiko. Niti Krek niti Koro\xc5\xa1ec nista bila usmerjena nedemokrati\xc4\x8dno, vendar se je v razmerah po 1. svetovni vojni porodila vrsta militantnih in klerikalnih katoli\xc5\xa1kih gibanj._NEWLINE_V pripravah na odlo\xc4\x8dilni boj proti svetovnemu komunizmu so se katoliki celo militarizirali (Katoli\xc5\xa1ka akcija, Stra\xc5\xbearji, vodja Lambert Ehrlich). Politi\xc4\x8dne razmere v Sloveniji so stranko SLS in njene duhovne voditelje-klerike prestavile v smer klerikalizma tudi zaradi idejne odcepitve kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih socialistov (dr. Andrej Gosar, Edvard Kocbek), ki bi gibanje uravnote\xc5\xbeili. Slovenski klerikalni politiki, ki so ostali v okupirani Sloveniji, so v obmo\xc4\x8dju italijanske okupacije sodelovali z oblastjo, kar je prakti\xc4\x8dni vzorec klerofa\xc5\xa1izma.\n_START_SECTION_\nSporna raba pojma\n_START_PARAGRAPH_\nV dana\xc5\xa1njih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah nosi pojem klerofa\xc5\xa1izem negativni vrednostni naboj v obeh sestavinah: klerikalizem in fa\xc5\xa1izem. Vsi navedeni pojmi so v jedru dovolj to\xc4\x8dno opredeljeni, nimajo pa ostrega roba (mehke mno\xc5\xbeice). Vrednostni naboj in stopnja neopredeljenosti spodbujata pretirano rabo, v\xc4\x8dasih tudi \xc5\xbealjivo. (Primerjaj Godwinov zakon o stopnjevanju sporov na forumih do omembe Hitlerja, nacizma ali fa\xc5\xa1izma). V katoli\xc5\xa1kih krogih nasprotujejo tudi ozna\xc4\x8devanju nekaterih diktatur za klerofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne._NEWLINE_Primer zlorabe vrednostnega naboja pojma "fa\xc5\xa1izem" je tudi pojmovna zveza \xc2\xbblevi fa\xc5\xa1izem\xc2\xab.'