b'\n_START_ARTICLE_\nKrokodili\n_START_SECTION_\nEvolucija krokodilov\n_START_PARAGRAPH_\nPredniki krokodilov, imenovani psuedosuchian, so lahko hodili po zadnjih nogah. Kar se najbolj ujema z njihovimi predniki, je lobanjski predel. Ker so ve\xc4\x8dino svojega \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeiveli pod vodo, se je njihovo telo prilagodilo vodnemu na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja. Pre\xc5\xbeiveli so zaradi sprememb v obliki telesa in te\xc5\xbenje k prilagajanju podnebju, medtem ko je ve\xc4\x8dina plazilcev njihove dobe le del zgodovine.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina krokodilov \xc5\xbeivi na vzhodni polobli v Afriki, raz\xc5\xa1irjeni so tudi v mnogih krajih Azije, od Indije do Avstralije. Druga\xc4\x8dne razli\xc4\x8dice njihovih vrst najdemo tudi v Severni in Ju\xc5\xbeni Ameriki. \xc5\xbdivijo blizu vode.\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nKrokodili so dolge valjaste oblike. Srce je razdeljeno na \xc5\xa1tiri dele. Odrasli krokodili so po navadi dolgi 1,52 do 1,83 metrov. Samci so v primerjavi s samicami zelo veliki. Imajo debelo zunanjo ko\xc5\xbeo, ki je precej hrapava. Imajo dolgo glavo in dolg rep, ki jim pomaga spreminjati smer med premikanjem v vodi. Imajo veliko glavo in koni\xc4\x8daste zobe. O\xc4\x8di in nosnice se nahajajo na vrhu glave. Imajo \xc5\xa1tiri kratke noge s plavalno ko\xc5\xbeico med kremplji. Premikajo se zelo hitro, \xc5\xa1e posebej ko so la\xc4\x8dni. Svoje celotno telo lahko v sekundah dvignejo s tal.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nKrokodili se izle\xc5\xbeejo iz jajc. Spol mladi\xc4\x8dka je odvisen od temperature prostora za valjenje. Pri temperaturi okoli 30\xc2\xa0\xc2\xb0C se izvalijo mladi\xc4\x8di \xc5\xbeenskega spola. Pri temperaturi okoli 34\xc2\xa0\xc2\xb0C pa mladi\xc4\x8di mo\xc5\xa1kega spola.\n_START_SECTION_\nPrehranjevalne navade\n_START_PARAGRAPH_\nKrokodili za lovljenje plena uporabljajo zelo u\xc4\x8dinkovito tehniko. Plen se skorajda ne zaveda, da je pod vodo lahko kak krokodil. To lahko pripi\xc5\xa1emo dejstvu, da ko krokodil zagleda svoj plen, se premika pod vodo brez povzro\xc4\x8danja hrupa in pomenljivega gibanja. Le njegove o\xc4\x8di so nad vodno gladino. Ko misli, da se je zadostno pribli\xc5\xbeal tar\xc4\x8di, plane iz vode s \xc5\xa1iroko odprtimi \xc4\x8deljustmi. 80 odstotkov njihovih napadov je uspe\xc5\xa1nih. Imajo zelo mo\xc4\x8dne \xc4\x8deljusti. Br\xc5\xbe ko je v njih ujet plen, ga po\xc5\xberejo. O njihovi mo\xc4\x8di lahko sklepamo po dejstvu, da lahko ubijejo divje zebre, ki pridejo na mokra obmo\xc4\x8dja iskat vodo. Svoje hrane ne \xc5\xbeve\xc4\x8dijo. Navadno se hranijo z majhnimi \xc5\xbeivalmi, velikimi ribami, pti\xc4\x8di in celo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim mesom. Kot nekatera vodna bitja, ki se sporazumevajo s proizvajanjem zvoka, tudi krokodili uporabljajo veliko zvokov za medsebojno sporazumevanje.'