b'\n_START_ARTICLE_\nPoliti\xc4\x8dna \xc5\xa1olska ustava\n_START_PARAGRAPH_\nPoliti\xc4\x8dna \xc5\xa1olska ustava (nem\xc5\xa1ko Politische Schulverfassung) je bil zakon, ki je urejal \xc5\xa1olstvo v Habsbur\xc5\xa1ki monarhiji in je veljal v letih 1806 \xe2\x80\x93 1869_NEWLINE_Potreba in predlog po reorganizaciji \xc5\xa1olskega sistema v Habsbur\xc5\xa1ki monarhiji se pojavi po francoski revoluciji, ki je svoje demokrati\xc4\x8dne ideje sejala tudi izven meja svojega dogajanja. Te ideje in z njimi skladen na\xc4\x8din pou\xc4\x8devanja pa bi lahko pokvaril in spridil ljudstvo. Pred to spremembo je bil v velavi prvi avstrijski osnovno\xc5\xa1olski zakon med mandatom Marije Terezije, ki je kljub svojemu prepri\xc4\x8danju, da je \xc5\xa1olstvo\xc2\xa0\xc2\xbbpoliticum\xc2\xab, torej stvar dr\xc5\xbeave, vselej prepu\xc5\xa1\xc4\x8dala vodenje cerkvenim predstavnikom s prepri\xc4\x8danji, razli\xc4\x8dnimi od logike lo\xc4\x8devanja \xc5\xa1ole in vere. Pomembno je poudariti, da so bili cerkveni predstavniki obenem tudi zemlji\xc5\xa1ki lastniki, zato se jim je zdelo, da bo izobra\xc5\xbeevanje podlo\xc5\xbenikov rodilo postavljanje po robu, upor in\xc2\xa0\xc2\xbbkrivoverstvo\xc2\xab. Menili so, da je za kmete \xc5\xa1e bolje, da se ne zavedajo svojega polo\xc5\xbeaja, kar bi jim s\xc4\x8dasoma z izobrazbo postalo jasneje._NEWLINE_Osnovno \xc5\xa1olo so obvezno morali obiskovati vsi otroci, staro od 6 do 12 let. Obstajale so trivialke, ki so bil namenjene kmetom ter normalke in glavne \xc5\xa1ole, za me\xc5\xa1\xc4\x8danske otroke in predvidene za nadaljnji \xc5\xa1tudij. Predmetnik se je delil na obvezni in neobvezni del. Prvi je vseboval branje, pisanje, ra\xc4\x8dunstvo, nem\xc5\xa1ko slovnico, osnove latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in zgodovino, drugi pa tehni\xc4\x8dno risanje, osnove geometrije, stavbarstva in mehanike, zemljepis in prirodoslovje._NEWLINE_Tako je bil leta 1804 sprejet nov osnovno\xc5\xa1olski na\xc4\x8drt in je jedro novega avstrijskega osnovno\xc5\xa1olskega zakona. Ta je stopil v veljavo leta 1806 in je z vmesnimi spremembami trajala do leta 1869. Sestavila ga je dvorna komisija, ki jo je vodil dunajski nad\xc5\xa1kof, pod seboj pa je imel ve\xc4\x8dinoma cerkvene dostojanstvenike. Temu primerno je bil zakon spisan v lu\xc4\x8di njihovih prepri\xc4\x8danj in potreb, ki pojmujejo vzgojno nalogo kot glavno nalogo izobra\xc5\xbeevalne institucije. Vedeli so, da je izobrazba dvorezno oro\xc5\xbeje, saj bi prevelika pou\xc4\x8denost naroda lahko imela za posledico zavedanje slabosti situacije in na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja na katerega \xc5\xbeivijo. Tako je bil duhovnik vzgojitelj, u\xc4\x8diteljeva naloga je bila postranska in bolj cerkovni\xc5\xa1ka kot pou\xc4\x8devalna, kar pomeni, da je bil u\xc4\x8ditelj primoran poleg pou\xc4\x8devanja, opravljati razli\xc4\x8dna fizi\xc4\x8dna dela okoli \xc5\xa1ole \xe2\x80\x93 pometanje, pranje perila, razna popravila\xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nFunkcija \xc5\xa1olstva\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna \xc5\xa1ola je bila formirana z namenom vzgojnega zavoda za vzgojo podlo\xc5\xbenikov, s ciljem nau\xc4\x8diti jih verskih resnic in plodnih moralnih na\xc4\x8del na pamet. S to metodo so omejevali, bolje re\xc4\x8deno onemogo\xc4\x8dali, produktivno mi\xc5\xa1ljenje posameznika, saj naj bi izobra\xc5\xbeevalni del ne smel motiti izpolnjevanja podlo\xc5\xbenikovih nalog in slednji naj se ne bi ukvarjal s premi\xc5\xa1ljevanjem o bedi svoje situacije in stanu. S poudarkom na izobra\xc5\xbeevanju bi \xc5\xa1ola vzgajala kmeta za upornika, zato naj pouk vceplja dogmati\xc4\x8dnost._NEWLINE_Posledi\xc4\x8dno je moral biti najpomembnej\xc5\xa1i predmet verouk, ki naj bi mladino prepri\xc4\x8dal o nujnosti in pravi\xc4\x8dnosti obstoje\xc4\x8dega sistema. Da so bile cerkvene potrebe prednostne, dokazuje tudi strinjanje posvetnih veljakov z duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino, da je treba verske resnice predstavljati v materin\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki je na ozemlju slovensko govore\xc4\x8dih prebivalcev bila sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Poleg opisanih zaviralnih u\xc4\x8dinkov na poti razvoja \xc5\xa1olskega sistema, so takratnemu stanju botrovali tudi drugi dejavniki; pomanjkanje \xc5\xa1olskih stavb, vojne razmere, zakonsko dovoljeno otro\xc5\xa1ko delo in te\xc5\xbeka pot do u\xc4\x8diteljskega poklica. Finan\xc4\x8dnih sredstev namenjenih za izobra\xc5\xbeevanje u\xc4\x8diteljev in kasneje pla\xc4\x8devanje njihovega dela, \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni bilo dovolj. Taka oblika var\xc4\x8devanja pa ni bila edina, var\xc4\x8devali so na vseh podro\xc4\x8djih povezanih s \xc5\xa1olstvom. Tako je podro\xc4\x8dje stagniralo, s tem pa se je onemogo\xc4\x8dal napredek.\n_START_SECTION_\nNadzor \xc5\xa1olstva\n_START_PARAGRAPH_\nLogiki delovanja \xc5\xa1olstva primeren je bil tudi nadzor vzpostavljenega sistema. To je bilo cerkveno nadzorstvo, brez posvetnih \xc4\x8dlenov. Neposredni nadzor nad \xc5\xa1olo je izvajal krajevni duhovnik, ki je sporo\xc4\x8dal opa\xc5\xbeanja v zvezi z vsebino in metodo pouka, obna\xc5\xa1anjem u\xc4\x8dencev in u\xc4\x8diteljev, dekanijskemu \xc5\xa1olskemu nadzorniku. Ta je nadziral funkcijo krajevnega duhovnika, u\xc4\x8diteljevo delo in prejemke. Okro\xc5\xbeni uradi so skrbeli za izvajanje predpisov o vzdr\xc5\xbeevanju \xc5\xa1ol. \xc5\xa0kofijski \xc5\xa1olski nadzornik je pazil na izvajanje zakona, prikaze stanja pa je s svojimi pripombami dostavljal najvi\xc5\xa1jemu \xc5\xa1olskemu forumu \xe2\x80\x93 \xc5\xa1tudijski dvorni komisiji. Tako je bilo poskrbljeno za dosledno izvajanje zakona, ki ga je duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina priredila svoji vzgojni logiki in ga obenem tudi nadzorovala; neodvisnega sveta za nadzor torej ni bilo'