b'\n_START_ARTICLE_\nMiran Hladnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivi na Dobravi pri Kropi na Gorenjskem. Gimnazijo je obiskoval v Kranju in se po maturi vpisal na sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino (A) in primerjalno knji\xc5\xbeevnost z literarno teorijo (B) na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Diplomiral je leta 1978; v diplomski nalogi je obravnaval pisca vite\xc5\xa1kih romanov Miroslava Malovrha. Leta 1981 je magistriral z nalogo iz slovenske trivialne pripovedne proze 19. stoletja. Doktoriral je 1988 z obravnavo \xc5\xbeanra slovenske kme\xc4\x8dke povesti. _NEWLINE_Na Filozofski fakulteti se je zaposlil leta 1979 kot sta\xc5\xbeist raziskovalec, ko je odslu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ko obveznost v JLA v \xc4\x8crnomlju. Leta 1982 je postal asistent pri profesorjih Francu Zadravcu in Matja\xc5\xbeu Kmeclu, napredoval v naziv docenta leta 1989, v izrednega 1994 in pet let pozneje v rednega profesorja za slovenistiko - vse na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. V \xc5\xa1olskem letu 1984/1985 je bil Fulbrightov lektor za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino na Kansa\xc5\xa1ki univerzi v Lawrenceu, ZDA; enkrat tedensko je pou\xc4\x8deval potomce slovenskih izseljencev v uro vo\xc5\xbenje oddaljenem Kansas Cityu in v tri ure oddaljenem Pittsburgu. _NEWLINE_V letih 1980, 1981 in 1986 se je kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das izpopolnjeval na Dunaju s pomo\xc4\x8djo Knafljeve \xc5\xa1tipendije ter 1993 s pomo\xc4\x8djo sklada Avstrijskega in\xc5\xa1tituta za vzhodno in ju\xc5\xbeno Evropo. S pomo\xc4\x8djo Humboldtove \xc5\xa1tipendije je \xc5\xa1olsko leto 1989/1990 pre\xc5\xbeivel v G\xc3\xb6ttingenu (Nem\xc4\x8dija), znova s pomo\xc4\x8djo Fulbrightove \xc5\xa1tipendije pa \xc5\xa1olsko leto 1994/1995 ponovno v Kansasu. 1996\xe2\x80\x931998 je bil predstojnik Oddelka za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani._NEWLINE_Na podlagi izku\xc5\xa1enj, pridobljenih v razvitej\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeavah, je v - pri nas \xc5\xa1e tradicionalno gutenbergovske - humanisti\xc4\x8dne vede vnesel zanimanje za uporabo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih metod pri analizi pripovedne proze, iz Amerike pa zanimanje za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprto statisti\xc4\x8dno metodologijo za analizo pripovedne proze. Leta 1995 je v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki obliki za\xc4\x8del objavljati tedenske Novice Oddelka za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti, ki jih je leta 1999 nadomestil Slovlit. Svoje literarnovedne in slavisti\xc4\x8dne izsledke ter fotografski in video material prosto dostopno objavlja na spletu \xe2\x80\x93 na Wikipediji, Wikiviru, Wikiverzi in Wikiknjigah, na portalu Academia.edu, Geopediji in YouTubu.'