b"\n_START_ARTICLE_\nAnatolij Vasiljevi\xc4\x8d Luna\xc4\x8darski\n_START_SECTION_\nKRONOLO\xc5\xa0KI PREGLED \xc5\xbdIVLJENJA\n_START_PARAGRAPH_\n1875: rojen v Ukrajini_NEWLINE_1892: pridru\xc5\xbei se Markisti\xc4\x8dni skupini, za\xc4\x8dne \xc5\xa1olanje na univerzi v Z\xc3\xbcrichu_NEWLINE_1898: vrne se v Rusijo, priklju\xc4\x8di se social-demokratom_NEWLINE_1905: aretiran zaradi politi\xc4\x8dnih vzrokov_NEWLINE_1909: sodeluje z Aleksandrom Bogdanovom in Maksimom Gorkijem; napi\xc5\xa1e Outlines of a Collective philosophy; \xc4\x8dasopis Vpered (slo.: Naprej)_NEWLINE_1910: Bologna_NEWLINE_1913: preseli se v Pariz_NEWLINE_1917: vrne se v Rusijo, imenovan za ljudskega komisarja za izobrazbo_NEWLINE_1922: spozna Natalijo Rozenel_NEWLINE_1923: Three Plays_NEWLINE_1930 - 1932: zastopa Sovjetsko zvezo v okviru Dru\xc5\xa1tva narodov_NEWLINE_1933: imenovan za Sovijetskega ambasadorja \xc5\xa0panije, umre v Franciji_NEWLINE_Lun\xc4\x8darski se je osredoto\xc4\x8dal na analizo del Karla Marxa in Friedricha Engelsa. Inspiriral ga je idealisti\xc4\x8den pogled lektorja Richarda Avenariusa. Bistvo ve\xc4\x8dine njegovih del je bil empirio-kriticizem, ki je temelji na stali\xc5\xa1\xc4\x8du, da se lahko samo neposredne izku\xc5\xa1nje sklicujejo kot podlaga za znanje. Bil je prvi komisar ZSSR za \xc5\xa1olstvo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIVLJENJE\n_START_PARAGRAPH_\nAnatolij Luna\xc4\x8darski se je rodil v Poltavi v Ukrajini v \xc4\x8dasu ruskega imperija. Bil je nezakonski otrok Aleksandra Antonova in Aleksandre Luna\xc4\x8darske, ki se je kasneje poro\xc4\x8dila z Vasilijem Luna\xc4\x8darskim. Po njem je Anatolij tudi dobil priimek in srednje ime. Kasneje se je njegova mati lo\xc4\x8dila in se poro\xc4\x8dila s pravim o\xc4\x8detom Anatolija. Anatolij Luna\xc4\x8darski je bil poro\xc4\x8den dvakrat. Prvi\xc4\x8d z Ano Aleksandrovo Malinovkajo, sestro svojega prijatelja Aleksandra Bogdanova. Drugi\xc4\x8d se je poro\xc4\x8dil leta 1922, z igralko Natalijo Rozenel, ki je \xc5\xbee imela h\xc4\x8derko Irino iz prvega zakona. Pri petnajstih letih se je Luna\xc4\x8darski priklu\xc4\x8dil Marksisti\xc4\x8dni skupini v Kijevu. Zavedal se je pomanjkanja akademske svobode v Rusiji, zato se je odlo\xc4\x8dil za \xc5\xa1tudij dru\xc5\xbeboslovja v Z\xc3\xbcrichu. V tem \xc4\x8dasu je prijateljeval z Roso Luxemburg in Leom Jogichesom in bil zaradi svojih revolucionarnih dejavnosti tudi izgnan. Leta 1898 se je priklju\xc4\x8dil Socialno-demokrati\xc4\x8dni stranki, ki je kasneje razpadla na Bolj\xc5\xa1evike, ki jih je vodil Lenin, in Menj\xc5\xa1evike, ki jih je vodil Julius Martov. Martov je oblikoval svoje ideje na podlagi socialisti\xc4\x8dnih strank iz drugih evropskih dr\xc5\xbeav, Lenin pa je trdil, da je polo\xc5\xbeaj v Rusiji druga\xc4\x8den in da je nesprejemljivo, da socialisti\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne stranke nastanejo iz avtokratske vlade carja. Luna\xc4\x8darski se je priklju\xc4\x8dil Bolj\xc5\xa1evikom, ki so kasneje razpadli na dve manj\xc5\xa1i skupini. Prva skupina je podpirala Lenina, druga pa Aleksandra Bogdanova. V naslednjih \xc5\xa1estih letih se je nasprotovanje filozofskih mnenj Lenina in Luna\xc4\x8darskega mo\xc4\x8dno zaostrilo in preraslo v politi\xc4\x8dni spor. Luna\xc4\x8darski je razvil idejo \xe2\x80\x9ciskanja boga\xe2\x80\x9d in socializma kot na\xc4\x8dina vstopa v \xe2\x80\x9cobljubljeno de\xc5\xbeelo\xe2\x80\x9d na zemlji, medtem ko je marksizem zagovarjal osvoboditev \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva od narave in nadnaravnega. Lenin je njegove ideje kritiziral, Luna\xc4\x8darski pa ni podprl njegovega ekstremizma. Raz\xc5\xa1irjal je social-demokrati\xc4\x8dno propagando in organiziral lekcije za ruske \xc5\xa1tudente in politi\xc4\x8dne begunce v tujih de\xc5\xbeelah. Med Rusko revolucijo l. 1905 je bil aretiran in zaprt._NEWLINE_Leta 1909 je Anatolij Luna\xc4\x8darski skupaj z Gorkim in Bogdanovom ustvaril \xc4\x8dasopis Vpered ('slo.:Naprej). Istega leta so na otoku Capri skupaj ustanovili \xc5\xa1olo za ruske socialisti\xc4\x8dne delavce, Luna\xc4\x8darski pa je izdal knjigo Outlines of a Collective Philosophy. Leta 1910 so se vsi trije revolucionarji preselili v Bologno, kjer so nadaljevali svoje pedago\xc5\xa1ko delo do leta 1911. Dve leti kasneje se je Luna\xc4\x8darski preselil v Pariz, kjer je po izbruhu prve svetovne vojne zavzel internacionalisti\xc4\x8dno proti-vojno stali\xc5\xa1\xc4\x8de. Po februarski revoluciji, ki je leta 1917 povzro\xc4\x8dila propad ruskega imperija in razglasitev republike, je zapustil dru\xc5\xbeino v \xc5\xa0vici in se vrnil v Rusijo. Takrat je bil tudi imenovan za ljudskega komisarja za izobrazbo kar mu je omogo\xc4\x8dilo ohranitev in za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc5\xa1tevilnih zgodovinskih zgradb in umetni\xc5\xa1kih del pred uni\xc4\x8denjem. Na tem polo\xc5\xbeaju je ostal vse do leta 1929. Tega leta je kot komisar za \xc5\xa1olstvo razsvetljenstva podprl zamisel o preoblikovanju ruskega jezika v mednarodno latinico (namesto tradicionalne cirilice). Delal je tudi kot urednik literarne enciklopedije, od leta 1930 do 1932 pa je zastopal Sovjetsko zvezo v okviru Dru\xc5\xa1tva Narodov in sodeloval na konferenci o razoro\xc5\xbeevanju. Prispeval je k razvoju socialisti\xc4\x8dne kulture zlasti na podro\xc4\x8djih filma in literature ter se mo\xc4\x8dno zanimal za teater. Po njegovem mnenju je morala kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina pripadati proletariatu. Kot pisec proletariatske literature je mislil, da mora biti umetnost pisanja uporabljena za analizo in kritiko razrednega sistema. Sodeloval je pri organizaciji skupine pisateljev in napisal ve\xc4\x8d iger, katerih umetni\xc5\xa1ka vrednost je \xc5\xa1e vedno sporna. Prevedel je tudi pesem Faust Nikolaja Lenaua. Izmed mnogih dramati\xc4\x8dnih del, ki jih je napisal, so bila tri prevedena v Angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in zbrana v delu Three Plays of A.V. Lunacharski (1923), ki ga je izdala britanska zalo\xc5\xbeba._NEWLINE_Anatolij Luna\xc4\x8darski je veljal za posrednika med Sovjetsko zvezo in tujo kulturo. Poznal je \xc5\xa1tevilne izjemne pisatelje kot so: Bernard Shaw, Herbert Wells, Romain Rolland, Stefan Zweig in Bertolt Brecht. Leta 1933 je bil Luna\xc4\x8darski imenovan za ambasadorja Sovjetske zveze v \xc5\xa0paniji. Po njegovi smrti, leta 1933 so njegove ostanke vrnili v Moskvo in ga pokopali v steni nekropole, kar je bil za tisti \xc4\x8das velik privilegij._NEWLINE_Priljubljenost Anatolija Luna\xc4\x8darskega je upadala po njegovi smrti. \xc5\xa0ele po letu 1960 je njegovo ime po zaslugi h\xc4\x8dere Irine Luna\xc4\x8darske postalo simbol Bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ke dobe. Po njem so bile poimenovane \xc5\xa1tevilne ulice in institucije ter asteroid 2446 odkrit leta 1971.\n_START_SECTION_\nLUNA\xc4\x8cARSKI KOT LIK\n_START_PARAGRAPH_\nLuna\xc4\x8darski je strasten, v\xc4\x8dasih impulziven lik, ki pooseblja \xc5\xa1tevilne pomembne zna\xc4\x8dilnosti celotne generacije ruskih intelektualcev, katerih \xc5\xbeelja je pomagati ljudem v boju za svobodo in ohraniti duhovni kompas skozi vse nevihte in viharje zgodovine ter jih pripeljati do zavesti o posameznikovem polo\xc5\xbeaju v \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_Luna\xc4\x8darski je o sebi in svoji generaciji pravil: \xe2\x80\x9cNi va\xc5\xbeno koliko \xc5\xbelindre in napak je v tem kar smo naredili, ponosni smo na na\xc5\xa1o vlogo v zgodovini in pripravljeni na soo\xc4\x8denje s sodbo prihodnjih generacij brez strahu, brez sence dvoma o njihovi razsodbi.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nAnatoly Lunacharsky. [internet]. [citirano 28.11.2017]. Dostopno na naslovu: https://en.wikipedia.org/wiki/Anatoly_Lunacharsky._NEWLINE_Anatoly Lunacharsky. [internet]. [citirano 28.11.2017]. Dostopno na naslovu: https://www.britannica.com/biography/Anatoly-Vasilyevich-Lunacharsky._NEWLINE_Anatoly Lunacharsky. [internet]. [citirano 28.11.2017]. Dostopno na naslovu: http://spartacus-educational.com/RUSlunacharsky.htm._NEWLINE_Anatoly Lunacharsky. [internet]. [citirano 28.11.2017]. Dostopno na naslovu: https://russiapedia.rt.com/prominent-russians/politics-and-society/anatoly-lunacharsky/._NEWLINE_Bowlt, E. John. 1988. Russian Art of the Avant-garde: Theory and Criticism. Nem\xc4\x8dija: Thames and Hudson._NEWLINE_Lenin, Vladimir Il\xca\xb9i\xc4\x8d. 1950. O kulturi in umetnosti. Ljubljana: Cankarjeva zalo\xc5\xbeba._NEWLINE_Marxist Writers: Anatoly Lunacharsky. [internet]. [citirano 28.11.2017]. Dostopno na naslovu: https://www.marxists.org/archive/lunachar/."