b'\n_START_ARTICLE_\nKristalna napaka\n_START_PARAGRAPH_\nKristalna napaka je neurejenost oziroma praznina v kristalni strukturi. V realnih monokristalih kristalna struktura ni to\xc4\x8dno tak\xc5\xa1na, kakr\xc5\xa1no bi pri\xc4\x8dakovali na osnovi ustreznih Bravaisovih mre\xc5\xbe. Auguste Bravais je leta 1848 pokazal, da iz simetrije kristala in to\xc4\x8dkovnih simetrijskih operacij (rotacija, zrcaljenje in inverzija) izhaja najve\xc4\x8d 14 razli\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinov, kako uredimo to\xc4\x8dke po prostoru, da bodo \xc5\xa1e translacijsko periodi\xc4\x8dne. Poznamo 7 kristalnih sistemov (triklinski, monoklinski, ortorombski, tetragonalni, kubi\xc4\x8dni, heksagonalni in trigonalni) in nekateri od teh imajo ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenih mre\xc5\xbe. Vseh mo\xc5\xbenih mre\xc5\xbe je 14. Odstopanja od Bravaisove mre\xc5\xbee imenujemo napake ali defekti v kristalni strukturi. Glede na izvor in prostorsko razporeditev napake razdelimo na: to\xc4\x8dkaste, linijske in ploskove.\n_START_SECTION_\nTo\xc4\x8dkaste napake\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc4\x8dkaste napake razdelimo na atomske in elektronske. Izvor atomskih to\xc4\x8dkastih napak je termodinamski. V kovini to\xc4\x8dkasta napaka nastane, ko se 1 atom premakne iz notranjosti monokristala kovine na njegovo povr\xc5\xa1ino. Pri tem procesu se entalpija monokristala pove\xc4\x8da (\xce\x94H > 0), saj interakcije med delci zdaj niso ve\xc4\x8d optimalne. Pove\xc4\x8da pa se tudi konfiguracijska entropija (\xce\x94S > 0), ker vnos napake v sistem pove\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilo mo\xc5\xbenih razporeditev gradnikov, med katere moramo zdaj pri\xc5\xa1teti tudi napako. Velikost prirastka entalpije in konfiguracijske entropije je odvisna od \xc5\xa1tevila vne\xc5\xa1enih napak._NEWLINE_Napake, ki so zna\xc4\x8dilne za snovi, ki so sestavljene samo iz ene vrste gradnikov so prikazane na sliki. Najosnovnej\xc5\xa1e to\xc4\x8dkaste napake so praznine \xe2\x80\x93 vrzeli. Vrzeli nastanejo tako, da dolo\xc4\x8dena redna mesta ostanejo prazna. In kakor \xc5\xbee omenjeno v praksi imajo vse kristalne strukture prisotne vrzeli. Prisotnosti vrzeli lahko opi\xc5\xa1emo iz termodinamskega stali\xc5\xa1\xc4\x8da, saj prisotnost vrzeli pove\xc4\x8da entalpijo. \xc5\xa0tevilo vrzeli N\xe1\xb5\xa5 za isti material nara\xc5\xa1\xc4\x8da s temperatuto po slede\xc4\x8di zvezi:_NEWLINE_N\xe1\xb5\xa5=Nexp(-Q\xe1\xb5\xa5/kT)_NEWLINE_Kjer je: N skupno \xc5\xa1tevilo atomskih mest, Q\xe1\xb5\xa5 potrebna energija za tvorbo praznin, T absolutna temperatura (K) in k Boltzmannova konstanta (1,38 x 10 -23 J/atomK ali 8,62 x 10 -5 eV/atomK._NEWLINE_Torej \xc5\xa1tevilo napak eksponentno nara\xc5\xa1\xc4\x8da s temperaturo. Za ve\xc4\x8dino kovinskih snovi je vrednost Nv/N pri temperaturi pod tali\xc5\xa1\xc4\x8dem okoli 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb4. Kar pomeni, da imamo na vsaki 21. atom prisotno eno vrzel (praznino)._NEWLINE_Poleg vrzeli pa se v kristalni struktri pojavljajo tudi intersticijski atomi, ki se nahajajo med rednimi mesti Bravaisovih mre\xc5\xbe. V realnem kristalu, kjer atome (gradnike) obravnavamo kot krogle, si predstavljamo, da so intersticijski atomi v praznih prostorih med sicer gosto zlo\xc5\xbeenimi kroglami._NEWLINE_Na redna mesto, ki ga obi\xc4\x8dajno zaseda atomi ali intersticijsko mesto pa se lahko vgradil tuj atom. V ionskih kristalih, kjer so gradiki elektri\xc4\x8dno nabiti ioni, nastopajo to\xc4\x8dkasti defekti v parih. V tem primeru defekte imenujemo neredi. Nerede razdelimo na simetri\xc4\x8dne in asimetri\xc4\x8dne._NEWLINE_Kristalno strukturo ionskih kristalov lahko razdelimo na kationsko in anionsko podmre\xc5\xbeo. Za Schottkyjev nered je zna\xc4\x8dilno, da je v obeh podmre\xc5\xbeah enako \xc5\xa1tevilo vrzeli: tj. \xc5\xa1tevilo VM je enako \xc5\xa1tevilu VX, pri \xc4\x8demer z \xe2\x80\x9cM\xe2\x80\x9c zdaj ozna\xc4\x8dimo redna mesta v kationski, z \xe2\x80\x9cX\xe2\x80\x9c pa redna mesta v anionski podmre\xc5\xbei. Intersticijski nered sestoji iz intersticij Mi in Xi (pri kristalih s stehiometrijo 1:1 je \xc5\xa1tevilo obeh tipov intersticij enako). Od asimetri\xc4\x8dnih neredov pa poznamo Frenklov nered, ki je zna\xc4\x8dilen predvsem za srebrove halide (AgBr, AgJ). Nastanek Frenklovega nereda pa si predstavljamo tako, da ion iz ene od podmre\xc5\xbe zapusti redno mesto in gre na intersticijsko mesto te podmre\xc5\xbee: nastaneta VM in Mi (ali analogno VX in Xi). To\xc4\x8dkaste napake imajo velik vpliv na elektri\xc4\x8dno in snovno prevodnost v trdnih snoveh.\n_START_SECTION_\nLinijske in planarne napake\n_START_PARAGRAPH_\nLinijske in planarne napake niso povezane s termodinamskim ravnote\xc5\xbejem v snovi. Nastanejo lahko zaradi neravnote\xc5\xbeja rasti kristalov iz taline, pare ali raztopine. Imajo velik vpliv na fizikalne in mehanske lastnosti snovi. Linijske napake delimo na vija\xc4\x8dne dislokacije ali robne dislokacije._NEWLINE_Pomembna linijska napaka je robna dislokacija. Vidimo, da je kristalna struktura, \xc4\x8de jo opazujemo le nad ali le pod ravnino robne dislokacijske \xc4\x8drte (Edge dislocation line), ki poteka pravokotno na list skoraj idealna. Vendar pa je ob znaku \xc2\xb1 \xc5\xa1tevilo navpi\xc4\x8dnih kristalnih ravnin nad ravnino ve\xc4\x8dje od \xc5\xa1tevila ravnin pod njo. Lahko re\xc4\x8demo, da je kristalna ravnina nad tem znakom vrinjena v zgornji del kristala do ravnine. Robna dislokacija je premica, ki poteka skozi prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de znaka \xc2\xb1, pravokotno na ravnino lista ob robu vrinjene ravnine. Zaradi robne dislokacije so bli\xc5\xbenje lege atomov nekoliko premaknjene. Pri stri\xc5\xbeni obremenitvi kristala se robna dislokacija lahko giblje v smeri vektorja b ali obratno._NEWLINE_Druga pomembna linijska napaka je vija\xc4\x8dna dislokacija. Vija\xc4\x8dne dislokacije so pomembne predvsem zato, ker pri mehanski obremenitvi lahko potujejo mimo \xe2\x80\x9czagozdenih\xe2\x80\x9d robnih dislokacij in s tem prispevajo k la\xc5\xbejemu (oziroma ve\xc4\x8djemu) raztezanju materiala.'