b'\n_START_ARTICLE_\nTajpan\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTajpani so dokaj velike ka\xc4\x8de, saj odrasli primerki merijo od 78-226 cm v dol\xc5\xbeino, s \xc4\x8dimer so tudi najve\xc4\x8dje ka\xc4\x8de v Avstraliji. Mlade ka\xc4\x8de merijo od 30-34 cm v dol\xc5\xbeino. Imajo relativno vitko telo in veliko glavo pravokotne oblike, ki je jasno lo\xc4\x8dena od preostalega telesa. Na zgornjem delu glave imajo devet velikih in simetri\xc4\x8dnih lusk. Hrbtna stran je obarvana svetlo ali temno rjavo, rde\xc4\x8dkastorjavo, bakreno ali olivno in je brez barvnih vzorcev, trebu\xc5\xa1na stran pa je belkasta, pri celinskih tajpanih rumena. Z izjemo celinskih tajpanov je glava svetlej\xc5\xa1a od preostalega telesa. Spol se po velikosti in barvi ne more razlikovati.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nTajpani prebivajo v Avstraliji in Papui Novi Gvineji. Obalni tajpani naseljujejo vzhodna obalna obmo\xc4\x8dja do severa Avstralije, in sicer prebivajo v tropskih savanah in gozdovih, kjer zna\xc5\xa1a letna koli\xc4\x8dina padavin nad 800 mm. Ostali dve vrsti sta omejeni na notranjost Avstralije s suhim polpu\xc5\xa1\xc4\x8davskim podnebjem, kjer zna\xc5\xa1a letna koli\xc4\x8dina padavin pod 300 mm._NEWLINE_Prete\xc5\xbeno so aktivni podnevi.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od drugih strupenja\xc4\x8d v Avstraliji se tajpani hranijo izklju\xc4\x8dno s toplokrvnimi (homeotermnimi) \xc5\xbeivali, kot so manj\xc5\xa1i glodavci in drugi sesalci ter pti\xc4\x8di. Tudi v ujetni\xc5\xa1tvu so plazilci in dvo\xc5\xbeivke prezrte. Plen zaznajo z odli\xc4\x8dnim vohom in vidom. Najprej ga hitro ugriznejo, nato pa se umaknejo na varno in po\xc4\x8dakajo, da mo\xc4\x8dan strup ubije ali vsaj onesposobi plen.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nVse vrste so oviparne. Samica izle\xc5\xbee od 7 do 20 jajc v zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena \xc5\xbeivalska bivali\xc5\xa1\xc4\x8da in globoke \xc5\xa1pranje v \xc4\x8dasu od avgusta do novembra. Valjenje jajc poteka od septembra do marca.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na laboratorijske poskuse na mi\xc5\xa1ih, tj. srednji smrtni odmerek (LD\xe2\x82\x85\xe2\x82\x80), so tajpani najbolj strupene ka\xc4\x8de na svetu, in sicer naj bi bil celinski tajpan prva najbolj strupena ka\xc4\x8da, O. scutellatus pa tretja, za rjavo ka\xc4\x8do oz. rjavko (Pseudonaja textilis). Njihova strupenost torej ne odra\xc5\xbea dejanskih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih smrtnih \xc5\xbertev: od leta 1990 so znani le \xc5\xa1tirje ugrizi celinskega tajpana, od tega pa sta dva \xc4\x8dloveka pre\xc5\xbeivela zaradi hitre aplikacije protistrupa (antivenina). K majhnemu \xc5\xa1tevilu primerov prispeva tudi \xc5\xbeivljenjski prostor obeh nevarnih vrst, saj prebivata v polpu\xc5\xa1\xc4\x8davskem okolju, kjer je poseljenost redka, v skladu s tem pa je mo\xc5\xbenost stika \xc4\x8dloveka s ka\xc4\x8do zelo majhna._NEWLINE_Z evolucijskega vidika je njihova izjemna strupenost verjetno prilagoditev na lovljenje potencialno nevarnega plena.\n_START_SECTION_\nToksin\n_START_PARAGRAPH_\nCelinski tajpan povpre\xc4\x8dno izlo\xc4\x8di 80 mg strupnine v svojo \xc5\xbertev, obalni tajpan pa okoli 260 mg._NEWLINE_ Srednji smrtni odmerek pri mi\xc5\xa1ih primeru podko\xc5\xbenega vnosa zna\xc5\xa1a 0,025 mg/kg pri celinskem tajpanu do 0,106 mg/kg pri obalnem tajpanu. Strupnina vsebuje \xc5\xa1tevilne proteaze, dejavnike, ki povzro\xc4\x8dajo strjevanje krvi v \xc5\xbeilah (trombozo) ter mo\xc4\x8dne nevrotoksine. Eden izmed nevrotoksinov je taikatoksin (TCX), ki blokira napetostno-odvisne kalijeve in kalcijeve kanal\xc4\x8dke.\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dni znaki in simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi relativno velike koli\xc4\x8dine strupa in visoke strupenosti je za nezdravljeno \xc5\xbertev smrtni izid neizogiben. Krajevni u\xc4\x8dinki zaradi ugriza se velikokrat ne izrazijo. Po ugrizu se zna\xc4\x8dilno pojavita slabost in bruhanje, nato pa pride do ohromitve (paralize). Zaradi ohromitve dihalnih mi\xc5\xa1ic se \xc4\x8dlovek zadu\xc5\xa1i. V skladu s tem je poleg protistrupa potrebno tudi umetno predihovanje (ventilacija).'