b'\n_START_ARTICLE_\nMarjan \xc5\xa0arec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKon\xc4\x8dal je osnovno \xc5\xa1olo Marije Vere na Duplici pri Kamniku. \xc5\xa0olanje je nadaljeval na Srednji lesarski \xc5\xa1oli v Ljubljani in opravil maturo. Na prigovarjanje re\xc5\xbeiserja Marjana Bevka, ki je prepoznal njegov talent, se je vpisal na ljubljansko Akademijo za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, radio, film in televizijo. Do\xc5\xa1tudiral je dramsko igro in umetni\xc5\xa1ko besedo pri profesorju Borisu Cavazzi. Zaposlitev je dobil kot novinar na RTV Slovenija, kjer je \xc5\xbee v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija delal honorarno. Sprva je delal na radiu, nato na televiziji, kjer je s svojim talentom imitiral mnogo znanih slovenskih osebnosti, med njimi predvsem politike kot so Janez Drnov\xc5\xa1ek, Janez Jan\xc5\xa1a, Andrej Bajuk, Sa\xc5\xa1o Pe\xc4\x8de, Anton Rop, Jelko Kacin, Danilo T\xc3\xbcrk in Karl Erjavec, igral pa je tudi vloge izmi\xc5\xa1ljenih likov, kot sta na primer Ivan Serpentin\xc5\xa1ek in gospa Greta._NEWLINE_\xc5\xa0arec je 8. septembra 2010 najavil kandidaturo za \xc5\xbeupana mesta Kamnik na lokalnih volitvah 2010. Kandidiral je kot neodvisni kandidat s podporo (zbrani podpisi) volivk in volivcev in Liste Toneta Smolnikarja za Kamnik. 24. oktobra 2010 je v drugem krogu lokalnih volitev s 53,45-odstotno podporo volivcev premagal protikandidata Braneta Golubovi\xc4\x8da in postal \xc5\xbeupan ob\xc4\x8dine Kamnik._NEWLINE_Jeseni leta 2014 je ponovno kandidiral za \xc5\xbeupana ob\xc4\x8dine Kamnik in zmagal v prvem krogu s skoraj 64% podpore._NEWLINE_Bil je eden izmed 571 podpisnikov Peticije zoper cenzuro in politi\xc4\x8dne pritiske na novinarje v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nZasebno\n_START_PARAGRAPH_\nPoro\xc4\x8den je z \xc5\xbeeno Barbaro, s katero imata dve h\xc4\x8deri \xe2\x80\x93 Vivijano in Gabrijelo. Dru\xc5\xbeina \xc5\xbeivi v \xc5\xa0marci pri Kamniku.\n_START_SECTION_\nPredsednik vlade\n_START_PARAGRAPH_\n17. avgusta 2018 je bil v Dr\xc5\xbeavnem zboru izvoljen za 11. predsednika vlade Republike Slovenije. \xc4\x8cez slab mesec, 13. septembra 2018 so poslanci potrdili novo vlado - prvo manj\xc5\xa1injsko v zgodovini Slovenije - v sestavi Lista Marjana \xc5\xa0arca, SD, Stranka modernega centra, DeSUS, Stranka Alenke Bratu\xc5\xa1ek ter projektna partnerica manj\xc5\xa1inske vlade Levica. \xc5\xa0arcu in vladi je podpora na javnomnenjskih anketah vstrajno rasla, nekajkrat se je \xc5\xa0arec zavihtel tudi na vrh najbolj priljubljenih politikov, vlado pa je podpiralo okoli 60\xc2\xa0% vpra\xc5\xa1ancev. V prvem letu vladanja, je koalicija sestavila najte\xc5\xbeji prora\xc4\x8dun v zgodovini Slovenije, ki naj bi ga potrjevali jeseni 2019, \xc5\xa0arec pa naj bi na glasovanje vezal tudi zaupnico. Ta bi lahko bila vpra\xc5\xa1ljiva, saj se je Levica ve\xc4\x8dkrat izrekla o premisleku, ali bo vladno koalicijo \xc5\xa1e podpirala, saj le-ta naj ne bi udejanila projektov iz dogovora o sodelovanju. _NEWLINE_Ob obletnici izvlitve na mesto predsednika vlade so mediji objavili primerjave z enakim obdobjem delovanja prej\xc5\xa1njih vlad, ki so pokazale delno usp\xc5\xa1enost \xc5\xa0ar\xc4\x8deve koalcijie. V prvem letu so \xc5\xa0ar\xc4\x8devo koalcijio iz razli\xc4\x8dnih razlogov zapustili \xc5\xa1tirje ministri: kohezijski minister Marko Bandelli, kulturni Dejan Pre\xc5\xa1i\xc4\x8dek, okoljski Jure Leben in zdravstveni Samo Fakin, ter nekaj dr\xc5\xbeavnih sekretarjev. Velik trn v peti vlade, zaradi katerih je le-ta prejela tudi ve\xc4\x8d o\xc4\x8ditkov s sodstva, je udejanjanje sodb. V javnosti sta od 14 neizpoljnjenih v o\xc4\x8di najbolj bodla Zakon o podrejencih ter Zakon o financiranju osnovnega \xc5\xa1olstva. Ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je vladi pred leti nalo\xc5\xbeilo, da mora v zvezi s slednjim, javno-veljavni ter raz\xc5\xa1irjeni program (varstvo, podalj\xc5\xa1ano bivanje ...) v zasebnih \xc5\xa1olah dr\xc5\xbeavah pla\xc4\x8devati kot v javnih, torej 100\xc2\xa0%. Slovenska demokratska stranka je zaradi neaktivnosti vlade na tem podro\xc4\x8dju zoper \xc5\xa0arca vlo\xc5\xbeila ustavno obto\xc5\xbebo, ki 29. januarja 2019 v Dr\xc5\xbeavnem zboru ni bila izglasovana. V nadaljnjih aktivnostih je minister za \xc5\xa1olstvo, znanost in \xc5\xa1port Jernej Pikalo pripravil zakon, ki bi kljub ustavni odlo\xc4\x8dbi javno veljavni program financiral 100 odstotno, raz\xc5\xa1irjenega pa sploh ne. Dr\xc5\xbeavni svet je \xc4\x8dez nekaj dni na zakon izglasoval veto, v vnovi\xc4\x8dnem glasovanju v Dr\xc5\xbeavnem zboru pa vladi ni uspelo zagotoviti absolutne ve\xc4\x8dine, zaradi \xc4\x8desar je zakon padel.  _NEWLINE_V prvi polovici leta 2019 je vlada sprejela \xc5\xa1est novih zakonov ter 74 zakonskih predlogov, popravila je nekaj sto predpisov, kar je izazito manj od \xc5\xa1tiih predhodnih koalicij.'