b'\n_START_ARTICLE_\nKristina \xc5\xbdagar Soder\xc5\xbenik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nVelik del otro\xc5\xa1tva je pre\xc5\xbeivela pri babici in dedku, na Vrhu pri Mlin\xc5\xa1ah, v ob\xc4\x8dini Zagorje, kjer so_NEWLINE_imeli kmetijo. Star\xc5\xa1a sta v kraju Mlin\xc5\xa1e gradila novo hi\xc5\xa1o kamor so se preselili leta 1986. Istega leta je_NEWLINE_za\xc4\x8dela hoditi v vrtec na Izlakah. Leta 1988 je bila vpisana v prvi razred osnovne \xc5\xa1ole; prva \xc5\xa1tiri leta je_NEWLINE_obiskovala Podru\xc5\xbeni\xc4\x8dno \xc5\xa1olo na Mlin\xc5\xa1ah, naslednja \xc5\xa1tiri pa mati\xc4\x8dno \xc5\xa1olo Ivana Kav\xc4\x8di\xc4\x8da na Izlakah. Po_NEWLINE_uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dani osemletni osnovni \xc5\xa1oli, se je leta 1996 vpisala na Srednjo \xc5\xa1olo za farmacijo, kozmetiko_NEWLINE_in zdravstvo v Ljubljani, smer farmacevtski tehnik. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja se je ukvarjala z igralstvom. Bila je_NEWLINE_aktivna \xc4\x8dlanica igralske skupine Kulturnega dru\xc5\xa1tva na Mlin\xc5\xa1ah. Po uspe\xc5\xa1ni maturi leta 2000, se je_NEWLINE_odlo\xc4\x8dila za \xc5\xa1tudij na Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo, Univerze v Ljubljani, smer kemija. Ob_NEWLINE_\xc5\xa1tudiju je \xc5\xa1e vedno tudi igrala v gledali\xc5\xa1ki skupini. Leta 2006 je diplomirala. Univerzitetna diploma iz_NEWLINE_kemije ima naslov: \xe2\x80\x9cVoltametri\xc4\x8dno dolo\xc4\x8danje bizmuta na osnovi samosestavljenih monoplasti\xe2\x80\x9d. S tem je_NEWLINE_dosegla strokovni naziv univerzitetna diplomirana kemi\xc4\x8darka. 2.novembra 2006 je dobila svojo prvo_NEWLINE_zaposlitev. Bila je sprejeta za mlado raziskovalko na Institutu Jo\xc5\xbeefa Stefana v Ljubljani. Istega leta je_NEWLINE_bila vpisana v prvi letnik v \xc5\xa1tudijskem letu 2006/2007 kot \xc5\xa1tudentka doktorskega \xc5\xa1tudija programa_NEWLINE_Nanoznanosti in nanotehnologije na Mednarodni podiplomski \xc5\xa1oli Jo\xc5\xbeefa Stefana v Ljubljani. Leta 2011_NEWLINE_je uspe\xc5\xa1no opravila Doktorat iz podro\xc4\x8dja nanoznanosti in nanotehnologije, z naslovom: \xe2\x80\x9cSinteza in_NEWLINE_karakterizacija perovskitnih nanostruktur\xe2\x80\x9d, na Mednarodni podiplomski \xc5\xa1oli Jo\xc5\xbeefa Stefana v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1999 je dva meseca opravljala delavno prakso na zavodu za transfuzijsko medicino ( ZTM ) v Ljubljani, nato pa je do leta 2010 delala kot raziskovalka na In\xc5\xa1titutu Jo\xc5\xbeef \xc5\xa0tefan v Ljubljani, na odseku za nanostrukturne materiale. Po uspe\xc5\xa1no opravljenem doktoratu leta 2011, je postala asistentka z doktoratom prav tako na odseku za nanostrukturne materiale. To delo je opravljala do leta 2015, ko je na istem odseku postala znanstvena sodelavka. Od leta 2017 naprej pa je postala mentorica mlademu raziskovalcu Maticu Korentu, pri doktorskem usposabljanju na Mednarodni podiplomski \xc5\xa1oli na In\xc5\xa1titutu Jo\xc5\xbeef \xc5\xa0tefan ._NEWLINE_V okviru, projekta H2020 ESTEEM3 (Enabling Science and Technology through European Electron Microscopy) in programa P2-0084 Nanostrukturni materiali na Odseku za nanostrukturne materiale opravlja razli\xc4\x8dne naloge.  Vpeljala je elektrokemijsko procesno tehniko za pripravo urejenih poroznih oksidnih membran v obliki por ali nanopal\xc4\x8dk z metodo anodizacije kovinskih folij. Pri anodni oksidaciji kovin Al, Ti in Zr so nastali oksidi z dolo\xc4\x8deno morfologijo: aluminij oksid (Al2O3) v obliki por, titanov dioksid (TiO2) v obliki cevk in cirkonijev dioksid (ZrO2) v obliki nanocevk._NEWLINE_Velik del njenegaa raziskovalnega dela je kemijska in strukturna karakterizacija materialov z metodami elektronske mikroskopije (vrsti\xc4\x8dna in presevna elektronska mikroskopija). Sintetizirane nanomateriale je potrebno morfolo\xc5\xa1ko in analiti\xc4\x8dno okarakterizirati z elektronsko mikroskopijo. Znanje za uporabo elektronske mikroskopije si je pridobila na ve\xc4\x8dkratnem usposabljanju v tujini v okviru mednarodnih projektov IP3-FP6 ESTEEM in FP7 ESTEEM2. V okviru trenutno sprejetega projekta H2020 ESTEEM3 nadaljuje svoje raziskovalno delo, tako na podro\xc4\x8dju sinteze materialov, kot tudi na podro\xc4\x8dju elektronske mikroskopije.\n_START_SECTION_\nIzpopolnjevanje v tujini\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg \xc5\xa1olanja v Sloveniji, je Kristina \xc5\xbdagar Soder\xc5\xbenik izpopolnjevala svoje znanje  \xc5\xa1e na IFW Dressen v Nem\xc4\x8diji ( 2008 ), University of Cambridge, Department of Materials Science and Metallurgy ( 2009 )  in SuperSTEM Laboratory ( 2009 - 2010 ) v Veliki Britaniji. Leta 2010, je svoje znanje nadgradila \xc5\xa1e na Catalonia Institute for Energy Research (IREC) v  Barceloni ter v institutu Ru\xc4\x91er Boskovi\xc4\x87 v laboratorij za molekulsko fiziko v Zagrebu na Hrva\xc5\xa1kem. Njeno zadnje izobra\xc5\xbeevanje pa je potekalo med letoma 2014 in 2015 v  Ernst Ruska-Centre (ER-C) for Microscopy and Spectroscopy with Electrons v  Nem\xc4\x8diji,  v okviru DAAD \xc5\xa1tipendijem kjer je delala raziskovalno analizo Tb-, Dy-NdFeB magnetnih materialov s pomo\xc4\x8djo naprednih tehnik elektronske mikroskopije.\n_START_SECTION_\nNagrade, \xc5\xa1tipendije\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2007 je prijela priznanje z nagrado za najbolje ocenjeni prispevek med mladimi raziskovalci s podro\xc4\x8dja nanomateriali in nanotehnologije na 15. konferenci o materialih in tehnologijah v Portoro\xc5\xbeu, za govorni prispevek z naslovom \xc2\xbbSynthesis and characterization of perovskite nanorods\xc2\xab.Leta 2010 pa je prejela  nagrado za mlade raziskovalce na IFSM (International Federation of Societies for Microscopy ) ter  \xc5\xa1tipendijo za obisk konference IMC17 (International Microscopy Congres) v Riu de Janeiru v Braziliji.\n_START_SECTION_\nOdmevna dela\n_START_PARAGRAPH_\n2012\xc4\x8clanek objavljen v reviji Nanotechnology je dobil naziv \xc2\xbbLatest journal highlights articles\xc2\xab\xc2\xa0(20.1.2012) z naslovom: \xc2\xbbHumidity nanosensors made from individual metal oxide nanorods\xc2\xab_NEWLINE_2012\xc4\x8clanek v \xc4\x8dastniku Finance (25.1.2012) z naslovom: \xc2\xbbAli lahko nanosenzor vlage prinese suho zlato?\xc2\xab_NEWLINE_2012Reklamni spot in intervju za \xc4\x8dastnik Dnevnik (8.11.2012) z naslovom: \xc2\xbbRazburljiva nanotehnologija\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nBibliografija\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu svojega dela na in\xc5\xa1titutu Jo\xc5\xbeef \xc5\xa0tefan je napisala 28 izvirnih znanstvenih \xc4\x8dlankov, preko 70 objavljenih prispevkov na konferencah, izdelala je 3 patente, med katerimi sta bila 2 prijavljena, opravila pa je tudi \xc5\xa1tiri poljudoznanstvene intervjuje.\n_START_SECTION_\nSocio-ekonomski dose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nNjenj najpomembnej\xc5\xa1i socio-ekonomski dose\xc5\xbeek je, da je so-ustanoviteljica in \xc4\x8dlanica zavoda za promocijo znanosti, Znanost na cesti, (ZnC). V ZnC je mo\xc4\x8dno vpletena \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka delovanja (maj, 2013). Je soorganizatorica ve\xc4\x8d kot 50 poljudnoznanstvenih predavanj. Sodelovala je v treh izobra\xc5\xbeevalnih oddajah nacionalne televizije Slovenije o elektronski mikroskopiji na Institutu Jo\xc5\xbeef Stefan in s tem dodatno doprinesla k popularizaciji delovanja Instituta v javnih medijih. Podala je tudi intervju, o pomembnosti nanosezorjev v tehnologiji, za \xc4\x8dlanek v \xc4\x8dastniku Finance. K popularizaciji znanosti \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti je nenazadnje pripomogla tudi z intervjujem in reklamnim spotom za \xc4\x8dastnik Dnevnik. Spregovorila je o pomenu mladih doktorjev znanosti in njihovega dela za dobrobit celotne Slovenije.'