b'\n_START_ARTICLE_\nNaravni park Strand\xc5\xbea\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nDo ustanovitve parka 25. januarja 1995 so bila varstvena prizadevanja razdrobljena na posamezne naravne rezervate in druga zavarovana obmo\xc4\x8dja. S parkom zdaj upravlja direktorat s sede\xc5\xbeem v Malkem T\xc4\x83rnovem, podrejen Agenciji za upravljanje gozdov Ministrstva za okolje in vode Republike Bolgarije. Direktorat izvaja dr\xc5\xbeavno politiko upravljanja in nadzora nad zavarovanim obmo\xc4\x8djem, z dolgoro\xc4\x8dnim ciljem ohranjanja narave in zagotavljanja trajnostnega socialnega ter ekonomskega razvoja regije. Spremlja gospodarjenje z gozdovi in njihovo varstvo ter upravljanje z divjadjo ter ribami. Za obiskovalce sta odprta dva informacijska centra, eden v Malkem T\xc4\x83rnovem in drugi v vasi Gramatikovo.\n_START_SECTION_\nZavarovana obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nNa ozemlju Naravnega parka Strand\xc5\xbea je pet naravnih rezervatov: Silkosija, Sredoka, Tisovica, Uzunbod\xc5\xbeak in Vitanovo, 14 zavarovanih obmo\xc4\x8dij in osem naravnih znamenitosti. Silkosija, prvi naravni rezervat v Bolgariji, ustanovljen leta 1933, le\xc5\xbei 2 km severno od kraja Kosti in 1 km vzhodno od Balgarija. V njem raste 260 vrst vi\xc5\xa1jih rastlin, drevesa so stara povpre\xc4\x8dno 120\xe2\x80\x93130 let. Srednoka le\xc5\xbei ob spodnjem toku reke Me\xc4\x8di Dol in je edini od rezervatov z ve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom travnikov ter odprtih predelov. Tisovica le\xc5\xbei na te\xc5\xbeko dostopnem obmo\xc4\x8dju ob bregovih istoimenske reke in vsebuje nekaj arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d iz obdobja anti\xc4\x8dne Trakije. Uzunbod\xc5\xbeak je vklju\xc4\x8den v omre\xc5\xbeje biosfernih rezervatov Unescovega programa \xc4\x8clovek in biosfera, le\xc5\xbei ob meji s Tur\xc4\x8dijo. Vitanovo le\xc5\xbei na glavnem grebenu Rezovo, 9 km od Malkega T\xc4\x83rnovega in 5 km od Bra\xc5\xa1ljana. Obsega nadmorske vi\xc5\xa1ine 400 do 600 m, zato je rastlinstvo druga\xc4\x8dno kot v drugih rezervatih. Dostop do rezervatov je ve\xc4\x8dinoma omejen na raziskovalne skupine, z izjemo nekaj strogo dolo\xc4\x8denih turisti\xc4\x8dnih pe\xc5\xa1poti. _NEWLINE_Med najpomembnej\xc5\xa1imi zavarovanimi obmo\xc4\x8dji sta izliv reke Veleke in Silistar. Zaliv Silistar ob obali \xc4\x8crnega morja med vasema Sinemorec in Rezovo ima najve\xc4\x8djo raznovrstnost rastlin na kvadratni kilometer v vsej Bolgariji.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni park Strand\xc5\xbea le\xc5\xbei znotraj bolgarskega okraja Burgas, na ozemlju ob\xc4\x8din Malko T\xc4\x83rnovo in Carevo na skrajnem jugovzhodu dr\xc5\xbeave. Tu stojita dve mesteci, Malko Tarnovo in Ahtopol, ter 19 vasi, s skupno okrog 7.000 prebivalci. Strand\xc5\xbea je najredkeje poseljen del Bolgarije, z gostoto 10 prebivalcev na kvadratni kilometer. Dostopen je po cesti prvega reda I-9 na zahodu in cesti tretjega reda III-9901 na vzhodu, ki povezuje obalni del, med njima pa vodi cesta drugega reda II-99. S povr\xc5\xa1ino 1.161 km\xc2\xb2, kar je pribli\xc5\xbeno 1\xc2\xa0% celotne povr\xc5\xa1ine Bolgarije, je najve\xc4\x8dje zavarovano obmo\xc4\x8dje v dr\xc5\xbeavi. Zaradi svoje lege na meji z Azijo je obmo\xc4\x8dje pomembno s stali\xc5\xa1\xc4\x8da biotske raznovrstnosti, pa tudi s svojo zgodovinsko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. _NEWLINE_Rastlinstvo tega obmo\xc4\x8dja se je razvilo pred nastankom Bosporskega preliva, ko je bil ves ju\xc5\xbeni del obale \xc4\x8crnega morja enoten. Predstavlja najzahodnej\xc5\xa1i del evksinsko-kolhijske ekoregije. Zaradi bli\xc5\xbeine treh morij, \xc4\x8crnega, Marmarskega in Egejskega, se je to obmo\xc4\x8dje izognilo poledenitvi med ledeno dobo v kvartarju in ohranilo blago ter razmeroma vla\xc5\xbeno podnebje. Pod temi pogoji so se ohranile nekatere reliktne vrste iz neogena.\n_START_SECTION_\nRelief in geologija\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1je je hribovito, z blago valovitimi grebeni, pokritimi z gostim gozdom. Na zahodu je planina bolj razbrazdana in strma. Znotraj parka sta dva jasno razmejena grebena: Rezovo z najvi\xc5\xa1jim vrhom Goljamo Gradi\xc5\xa1te (710 m) in Bosna z najvi\xc5\xa1jim vrhom Papia (502 m). Okrog 38\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine ima nadmorsko vi\xc5\xa1ino 0 do 200 m, 60\xc2\xa0% od 200 do 600 m in 2\xc2\xa0% nad 600 m. _NEWLINE_Strand\xc5\xbea je antiklinala z osr\xc4\x8djem iz paleozojskih magmatskih in metamorfnih kamnin, pokritim s triasnimi sedimenti iz mezozoika, jure in krede. Antiklinala je obrnjena v smeri severozahod proti jugovzhodu Re\xc4\x8dne doline so geolo\xc5\xa1ko mlade, nastale so v kvartarju in imajo blaga pobo\xc4\x8dja ter polo\xc5\xbeen naklon. Na zahodu je obse\xc5\xbeno obmo\xc4\x8dje krasa s karbonatnimi kamninami, ki se razteza od vasi Varovnik do kraja Malko Tarnovo in ga prepredajo ponori, kaverne ter jame._NEWLINE_Prst je sredozemskega tipa, vendar je podtip, zna\xc4\x8dilen za Strand\xc5\xbeo, nekoliko vla\xc5\xbenej\xc5\xa1i v primerjavi s preostankom Ju\xc5\xbene Evrope. Prisotnih je sedem tipov prsti po sistemu klasifikacije World Reference Base: fluvisoli (4\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine), leptosoli (4\xc2\xa0%), kambisoli (4\xc2\xa0%), luvisoli (46\xc2\xa0%), planosoli (20\xc2\xa0%), alisoli (11\xc2\xa0%) in nitisoli (5\xc2\xa0%). Strand\xc5\xbea je edini kraj v Bolgariji z alisoli in edini v Evropi z nitisoli.\n_START_SECTION_\nVode\n_START_PARAGRAPH_\nStrand\xc5\xbeo prepreda gosto omre\xc5\xbeje sotesk, potokov in rek. Reke imajo najve\xc4\x8dji pretok med novembrom in decembrom, ko je padavin najve\xc4\x8d. Najdalj\xc5\xa1a in najve\xc4\x8dja reka je 147 km dolga Veleka. V zgornjem toku ima skalnato dno in tvori mnogo brzic. V delu, kjer te\xc4\x8de skozi kra\xc5\xa1ki predel planine, ima strme bregove s pe\xc4\x8dinami, po vasi Zvezdec pa se dolina raz\xc5\xa1iri, bregovi postanejo polo\xc5\xbenej\xc5\xa1i, tok se upo\xc4\x8dasni in tvori meandre. V spodnjem toku sezonsko poplavlja, zato bregove pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo poplavne hoste. Plovna je 8 km gorvodno od izliva._NEWLINE_Druga najdalj\xc5\xa1a reka je Rezovo, dolga 112 km. Te\xc4\x8de proti vzhodu in predstavlja mejo med Bolgarijo in Tur\xc4\x8dijo v ve\xc4\x8djem delu toka. Po eni od hipotez je dobila ime po mitolo\xc5\xa1kem tra\xc4\x8danskem kralju Rezusu. Njene bregove pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo gosti hrastovi in bukovi gozdovi, za levi (bolgarski) breg pa so zna\xc4\x8dilne tudi \xc5\xa1tevilne pe\xc4\x8dine in jame. Reka Rezovo je hitrej\xc5\xa1a in hladnej\xc5\xa1a od Veleke, zato je primernej\xc5\xa1a za postrvi. Glavni pritoki Veleke so Mlade\xc5\xbeka (40 km), Me\xc4\x8di Dol (26 km) in Katun (15 km), glavni pritok Rezova pa je reka Delijevska (17 km).\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nV biogeografskem smislu je ozemlje parka del dveh kopenskih ekoregij Palearktike, listopadni in me\xc5\xa1ani gozdovi zmernega pasu\xc2\xa0\xe2\x80\x94 me\xc5\xa1ani gozdovi Balkana ter evksinsko-kolhijski listopadni gozdovi. Kombinacija podnebnih, geografskih in geolo\xc5\xa1kih dejavnikov, pa tudi odsotnost mo\xc4\x8dnega \xc4\x8dlovekovega vpliva je pripomogla k nastanku zelo raznovrstnih habitatnih tipov, skupno je prepoznanih preko 130. Za obmo\xc4\x8dje je znanih 1.670 vrst vi\xc5\xa1jih rastlin, kar je 44\xc2\xa0% vseh vrst, znanih za Bolgarijo._NEWLINE_Rastlinstvo vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilne mediteranske in submediteranske zdru\xc5\xbebe, predvsem toploljubne hrastove gozdove s podrastjo iz vednozelenih sklerofilnih grmovnic, kot so resa vrste Erica arborea, bode\xc4\x8da lobodika (Ruscus aculeatus), kr\xc4\x8dnica vrste Hypericum calcinum, \xc5\xa1irokolistna zelenika (Phillyrea latifolia), br\xc5\xa1kin vrste Cistus incanus in kaduljelistni br\xc5\xa1kin (Cistus salviifolius) ter druge. Kserotermna travi\xc5\xa1\xc4\x8da ob obali in na nekaterih obmo\xc4\x8djih na zahodu parka so nadomestila gozdove, kjer jih je uni\xc4\x8dila \xc4\x8dlovekova aktivnost. V najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih rastlinskih zdru\xc5\xbebah tega tipa dominirajo trave zlatolaska (Chrysopogon gryllus), navadni obrad (Bothriochloa ischaemum) in gomoljasta latovka (Poa bulbosa). Na obalnih sipinah uspeva psamofitno rastlinstvo. Re\xc4\x8dne bregove pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo gosti sestoji \xc4\x8drne jel\xc5\xa1e (Alnus glutinosa), bele vrbe (Salix alba) in krhlice (Salix fragilis)._NEWLINE_Listopadni gozdovi pokrivajo 80\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine parka in sestavljajo 28 gozdnih ter 18 grmovnih habitatnih tipov. Raznolikost je posledica nizkih re\xc4\x8dnih dolin, morske obale in kra\xc5\xa1ke podlage. Sestavljajo jih bukev vrste Fagus orientalis, graden (Quercus petraeus), hrasta Quercus hartwissiana in Quercus frainetto, kra\xc5\xa1ki gaber (Carpinus orientalis) ter malolistna lipa (Tilia cordata). V podrasti uspevajo pontski sle\xc4\x8d (Rhododendron ponticum), vakcinij vrste Vaccinium arctostaphylos, sliva vrste Prunus laurocerasus, bodika vrste Ilex colchica, jegli\xc4\x8d vrste Primula rosea in jesenska vresa (Calluna vulgaris). _NEWLINE_Tu uspeva tudi 64 reliktnih rastlinskih vrst, \xc5\xa1est od njih ne raste nikjer drugje v Evropski uniji: \xc5\xbee omenjeni Quercus hartwissiana, Vaccinium arctostaphylos in Ilex colchica ter vol\xc4\x8din vrste Daphne pontica in kr\xc4\x8dnici Hypericum androsaemum ter H. calcynum. Pontski sle\xc4\x8d (rododendron) je simbol parka Strand\xc5\xbea, ki predstavlja eno od dveh reliktnih rasti\xc5\xa1\xc4\x8d te vrste (drugo je na Iberskem polotoku). Poleg tega je za obmo\xc4\x8dje znanih 56 endemi\xc4\x8dnih vrst v o\xc5\xbejem ali \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu, od tega lokalni endemiti (jeti\xc4\x8dnik vrste Veronica turrilliana in pasja kamilica vrste Anthemis jordanovii), endemiti zahodne \xc4\x8drnomorske obale (Silene caliacrae in Lepidotrichum uechtrizianum), \xc5\xa1est bolgarskih endemitov (Pyrus bulgarica, Oenanthe millefolia, Galium bulgaricum, Veronica krumovii in drugi) ter 40 balkanskih endemitov, kot je milnica vrste Saponaria stranjensis. 113 vrst je vklju\xc4\x8denih v Rde\xc4\x8di seznam Bolgarije.\n_START_SECTION_\nFavna\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni park Strand\xc5\xbea ima najbogatej\xc5\xa1o favno vreten\xc4\x8darjev med vsemi za\xc5\xa1\xc4\x8ditenimi obmo\xc4\x8dji Bolgarije\xc2\xa0\xe2\x80\x94 404 vrste. Med njimi je 62 vrst sesalcev, ki se tu razmno\xc5\xbeujejo, pogostej\xc5\xa1i so srna, jelen, divja svinja, volk, zlati \xc5\xa1akal, lisica, jazbec, kuna belica idr. V za\xc5\xa1\xc4\x8ditenem obmo\xc4\x8dju uspevajo evropsko pomembne populacije vidre in divje ma\xc4\x8dke. Redkej\xc5\xa1a sta kuna zlatica in pegasti dihur. Znanih je 21 vrst netopirjev, med njimi velikouhi in belorobi netopir, ter 27 vrst malih sesalcev, od tega ve\xc4\x8d globalno ogro\xc5\xbeenih: tekunica, slepo ku\xc5\xbee, sredozemska krtica in tri vrste polhov. Rjavi medved je lokalno izumrl \xc5\xbee v 18. stoletju, risa pa so zadnji\xc4\x8d opazili sredi 20. stoletja. Po drugi strani obstajajo poro\xc4\x8dila o opa\xc5\xbeanjih sredozemske medvedjice v skalnatih predelih obale Silistarja._NEWLINE_Strand\xc5\xbea le\xc5\xbei na koridorju Via Pontica, drugi najpomembnej\xc5\xa1i selitveni poti za ptice v Evropi, zalivi in estuarji ob \xc4\x8drnomorski obali pa so pomembni tudi kot prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8de za nekatere vrste. Prisotnih je 269 vrst ptic, od tega populacije svetovnega pomena belohrbtega detla, balkanskega muharja in \xc5\xbealobne sinice ter populacije evropskega pomena egiptovskega jastreba, bele in \xc4\x8drne \xc5\xa1torklje, velike uharice ter \xc5\xa1tirih vrst orlov._NEWLINE_Od 23 vrst plazilcev jih ima 11 populacije globalnega pomena v parku. Med njimi so Platyceps collaris, navadni go\xc5\xbe, Typhlops vermicularis, \xc5\xbeoltoplaz, gekon Cyrtopodion kotschyi, mo\xc4\x8dvirska sklednica, gr\xc5\xa1ka kornja\xc4\x8da idr. Tu \xc5\xbeivi tudi martin\xc4\x8dek, ki je pogost na zahodu Bolgarije, na vzhodu pa zelo redek. Zabele\xc5\xbeenih je bilo devet vrst dvo\xc5\xbeivk, kot so zelena rega, Pelobates syriacus in Triturus karelinii, pri \xc4\x8demer pa so odsotne nekatere sicer pogoste vrste, kot sta navadni mo\xc4\x8derad in navadna \xc4\x8desnovka. Od ka\xc4\x8d je, zanimivo, odsoten navadni gad. _NEWLINE_Ihtiofavna je ena od bogatej\xc5\xa1ih v Evropi, z 41 sladkovodnimi oz. braki\xc4\x8dnimi ter 70 morskimi vrstami rib. Od tega je devet ponto-kaspijskih in pet borealnih vrst, ki so reliktne, prve ostanek favne starodavnega sarmatijskega morja iz miocena in slednje iz obdobja kvartarnega ohlajanja. Ve\xc4\x8d vrst je omejenih na \xc4\x8drnomorski bazen._NEWLINE_Nevreten\xc4\x8darska favna je slabo raziskana. Znanih je 80 bolgarskih in \xc5\xa1tirje lokalni endemiti, kot tudi 34 reliktnih vrst.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i ostanki \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke poselitve obmo\xc4\x8dja parka so kamnite sekire in kerami\xc4\x8dni drobci, odkriti na Ahtopolskem polotoku, ki jih datirajo v neolitik, obdobje med 6.000 in 3.000 pr. n. \xc5\xa1t. Od polovice 1. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. sta planino poseljevali tra\xc4\x8danski plemeni Tini in Asti, bilo je del Odri\xc5\xa1kega kraljestva. Strand\xc5\xbea\xc5\xa1ki Tra\xc4\x8dani so sloveli po piratstvu. Do 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je mo\xc4\x8d kraljestva upadla, zato je postalo podlo\xc5\xbeno Rimski republiki, \xc4\x8deprav je ostalo delno samostojno do leta 46 pr. n. \xc5\xa1t., ko so ga pripojili Rimljani kot del province Trakije. Regija, takrat center rudnikov bakra in \xc5\xbeelezove rude ter metalurgije, je bila dolgo del Rimskega imperija in nato njegovega naslednika, Bizantinskega cesarstva. V poznem 6. in za\xc4\x8detku 7. stoletja so ve\xc4\x8dino Balkanskega polotoka vklju\xc4\x8dno s Strand\xc5\xbeo naselili Slovani. Celotno dana\xc5\xa1nje ozemlje parka je pripadlo Bolgarskemu cesarstvu po vojni z Bizancem (894\xe2\x80\x93896). Ves srednji vek je ostalo mejno ozemlje. V 14. stoletju je bolgarski cesar Ivan Aleksander (vladal 1331\xe2\x80\x931371) ponudil zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de isihasti\xc4\x8dnemu menihu Gregorju Sinajskemu in financiral gradnjo samostana blizu Parorie (danes eno od za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8dij parka), ki je pritegnil klerike iz Bolgarije, Bizanca in Srbije._NEWLINE_Del ozemlja v notranjosti so osvojili Osmani kmalu po letu 1369, obalna mesta pa so bila zavzeta do leta 1453. Pod osmansko oblastjo so mnoge vasi po\xc5\xa1iljale pomo\xc5\xbene vojake za njihovo vojsko ali stra\xc5\xbeile gorske prelaze, zato so u\xc5\xbeivale privilegiran status\xc2\xa0\xe2\x80\x94 prebivalci so bili opro\xc5\xa1\xc4\x8deni davkov in imeli so pravico nositi oro\xc5\xbeje. Skupno je bilo na sedanjem ozemlju parka 17 privilegiranih vasi, kamor se muslimani niso smeli naseljevati. V \xc4\x8dasu notranjih nemirov v Osmanskem cesarstvu med letoma 1785 in 1810 so razbojni\xc5\xa1ke tolpe pusto\xc5\xa1ile po Strand\xc5\xbei, zaradi \xc4\x8desar se je izselilo na tiso\xc4\x8de prebivalcev. Drugi ve\xc4\x8dji val migracij je sledil rusko-tur\xc5\xa1ki vojni (1828\xe2\x80\x931829), ko so se mnogi Bolgari naselili v ju\xc5\xbenem delu Ruskega imperija. Po osvoboditvi Bolgarije leta 1878 je Strand\xc5\xbea ostala izven meja obnovljene dr\xc5\xbeave. Julija 1903 so se v Petrovi Nivi v teh planinah delegati Notranje makedonske revolucionarne organizacije dogovarjali o uporu proti osmanski oblasti. Ilindenska vstaja je izbruhnila na obmo\xc4\x8dju Strand\xc5\xbee in Makedonije avgusta 1903 in trajala pribli\xc5\xbeno tri tedne dokler je niso Turki brutalno zatrli. Takrat je bilo po\xc5\xbeganih ve\xc4\x8d kot 60 vasi in pobitih ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d prebivalcev. Strand\xc5\xbea je bila naposled osvobojena med prvo balkansko vojno (1912\xe2\x80\x931913) in postala uradno del Bolgarije po drugi balkanski vojni leta 1913.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ka in arhitekturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nTra\xc4\x8dani so \xc5\xbee v bronasti dobi \xc4\x8dastili son\xc4\x8dno bo\xc5\xbeanstvo in ve\xc4\x8d njihovih kamnitih sveti\xc5\xa1\xc4\x8d ter dolmenov je ohranjenih na ozemlju Strand\xc5\xbee. Ena glavnih zna\xc4\x8dilnosti je prisotnost megalitnih struktur. Med najpomembnej\xc5\xa1imi spomeniki tega obdobja je kompleks v Mi\xc5\xa1kovi Nivi na jugovzhodnem pobo\xc4\x8dju hriba Goljamo Gradi\xc5\xa1te, 3 km od kraja Malko Tarnovo. Kompleks, zgrajen v \xc4\x8dast lokalnega poglavarja in visokega sve\xc4\x8denika, vsebuje obokano gomilo, utrjeno poslopje za sve\xc4\x8denike, nekropolo, rudnik in trdnjavo. Gomila ima premer 25 m, grajena je iz belih marmornatih kock in ohranjena do vi\xc5\xa1ine 1,8 m. Trdnjava stoji na vrhu hriba, najvi\xc5\xa1ji to\xc4\x8dki parka, in ima premer 100 m ter 2,5 m debele zidove. V \xc4\x8dasu med 5. in 3. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t. je bil to dolmen, nato pa so ga preuredili v monumentalno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Kompleks je imel pomembno vlogo v verskem \xc5\xbeivljenju tra\xc4\x8danskih plemen z vsega obmo\xc4\x8dja Strand\xc5\xbee. _NEWLINE_Tra\xc4\x8danska nekropola Propada, ki stoji 3 km severozahodno od Malkega T\xc4\x83rnovega, vsebuje 40 pogrebnih gomil na hribu iz marmornatih kock. Kovanci, ki so jih odkrili med izkopavanji, pri\xc4\x8dajo o daritvah Haronu, ki je vozil umrle \xc4\x8dez reko, ki lo\xc4\x8duje svetova \xc5\xbeivih in mrtvih. Vrh hriba stoji majhna obokana grobnica, po arhitekturi podobna tistim v Kazanl\xc4\x83ku, Aleksandrovem, Mezeku idr. Nekropola je bila v uporabi do 4. stoletja n. \xc5\xa1t. \xc5\xa0e eno pomembnej\xc5\xa1e sveti\xc5\xa1\xc4\x8de stoji v Kamenski Bar\xc4\x8dini 10 km od Malkega T\xc4\x83rnovega, na obmo\xc4\x8dju konglomeratnih skal, ki sicer tu niso pogoste. Ohranjeni so \xc5\xa1tevilni krogi, vklesani v kamen, ki jih povezujejo s son\xc4\x8devim kultom in pripravo svetega vina._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju Strand\xc5\xbee je stalo 60 tra\xc4\x8danskih trdnjav, mnoge od njih so bile v uporabi \xc5\xa1e v srednjem veku, ko so na njihovih notranjih dvori\xc5\xa1\xc4\x8dih zgradili cerkve. Trdnjave so bile grajene iz velikih kamnov, brez veziva. Njihovi ostanki so \xc5\xa1e vidni v bli\xc5\xbeini naselij Mlade\xc5\xbeko, Balgari, Brodilovo, Malko Tarnovo idr. Tu so tudi ru\xc5\xa1evine ve\xc4\x8d majhnih zgodnjebizantinskih gradov na obali med ustji rek Veleka in Rezovska, ki so bili del obrambnega sistema cesarja Justinijana I. pred vpadi Avarov in Slovanov. Na rti\xc4\x8dku ju\xc5\xbeno od Ahtopola so ru\xc5\xa1evine cerkve, ki je bila neko\xc4\x8d del ve\xc4\x8djega samostanskega kompleksa, danes pa je od nje ohranjena le \xc5\xa1e apsida.  _NEWLINE_V obdobju osmanske vladavine je bilo obmo\xc4\x8dje izolirano, zaradi \xc4\x8desar se je razvil lokalni slog kme\xc4\x8dke arhitekture. Strand\xc5\xbeanske lesene hi\xc5\xa1e so se razvile v 17. in 18. stoletju. Imajo temelje in prvo nadstropje iz kamna, drugo nadstropje pa je leseno, s stenami, tlemi in stropi iz hrastovih hlodov. Pogosto imajo podolgovat tloris z vsemi sobami eno za drugo. Pomemben arhitekturni element je kamnito ognji\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc5\xa1iroko pri temelju 2 m in globoko 1 m, ki se proti vrhu o\xc5\xbea v obliki prisekane piramide. Primerki teh hi\xc5\xa1 so \xc5\xa1e ohranjeni v Malkem T\xc4\x83rnovem, Bra\xc5\xa1ljanu in Kostiju.\n_START_SECTION_\nEtnografija in folklora\n_START_PARAGRAPH_\nMasiv Strand\xc5\xbee poseljujejo tri skupine: Rupci, Tronki in Zagorci. Strand\xc5\xbeanski ali vzhodni Rupci (za razlo\xc4\x8devanje od rodopskih Rupcev) so naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, njihovo ime izvira iz nare\xc4\x8dne besede ropa oz. rupa za rudni\xc5\xa1ki ja\xc5\xa1ek. Lokalni prebivalci so ohranili nekaj ostankov poganskih tradicij in anti\xc4\x8dnih obi\xc4\x8dajev. Govorijo strand\xc5\xbeansko nare\xc4\x8dje, ki je del rupske skupine nare\xc4\x8dij in ohranja \xc5\xa1tevilne besede iz stare cerkvene slovan\xc5\xa1\xc4\x8dine. Njihova tradicionalna naselja v parku so B\xc4\x83lgari, Bra\xc5\xa1ljan, Bjala Voda, Gramatikovo, Kalovo, Kondolovo, Malko T\xc4\x83rnovo, Rezovo, Slivarovo, Stoilovo, Vizica, Zabernovo in Zvezdec. Rupci, ki so \xc5\xbeiveli na ozemlju dana\xc5\xa1nje Tur\xc4\x8dije, so se po letu 1913 naselili na severozahodnem predelu Strand\xc5\xbee. Ukvarjali so se v glavnem z \xc5\xbeivinorejo (posebej ov\xc4\x8derejo), gozdarstvom, izdelovanjem oglja in rudarstvom. Druga najve\xc4\x8dja skupina so Tronki, ki \xc5\xbeivijo v glavnem na severu in zahodu parka v Ob\xc4\x8dini Sredec. Ukvarjajo se prete\xc5\xbeno s poljedelstvom, pa tudi ov\xc4\x8derejo in govedorejo. Zagorci \xc5\xbeivijo na severnem delu parka, kamor naj bi se priselili iz severovzhoda Bolgarije. Manj\xc5\xa1insko prebivalstvo predstavljajo Romi, ki se naseljujejo v opu\xc5\xa1\xc4\x8denih hi\xc5\xa1ah, Grki in Turki pa so se v zadnjem stoletju popolnoma izselili._NEWLINE_Obi\xc4\x8daji in rituali v Strand\xc5\xbei so vezani na posebne dni v letu, ki se po navadi ujemajo s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi prazniki. Tradicionalno se delijo na poletne (za\xc4\x8den\xc5\xa1i na jurjevo) in zimske (ob dnevu sv. Dimitrija Solunskega, 26. oktobra). Najve\xc4\x8dji festival prirejajo sredi avgusta v zgodovinskem kraju Petrova Niva v spomin na ilindensko vstajo._NEWLINE_Najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1a tradicija tega obmo\xc4\x8dja je nestinarstvo, med katerim nestinarji izvajajo bosonogi ples na \xc5\xbeerjavici. Ritual so neko\xc4\x8d izvajali v ve\xc4\x8d bolgarskih in gr\xc5\xa1kih vaseh v regiji, prvi pa ga je popisal bolgarski pesnik Petko Slavejkov leta 1862. Po mnenju nekaterih zgodovinarjev sega tradicija \xc5\xa1e v tra\xc4\x8danske \xc4\x8dase. Ritual izvajajo 3. in 4. junija, na praznika sv. Konstantina in Helene. Ta dan vsi prebivalci naredijo procesijo, ki jo vodijo nestinarji, ki nosijo ikone, do posve\xc4\x8denega izvira blizu vasi. Tam posvetijo ikone in ple\xc5\xa1ejo horo. Po son\xc4\x8dnem zahodu pripravijo velik ogenj in ple\xc5\xa1ejo okrog njega dokler ne ugasne in ostane \xc5\xbeerjavica. Nestinarji nato ple\xc5\xa1ejo bosi po \xc5\xbeerjavici ob spremljavi posve\xc4\x8denega bobna in zvoka gajde (bolgarske dude), kar predstavlja vrhunec proslave. V avtenti\xc4\x8dni obliki ta ritual izvajajo le \xc5\xa1e v vasi Bulgari, vpisan je v Unescov seznam nesnovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nPravni in varstveni status\n_START_PARAGRAPH_\nOhranjenost tega obmo\xc4\x8dja je predvsem posledica dru\xc5\xbebenih dejavnikov druge polovice 20. stoletja. Prebivalstvo je malo\xc5\xa1tevil\xc4\x8dno, prete\xc5\xbeno neizobra\xc5\xbeeno in staro, saj je bila bli\xc5\xbenja meja po drugi svetovni vojni hermeti\xc4\x8dno zaprta, hkrati pa so se mnogi mladi odselili v mesta, kjer so dobili delo v industriji. Nastalo je nekaj obratov, predvsem rudarskih, ki pa so do danes propadli, tako da ostaja gozdarstvo glavna gospodarska dejavnost. Gozdovi so v dr\xc5\xbeavni lasti in \xc5\xa1e niso bili denacionalizirani. Posledi\xc4\x8dno je \xc4\x8dlovekov vpliv majhen._NEWLINE_Park je nastal na pobudo lokalnih gozdarjev, edinih vi\xc5\xa1je izobra\xc5\xbeenih kadrov, ki so \xc5\xa1e \xc5\xbeiveli tu in so prepoznali naravne vrednote obmo\xc4\x8dja. Ustanovljen je bil leta 1995 s podpisom sporazuma med ob\xc4\x8dinami na tem ozemlju in vladnimi agencijami, kot poskus trajnostnega izbolj\xc5\xa1anja \xc5\xbeivljenjskih pogojev za prebivalce. Pravni okvir parka je odgovornost Ministrstva za okolje in vode Republike Bolgarije. Na lokalni ravni imata najpomembnej\xc5\xa1o vlogo gozdarska slu\xc5\xbeba Direkcije za gozdove, ki nadzoruje aktivnosti v gozdovih, in ob\xc4\x8dini Malko T\xc4\x83rnovo ter Carevo, ki upravljata z infrastrukturo in pripravljata prostorske na\xc4\x8drte. Celotno ozemlje parka vklju\xc4\x8dno s priobalnim morjem je del evropskega omre\xc5\xbeja zavarovanih obmo\xc4\x8dij Natura 2000 pod sklicno \xc5\xa1tevilko Strandzha BG0001007, kar upravljavcu nalaga upo\xc5\xa1tevanje mednarodnih okoljevarstvenih standardov. Prepoznano je tudi kot pomembno obmo\xc4\x8dje za ptice in biotsko raznovrstnost po kriterijih organizacije BirdLife International._NEWLINE_Park kot celota je opredeljen kot krajinski park (kategorija V po kriterijih Svetovne zveze za varstvo narave, ki spremlja projekt na mednarodni ravni), o\xc5\xbeja zavarovana obmo\xc4\x8dja pa kot naravni rezervati ali narodni parki (kategoriji I in II), nekatera od njih so bila vzpostavljena \xc5\xbee dolgo prej. Dolgo \xc4\x8dasa ta administrativna sprememba ni imela nobenega vpliva na terenu. S pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1vicarske donacije je bil leta 2003 pripravljen dolgoro\xc4\x8dni na\xc4\x8drt upravljanja, ki pa je ve\xc4\x8d let obti\xc4\x8dal v vladnem postopku. Zaradi pritiska lokalnih interesnih skupin, ki \xc5\xbeelijo sprostitev gradnje v zavarovanem obmo\xc4\x8dju, je bil na\xc4\x8drt ve\xc4\x8dkrat spremenjen, predvsem ob\xc4\x8dina Carevo \xc5\xbeeli s spremembami prostorskega na\xc4\x8drta pospe\xc5\xa1iti razvoj turizma v obalnih predelih. Ta prizadevanja so naletela na nasprotovanje okoljevarstvenikov, ki izpodbijajo legalnost posegov v park po sodni poti in pred evropskimi institucijami ter redno prirejajo proteste. Pritiski so vodili celo do tega, da je vrhovno administrativno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de junija 2007 razveljavilo odlok o ustanovitvi parka na osnovi pravnih detajlov glede razmejitve, kar pa je spro\xc5\xbeilo burne proteste okoljevarstvenikov in lokalnega prebivalstva, tako da je bil status ponovno vzpostavljen z vladno intervencijo mesec dni kasneje. Konflikt do danes \xc5\xa1e ni razre\xc5\xa1en, kar pomeni, da je park \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 20 let brez formalnega na\xc4\x8drta upravljanja._NEWLINE_Po mnenju analitikov predstavljajo najve\xc4\x8dje tveganje na\xc4\x8drti za mno\xc5\xbei\xc4\x8dnej\xc5\xa1i turizem ob \xc4\x8drnomorski obali, ki je v zadnjih 15 letih \xc5\xbee ob\xc4\x8dutno spremenil dele obale, \xc4\x8deprav je obmo\xc4\x8dje \xc5\xa1e vedno v veliki meri nedotaknjeno. Kljub temu so pritiski lokalnih oblasti mo\xc4\x8dni, skrbi pa vzbuja tudi \xc4\x8drnogradnja. Najodmevnej\xc5\xa1i primer je naselje po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kih hi\xc5\xa1ic Zlatna perla (Zlati biser) v Varvari, katerega investitor je pridobil gradbeno dovoljenje od ob\xc4\x8dine Carevo, ki je v prostorskem na\xc4\x8drtu predvidela pove\xc4\x8danje turisti\xc4\x8dnih kapacitet kar za 100.000 postelj. Temu so se uprle okoljevarstvene organizacije. Sledila je dolgotrajna sodna bitka, v kateri je vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de leta 2009 naposled odlo\xc4\x8dilo, da je bilo gradbeno dovoljenje nezakonito, in ukazalo ru\xc5\xa1enje, ki so ga vladne slu\xc5\xbebe izvedle leta 2012. V notranjosti na\xc4\x8drtov za razvoj turizma zaenkrat ni, tveganje predstavlja predvsem dolgoro\xc4\x8den postopek denacionalizacije, ki bi lahko zapletel varstvena prizadevanja. Ob\xc4\x8dutnej\xc5\xa1i negativen vpliv ima le opu\xc5\xa1\xc4\x8danje tradicionalne pa\xc5\xa1ne \xc5\xbeivinoreje, zaradi \xc4\x8desar se zara\xc5\xa1\xc4\x8dajo travniki, s tem pa izginjajo habitatni tipi._NEWLINE_V zadnjem desetletju je bilo predlaganih tudi ve\xc4\x8d drugih obse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih razvojnih projektov, ki bi utegnili temeljito spremeniti naravno stanje. Med njimi je recimo nadgradnja zdaj odprtega mejnega prehoda s Tur\xc4\x8dijo in \xc5\xa1iritev ceste od severa proti jugu, ki bi tako postala glavna mednarodna prometna povezava na zahodni obali \xc4\x8crnega morja.'