b'\n_START_ARTICLE_\nMonkodonja\n_START_PARAGRAPH_\nMonkodonja je prazgodovinska naselbina v Istri._NEWLINE_Monkodonja, pomembna prazgodovinska naselbina iz okolice Rovinja, je redek primer sistemati\xc4\x8dnega raziskovanja, ki se je odvijalo po drugi svetovni vojni. Kljub pomanjkanju dokumentacije prvih izkopavanj Borisa Ba\xc4\x87i\xc4\x8da, je bilo naselbini namenjene veliko pozornosti. Najve\xc4\x8djo vlogo mesta je odigralo lon\xc4\x8darstvo, medtem ko v metalurgiji niso blesteli. Sodelovanje prebivalcev v trgovskih mre\xc5\xbeah na blizu in dale\xc4\x8d, je pustilo pe\xc4\x8dat v na\xc4\x8dinu njihovega \xc5\xbeivljenja in navsezadnje tudi v Istri (uvoz konjev, jelenov lopatarjev, itd).\n_START_SECTION_\nLega naselbine in kratka zgodovina raziskovanj\n_START_PARAGRAPH_\nNa kra\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju v hrva\xc5\xa1ki Istri, natan\xc4\x8dneje pet kilometrov vzhodno od Rovinja, je naselbina iz obdobja bronaste dobe, imenovana Monkodonja. Na severu se zaklju\xc4\x8duje s strmimi obalami Limskega kanala, proti jugu pa se odpira ravnina, ki brez naravnih ovir sega proti sosednji pokrajini okoli Pule. Obmo\xc4\x8dje, ki ga pokriva rde\xc4\x8da zemlja ali druga\xc4\x8de imenovana\xc2\xa0\xc2\xbbterrarossa\xc2\xab, je apnenec mezozojske starosti in dolomit. V okolici so poznana tudi nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da boksitne rude, gradbenega in okrasnega kamna, kremenovega peska, laporja, aluvialne gline in ilovice v pe\xc4\x8dinah._NEWLINE_Monkodonja je ena izmed tristo petdeset do sedaj registriranih naselbin na podro\xc4\x8dju Istre, ki ob enem velja za najvi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8do naselbino na tem obmo\xc4\x8dju, katere celotna povr\xc5\xa1ina je 32.000 m2. Podrobnej\xc5\xa1a raziskovanja in popisi naselij v Istri so se pri\xc4\x8deli konec 19., za\xc4\x8detek 20. stoletja, vendar obstoj Monkodonje ni bil znan do leta 1953, ko sta ga naklju\xc4\x8dno odkrila kustosa Arheolo\xc5\xa1kega muzeja iz Pule, Boris Ba\xc4\x87i\xc4\x87 in Branko Maru\xc5\xa1i\xc4\x87. Poro\xc4\x8dilo, ki je bilo napisano med raziskovanjem aprila 1954, podaja podatke o sistemati\xc4\x8dnem odkrivanju, ki ga je vodil Boris Ba\xc4\x87i\xc4\x87. Delovni dnevnik \xc5\xbeal ni bil najden, omenjeno poro\xc4\x8dilo predstavlja le povzetek dela, ki ga je Ba\xc4\x87i\xc4\x8d poslal Arheolo\xc5\xa1kemu muzeju v Puli, ob enem je pa edini vir podatkov o raziskovanju iz tistega \xc4\x8dasa. Kopali so na obmo\xc4\x8dju 160 m\xc2\xb2, kjer so izkopali temelje ve\xc4\x8dje pravokotne stavbe grajene iz kamenja in del kiklopskih zidov, ki so obkro\xc5\xbeali zgornjo teraso. V zgradbi, ki je sestavljena iz dveh prostorov so na\xc5\xa1li dve ognji\xc5\xa1\xc4\x8di in pe\xc4\x8d za \xc5\xbeganje keramike. Leta 1982 so ponovno pri\xc4\x8deli raziskovati na tem podro\xc4\x8dju Istre. Od leta 1997 so tukaj izkopavali puljski, rovinjski, berlinski in ljubljanski arheologi ob pomo\xc4\x8di \xc5\xa1tudentov, nekaj \xc4\x8dasa je raziskovanja financirala Nem\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba za odkrivanja, danes so to vlogo prevzeli doma\xc4\x8dini._NEWLINE_Monkodonja je ena najstarej\xc5\xa1ih naselbin takega tipa, katera je bila v zagonu od zgodnje do srednje bronaste dobe (1800-1200 pr. n. \xc5\xa1t). Naselbina je bila s hi\xc5\xa1ami gosto poseljena, imela naj bi okoli tiso\xc4\x8d prebivalcev, ki so bili dru\xc5\xbebeno razslojeni. Prebivalci so obdelovali plodno dolino vse do morja, z vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dega pobo\xc4\x8dja so nadzorovali tudi plovbo. Na tak na\xc4\x8din so ustvarili tudi gospodarske in kulturne stike. Monkodonjo je obdajalo kilometer dolgo, tri metre \xc5\xa1iroko in ve\xc4\x8d kot tri metre visoko obzidje, grajeno iz kamnitih blokov te\xc5\xbekih ve\xc4\x8d ton. Bilo je dobro utrjeno mesto koncentri\xc4\x8dnega tipa s trojnim branikom in prostrano centralno plo\xc5\xa1\xc4\x8dadjo, in pod njo dve kro\xc5\xbeni terasi. Premer le-teh je 160-200 metrov. Rezultat tak\xc5\xa1nega terena je oblika elipse._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju naselja sta bili raziskani dve hi\xc5\xa1i (1 in 2), ki sta v neposredni bli\xc5\xbeini druga druge. Hi\xc5\xa1a 1 je bila raziskana maja 1954, \xc4\x8deprav je bila odkrita novembra 1953. Njeni temelji so pravilne, pravokotne oblike, dol\xc5\xbeina notranjega prostora je sedem metrov, medtem ko je \xc5\xa1irina tri metre in pol. Zaradi slabe dokumentacije je te\xc5\xbeko oceniti vi\xc5\xa1ini zidov. Hi\xc5\xa1a je bila s predelno steno razdeljena na dva dela. Del zidu je lo\xc4\x8deval majhno podro\xc4\x8dje ob vzhodnem delu zidu, veliko okoli sedemdeset centimetrov. Vzhodni zid je bil zgrajen iz \xc5\xa1tirih velikih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so bile podalj\xc5\xa1ek dveh ve\xc4\x8djih in dveh manj\xc5\xa1ih kamnitih skal iz strukture hi\xc5\xa1nih zidov na severu. Na severni strani je bil obodni zid iz dveh delov, od katerih je bil notranji \xc5\xa1ir\xc5\xa1i za dva metra. Zid se je kon\xc4\x8dal na mestu, kjer se je za\xc4\x8del manj\xc5\xa1i, polkro\xc5\xbeni prostor, kjer se je nahajala pe\xc4\x8d za \xc5\xbeganje keramike. Vsi zunanji zidovi so bili grajeni v tehniki suhogradnje z zunanjim in notranjim delom ter polnilom med njima. Hi\xc5\xa1a 2 je paralelno usmerjena na Hi\xc5\xa1o 1. O \xc4\x8dasu in trajanju izkopavanj tega objekta \xc5\xbeal ni podatkov, znano je le, da so se izkopavanja vr\xc5\xa1ila v letu 1955. Dol\xc5\xbeina hi\xc5\xa1e je enaka Hi\xc5\xa1i 1, sedem metrov, \xc4\x8deprav zidovi te hi\xc5\xa1e po ohranjenem na\xc4\x8drtu slede\xc4\x8d niso bili narisani v popolnem obsegu. Zakaj se je to zgodilo ni povsem znano, morda se zidovi niso ohranili ali preprosto nikoli niso obstajali, ena od mo\xc5\xbenosti je tudi, da so izkopavanja pred\xc4\x8dasno odpovedali. \xc5\xa0irina je pol metra dalj\xc5\xa1a od Hi\xc5\xa1e 1, to je \xc5\xa1tiri metre. Severni zid je bil zgrajen iz kamenja, ki je v zahodnem delu oblikovano v \xc5\xa1trlino. Ju\xc5\xbeni zid je podoben ju\xc5\xbenemu zidu Hi\xc5\xa1e 1 s \xc5\xa1irino okoli pol metra, zgrajen iz ene plasti manj\xc5\xa1ega kamenja, katerih dol\xc5\xbeina je najve\xc4\x8d petindvajset centimetrov. Za to stavbo so ohranjeni podatki, ki zajemajo tloris in ostala podro\xc4\x8dja, ki so bila v celoti raziskana. Ti se pri\xc4\x8dnejo z opisi opazovanja in skicami raziskanih struktur iz leta 1954 in skicami novih struktur pod zidovi iz leta 1955. Prav tako je nemogo\xc4\x8de sestaviti skupaj kronolo\xc5\xa1kega zaporedja aktivnosti, zaradi pomanjkanja pisnih virov. V hi\xc5\xa1i so bila najdena \xc5\xa1tiri ognji\xc5\xa1\xc4\x8da, ozna\xc4\x8dena pod \xc5\xa1tevilkami 5, 6, 7 in 8. Ognji\xc5\xa1\xc4\x8de 8 je bilo v bli\xc5\xbeini zidu, medtem ko so bila ostala locirana v srednjem prostoru hi\xc5\xa1e. Med in ob ognji\xc5\xa1\xc4\x8dih je bilo najdeno veliko \xc5\xa1tevilo ostankov spu\xc5\xbeev in \xc5\xa1koljk._NEWLINE_Na vzhodnem delu, kjer je manj\xc5\xa1i polkro\xc5\xbeni prostor, so odkrili pe\xc4\x8d z re\xc5\xa1etkami. Ko so jo leta 1954 na\xc5\xa1li, je bila dobro ohranjena. Obdana z zidovi se naslanja na zahodni zid Hi\xc5\xa1e 1 ter na obzidje terase. Pe\xc4\x8d je bila sestavljena iz kerami\xc4\x8dne plo\xc5\xa1\xc4\x8de debele okoli pet centimetrov, ki je v osmih vrstah imela pet ali \xc5\xa1est lukenj do tri centimetre globoko. S hi\xc5\xa1ne strani je bila na obeh straneh omejena z grobim zidom z vmesnim polnilom, ki je bilo \xc5\xa1iroko osemdeset centimetrov. Dostop do nje je mogo\xc4\x8d le z ju\xc5\xbene strani. Da bi jo ohranili, so jo ponovno zakopali in naslednje leto odpeljali v muzej. Podoben tip pe\xc4\x8di je bil dokumentiran v Nezakciju. V naselbino je bilo mogo\xc4\x8de vstopiti iz zahodne in severne strani. Zahodna vrata so bila obrnjena proti morju in predstavljala glavni vhod v mesto. Skozi \xc4\x8das so se vedno znova dograjevala, kar ka\xc5\xbee na pomen obrambe. Ozka, vhodna vrata so imela meter \xc5\xa1irine, toliko da so skoznje lahko pri\xc5\xa1li s konji. Ozka vhodna vrata na severnem delu obzidja, so bila s cik-cak hodnikom speljana iz utrjenega mesta v pregrade zunaj obzidja. Sistem tak\xc5\xa1ne gradnje je bil uspe\xc5\xa1en ob napadih, saj je oblika hodnika napadalce zmedla. Nedale\xc4\x8d stran od severnih vrat je bil odkrit ponor globine petdeset metrov. Veliki pokon\xc4\x8dni bloki na zahodnem delu jame ka\xc5\xbeejo na to, da je bila jama v nekem smislu povezana z naselbino. \xc4\x8cemu, se ne ve natan\xc4\x8dno, morda darovanju bogovom ali \xc5\xbertvovanju ljudi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje prebivalcev naselbine kot ga slikajo najdbe\n_START_PARAGRAPH_\nAkropola Monkodonje je bila namenjena vi\xc5\xa1jim slojem, ki so \xc5\xbeiveli v velikih zgradbah iz kamna in lesa. Zgradbe so bile med sabo povezane z ozkimi in vijugastimi ulicami. Raz\xc4\x8dlenjene stavbe so sestavljali \xc5\xa1iroki prostori, ozki hodniki in odprti ter ograjeni predprostori. Te zgradbe so bile izkopane na severozahodnem delu skoraj kvadratne akropole. Bila je ve\xc4\x8dkrat pregrajena in dograjena, kar je prineslo ve\xc4\x8d prostora in novega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja prostora._NEWLINE_Najdi\xc5\xa1\xc4\x8da gline so v Istri bogata, zato je lon\xc4\x8darstvo odigralo pomembno vlogo v \xc4\x8dasu prazgodovine, Rimljanov in tudi v nedavni preteklosti. Velika koli\xc4\x8dina kerami\xc4\x8dnega materiala je ena glavnih karakteristik mestnih naselbin. Kerami\xc4\x8dni predmeti Monkodonje so narejeni brez uporabe lon\xc4\x8darskega kolesa. Od za\xc4\x8detka neolitika ter skozi celotno bronasto dobo so posode postavljali na ravno, najverjetneje leseno podlago. Dokon\xc4\x8dno oblikovani predmeti (oblikovali so jih tako, da so glino preprosto odvzeli iz notranjosti ali pa oblikovali trakove gline, katere so zlagali drug na drugega) so se su\xc5\xa1ili na dnevni temperaturi, kar je izdelku vzelo vodo in te\xc5\xbeo zmanj\xc5\xa1alo za 25 \xe2\x80\x93 30%. \xc5\xbdgali so jih v pe\xc4\x8deh v hi\xc5\xa1ah. Razvoj lon\xc4\x8darstva je spodbudil tudi razvoj pe\xc4\x8di. Prve pe\xc4\x8di za \xc5\xbeganje keramike so bile preproste, okrogle oblike, bolj podobne enostavnim izkopanim luknjam, katere so napolnili s slamo ali \xc5\xa1ibjem in nazadnje s kerami\xc4\x8dnimi proizvodi. S tak\xc5\xa1nimi pe\xc4\x8dmi temperature ni bilo mogo\xc4\x8de nadzorovati. Iz generacije v generacijo se je tehnika \xc5\xbeganja gline izpopolnjevala, kar je spodbudilo razvoj posod vse bolj zahtevnih oblik. Kasneje so pe\xc4\x8di imele prostor za \xc5\xbeganje lo\xc4\x8den od prostora, kjer je bil ogenj s kerami\xc4\x8dno plo\xc5\xa1\xc4\x8do, kar je omogo\xc4\x8dilo ve\xc4\x8dji nadzor. Vendar se nista dopolnila le postopka oblikovanja in \xc5\xbeganja keramike, ampak tudi postopek pridobivanja in na\xc4\x8din obdelave gline. Pod najstarej\xc5\xa1im obzidjem akropole so bili prvi\xc4\x8d v Istri najdeni gr\xc5\xa1ki drobci posod mikenske bronastodobne starosti. Te \xc4\x8drepinje dokazujejo, da je ta urbana naselbina ob jadranski obali imela tesen stik z morjeplovci iz Miken. Od starih kultur so prevzeli tudi obi\xc4\x8daje, kot na primer, da so hrano ponudili na trino\xc5\xbenikih, ki so znani na Cipru, Kreti, pravzaprav v Sredozemlju. Noge trino\xc5\xbeca predstavljajo posebno vrsto kerami\xc4\x8dnih umetnin najdenih na podro\xc4\x8dju ostalin hi\xc5\xa1. Je tipi\xc4\x8dna najdba skoraj vsakega istrskega mesta. Trino\xc5\xbeniki, kerami\xc4\x8dne plo\xc5\xa1\xc4\x8de okrogle oblike s tremi trikotnimi nogami, ki so naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1e v zgornjem delu, kjer je noga spojena s plo\xc5\xa1\xc4\x8do in se o\xc5\xbeijo proti dnu, so bili v \xc5\xa1iroki uporabi in pomemben sestavni del vsakega ognji\xc5\xa1\xc4\x8da. Njih premer je te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8diti, saj se je zgornja plo\xc5\xa1\xc4\x8da le redko ohranila. Najdenih je bilo \xc5\xa1estin\xc5\xa1tirideset primerkov nog trino\xc5\xbeca, kar predstavlja 0,2% vse keramike. Najve\xc4\x8d je bilo odkritih neokra\xc5\xa1enih nog (osemindvajset kosov), nog z luknjo na zgornjem delu, katere so najve\xc4\x8dje noge trino\xc5\xbeca, deset kosov ter \xc5\xa1est primerkov okra\xc5\xa1enih nog. Okra\xc5\xa1ene noge so bile manj\xc5\xa1ih dimenzij._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bila Monkodonja v lon\xc4\x8darstvu zelo razvita, na podro\xc4\x8dju metalurgije ne izstopa. Najdena je bila samo ena bronasta sekira, kar je morda dokaz za manj\xc5\xa1o sposobnost doma\xc4\x8dih delavcev, vendar doma\xc4\x8de proizvodnje ne moremo popolnoma izklju\xc4\x8diti, saj so bili najdeni kalupi za oblikovanje kovin (najve\xc4\x8d na podro\xc4\x8dju akropole), prav tako je dokazana zgodnja uporaba svinca. V ju\xc5\xbenem delu Zgornjega mesta je bila odkrita tudi livarna brona, kjer je po vsej verjetnosti bila obrtni\xc5\xa1ka \xc4\x8detrt. Te kovine so najverjetneje uvozili iz sosednjih, z rudninami bogatih podro\xc4\x8dij ali ve\xc4\x8djih trgovskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d. Kje natanko je bila sekira odkrita se ne ve, znano je le, da nekje na podro\xc4\x8dju Hi\xc5\xa1e 2. Je 15 centimetrov dolga, \xc5\xa1irina rezila je 5 cm ter \xc5\xa1irina zatilja 1,2 centimetra. Je iz obdobja zgodnje bronaste dobe._NEWLINE_Do sedaj je bilo odkritih 50,000 ostankov kosti, uporabljene so bile tudi kot nakit. Poleg rastlinske hrane so 90% prehrane prebivalstva predstavljali \xc5\xbeivalski produkti, predvsem govedo, drobnica in svinje. Redili so tudi koze, imeli so \xc5\xbee udoma\xc4\x8dene pse (doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali so bile zunaj samega mesta). Mali odstotek prehranjevalne verige predstavlja prehrana iz mesa divjih \xc5\xbeivali, predvsem zajci, \xc5\xa1koljke, spu\xc5\xbeve in raki iz morja in bli\xc5\xbenjih sladkih voda. Vsi deli \xc5\xbeivali so bili uporabni; meso so pojedli, za lastne potrebe so uporabili ko\xc5\xbee, krzna, rogove in kosti. Ovce tedanjega \xc4\x8dasa so bile zelo majhne, okoli petdeset centimetrov, imele so slabo razvite rogove in namesto volne dlako. Svinje in govedo so nasprotno od ovac, bili zelo veliki. Govedo je bilo v pomo\xc4\x8d pri delu na polju in pri vleki te\xc5\xbekih predmetov. Najdeni so bili tudi ostanki konjskih kosti, kar ka\xc5\xbee na povezavo s severno Italijo ali Karpatsko kotlino, kjer so udoma\xc4\x8dene konje poznali \xc5\xbee v zgodnji in srednji bronasti dobi. Na stike s podro\xc4\x8djem Egejskega morja ka\xc5\xbeejo ostanki kosti in rogovi jelena lopatarja. Ta vrsta v Istri ni raz\xc5\xa1irjena, pomembna vrsta pa je bil zaradi krzna ali preprosto kot trofeja.'