b'\n_START_ARTICLE_\nAmenemope\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nAmenemope je bil morda sin faraona  Psusenesa I. in njegove kraljice Mutned\xc5\xbemet. Pred prevzemom oblasti je bil verjetno nekaj \xc4\x8dasa o\xc4\x8detov sovladar. Sovladanje dokazuje napis na lanenem povoju, ki omenja \xc2\xbb\xe2\x80\xa6 kralj Amenemope, letu 49\xe2\x80\xa6\xc2\xab. Napis je bil rekonstruiran kot \xc2\xbb[leto X pod] kraljem Amenemopejem, leto 49 [leto X pod kraljem Psusenesom].\xc2\xab  Leto 49 bi lahko pripadalo tudi visokemu Amonovemu sve\xc4\x8deniku Menkeperreju, kar bi pomenilo, da Amenemope ni bil o\xc4\x8detov sovladar. Britanski biblicist Kenneth Kitchen to domnevo zavra\xc4\x8da in vztraja pri sovladanju, pri \xc4\x8demer se sklicuje na Papirus  Brooklin 16.205._NEWLINE_Amenemope se je med vladanjem naslavljal tudi z \xc2\xbbvisoki Amonov sve\xc4\x8denik v Tanisu\xc2\xab, tako kot pred njim Psusenes I. Njegovo oblast so v celoti priznavali v Tebah, ki jih je takrat upravljal visoki Amonov sve\xc4\x8denik Smendes II., za njm pa njegov brat Pined\xc5\xbeem II. Amenemope  je dokazan samo po svoji grobnici v Tanisu in tebanskih pokopih. Znano je tudi, da je nadaljeval dekoriranje kapele boginje Izide, \xc2\xbbgospodarice piramid v Gizi\xc2\xab, in zgradil prizidek enega od templjev v Memfisu._NEWLINE_Vse razli\xc4\x8dice Manetonovega Epitoma poro\xc4\x8dajo, da je Amenofitis (Amenemope) vladal devet let, kar je bolj ali manj potrjeno z arheolo\xc5\xa1kimi najdbami. Njegove \xc5\xbeene in otroci, \xc4\x8de jih je imel, niso znani. Nasledil ga je Osorkon Starej\xc5\xa1i, ki najverjetneje ni bil njegov sorodnik. _NEWLINE_Analiza Amenemopejevega okostja, ki jo je opravil Douglas Derry, ka\xc5\xbee, da je bil mo\xc4\x8dno grajen mo\xc5\xbe, ki je dosegel precej visoko starost. Zgleda da je trpel zaradi vnetja lobanje, ki se je zelo verjetno razvilo v meningitis in povzro\xc4\x8dilo njegovo smrt.\n_START_SECTION_\nPokop\n_START_PARAGRAPH_\nAmenemope je bil pokopan v edini komori majhne grobnice NRT IV na kraljevi nekropoli v Tanisu. Nekaj let kasneje so ga med vladanjem faraona Siamona prenesli v NRT III, v komoro ob Psusenesu I., ki je neko\xc4\x8d pripadala njegovi domnevni materi Mutned\xc5\xbemet. Njegovo nedotaknjeno grobnico sta  aprila 1940 odkrila francoska egiptologa Pierre Montet in  Georges Goyon.  Raziskave sta nadaljevala po drugi svetovni vojni leta 1946 in svoja odkritja objavila leta 1958._NEWLINE_Arheologa sta ob vstopu v grobnico ugotovila, da je bila zgrajena za kraljico Mutned\xc5\xbemet. V komori je bil neozna\xc4\x8den granitni sarkofag, nekaj posod, vklju\xc4\x8dno s kanopskimi vr\xc4\x8di in posodo za vodo, ki je slu\xc5\xbeila za umivaje mumije, in okoli 400 u\xc5\xa1abtijev. V sarkofagu je bila pozla\xc4\x8dena lesena krsta z Amenemopejevo mumijo. Na mumijo sta bili dve zlati pogrebni maski, dva naprsni plo\xc5\xa1\xc4\x8di, zapestnice, ogrlice, prstani in  emajliran ovratnik. Na \xc5\xa1tirih predmetih je bilo ime Psusenesa I. Pogrebni maski sta prikazovali faraona kot mladega mo\xc5\xbea. Maski sta ob odkritju izra\xc5\xbeali trpljenje in pro\xc5\xa1njo, ki so ju med restavriranjem omeh\xc4\x8dali. Mumija in grobni pridatki si zdaj v Egip\xc4\x8danskem muzeju v Kairu. _NEWLINE_Amenemope je bil pokopan mnogo manj razko\xc5\xa1no kot njegov sosed Psusenes I. Slednji je bil pokopan v krsti iz \xc4\x8distega srebra in z masko iz \xc4\x8distega zlata, medtem ko sta bili Amenemopejeva krsta in maska samo pozla\xc4\x8deni.'