b'\n_START_ARTICLE_\nNaravoslovna u\xc4\x8dna pot ob Rakah\n_START_PARAGRAPH_\nNaravoslovna u\xc4\x8dna pot ob Rakah se nahaja v Krajinskem parku Zgornja Idrijca ju\xc5\xbeno od mesta Idrija in poteka ve\xc4\x8dji del ob kanalu Rake. Kanal Rake \xc5\xa1e danes slu\xc5\xbeit za dotok pogonske vode v HE Mesto._NEWLINE_Pot se za\xc4\x8dne skoraj v Idriji ali natan\xc4\x8dneje nad Scopolijevim botani\xc4\x8dnim vrtom in rudni\xc5\xa1ko kova\xc4\x8dijo, kjer se dviguje stolp Jo\xc5\xbeefovega ja\xc5\xa1ka, ki je povezoval globine rudnika. Tukaj so razstavljeni izsipniki in restavrirane lokomotive, ki so slu\xc5\xbeile za prevoz rude od ja\xc5\xa1ka do prebiralnice. Vodni tok v rakah je poganjal rudni\xc5\xa1ke naprave in\xc2\xa0\xc2\xbbkam\xc5\xa1ti\xc2\xab, ki so \xc4\x8drpale jamsko vodo in dvigovale rudo iz jame._NEWLINE_Botani\xc4\x8dni vrt je bil ustanovljen v \xc4\x8dast prvim idrijskim zdravnikom, botanikom, raziskovalcem in farmacevtom, ki so od 18. stoletja dalje prihajali v Idrijo in \xc5\xa1irili znanje v svet. Najbolj znan rudni\xc5\xa1ki zdravnik je bil Scopoli, doma\xc4\x8din Franc Hladnik, ustanovitelj Botani\xc4\x8dnega vrta v Ljubljani in kirurg Balthasar Hacquet. V vrtu cvetijo in zelenijo rastlinske vrste, ki so poimenovane po njih._NEWLINE_Kam\xc5\xa1t ali \xc4\x8drpalka na vodni pogon (nem. Wasserkunst) je iz \xc5\xa1e \xc4\x8dasov, ko je bil rudnik Idrija ob koncu 18. stoletja v velikem vzponu, in ko so pri\xc4\x8deli izkopavati Jo\xc5\xbeefov ja\xc5\xa1ek. Kam\xc5\xa1t je bil postavljen leta 1790 in je delovala do leta 1948. Leseno pogonslo kolo je vgrajeno v zidani stavbi na zgornjo vodo in na korce s premerom 13,6 m, kar naj bi bilo najve\xc4\x8dje tako kolo v Evropi. Kolo se je zavrtelo 4-5 krat v minuti, zmogljivost \xc4\x8drpalk je bila okrog 300 litrov jamske vode v minuti iz globine 283 m pod povr\xc5\xa1jem._NEWLINE_Ob nakladalni postaji \xc5\xbei\xc4\x8dnice Jo\xc5\xbeefovega ja\xc5\xa1ka so razstavljene \xc5\xa1tiri lokomotive in pet vozi\xc4\x8dkov za transport rude. Okrog leta 1850 so zgradili \xc5\xbeeleznico na konjsko vleko za transport rude od ja\xc5\xa1kov do \xc5\xbegalnice. Kasneje, ko se je pojavila elektrika so leta 1902 nabavili dve elektri\xc4\x8dni lokomotivi tovarne Siemens&Halske iz Dunaja za transport rude od Jo\xc5\xbeefovega ja\xc5\xa1ka do Ba\xc5\xa1erije (klasirnica in drobilnica rude)._NEWLINE_Ob u\xc4\x8dni poti je mogo\xc4\x8de videti zanimive geolo\xc5\xa1ke formacije ter pestro rastlinstvo. Drevored hrasta doba (Quercus robur) je bil zasajen ob izgradnji kanala leta 1601. Glede na letni \xc4\x8das ob poti rastejo: zvon\xc4\x8dki (Galanthus nivalis), jetrniki (Hepatica nobilis), telohi (Helleborus niger), trobentice (Primula vulgaris), plju\xc4\x8dniki (Pulmonaria officinalis), vetrnice (Anemone nemorosa), tevje (Hacquetia epipactis), kranjski vol\xc4\x8di\xc4\x8d (Scopolia carniolica), \xc4\x8dema\xc5\xbe (Allium ursinum), mrtve koprive (Lamium orvala), salomonov pe\xc4\x8datnik (Polygonatum multiflorum), vol\xc4\x8dje jagode (Paris quadrifolia) in druge. Pod Bernikovim plazom in ob Fel\xc4\x8devi hi\xc5\xa1i uspeva visoki jegli\xc4\x8d (Primula elatior)._NEWLINE_V Podroteji pri mlinu je viden eden najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih izvirov, ki ob visoki vodi bruha iz ve\xc4\x8d virov. Pot dalje vodi do jeza pri Kobili, kjer se rake tudi za\xc4\x8dnejo in naprej do Divjega jezera._NEWLINE_Nad jezom pri Kobili je voda na stiku zgornjekrednega in eocenskega apnenca izdolbla kra\xc5\xa1ki bruhalnik \xe2\x80\x93 jamo\xc2\xa0\xc2\xbbNad Kobilo\xc2\xab._NEWLINE_Divje jezero je kra\xc5\xa1ki izvir na desnem bregu zgornjega toka reke Idrijce, pod \xc4\x8crnovr\xc5\xa1ko planoto, na za\xc4\x8detku soteske Strug, ki tvori tektonsko okno. Voda se iz kra\xc5\xa1kega podzemlja dviga po po\xc5\xa1evnem kra\xc5\xa1kem kanalu in polni jezersko kotanjo pod visokimi prepadnimi stenami. Iz nje izteka najkraj\xc5\xa1a slovenka reka Jezernica, dolga le 55 m. V sifonu Divjega jezera so potaplja\xc4\x8di na\xc5\xa1li jamsko kozico, jamskega je\xc5\xbeka, slepo jamsko stranico in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko ribico. Na tem obmo\xc4\x8dju raste ve\xc4\x8d kot 150 vrst razli\xc4\x8dnih rastlin. Med njimi so: endemit kranjski jegli\xc4\x8d (Primula carniolica), rumeno milje (Paederota lutea), dvocvetna vijolica (Viola biflora) in alpska mastnica (Pinguicula alpina) pa tudi dlakavi sle\xc4\x8d (Rhododendron hirsutum), marjeti\xc4\x8dastolistna nebina (Aster bellidiastrum) in druge alpske rastline.'