b'\n_START_ARTICLE_\nVodikova bomba\n_START_PARAGRAPH_\nVodikova bomba (tudi termonuklearna bomba, hidrogena bomba, H-bomba, fuzijska bomba) je vrsta jedrskega oro\xc5\xbeja, ki izrablja veliko koli\xc4\x8dino spro\xc5\xa1\xc4\x8dene jedrske energije pri procesu jedrskega zlitja.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je znano, da ima le \xc5\xa1est dr\xc5\xbeav te bombe: ZDA, Ruska federacija, Francija, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Ljudska republika Kitajska in Indija.\n_START_SECTION_\nPrincip delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nVodikove bombe uporabljajo Teller-Ulamovo na\xc4\x8delo, v katerem se bomba deli na "primarni" in "sekundarni" del. Vodikova bomba je detonirana v posebno izdelanem predelu, ki se dotika kapsule, ki vsebuje  vodikovo gorivo in deluje kot detonator vodikove bombe. Ta del imenujemo "primarni" del vodikove bombe. "Sekundarni" del je kapsula z vodikovim gorivom, ki povzro\xc4\x8di glavno eksplozijo._NEWLINE__NEWLINE_Eksplozijo vodikove bombe delimo na 5 faz.\n_START_SECTION_\nPrva faza\n_START_PARAGRAPH_\nPrva faza je stanje vodikove bombe, ko v njej ne poteka nobena reakcija in se detonacija \xc5\xa1e ni za\xc4\x8dela\n_START_SECTION_\nDruga faza\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi fazi se spro\xc5\xbei detonator bombe v "primarnem" delu bombe. Za\xc4\x8dne te\xc4\x8di reakcija.\n_START_SECTION_\nTretja faza\n_START_PARAGRAPH_\nKo te\xc4\x8de reakcija se spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo \xc5\xbearki \xce\xb3 in rentgenski \xc5\xbearki, ki nato za\xc4\x8dnejo segrevati "sekundarni" del vodikove bombe (kapsulo, v kateri se nahajajo tritij, devterij in litijev hidrid).\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrta faza\n_START_PARAGRAPH_\nReakcije v "primarnem" delu vodikove bombe je konec. Sprosti se ogromna koli\xc4\x8dina energije v obliki toplote, ki za\xc4\x8dne segrevati zunanji del "sekundarne" kapsule. To povzro\xc4\x8di, da se vsebina "sekundarnega" dela vodikove bombe za\xc4\x8dne kr\xc4\x8diti. Ko se vsebina kapsule bolj in bolj kr\xc4\x8di, so delci snovi znotraj kapsule vedno bli\xc5\xbeji drug drugemu.\n_START_SECTION_\nPeta faza\n_START_PARAGRAPH_\nKo so atomi snovi v notranjosti "sekundarnega" dela \xc5\xbee \xc4\x8disto pribli\xc5\xbeani, in se skoraj dotikajo, se za\xc4\x8dne fuzija, ki pomeni za\xc4\x8detek pete in zadnje faze vodikove bombe. Pri fuziji se za\xc4\x8dnejo atomi v notranjosti kapsule zdru\xc5\xbeevati, kar povzro\xc4\x8di, da je njihova masa vedno ve\xc4\x8dja. Ko se njihova masa pove\xc4\x8da toliko, da atomi postanejo nestabilni, se za\xc4\x8dne njihov razpad (Podobno kot pri atomski bombi). Pri tem se v trenutku sprosti ogromna koli\xc4\x8dina energije, ki povzro\xc4\x8di kon\xc4\x8dno eksplozijo vodikove bombe._NEWLINE__NEWLINE_Kon\xc4\x8dna eksplozija vodikove bombe je zelo podobna tisti pri atomski bombi. Razlika je v tem, da se pri atomski bombi fizija za\xc4\x8dne takoj, ko pribli\xc5\xbeamo dva kosa urana drug drugemu, pri vodikovi bombi pa je pred za\xc4\x8detkom fizije ve\xc4\x8d faz, pote\xc4\x8di pa mora tudi fuzija. Posledi\xc4\x8dno je vodikova bomba nadgradnja atomske in ima od nje tudi veliko ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d, saj se s povezovanjem ve\xc4\x8d faz se pove\xc4\x8da koli\xc4\x8dina goriva in s tem tudi mo\xc4\x8d same bombe. Najve\xc4\x8dja vodikova bomba (Car bomba Sovjetske zveze) je imela mo\xc4\x8d \xc4\x8dez 50 milijonov ton TNT-ja.'