b'\n_START_ARTICLE_\nRde\xc4\x8di premik\n_START_PARAGRAPH_\nRd\xc3\xa9\xc4\x8di prem\xc3\xadk (tudi rd\xc3\xa9\xc4\x8di pom\xc3\xadk) je v fiziki in astronomiji pojav, ki nastane, ko se izsevano ali odbito elektromagnetno valovanje, po navadi vidna svetloba, premakne proti rde\xc4\x8demu delu spektra. Rde\xc4\x8di premik je v splo\xc5\xa1nem dolo\xc4\x8den kot pove\xc4\x8danje valovne dol\xc5\xbeine elektromagnetnega valovanja, ki ga sprejme opazovalec glede na valovno dol\xc5\xbeino valovanja, ki ga izseva vir. Pove\xc4\x8danje valovne dol\xc5\xbeine odgovarja zmanj\xc5\xa1anju frekvence elektromagnetnega valovanja. Zmanj\xc5\xa1anje valovne dol\xc5\xbeine se imenuje m\xc3\xb3dri prem\xc3\xadk._NEWLINE_Vsako pove\xc4\x8danje valovne dol\xc5\xbeine se imenuje \xc2\xbbrde\xc4\x8di premik\xc2\xab, \xc4\x8detudi se pojavi v elektromagnetnem valovanju nevidnega dela spektra, v delu \xc5\xbearkov \xce\xb3, rentgenskem ali ultravijoli\xc4\x8dnem delu. Tak\xc5\xa1no poimenovanje lahko morda zavaja, ker se dalj\xc5\xa1e valovne dol\xc5\xbeine od valovnih dol\xc5\xbein rde\xc4\x8dega vidnega dela spektra (infrarde\xc4\x8de valovanje, mikrovalovi in radijski valovi) premikajo stran od rde\xc4\x8dih valovnih dol\xc5\xbein._NEWLINE_Opazovani rde\xc4\x8di premik zaradi Dopplerjevega pojava nastopi kadar se svetlobni vir giblje stran od opazovalca, kar odgovarja Dopplerjevemu premiku, ki spreminja zaznano frekvenco zvo\xc4\x8dnega valovanja. \xc4\x8ceprav se opazovanje tak\xc5\xa1nih rde\xc4\x8dih premikov, oziroma modrih, s pridom uporablja (na primer Dopplerjev radar ali radarski top), pa spektroskopska astrofizika uporablja Dopplerjeve rde\xc4\x8de premike za dolo\xc4\x8devanje gibanja oddaljenih astronomskih teles. Ta pojav so prvi\xc4\x8d napovedali in opazovali v 19. stoletju, ko so znanstveniki za\xc4\x8deli preu\xc4\x8devati dinami\xc4\x8dne posledice valovno-del\xc4\x8dne narave svetlobe._NEWLINE_Drugi vzrok rde\xc4\x8demu premiku je metri\xc4\x8dno \xc5\xa1irjenje Vesolja, ki pojasnjuje opazovanje da se rde\xc4\x8di premiki oddaljenih galaksij, kvazarjev in medgalakti\xc4\x8dnih plinskih oblakov pove\xc4\x8dujejo sorazmerno z njihovimi oddaljenostmi od Zemlje. Ta mehanizem je klju\xc4\x8dnega pomena v modelu prapoka fizikalne kozmologije._NEWLINE_Gravitacijski rde\xc4\x8di premik zazna opazovalec, \xc4\x8de se nahaja v ve\xc4\x8djem gravitacijskem potencialu kot vir. Vzrok gravitacijskemu rde\xc4\x8demu premiku je podalj\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa, ki se glede na splo\xc5\xa1no teorijo relativnosti pojavi blizu masivnih tels._NEWLINE_Vse tri pojave, ki tvorijo glavnino \xc4\x8dlanka, lahko razumemo s pomo\xc4\x8djo transformacijskih zakonov, opisanih spodaj. Obstajajo drugi mehanizmi z razli\xc4\x8dnimi fizikalnimi in matemati\xc4\x8dnimi opisi, ki lahko pojasnijo premike frekvenc elektromagnetnega valovanja, in ki jih obi\xc4\x8dajno ne obravnavajo kot \xc2\xbbrde\xc4\x8de premike\xc2\xab, vklju\xc4\x8dno s sipanjem in opti\xc4\x8dnimi pojavi.'