b'\n_START_ARTICLE_\nFranjo Neubauer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani ljudski \xc5\xa1oli in gimnaziji je vstopil v ljubljansko semeni\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je po 1. letu izstopil; pozneje je od\xc5\xa1el v celov\xc5\xa1ko bogoslovje; tu je ostal 3 leta, zadnje leto pa je kon\xc4\x8dal v \xc4\x90akovu (Hrva\xc5\xa1ka). Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju bogoslovja v \xc4\x90akovu je bil 1. julija 1900 posve\xc4\x8den v duhovnika. Kot kaplan je slu\xc5\xbeboval v In\xc4\x91iji in Pustincih, kot katehet v Rumi in Zemunu. Zaradi bolezni je bil 1918 na lastno pro\xc5\xa1njo upokojen; od 1922 je opravljal duhovni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo v Velikem Gabru na Dolenjskem._NEWLINE_Njegove pesmi so bogoljubne, rodoljubne, ljubezenske in prigodni\xc5\xa1ke. Objavljal jih je v raznih listih, med drugim tudi v Ljubljanskem zvonu. Kot bogoslovec v Celovcu in kasneje je s pesmimi in domoljubnimi \xc4\x8dlanki v Miru (psevdonim: Bogdan) \xc5\xbeivo spremljal usodo koro\xc5\xa1kih Slovencev. Zna\xc4\x8dilne bogoljubne in rodoljubne pesmi so od 1899 izhajale v KMD; med njimi so najbolj\xc5\xa1i cikli Iz potuj\xc4\x8denega Srema in ve\xc4\x8d religioznih ciklov, npr. Kraljici Majnika (KMD, 1911). Izmed prigodnic je zlasti omembe vreden slavospev Strossmayerju v zborniku Spomen cvije\xc4\x87e (Zagreb, 1900)._NEWLINE_Najve\xc4\x8d je na Neubauerjevo pesni\xc5\xa1tvo vplival Simon Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d. Ker so pesmi preproste in melodi\xc4\x8dne, jih je mnogo tudi uglasbenih.'