b'\n_START_ARTICLE_\nNapad na i\xc5\xbeanski grad (1848)\n_START_PARAGRAPH_\nNapad na I\xc5\xbeanski grad je bil napad okoli\xc5\xa1kih kmetov na i\xc5\xbeanski grad, 21. marca 1848._NEWLINE_Na Kranjskem so marca 1848 novice o revoluciji na Dunaju mno\xc5\xbeice pozdravile razli\xc4\x8dno. V Ljubljani se je me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo zbralo v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, delavstvo in \xc5\xa1tudentje pa so se udele\xc5\xbeili razli\xc4\x8dnih manifestacij po mestu. Najbolj navdu\xc5\xa1eni so bili kmetje, ki so od revolucije pri\xc4\x8dakovali, da bo nemudoma odpravila fevdalizem, podobno kot je pred ve\xc4\x8d kot pol stoletja storila francoska revolucija._NEWLINE_Po ponovni vzpostavitvi oblasti Habsbur\xc5\xbeanov s koncem Ilirskih provinc 1813 so se na Kranjskem in drugod po Avstrijskem cesarstvu znova obnovile kme\xc4\x8dke obveznosti do gosposke, kakr\xc5\xa1ne so veljale pred letom 1809. Kranjski kmetje so bili v nasprotju z drugimi de\xc5\xbeelami precej bolj obremenjeni. Takratni dr\xc5\xbeavni poslanec Karel Aleksander Adam Ulepi\xc4\x8d (tudi Ullepitsch) je izra\xc4\x8dunal, da Kranjska - poleg Koro\xc5\xa1ke - pla\xc4\x8duje znatno ve\xc4\x8d dajatev na osebo, kot druge bogatej\xc5\xa1e de\xc5\xbeele na severu, npr. \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Moravska in \xc5\xa0lezija. Kmetje so do leta 1848 opravljali okrog 192 dni tlake, pla\xc4\x8devali so visoke prim\xc5\xa1\xc4\x8dine, oddajali desetino od \xc5\xbeita, vina, \xc4\x8debel, svinj, jagnjet, perutnine, jajc \xe2\x80\xa6 V katastru iz leta 1844 je razvidno, da so kmetje v novome\xc5\xa1kem okro\xc5\xbeju pla\xc4\x8devali celo podvojen zemlji\xc5\xa1ki davek._NEWLINE_Tak\xc5\xa1ne razmere in razveseljujo\xc4\x8de vesti z Dunaja so leta 1848 pripeljale kranjskega kmeta k nemirom. Kmetje so za dogodke na Dunaju izvedeli 19. marca v cerkvah, resnej\xc5\xa1o \xc5\xa1kodo pa so povzro\xc4\x8dile neresni\xc4\x8dne novice (npr., da bodo uveljavljali svoje pravice brez od\xc5\xa1kodnine), ki so jih kmetje sli\xc5\xa1ali na spomladanskih krajevnih sejmih._NEWLINE_Z gotovostjo je bil najve\xc4\x8dji izraz kme\xc4\x8dkega nezadovoljstva na Kranjskem viden prav z napadom na I\xc5\xbeanski grad (Sonnegg). Okoli 300 (tudi do 500) kmetov je 21. marca okoli osme ure zve\xc4\x8der napadlo in vandaliziralo prej omenjeni grad, v lasti grofa Auersperga, barona \xc5\xa0umber\xc5\xa1kega in \xc5\xbdu\xc5\xbeember\xc5\xa1kega s Turjaka in Iga. Mno\xc5\xbeica je razbila okna, vrata in pohi\xc5\xa1tvo ter na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du zanetila grmado, na kateri so poleg posteljnine, oblek, hrane, slik in pohi\xc5\xa1tva simboli\xc4\x8dno za\xc5\xbegali \xc5\xa1e listine in zemlji\xc5\xa1ke knjige, simbole fevdalizma. V kleti so popili nekaj vina, preostalega so razlili. Pred prihodom kmetov so grad neopa\xc5\xbeeni zapustili vsi grajski upravniki in uradniki, razen nekaj dekel in hlapcev, ki so komaj re\xc5\xa1ili \xc5\xbeivino._NEWLINE_Tri ure po prihodu so kmetje od\xc5\xa1li z gradu in se napotili k i\xc5\xbeanskemu \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du, vendar jim je pot prekri\xc5\xbeala konjenica, ki je pri\xc5\xa1la na pomo\xc4\x8d iz Ljubljane. Svoje besnenje so puntarji preusmerili in napadli ter uni\xc4\x8dili gozdarjevo ko\xc4\x8do v Namr\xc5\xa1lju pri \xc5\xbdelimljah._NEWLINE_Kranjska de\xc5\xbeelna vlada je od ministrstva dobila pooblastila, da lahko v primeru nadaljevanja napadov na lastnino, razglasi izredne razmere in vzpostavi naglo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ter obto\xc5\xbei va\xc5\xa1ke skupnosti kolektivne odgovornosti za storjeno \xc5\xa1kodo. To je vlada na Kranjskem tudi izkoristila, izredno stanje je trajalo do jeseni._NEWLINE_Napadi so se izvajali tudi drugod po Kranjskem, predvsem so se lotevali \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8d (npr. na Vinici) in sede\xc5\xbeev fevdalnih gospodov. Kmetje so posegali tudi v gra\xc5\xa1\xc4\x8dakove gozdove (posekali so gozdove lanspre\xc5\xa1ke gra\xc5\xa1\xc4\x8dine), lovili njegovo divjad ter si prila\xc5\xa1\xc4\x8dali dele travni\xc5\xa1kih povr\xc5\xa1in. O nemirih so poro\xc4\x8dali v bli\xc5\xbeini Tr\xc5\xbei\xc4\x8da, Radovljice, Kranja, \xc5\xa0kofje Loke, Meng\xc5\xa1a, \xc4\x8crnomlja, Semi\xc4\x8da, \xc5\xbdu\xc5\xbeemberka. V Kranju so celo pretepli komisarja. To obdobje nemirov je trajalo do prve polovice aprila. Skoraj povsod pa so kmetje sami prekinili izpolnjevanje svojih obveznostih do gra\xc5\xa1\xc4\x8dakov in s tem sami odpravili fevdalizem dolgo pred dejanskim zakonom o zemlji\xc5\xa1ki odvezi._NEWLINE_Kranjski stanovi so se dne 8. junija 1848 prito\xc5\xbeili de\xc5\xbeelni vladi in poro\xc4\x8dali, da so se morali pred besnimi kmeti zavarovati z vojsko. To so morale storiti gra\xc5\xa1\xc4\x8dine v okolici Ljubljane, npr. Smlednik, Mirna, Nadli\xc5\xa1ek, Polhov Gradec, Turjak, Ortnek (Ortenegg), Ribnica, Vi\xc5\xa1nja Gora, Mokronog\xe2\x80\xa6 Vojska je prenehala varovati gradove, ko so se za\xc4\x8deli boji v Italiji._NEWLINE_Svoj epilog so kmetje do\xc4\x8dakali 7. septembra, ko je cesar potrdil s strani parlamenta predlagan zakon, ki je v veljavo stopil 1. januarja 1849. Pri oblikovanju zakona o zemlji\xc5\xa1ki odvezi so sodelovali tudi slovenski poslanci. Lastniki zemlje so dobili dve tretjini v denar prera\xc4\x8dunane vrednosti vseh obveznosti. Eno tretjino je pla\xc4\x8dal kmet, eno tretjino pa dr\xc5\xbeava. S tem je bilo fevdalizma v Avstrijskem cesarstvu tudi formalno konec.'