b'\n_START_ARTICLE_\nValentin Stani\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nValentin Stani\xc4\x8d se je rodil 12. februarja 1774 v Bodre\xc5\xbeu blizu Kanala, o\xc4\x8detu Andreju in materi Marini, roj. Ipavec. Pri hi\xc5\xa1i se je reklo pri Cerov\xc5\xa1\xc4\x8dkovih. Imel je brata Toma\xc5\xbea in \xc5\xa1tiri sestre. Prve u\xc4\x8dne ure je imel pri doma\xc4\x8dem u\xc4\x8ditelju in kanalskem kaplanu. Takratno trivialko (osnovno \xc5\xa1olo) je obiskoval v Trbi\xc5\xbeu. Tretji razred pa je obiskoval v Celovcu, kot tudi prvi in drugi razred gimnazije. Gimnazijo je kon\xc4\x8dal v Salzburgu. Tam je kasneje \xc5\xa1tudiral filozofijo in teologijo. Gori\xc5\xa1ko bogoslovje je bilo namre\xc4\x8d zaprto zaradi reform Jo\xc5\xbeefa II. Takrat se je za\xc4\x8del ukvarjati z alpinizmom in pesnenjem. Po koncu \xc5\xa1tudija je postal tudi prakti\xc4\x8den gospodarstvenik in \xc2\xbbsocialni delavec, ki je \xc5\xbeelel vzdigniti raven civilizacije, kulture in pomo\xc4\x8di ubogim (\xc5\xa1olstvo, kmetijske vede, dru\xc5\xbebene ustanove ipd.).\xc2\xab\xc2\xa0(Poga\xc4\x8dnik 1995: 202.) Po novi ma\xc5\xa1i v Kanalu je do jeseni od\xc5\xa1el v Salzburg. Nato je bil kaplan v Banj\xc5\xa1icah, vikar v Ro\xc4\x8dinju, kjer je ustanovil \xc5\xa1olo in nazadnje zaradi dobrote in zaslug kanonik v Gorici, kjer je ustanovil gluhonemnico. Bil je tudi vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1olski nadzornik. Za u\xc4\x8denje je zbiral otroke na prostem in jih u\xc4\x8dil verouka, pisanja, branja, ra\xc4\x8dunanja, astronomije, plavanja, higiene in kmetovanja. Povsem slednje je u\xc4\x8dil prakti\xc4\x8dno:\xc2\xa0\xc2\xbb[o]n sam je bil najlep\xc5\xa1i zgled dela. Sam je obdeloval njive, skrbel za \xc5\xbeivino, zidal in tesaril, napeljeval vodo, delal na\xc4\x8drte za mostove, spravljal \xc5\xbei\xc4\x8dnice \xc4\x8dez reke\xc2\xab\xc2\xa0(Brecelj 1973: 167). Zna\xc4\x8dajsko je bil vesel, u\xc5\xbeival je \xc2\xbbv \xc5\xbevi\xc5\xbeganju in petju in sploh veselem razpolo\xc5\xbeenju, ki je vse, ki so bili v njegovi bli\xc5\xbeini, prevzemalo in osvajalo.\xc2\xab\xc2\xa0(Brecelj 1973: 167.) V manj\xc5\xa1i meri je u\xc4\x8dil tudi odrasle. Prvi v doma\xc4\x8dih krajih se je cepil proti \xc4\x8drnim kozam. Znan pa je tudi po jabol\xc4\x8dni sorti gori\xc5\xa1ka sevka. Umrl je zaradi posledic delovne nezgode pri popravljanju gluhonemnice. Pokopan je bil na nekdanjem gori\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Santa Croce (danes Parco della Rimembranzza).\n_START_SECTION_\nAlpinizem\n_START_PARAGRAPH_\nValentin Stani\xc4\x8d je bil pionir modernega alpinizma (v hribe je hodil sam, brez vodnika) in najpomembnej\xc5\xa1i alpinist Vzhodnih Alp na za\xc4\x8detku 19. stoletja. Bil je prvi, ki je stopil na vrh Watzmanna, ki je simbol Bavarske. O tem so ob\xc5\xa1irno poro\xc4\x8dali mediji in Stani\xc4\x8da posebej poudarjali kot Slovenca, \xc4\x8deprav je bil takrat dr\xc5\xbeavljan Avstroogrske. Prvenstvene vzpone je opravil v gorah v okolici Salzburga. Takoj prvi dan po prvopristopnikih pa je stopil tudi na vrh Grossglocknerja. Prvi je pozimi stopil na nevarni Untersberg. _NEWLINE_Legenda pravi, da je bil razo\xc4\x8daran, ker na Grossglockner ni mogel stopiti s prvopristopniki, zato je splezal na komar\xc4\x8do (deblo s prisekanimi vejami), ki so jo rabili kot lestev za la\xc5\xbeji prehod skozi \xc5\xa1krbino in pustili na vrhu._NEWLINE_Na nekaterih gorah je Valentin Stani\xc4\x8d tudi znanstveno z razli\xc4\x8dnimi aparati izmeril njihovo vi\xc5\xa1ino, tlak in drugo. Bil je tudi v gorah Karnijskih Alp (Clapsavon), na Gaisbergu, Schafbergu, Hochstaufnu ter na Matajurju, Savinjeku in v Karavankah._NEWLINE_Stani\xc4\x8devi planinski spisi so ne samo opisovanje pokrajinskih razgledov in panoram, kar so ljudje takrat prvi\xc4\x8d spoznavali, ampak tudi opisi flore, alpinisti\xc4\x8dnih dejanj in njegovega du\xc5\xa1evnega odziva. Zanimala ga je botanika, geologija, prou\xc4\x8devanje klimatskih razmer, \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevno delo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg nem\xc5\xa1kih sestavkov, ki so bili povezani z njegovimi dose\xc5\xbeki v alpinizmu, je Stani\xc4\x8devo delo opazno predvsem v poeziji. Deloval je prerodno in prakti\xc4\x8dno, saj se je posve\xc4\x8dal stvarem, ki so izbolj\xc5\xa1evale vsakdanje potrebe. Na Banj\xc5\xa1icah in v Ro\xc4\x8dinju je z namenom, da bi izobrazil svoje ljudstvo, ustanovil lastno tiskarno in knjigarno. Tam je tiskal svoje pesmi (Pesm per predomislovanju Jezusoviga terplenja, Sacris solemniis ali Cerkovna pejsem od svetiga Re\xc5\xa1njega Telessa, Stabat Mater ali zerkovna pejsem od shalostne matere Boshje, Na moje lube \xc5\xa1olerje in \xc5\xa1olerce). V mislih je imel tudi knji\xc5\xbeno dru\xc5\xbebo, ki bi izdajala ljudske knjige. Delo z lastno tiskarno je nadaljeval tudi v Gorici. Tam je natisnil Ferienfahrtlied (1834) in Perporo\xc4\x8denja vredne bukvice za Slovence (1842). S svojimi poro\xc4\x8dili o razmerah in dogodkih v de\xc5\xbeeli je sodeloval v salzbur\xc5\xa1kem listu Intelligenzblatt (Wallfahrt der Taubstummen auf den Heiligen Berg bei G\xc3\xb6rz (1844))._NEWLINE_Stani\xc4\x8deve pesmi so pou\xc4\x8dne. Z njimi utrjuje \xc4\x8dlovekoljubje, vzgaja zadovoljstvo v poklicnem delu. Pomembna mu je vera v \xc4\x8dlovekov napredek. Ta vera pa se je nana\xc5\xa1a tudi na zaupanje v Boga. S to vero je re\xc5\xa1eval svoja zadnja vpra\xc5\xa1anja \xc5\xbeivljenja, kar je opisano v njegovi zadnji pesmi Hvala vinske trte (Poga\xc4\x8dnik 1995: 203).\n_START_SECTION_\nPoimenovanja in po\xc4\x8dastitve\n_START_PARAGRAPH_\nPo Valentinu Stani\xc4\x8du se imenuje: Stani\xc4\x8dev planinski dom v Julijskih Alpah v bli\xc5\xbeini Triglava, Stani\xc4\x8devo zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je izdolbeno v skalo pod Triglavom, planinsko dru\xc5\xa1tvo Kanal. Stani\xc4\x8dev vrh je 1805 m visoka vzpetina na grebenu Zeleni\xc5\xa1kih \xc5\xa1pic v Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alpah._NEWLINE_Leta 1957 so mu v Kanalu odkrili spomenik (kipar Janez Pirnat). _NEWLINE_V Ljubljani se po njem imenuje ulica, ki je prvi\xc4\x8d tako poimenovana leta 1926. Stani\xc4\x8deva ulica je tudi v Kanalu, v Kopru pa so Stani\xc4\x8devo ime proslavili s Stani\xc4\x8devim trgom. \xc5\xa0ele od leta 2005 ima tudi Gorica trg Piazzale V. Stani\xc4\x8d. Znamenja o Stani\xc4\x8du ni imela od leta 1974, torej od odstranitve Stani\xc4\x8devega nagrobnika, kljub Stani\xc4\x8devemu tamkaj\xc5\xa1njemu dolgoletnemu bivanju in delovanju._NEWLINE_Leta 1994 so priredili prvi pohod Po stopinjah Valentina Stani\xc4\x8da od Solkana prek Sabotina na Vrhovlje in Korado do Kanala. Od takrat je organiziran vsako leto. 29. aprila je v Kanalu ob\xc4\x8dinski praznik v spomin Valentinu Stani\xc4\x8du._NEWLINE_V M\xc3\xbcnchnu se po njem imenuje trg (Stanigplatz) in ulica. Nem\xc5\xa1ko\xc2\xa0planinsko dru\xc5\xa1tvo Muenchen je ustanovilo Nagrado/Preis Valentin Stani\xc4\x8d za vidne osebnosti, zaslu\xc5\xbene za \xc4\x8dloveka in naravo. Leta 1999 so na pro\xc4\x8delje planinske postojanke Watzmannhaus, ki stoji v pogorju Watzmanna na Bavarskem, dodali dvojezi\xc4\x8dno bronasto plo\xc5\xa1\xc4\x8do v spomin na prvenstveni vzpon Valentina Stani\xc4\x8da. V ko\xc4\x8di so uredili tudi Stani\xc4\x8dev kot.'