b'\n_START_ARTICLE_\nZvok\n_START_PARAGRAPH_\nZv\xc3\xb3k je mehansko valovanje, ki se \xc5\xa1iri v dani sn\xc3\xb4vi (trdnini, kapljevini ali plinu). V kapljevinah in plinih je zvok vedno vzdol\xc5\xbeno valovanje, v trdninah pa je mogo\xc4\x8de izzvati tudi pre\xc4\x8dno zvo\xc4\x8dno valovanje._NEWLINE_Zvok lahko opredelimo s frekvenco in amplitudo zvo\xc4\x8dnega tlaka. Prva je povezana z vi\xc5\xa1ino tona, druga z glasnostjo._NEWLINE_V o\xc5\xbejem pomenu definiramo kot zvok le zvo\xc4\x8dno valovanje s frekvencami v sli\xc5\xa1nem obmo\xc4\x8dju \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega u\xc5\xa1esa, to je med 20 Hz in 20.000\xc2\xa0Hz. Zvok z ni\xc5\xbejimi frekvencami imenujemo infrazvok, z vi\xc5\xa1jimi pa ultrazvok._NEWLINE_Zvok, ki ga sestavlja ena sama frekvenca, imenujemo ton. Spekter tona je \xc4\x8drtast, z eno sinusno sestavino. Zven je zvok, ki ga sestavlja ve\xc4\x8d sinusnih sestavin z razli\xc4\x8dnimi frekvencami, navadno osnovni ton in vi\xc5\xa1ji harmoni\xc4\x8dni toni (alikvotni toni), katerih frekvence so celo\xc5\xa1tevilski ve\xc4\x8dkratniki frekvence osnovnega tona. Tudi spekter zvena je \xc4\x8drtast. \xc5\xa0um je zvok, v katerem so v ve\xc4\x8dji ali manj\xc5\xa1i meri navzo\xc4\x8de vse sinusne sestavine v nekem frekven\xc4\x8dnem intervalu; njegov spekter je zvezen. Aperiodi\xc4\x8dni \xc5\xa1um je pok._NEWLINE_Zvok in z njim povezane fizikalne pojave preu\xc4\x8duje akustika, subjektivno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko zaznavanje zvoka pa psihoakustika.\n_START_SECTION_\nZaznavanje zvoka\n_START_PARAGRAPH_\nZvok zaznavamo s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8dutila za sluh. \xc4\x8clovek in mnoge \xc5\xbeivali uporabljajo svoja u\xc5\xa1esa za zaznavanje zvoka, nizek zvok oz. zvok z nizko frekvenco pa lahko zaznavamo tudi z drugimi deli telesa, s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8dutila za tip. Zvok se uporablja na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, najpomembnej\xc5\xa1a sta komunikacija s pomo\xc4\x8djo govora in glasba. Lahko pa se uporablja tudi za zbiranje informacij o okolju, kot so na primer prostorske zna\xc4\x8dilnosti in prisotnost drugih \xc5\xbeivali ali objektov. Netopirji, na primer, uporabljajo eholokacijo, ladje in podmornice uporabljajo sonarje, ve\xc4\x8dina ljudi pa pridobi nekaj informacij o prostoru glede na to, iz katere smeri zvok prihaja. Sloni in aligatorji za komunikacijo uporabljajo zvok ni\xc5\xbejih frekvenc, medtem ko mi\xc5\xa1i, netopirji in nekateri insekti uporabljajo zvok vi\xc5\xa1jih frekvenc. Oboji pa uporabljajo zvok s frekvencami, ki so zunaj dosega \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega sluha._NEWLINE_\xc4\x8clove\xc5\xa1ko uho je sposobno zaznavati zvok v frekven\xc4\x8dnem obsegu med 12 Hz in 20 kHz. To obmo\xc4\x8dje se spreminja glede na starost, poklicno deformacijo sluha in spol; ve\xc4\x8dina ljudi v razvitem svetu od najstni\xc5\xa1tva naprej ne sli\xc5\xa1i  ve\xc4\x8d 20\xc2\xa0kHz, in ko se starajo, postopoma zgubljajo sposobnost zaznavanja tako vi\xc5\xa1jih kot tudi ni\xc5\xbejih frekvenc. Ve\xc4\x8dina \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega govora zavzema obmo\xc4\x8dje med 200 in 8000\xc2\xa0Hz, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko uho pa je najob\xc4\x8dutljivej\xc5\xa1e za frekvence med 1000 in 3500\xc2\xa0Hz. Zvok nad slu\xc5\xa1nim obmo\xc4\x8djem je znan kot ultrazvok, zvok pod slu\xc5\xa1nim obmo\xc4\x8djem pa infrazvok._NEWLINE_Amplituda zvo\xc4\x8dnega vala je dolo\xc4\x8dena glede na njegov pritisk. \xc4\x8clove\xc5\xa1ko uho lahko zaznava zvok z velikim obsegom amplitud. Za to se uporablja logaritmi\xc4\x8dna decibelna amplitudna lestvica. Najti\xc5\xa1ji zvok, ki ga \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko uho \xc5\xa1e zazna, ima amplitudo pribli\xc5\xbeno 20 \xce\xbcPa (mikropaskalov) ali raven zvo\xc4\x8dnega pritiska 0\xc2\xa0dB (decibelov). Dalj\xc5\xa1a izpostavljenost zvo\xc4\x8dnemu pritisku, ki presega 85\xc2\xa0dB, lahko trajno po\xc5\xa1koduje uho, te po\xc5\xa1kodbe pa povzro\xc4\x8dijo zvenenje v u\xc5\xa1esih ali slu\xc5\xa1ne okvare. Raven zvoka, ki presega 130\xc2\xa0dB, je vi\xc5\xa1ja, kot lahko \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko uho varno vzdr\xc5\xbei, in lahko povzro\xc4\x8di resne bole\xc4\x8dine in trajne po\xc5\xa1kodbe sluha. Pri zelo visokih amplitudah lahko zvo\xc4\x8dni valovi povzro\xc4\x8dijo nelinearne posledice, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1oki._NEWLINE_Kako zvok potuje, si mnogi te\xc5\xbeko predstavljajo, saj je zvok neviden. Zvok so valovi nihanja pritiska, v katerih je zrak stisnjen in nato raztegnjen, ko se zvok oddaljuje od svojega vira. Predstavljajte si cev, izpostavljeno zraku, skozi katero longitudinalno potuje zvok. Zvok se obna\xc5\xa1a podobno, kot \xc4\x8de bi v cev postavili mehko vzmet. Ko je zvok proizveden na enem koncu cevi, za\xc4\x8dne zvo\xc4\x8dni val potovati proti drugemu koncu. Potovanje zvoka si lahko predstavljate podobno kot premikanje \xc4\x8drva, ki se premika s pomo\xc4\x8djo kr\xc4\x8denja in raztezanja telesa.'