b'\n_START_ARTICLE_\nMost Golden Gate\n_START_SECTION_\nKonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nMost Golden Gate je bil 27 let, do odprtja Verrazano-Narrows Bridge leta 1964 z glavnim razponom 1280 metrov, najdalj\xc5\xa1i vise\xc4\x8di most na svetu, v letu 2013 je enajsti. Celoten odsek skupaj z dostopoma je dolg 2737 metrov. Vise\xc4\x8di most ima skupno dol\xc5\xbeino 1966 metrov in ima 227 metrov visoka pilona. Pilona sta iz jekla in iz ve\xc4\x8d stopenj. Na vsaki stopnji sta medsebojno povezana s pre\xc4\x8dnimi rebri. Odaljenost med pilonoma (glavni lok) je 1.280 metrov, vi\xc5\xa1ina nad vodo je 67 metrov. Premer glavnih nosilnih kablov je 91 centimetrov, nanje so na vsakih 15 m pritrjene vertikale.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detni na\xc4\x8drti za premostitev zaliv so bili \xc5\xbee v letu 1872, vendar so o\xc4\x8ditne te\xc5\xbeave - odprto morje, globoka voda, mo\xc4\x8dna plima in tokovi, megla, nevihte in potresi taka tveganja, ki so povzro\xc4\x8dila zaskrbljenost o tem ali je most sploh mogo\xc4\x8d in cenovno dostopen._NEWLINE_Na zahtevo ob\xc4\x8dine San Francisco je Joseph B. Strauss prinesel leta 1921 na\xc4\x8drte za kombiniran pali\xc4\x8dni in vise\xc4\x8di most z razponom 1222 m, vendar je bil njihov nastop zavrnjen zaradi te\xc5\xbeav s financiranjem.  Kot so trajekti dosegli meje zmogljivosti, je bilo projekt mostu mo\xc5\xbeno nadaljevati. Leta 1924 je vojno ministrstvo, kot lastnik zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da na obeh straneh Golden Gate, dalo za\xc4\x8dasno dovoljenje, vendar so se sre\xc4\x8dali z negodovanjem, ki je med drugim privedlo do osem let grenkih pravnih sporov._NEWLINE_V januarju 1929 je bil ustanovljen Golden Gate Bridge in Highway District, kot organ za vodenje gradnje. Joseph B. Strauss je bil imenovan za glavnega in\xc5\xbeenirja, njegova kolega Charles A. Ellis in Clifford E. Paine so najeli kot podpredsednika. Poleg teh je bil \xc5\xa1e svetovalni odbor v katerem so bili Leon S. Moisseiff, Othmar Ammann in Charles Derleth, Jr. z univerze Berkeley v Kaliforniji in arhitekt Irving Morrow F., ki je pripravil zunanjo obliko pilonov. _NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je jeklarska industrija in tehnologija vise\xc4\x8dih mostov toliko napredovala, da je bil prvotni na\xc4\x8drt za most zastarel. Strauss je zato v obdobju med letoma 1925 in 1929 svoje na\xc4\x8drte za most pretvoril v pravi vise\xc4\x8di most z razponom 1280 m - tedaj najdalj\xc5\xa1i vise\xc4\x8di most na svetu._NEWLINE_V oktobru 1929 se je za\xc4\x8dela velika borzna kriza, ki je povzro\xc4\x8dila veliko gospodarsko krizo. Kljub temu pa je uspelo, po ostri javni razpravi, novembra 1930 zagotoviti financiranje mostu preko obveznic v vi\xc5\xa1ini 35.000.000 $. Most je bil financiran izklju\xc4\x8dno s temi obveznicami. Vra\xc4\x8dilo kapitala v vi\xc5\xa1ini 35 milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev in celotne obra\xc4\x8dunane obresti $ 39.000.000 dolarjev, so bile pla\xc4\x8dane iz prihodkov od cestnine, leta 1971 je bila odkupljena zadnja obveznica. Samo dana\xc5\xa1nja Alexander Avenue, stranski dostop iz Sausalituja, je bil zgrajen s pomo\xc4\x8djo programa Works Progress Administration, kot del New Deal predsednika Roosevelta za ustvarjanje delovnih mest. Zaradi nadaljnjih sodnih postopkov je bil za\xc4\x8detek gradnje spet prelo\xc5\xbeen._NEWLINE_Medtem so Strauss in njegovi in\xc5\xbeenirji intenzivno delali na na\xc4\x8drtovanju mostu. Charles A. Ellis, ki je vodil urad v Chicagu, je ustvaril tiso\xc4\x8de izra\xc4\x8dunov, nastajale so delovne risbe, specifikacije in razpisna dokumentacija. Pogosto se je posvetoval z Moisseiffom v New Yorku, ki je bil prakti\xc4\x8dno zraven pri vseh tedanjih vise\xc4\x8dih mostovih. Ellisa, ki je neutrudno delal, je Strauss 5. decembra 1931 poslal na dopust. Tri dni pred koncem dopusta je Ellis prejel pismo, v katerem ga je Strauss prosil, da izro\xc4\x8di svoje dokumente svojemu namestniku in gre za neomejen \xc4\x8das na oddih. Nikoli ni bilo jasno, kaj je Straussa pripeljalo do tega koraka. Pogosto se domneva, da se je Strauss bal, da bi kolega prevzel vlogo ustvarjalca te ogromne konstrukcije.\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\n5. januarja 1933 je bil za\xc4\x8detek gradnje. Zvrstile so se \xc5\xa1tevilne prireditve na obeh straneh o\xc5\xbeine._NEWLINE_Gradnja je predstavljala velik tehni\xc4\x8dni izziv. Most je dosegel \xc5\xa1tevilne rekorde: imel je najvi\xc5\xa1ji pilon z 227 metrov, bil je najdalj\xc5\xa1i (2.332 metrov) in imel najdebelej\xc5\xa1e (92 cm) kabelske sklope in najve\xc4\x8dje podvodne temelje._NEWLINE_Severni pilon je bil zgrajena neposredno na skalnati obali, zato so betonske temelje zaklju\xc4\x8dili brez te\xc5\xbeav v nekaj mesecih. Ju\xc5\xbeni steber pa so zgradili okoli 340 metrov od Fort Pointa v globoki vodi. V ta namen so kot dostop zgradili za\xc4\x8dasen most, ki ga je uni\xc4\x8dila ladja in ve\xc4\x8dkrat po\xc5\xa1kodovalo hudo neurje z visokimi valovi, tako da je gradnja temeljev trajala dve leti._NEWLINE_Gradnja jeklenih pilonov in jeklenih plo\xc5\xa1\xc4\x8d je bila dodeljena McClintic-Marshall Company, ki je delo prevzela leta 1931 od Bethlehem Steel. Deli so bili izdelani v Pittsburghu, Pennsylvania, tam za\xc4\x8dasno sestavljeni, razstavljeni in prepeljani po \xc5\xbeeleznici v Philadelphijo. Tam so bili nalo\xc5\xbeeni na ladje, ki so jih odpeljali na razdalji skoraj 10.000 kilometrov skozi Panamski prekop do skladi\xc5\xa1\xc4\x8da v Alameda v San Francisco Bay. Posamezni deli so bili nato z barkami prepeljani na most. Med obema pilonoma so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni \xc5\xbeerjavi._NEWLINE_Postopek predenja in name\xc5\xa1\xc4\x8danja kabla je trajal \xc5\xa1est mesecev in devet dni. Nato so 250 parov ve\xc5\xa1al na razdalji 15 m obesili na kable, ki so bili dokon\xc4\x8dna podpora cesti\xc5\xa1\xc4\x8du. Sestavljanje platforme nosilca so za\xc4\x8deli na pilonu in kon\xc4\x8dali v sredini mostu. Pri tej metodi gre projekt ceste sprva razmeroma strmo navzgor, preden se po\xc4\x8dasi spusti in obremeni kabel. 20. novembra 1936 so se sre\xc4\x8dali na sredini._NEWLINE_Da bi zmanj\xc5\xa1ali \xc5\xa1tevilo nesre\xc4\x8d pri delu, je Joseph B. Strauss vpeljal stroga navodila, ki jih je bilo treba spo\xc5\xa1tovati in dal namestiti varnostno mre\xc5\xbeo. Devetnajst delavcem je re\xc5\xa1ila \xc5\xbeivljenje; ustanovili so (neformalni) klub "Na pol poti v pekel"._NEWLINE_19. aprila 1937 je bilo delo kon\xc4\x8dano - nekaj pred dogovorjenim \xc4\x8dasom in tik pod prora\xc4\x8dunom stro\xc5\xa1kov. Za promet so ga odprli 28. maja 1937 ob dvanajstih, ko je dal telegrafski signal predsednik Franklin D. Roosevelt v Beli hi\xc5\xa1i. Ob odprtju so prerezali verigo namesto obi\xc4\x8dajnega traku. Dan pred tem je bil spro\xc5\xa1\xc4\x8den za pe\xc5\xa1ce. 200.000 ljudi je izrabilo prilo\xc5\xbenost za sprehod in ogled. _NEWLINE_Konstrukcija tehta 887.000 ton. 600.000 zakovic dr\xc5\xbei dva pilona skupaj. Zadnja zakovica je bila izdelana iz \xc4\x8distega zlata in je bila vgrajena za dokon\xc4\x8danje gradbenih del v okviru velikega medijskega pompa. Ker je zlato zelo mehka plemenita kovina, je obremenitev zaradi mo\xc4\x8dnega ogrevanja in tol\xc4\x8denja s kladivom povzro\xc4\x8dila, da se je odcepila in padla v vodo. Nikoli je ne bi bilo mogo\xc4\x8de najti in hitro so jo zamenjali za\xc2\xa0\xc2\xbbnormalno\xc2\xab\xc2\xa0zakovico.\n_START_SECTION_\nKlub "Na pol poti do pekla"\n_START_PARAGRAPH_\nVarnostna mre\xc5\xbea je bila raztegnjena v \xc4\x8dasu gradnje pod mostom in naj bi ubla\xc5\xbeila padce gradbenih delavcev. V fazi gradnje je devetnajst delavcem re\xc5\xa1ila \xc5\xbeivljenja, med drugim Alfredu Zampa. Ta skupina pre\xc5\xbeivelih je bila znana kot klub "Na pol poti v pekel". Do konca januarja 1937, v \xc4\x8dasu gradnje, je bil samo en mrtev. 17. februarja 1937 pa se je zgodila katastrofa. Dvanajst ljudi je padlo v mre\xc5\xbeo, ki ni zdr\xc5\xbeala sile in deset delavcev je padlo v smrt.  Tako je bilo skupno enajst smrtnih \xc5\xbertev.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nMost je bil poimenovan po naravnem vhodu v zaliv San Francisco. Ta vhod je 1,6 kilometra \xc5\xa1irok. Vhod v zaliv je bil leta 1846, v \xc4\x8dasu zlate mrzlice v Kaliforniji, imenovan Golden Gate ali Chrysopylae (imenoval ga je kapitan Johna C. Fremonta), podobno kot se imenuje pomorska pot Golden Horn (gr\xc5\xa1ko: Chrysoceras) v Konstantinoplu, danes Carigradu.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nDnevno prevozi most okoli 120.000 vozil, vsako leto je pribli\xc5\xbeno 10 odstotkov ve\xc4\x8d. Potovanje na sever je brezpla\xc4\x8dno za vsa vozila, povratno potovanje v mesto stane za avto (2 osi) US $ 5,00 (FasTrak) ali 6,00 $ (gotovina), za vsako naslednjo os je cestnina $ 2,50 (FasTrak) ali 3,00 $ (gotovina). Kolesarji in pe\xc5\xa1ci ne pla\xc4\x8dajo cestnine. Cestnina se zbira na cestninski postaji z ve\xc4\x8d kot ducat blagajnami. V konici je vo\xc5\xbenja brezpla\xc4\x8dna, \xc4\x8de so najmanj tri osebe v vozilu. Tako je most dobi\xc4\x8dkonosen desetletja, \xc4\x8deprav gredo velike vsote denarja za antikorozijsko za\xc5\xa1\xc4\x8dito._NEWLINE_Omejitev hitrosti na mostu je 45 mph (72 km / h)._NEWLINE_FasTrak je elektronski sistem cestninjenja dr\xc5\xbeave Kalifornije. V avtomobilu je name\xc5\xa1\xc4\x8dena postaja, ki identificira vozilo na cestninski postaji. Pri prehodu skozi cestninsko postajo se dolo\xc4\x8di \xc5\xa1tevilo osi in zara\xc4\x8duna ustrezna pristojbina iz predpla\xc4\x8dni\xc5\xa1kega ra\xc4\x8duna. Voznik ne sme ustaviti, da bi pla\xc4\x8dal cestnino.\n_START_SECTION_\nBarva in pleskanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo na\xc4\x8drtu je gradbeni in\xc5\xbeenir Joseph B. Strauss predvidel sivo barvo mostu. Oran\xc5\xbena je pravzaprav konzervans in se imenuje International Orange. Oran\xc5\xbena barva rje je bila v\xc5\xa1e\xc4\x8d ljudem San Francisca, ker je to zemeljski odtenek glede na okoli\xc5\xa1ke hribe in gore in se most tako dobro vklaplja v pokrajino. Tako se je Joseph B. Strauss premislil in barvo mostu pustil oran\xc5\xbeno._NEWLINE_Obnova barve je ponavljajo\xc4\x8da in glavna dejavnost pri vzdr\xc5\xbeevanju mostu. Prevleka \xc5\xa1\xc4\x8diti komponente jekla pred korozijo. Obstaja veliko napa\xc4\x8dnih predstav o tem, kako pogosto se most barva. Nekateri priporo\xc4\x8dajo popolno pleskanje vsakih sedem let, drugi pa enkrat na leto. V resnici je bil most med gradnjo za\xc5\xa1\xc4\x8diten s svincem. V naslednjih 27 letih so potekala le redna popravila. Leta 1968 je korozija napredovala tako dale\xc4\x8d, da so staro barvo odstranili in jo nadomestili z anorganskim cink-silikatnim osnovnim premazom s plasti\xc4\x8dnimi komponentami. Povr\xc5\xa1ina je bila leta 1990 nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z akrilno emulzijo, kar ustreza trenutnim standardom. Program je bil za\xc4\x8det leta 1995, s poudarkom na to\xc4\x8dkah najve\xc4\x8dje korozije in uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8dja vzdr\xc5\xbeevalna dela na mostu\n_START_PARAGRAPH_\nLe tri leta po tem ko je bil most Golden Gate odprt, je bil kon\xc4\x8dan tudi most Tacoma Narrows, \xc4\x8deprav kraj\xc5\xa1i, in samo z dvema pasovoma bistveno vitkej\xc5\xa1i in je imel nosilce iz zelo nizkih profilov jekla namesto visokega pali\xc4\x8dja. Leta 1940 se je zaradi vibracij poru\xc5\xa1il. Posledica je bila ve\xc4\x8dje zahteve po togosti nosilca mostu. Most Golden Gate, s svojo precej bolj\xc5\xa1o vrednostjo trdnosti, je bil manj ob\xc4\x8dutljiv. Leta 1951 je pri\xc5\xa1lo do izjemno mo\xc4\x8dne nevihte, ki je tudi tukaj povzro\xc4\x8dila skrbi. Zato je bilo njegovo pali\xc4\x8dje v letih 1953-1954 okrepljeno z ni\xc5\xbejimi horizontalnih pre\xc4\x8dniki._NEWLINE_V letih 1973-1976 so bila zamenjana vsa ve\xc5\xa1ala. Od leta 1980 do 1982 so se izvajali ukrepi za pove\xc4\x8danje potresne varnosti. Potem je bilo pod prometom odstranjeno betonsko vozi\xc5\xa1\xc4\x8de, zgornji jekleni nosilci nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni z ortotropnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, uporabili so tudi novo, tanj\xc5\xa1o posteljico. Masa mostu je bila ob koncu del leta 1986 zmanj\xc5\xa1ana za 11.000 t._NEWLINE_\xc4\x8ceprav potres Loma Prieta 17. oktobra 1989 ni povzro\xc4\x8dil nobene ve\xc4\x8dje \xc5\xa1kode na mostu, pa so v letih 1990 izvedli stati\xc4\x8dne preiskave in nadaljnje oja\xc4\x8ditvene ukrepe, ki so se kon\xc4\x8dali v letu 2008. Med drugim so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni du\xc5\xa1ilniki nihanj in okrepljeni temelji.\n_START_SECTION_\nSamomori\n_START_PARAGRAPH_\nMost Golden Gate ljudje pogosto uporabljajo za izvedbo samomora. Od odprtja mostu leta 1937 je ve\xc4\x8d kot 1600 ljudi umrlo po skoku \xc4\x8dez ograjo visoko le 1,20 metra. V ameri\xc5\xa1kih medijih so razpravljali o tem ali bi bilo mogo\xc4\x8de zgraditi oviro, ki bi samomore vsaj ote\xc5\xbeila. Pobuda je bila zavrnjena s strani pristojnih organov, saj so domnevali, da bi samomorilci na\xc5\xa1li drugo mesto za izvedbo poskusa samomora. \xc5\xa0ele v juniju 2014 so se odlo\xc4\x8dili za nakup varnostnih mre\xc5\xbe, ki so name\xc5\xa1\xc4\x8dene na obeh straneh sedem metrov navzven. Stro\xc5\xa1ki namestitve, ki bo izvedena v treh letih, bodo zna\xc5\xa1ali pribli\xc5\xbeno 56 milijonov evrov.  Obstaja ve\xc4\x8d telefonov, ki bi samomorilskim osebam omogo\xc4\x8dili vzpostaviti stik s strokovno pomo\xc4\x8djo. Zaradi prometnega hrupa in pogosto hrupa vetra, so telefonski klici v praksi neizvedljivi._NEWLINE_Najve\xc4\x8d samomorilnih skokov je potekalo na strani, ki gleda na zaliv. Pacifi\xc5\xa1ka stran ni namenjena pe\xc5\xa1cem._NEWLINE_Samomor na mostu Golden Gate je tema eksperimentalnega filma Jennija Olsona Joy of Life (2005) in dokumentarca re\xc5\xbeiserja Erica Steela, objavljenega v letu 2006 z naslovom The Bridge. Pogosti samomori so tema tudi pesmi Jumper ameri\xc5\xa1ke rock skupine Sleater-Kinney, ki je iz\xc5\xa1la na albumu The Woods in kot single.\n_START_SECTION_\nVeter\n_START_PARAGRAPH_\nOd otvoritve dalje je bil most Golden Gate zaprt zaradi vremenskih razmer le trikrat: 1. decembra 1951 zaradi sunkov vetra 69 mph (111 km / h), 23. decembra 1982 zaradi vetra 70 mph (113 km / h) in 3. decembra 1983 zaradi sunkov vetra 75 mph (121 km / h). Za merjenje hitrosti vetra je uporabljen anemometer, postavljen na sredino med oba pilona na zahodni strani mostu. Drug anemometer je na enem od pilonov.\n_START_SECTION_\nMediji\n_START_PARAGRAPH_\nDie Golden Gate Bridge. Reportage auf n-tv 14. Dezember 2009 (TV-Tipp, usa-reporter.com)'