b'\n_START_ARTICLE_\nMegalopoli, Gr\xc4\x8dija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMegalopoli le\xc5\xbei v \xc5\xa1iroki dolini in je obdan z gorami: Tajget na jugu, Majnal na severu, Tsemperu na jugovzhodu in Likajon na zahodu. Njegova nadmorska vi\xc5\xa1ina je 430 m. Reka Alfejos te\xc4\x8de skozi to dolino, prite\xc4\x8de z vzhoda in te\xc4\x8de proti severu, ju\xc5\xbeno in zahodno od mesta. Njen pritok Elisonas te\xc4\x8de severno od mesta. Velike zaloge lignita okoli Megalopolija se izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo v odprtem kopu. Termoelektrarna Megalopoli je 3 km severozahodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta in \xc5\xbee od leta 1969 proizvaja elektri\xc4\x8dno energijo iz tega lignita._NEWLINE_Avtocesta A7 povezuje Megalopoli s Kalamato in Tripolijem. Gr\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavna cesta 7 povezuje Megalopoli s Pirgosom prek Karitajne in Andritsajne. \xc5\xbdeleznica od Korinta do Kalamata je 4 km ju\xc5\xbeno od mesta. Megalopoli je 24 km jugozahodno od Tripolija, 41 km severno od Kalamate, 45 km severozahodno od \xc5\xa0parte in 68 km jugovzhodno od Pirgosa.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMegalopoli je znan po svojih anti\xc4\x8dnih ru\xc5\xa1evinah, ki so severozahodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta, na obeh bregovih reke Elisonas. Ru\xc5\xa1evine starega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da so \xc5\xa1e vidne. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je lahko sprejelo do 20.000 ljudi in je bilo 30 m visoko. Druge znamenitosti so Tersileon s 67 stebri in tempelj (11,5 m \xc3\x97 5 m). Herodot je zapisal, da je bilo obmo\xc4\x8dje Megalopolisa boji\xc5\xa1\xc4\x8de Titanomahije, boja Titanov. Podlaga za to so bili o\xc4\x8ditno sloji lignita, ki se poleti rad vname in lahko tli ve\xc4\x8d tednov ter o\xc5\xbege zemljo (Zevs naj bi pobil Titane s strelami), je tudi veliko fosilnih kosti prazgodovinskih slonov in nosorogov.  Herodot obve\xc5\xa1\xc4\x8da svoje bralce, da so bile kosti "Titanov" na ogled v razli\xc4\x8dnih krajih v okolici vsaj od 5. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Mesto je bilo ustanovljeno leta 371 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem pod tebanskim generalom Epaminondasom v poskusu, da ustvari politi\xc4\x8dno protiute\xc5\xbe \xc5\xa0parti. To je bila ena od 40 lokacij, ki so sestavljale meg\xc3\xa1le p\xc3\xb3lis (veliko mesto). Leta 370 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je postal sede\xc5\xbe Arkadijske zveze, ki je v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. postala Ahajska zveza. Leta 331 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so Megalopolis zavzeli \xc5\xa0partanci, tu je potekala tudi bitka z Makedonci, ki so pri\xc5\xa1li Megalopolisu na pomo\xc4\x8d. Makedonci so premagali \xc5\xa0partance. Leta 223 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je \xc5\xa1partanski kralj Kleomen III. mesto po\xc5\xbegal, vendar ga je ponovno postavil Filopem, general Ahajske zveze. Mesto je bilo opu\xc5\xa1\xc4\x8deno v srednjem veku. _NEWLINE_Bli\xc5\xbenja vas Sinano (\xce\xa3\xce\xb9\xce\xbd\xce\xac\xce\xbd\xce\xbf), ki je bila ju\xc5\xbeno od anti\xc4\x8dnega mesta, se je preimenovala v Megalopoli po gr\xc5\xa1ki neodvisnosti.'