b'\n_START_ARTICLE_\nVan der Waalsova sila\n_START_PARAGRAPH_\nVan der Waalsova s\xc3\xadla [vanderv\xc3\xa1lsova ~] je \xc5\xa1ibka privla\xc4\x8dna medmolekulska sila, ki deluje med sosednjima molekulama in atomoma zaradi njunih induciranih elektri\xc4\x8dnih dipolov. Prvotno so s tem izrazom imenovali vse medmolekulske sile, danes pa se uporablja bolj ali manj izklju\xc4\x8dno disperzijsko silo (ponekod imenovano tudi Londonovo disperzijsko silo) med induciranima elektri\xc4\x8dnima dipoloma._NEWLINE_Disperzijska sila nastane med dvema nepolarnima molekulama, ker se elektroni statisti\xc4\x8dno gibljejo okrog atomskega jedra, zato je velika verjetnost, da elektronski oblak ne bo povsem krogelno simetri\xc4\x8den, zaradi \xc4\x8desar nastane za\xc4\x8dasni elektri\xc4\x8dni dipol, ta pa v sosednjih molekulah inducira elektri\xc4\x8dne dipole, ki z njim interagirajo._NEWLINE_Van der Waalsova sila pada s sedmo potenco razdalje med molekulama in je pribli\xc5\xbeno stokrat \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a od kemijskih vezi, zato ni dovolj mo\xc4\x8dna, da bi mogla atome vezati v molekule. Treba jo je upo\xc5\xa1tevati, kadar med molekulami ni druge mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e sile, ki bi sicer prevladala. Opazimo jo lahko tudi v sicer inertnih \xc5\xbelahtnih plinih. Sila je poimenovana po nizozemskem fiziku Johannesu Dideriku van der Waalsu.'