b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Reisner\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJosip (Jo\xc5\xbeef) Reisner je ljudsko \xc5\xa1olo in ni\xc5\xbejo gimnazijo obiskoval v Novem mestu. V Ljubljani, kjer je obiskoval vi\xc5\xa1jo \xc5\xa1olo, je leta 1894 maturiral. Na Filozofski fakulteti na Dunaju je leta 1899 do\xc5\xa1tudiral fiziko. Med \xc5\xa1tudijem je odslu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ko leto. Bil je suplent na gimnazijah v Celju in v osmem dunajskem okraju. Leta 1903 je opravil profesorski izpit in v \xc5\xa1olskem letu 1904/1905 pou\xc4\x8deval na realki v Idriji, od 1905 do 1908 pa na gimnaziji v Novem mestu. V letih 1908 in 1909 se je posvetil pisanju u\xc4\x8dbenika Fizika. Od leta 1909 do 1921 je slu\xc5\xbeboval na prvi dr\xc5\xbeavni klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Ljubljani, v \xc4\x8dasu 1. svetovne vojne je bil vpoklican v vojsko. V letih od 1921 do 1923 je bil narodni poslanec, od leta 1924 do upokojitve leta 1938 pa direktor Tehni\xc5\xa1ke srednje \xc5\xa1ole v Ljubljani. Fiziko je predaval tudi na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti Univerze Ljubljana.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIma zasluge za slovenski pouk na srednji \xc5\xa1oli. Na Dunaju je objavil razpravo Ermittlung einiger bestimmter Integrale aus der Definitionsformel. Napisal je slovenski u\xc4\x8dbenik fizike za vi\xc5\xa1je razrede srednjih \xc5\xa1ol (1913). V drugo, izpopolnjeno in dopolnjeno izdajo (1921) je dodal razdelek Osnovni nauki astronomije (Kozmografija), ki je iz\xc5\xa1el tudi kot separat. V njem na 53 straneh obravnava temeljne astronomske pojme. Simon Dolar je v Ljubljanskem zvonu zelo pohvalil astronomsko vsebino v u\xc4\x8dbeniku. V u\xc4\x8dbeniku je podan Newtonov gravitacijski zakon, s katerim sta leta 1846 Le Verrier in Adams z ra\xc4\x8dunom natanko dognala mesto, na katerem je potem astronom Galle z daljnogledom na\xc5\xa1el Neptun. U\xc4\x8dbenik je bil neposreden in odli\xc4\x8den predhodnik kompletnemu u\xc4\x8dbeniku astronomije za srednje \xc5\xa1ole, ki ga je leta 1934 napisal Lavo \xc4\x8cermelj. Napisal je tudi Kemijo za sedmi gimnazijski razred(1912) in Matemati\xc4\x8dne priro\xc4\x8dnike (6 zvezkov, 1950\xe2\x80\x941953; Knji\xc5\xbenica za vzgojo strokovnih kadrov). Imel je \xc5\xa1tevilna predavanja iz fizike in kemije v Idriji, Novem mestu, Ljubljani, Kranju in ve\xc4\x8derne izobra\xc5\xbeevalne te\xc4\x8daje za vajence Narodnosocialne organizacije in za \xc5\xbeelezni\xc4\x8darje-strojevodje. Za spominsko knjigo ob 50-letnici zavoda (1938) je spisal Zgodovino dr\xc5\xbeavne tehni\xc5\xa1ke srednje \xc5\xa1ole v Ljubljani. Kot predstavnik strokovnih \xc5\xa1ol je sestavil in v poslanskem odboru Narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine zagovarjal Zakon o tehni\xc5\xa1kih srednjih in obrtnih \xc5\xa1olah in Zakon o \xc5\xbeenskih obrtnih \xc5\xa1olah.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nKot politik in \xc4\x8dlan narodno-napredne stranke je bil Reisner v letih 1911\xe2\x80\x931918 ob\xc4\x8dinski svetnik in de\xc5\xbeelni poslanec mesta Ljubljane, \xc4\x8dlan Vi\xc5\xa1jega \xc5\xa1olskega sveta in nekaterih drugih ustanov, v letih 1921\xe2\x80\x931924 pa narodni poslanec za mesto Ljubljana in glavni referent za pragmati\xc4\x8dna in socialna vpra\xc5\xa1anja civilnih uslu\xc5\xbebencev in upokojencev. Organiziral je stanovska uradni\xc5\xa1ka dru\xc5\xa1tva, bil predsednik Zveze, Konsumnega dru\xc5\xa1tva, Kreditne zadruge dr\xc5\xbeavnih uslu\xc5\xbebencev in upokojencev.'