b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina Italije\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Italije se za\xc4\x8denja z nastankom mesta Rima v osmem stoletju pr. n. \xc5\xa1t., medtem ko se zgodovina dana\xc5\xa1nje dr\xc5\xbeave na tem ozemlju za\xc4\x8denja z dogodki in razmerami, ki so privedli do nastanka republike leta 1946 iz Kraljevine Italije, kot kon\xc4\x8dni rezultat procesov, ki so trajali ve\xc4\x8d stoletij. Zgodovina ljudstev, ki so v prej\xc5\xa1njih dobah \xc5\xbeivela na ozemlju dana\xc5\xa1nje Italije in ki so v ve\xc4\x8dji ali manj\xc5\xa1i meri izoblikovala kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino Italijanov, se praviloma imenuje italska zgodovina.\n_START_SECTION_\nItalska ljudstva\n_START_PARAGRAPH_\nO plemenih, ki so prebivala na Apeninskem polotoku pred ustanovitvijo Rima, ni veliko podatkov. Z gotovostjo se da dolo\xc4\x8diti poreklo le prebivalcem Velike Gr\xc4\x8dije (Magna Graecia), ki je zavzemala ju\xc5\xbeni del polotoka in Sicilijo. Kot pove samo ime, so to ozemlje naselili Grki med osmim in sedmim stoletjem pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani so bili kulturno visoko razvit narod, ki je verjetno pri\xc5\xa1el iz Male Azije in se naselil na zahodnem delu osrednje Italije okoli leta 800 pr. n. \xc5\xa1t. Njihovo kraljestvo je segalo na sever vse do Padske ni\xc5\xbeine. V \xc4\x8detrtem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so iz severa vdrli Kelti, medtem ko se je v dana\xc5\xa1nji Kampaniji razvil narod Samnitov. V osrednjih predelih polotoka in na jadranski obali so \xc5\xbeiveli \xc5\xa1e Oski, Pikeni, Umbrijci in drugi narodi._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Lacija so bivali Latinci in Sabinci, ki so predhodniki starih Rimljanov. Na Siciliji so pred gr\xc5\xa1ko in karta\xc5\xbeansko kolonizacijo \xc5\xbeiveli Sikuli na vzhodu, Sikani v centru in Elimi na zapadu._NEWLINE_Na severu dana\xc5\xa1nje Italije so bili \xc5\xa1e iz \xc5\xbeelezne dobe naseljeni Veneti, ki so bili sorodni italskim ljudstvom, medtem ko so na Sardiniji \xc5\xbeiveli Sardi.\n_START_SECTION_\nRim\n_START_PARAGRAPH_\nLegenda pravi, da sta ustanovila Rim brata Romul in Rem v osmem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Mesto so nato upravljali kralji, ki so kmalu raz\xc5\xa1irili oblast na vedno \xc5\xa1ir\xc5\xa1e predele polotoka. Po kraljevini nastala republika je zavzela vso dana\xc5\xa1njo Italijo in za\xc4\x8dasa punskih vojn v tretjem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. tudi otoke._NEWLINE_V prvem stoletju se je republika spremenila v imperij. Rimski imperij je vladal nad vsem Sredozemljem in se \xc5\xa1iril po Evropi. Zna\xc4\x8dilnost Rimske oblasti je bilo spo\xc5\xa1tovanje podjarmljenih kultur in isto\xc4\x8dasni doprinos svoje kulture, ki se je odra\xc5\xbeal predvsem v gradnji velikih infrastruktur._NEWLINE_V \xc4\x8detrtem stoletju so za\xc4\x8dela vdirati v imperij barbarska plemena, predvsem Huni, Vizigoti in Ostrogoti. Da bi se jim zoperstavili, so Rimljani razdelili imperij na dva dela, Zahodno in Vzhodno cesarstvo, a zapadni je kmalu propadel, medtem ko je vzhodni ostal enoten \xc5\xa1e celo tiso\xc4\x8dletje.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV petem stoletju se je s padcem Rimskega imperija zaklju\xc4\x8dilo obdobje politi\xc4\x8dne enotnosti in povsod po polotoku so se pojavile ve\xc4\x8dje in manj\xc5\xa1e dr\xc5\xbeavice v rokah princev in kraljev, ki so bili najve\xc4\x8dkrat le orodja v rokah tujih osvajevalcev. Medsebojne vojne, notranja spletkarjenja in \xc5\xa1e vedno trajajo\xc4\x8di barbarski vdori so de\xc5\xbeelo pusto\xc5\xa1ili do skrajnosti. Edina sila, ki se je v tem razdejanju uveljavila, je bila Cerkev, ki se je uspe\xc5\xa1no zoperstavila bodisi Langobardom kot tudi takratnim politi\xc4\x8dnim velesilam, to je Frankom in bizantinskemu cesarstvu. S potomci Frankov in drugih Germanov se je celo kmalu (v osmem stoletju) politi\xc4\x8dno organizirala v Sveto rimsko cesarstvo nem\xc5\xa1ke narodnosti. Vendar je v okviru cesarstva ostalo vedno \xc5\xbeivo mo\xc4\x8dno antagonisti\xc4\x8dno nasprotovanje med cerkvijo in germanskimi vladarji, kar je tudi postavilo osnove za srednjeve\xc5\xa1ko politi\xc4\x8dno ureditev Italije._NEWLINE_Na jug polotoka so v enajstem stoletju vdrli Normani, ki so se popolnoma udoma\xc4\x8dili na podro\xc4\x8dju in se tudi pozitivno zapisali v spominu prebivalstva. Obdr\xc5\xbeali so oblast na ozemlju tudi po prihodu \xc5\xa0pancev, kar je odlo\xc4\x8dilno vplivalo na gospodarski razvoj in na kulturo juga. Fevdalna ureditev, ki je na severu propadla ob prehodu v novi vek, se je tu ohranila vse do dvajsetega stoletja.\n_START_SECTION_\nDoba renesanse\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku enajstega stoletja so za\xc4\x8dela rasti mesta na severni polovici dana\xc5\xa1nje Italije. Razvila se je trgovina in obrtni\xc5\xa1tvo, kar je privedlo do dolo\xc4\x8dene ekonomske blaginje in do razmaha kulture. Ta kulturni preporod, znan pod francosko besedo renesansa, je trajal vse do \xc5\xa1estnajstega stoletja, a njegovi vplivi na poznej\xc5\xa1i razvoj italijanske in evropske kulture so \xc5\xa1e povsem vidni._NEWLINE_V tej dobi so morala mesta predvsem braniti svojo samostojnost, ki so jo na severu ogro\xc5\xbeali germanski mogotci, na jugu pa Arabci. Mestne komune so se zdru\xc5\xbeevale v lige, a zaradi notranjih spletk, ki so ustvarjale nezaupanje med zavezniki, ta zdru\xc5\xbeenja niso nikoli mogla kljubovati silam, ki so jih ogro\xc5\xbeale na polotoku samem, to je pape\xc5\xbeem in fevdalnim gospodom. Izjemi sta morda samo mesti Milano in Forl\xc3\xac: Milano, sicer del cesarstva, je ob\xc4\x8devalo z oblastmi na popolnoma enakopravni ravni in Forl\xc3\xac, del pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, je vedno smatralo, da je vez s pape\xc5\xa1ko oblastjo zgolj formalna. Pozneje, v trinajstem stoletju, je borba med dvema velesilama zahtevala, da se plemstvo opredeli, kar je privedlo do nastanka dveh skupin, ki sta predhodnici dana\xc5\xa1njih politi\xc4\x8dnih strank. To so na primer v Firencah bili gvelfi, prista\xc5\xa1i pape\xc5\xbea, in gibelini, prista\xc5\xa1i imperija. Edina to\xc4\x8dka, v kateri sta si bili stranki enotni, je bila ustanova kri\xc5\xbearskih vojn, saj je zdru\xc5\xbeevala interese obeh strani in se ni dotikala vpra\xc5\xa1anja oblasti na italijanskih tleh._NEWLINE_Za to dobo je zna\xc4\x8dilno, da so se mesta za\xc4\x8dela upravljati v glavnem na dva na\xc4\x8dina. Ponekod so se opredelila za razne vrste republikanske vlade, na primer Benetke, Genova in Firence (pred Medicejci). Drugod je bila oblast v rokah plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein ali sinjorij. Te so bile potomci starih fevdalnih dru\xc5\xbein, ki so se razvile iz podjetnej\xc5\xa1ih predstavnikov komun in se prilagodile modernim \xc4\x8dasom. Predvsem so bili to Visconti in Sforza v Milanu, Gonzaga v Mantovi, Este v Ferrari, Ordelaffi v Forliju in Savoia v Piemontu.\n_START_SECTION_\nTuja nadoblast\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1estnajstem stoletju se je ve\xc4\x8dina italijanskih dr\xc5\xbeavic morala predati tujim osvojevalcem, predvsem \xc5\xa0pancem na jugu in Avstrijcem na severu. Glavna posledica za ljudstvo so bile visoke takse, ki jih je moralo pla\xc4\x8devati novim gospodarjem. Te dajatve so bile tolik\xc5\xa1ne, da so prakti\xc4\x8dno zatrle vsako samostojno gospodarsko dejavnost. Razen tega je v tej dobi Sredozemlje izgubilo zna\xc4\x8dilnosti najva\xc5\xbenej\xc5\xa1ega mednarodnega tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, saj se je trgovina spremenila v \xc4\x8dezoceansko poslovanje, za kar so bila potrebna opori\xc5\xa1\xc4\x8da na atlantski obali. Sredozemske luke so popolnoma izgubile svoj ve\xc4\x8dtiso\xc4\x8dletni pomen. Ne nazadnje, protireformacija je zaustavila vsak kulturni razvoj in italijanska mesta so za\xc4\x8dela propadati. Po francoski revoluciji, ki je bila sprva vzbudila upanje v nekak\xc5\xa1en socialni preporod, se je stanje \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1alo. Francozi so samo nadomestili prej\xc5\xa1nje gospodarje in namesto pri\xc4\x8dakovanega sodelovanja z avtonomisti, so enostavno izro\xc4\x8dili drugim velesilam \xc5\xa1e zadnji dve samostojni italijanski dr\xc5\xbeavi. S Campoformijskim mirovnim sporazumom so bile Benetke (skupaj z Istro, Dalmacijo in Boko Kotorsko) dodeljene Avstrijcem, Ligurija pa je bila priznana kot samostojna republika in je kot taka trajala 91 dni, to je do dunajskega kongresa, ki jo je dodelil Sardinski kraljevini.\n_START_SECTION_\nRisorgimento\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanska beseda risorgimento pomeni ponovno vstajenje ali prebujenje. Zaznamuje dobo po Napoleonovih kampanjah, ko so se razo\xc4\x8darana italijanska ljudstva za\xc4\x8dela upirati avstrijskim oblastem. Ljudstvo je sicer ra\xc4\x8dunalo na francosko podporo, ki je pa ostala le v besedah. Dejansko je glavno oporo nudila Sardinska kraljevina, ki je ra\xc4\x8dunala na priklju\xc4\x8ditev zadevnih ozemelj. Glavno vlogo je pri tem igral Camillo Benso Cavour, predstavnik Kraljevine in pozneje prvi med italijanskimi dr\xc5\xbeavniki. _NEWLINE_Tako imenovana druga vojna za neodvisnost Italije, ki je z Odpravo tiso\xc4\x8dih na jug dovolila prihod Savojcev iz Piemonta, je zdru\xc5\xbeila ve\xc4\x8dino Italije (razen Rima) v Kraljevino Italijo (1861), seveda pod grbom Savojcev. Nova dr\xc5\xbeava se je predstavila kot ustavna monarhija in je sprejela za ustavo Albertinski Statut, to je ustavo biv\xc5\xa1e Sardinske Kraljevine._NEWLINE_Rim je bil priklju\xc4\x8den leta 1870, a formalni pristanek Cerkve na so\xc5\xbeitje z dr\xc5\xbeavo je bil dose\xc5\xbeen \xc5\xa1ele leta 1929 z Lateranskim paktom.\n_START_SECTION_\nKraljevina\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevina Italija se je od vsega za\xc4\x8detka vpletla v kolonialne vojne v Libiji, Somaliji, Etiopiji in Eritreji, pozneje celo na Kitajskem (Upor Bokserjev)._NEWLINE_V prvi svetovni vojni je Italija ostala sprva nevtralna, maja 1915 se je pa postavila na stran zaveznikov. S koncem vojne je pridobila nekatera ozemlja na severovzhodu de\xc5\xbeele. Na ozemljih, kjer so \xc5\xbeiveli neitalijanski prebivalci, zlasti Slovenci in Hrvati, se je kmalu za\xc4\x8dela nasilna italijanizacija._NEWLINE_Zaradi povojnih te\xc5\xbeav je bilo ljudstvo mo\xc4\x8dno nezadovoljno, kar je povzro\xc4\x8dilo nastanek fa\xc5\xa1izma, ki je postopoma prevzel vso oblast. Savojska hi\xc5\xa1a je kraljevala le formalno, v praksi ni imela besede._NEWLINE_Leta 1940 se je Italija zavezala z Nem\xc4\x8dijo proti Franciji in Angliji, naslednje leto je skupno z Japonsko napovedala vojno Ameriki in Rusiji. Leta 1943 so se zavezniki izkrcali na Siciliji in za\xc4\x8deli prodirati proti severu. Italijansko ljudstvo se je po dveh letih zmede in notranjih spopadov otreslo fa\xc5\xa1izma in se priklju\xc4\x8dilo zaveznikom v borbi proti Nemcem in Socialni Republiki, ki je \xc5\xa1e zdru\xc5\xbeevala preostale fa\xc5\xa1iste. Aprila 1945 se je s porazom nacifa\xc5\xa1istov vojna kon\xc4\x8dala. Kraljevina, ki je sicer \xc5\xbee dve desetletji obstajala le na papirju, se je morala umakniti republiki.\n_START_SECTION_\nRepublika\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1946 je ustavni referendum formalno zaklju\xc4\x8dil Kraljevino Italijo in ustanovil Republiko Italijo. Nova ustava je za\xc4\x8dela veljati 1. januarja 1948._NEWLINE_Takoj naslednjega leta le dr\xc5\xbeava vstopila v NATO in leta 1955 je bila sprejeta v OZN. Istega leta 1955 je z drugimi petimi dr\xc5\xbeavami sklenila Evropsko Gospodarsko Skupnost, kar je bil prvi korak do Evropske Unije._NEWLINE_S pomo\xc4\x8djo zaveznikov in ameri\xc5\xa1kega Programa za obnovo Evrope (European Recovery Program, ERP) si je Italija kmalu opomogla od vojnega razdejanja. Splo\xc5\xa1ni ekonomski napredek se je takoj pokazal tudi z razvojem socialnega \xc5\xbeivljenja. Pojavile so se nove ideje in med temi se je najbolj uveljavil komunizem, kar je \xc5\xa1e pospe\xc5\xa1ilo naglo preobrazbo splo\xc5\xa1ne kulture. V sedemdesetih letih so se tako pojavila ekstremisti\xc4\x8dna politi\xc4\x8dna gibanja bodisi med komunisti kot med neofa\xc5\xa1isti, kar je privedlo do terorizma. V prvih devetdesetih letih so se za\xc4\x8deli procesi proti korupciji politi\xc4\x8dnih osebnosti, od katerih ve\xc4\x8dina \xc5\xa1e traja. Ta poseg izvr\xc5\xa1ne oblasti v politiko je popolnoma uni\xc4\x8dil dotedanje ravnote\xc5\xbeje sil v dr\xc5\xbeavi in zaklju\xc4\x8dil obdobje \xc2\xbbprve republike\xc2\xab, ki je trajalo od leta 1946. Z novonastalo \xc2\xbbdrugo republiko\xc2\xab\xc2\xa0so se pojavili na politi\xc4\x8dnem pozori\xc5\xa1\xc4\x8du novi ljudje in novi na\xc4\x8dini upravljanja dr\xc5\xbeave, ki razumevajo politiko le kot ekonomski dejavnik.'