b"\n_START_ARTICLE_\nGorljivost\n_START_SECTION_\nDefinicije kodeksa\n_START_PARAGRAPH_\nLokalni kodeks definira gorljivost za vsakogar, ki ho\xc4\x8de imeti pristojnost. V Narodnem kodeksu gradbeni\xc5\xa1tva Kanade je takole opredeljen:_NEWLINE_Gorljiv: Snov, ki ne ustreza kriterijem CAN/ULC-S114, Standardna metoda preverjanja negorljivosti gradbenih materialov. To vodi do definicije besede negorljiv._NEWLINE_Negorljiv pomeni, da material ustreza kriterijem sprejemljivosti, CAN4-S114,\xc2\xab\xc2\xa0Metoda preverjanja negorljivosti gradbenih materialov\xc2\xab_NEWLINE_BS 476-4: 1970 opisuje preizkus gorljivosti, pri katerem tri vzorce materialov segrejemo v pe\xc4\x8di. Negorljivi materiali se definirajo s testom negorljivosti, pri katerem se nobenem od treh vzorcev ne pove\xc4\x8da razlika temperature na dveh termo\xc4\x8dlenih (eden je v sredici vzorca in drugi meri temperaturo pe\xc4\x8di) do 50 \xc2\xb0C ali ve\xc4\x8d. Opa\xc5\xbeamo nenehen \xc4\x8das gorenja znotraj pe\xc4\x8di 10 sekund ali ve\xc4\x8d.Druga\xc4\x8de se material \xc5\xa1teje za gorljivega.\n_START_SECTION_\nPreverjanje po\xc5\xbeara\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge dr\xc5\xbeave testirajo negorljivost materialov. Ve\xc4\x8dina njih vklju\xc4\x8duje segrevanje dolo\xc4\x8dene koli\xc4\x8dine testnih vzorcev za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das. Navadno material ne more prena\xc5\xa1ati izgorevanja in ne sme biti izpostavljen dolo\xc4\x8deni izgubi mase. Praviloma beton, jeklo, keramika, skratka neorganske snovi naredijo te teste, kar jim omogo\xc4\x8da, da so v gradbenih kodeksih omenjeni kot ustrezni in celo priporo\xc4\x8dani za uporabo v nekatere namene. V Kanadi na primer, morajo biti po\xc5\xbearni zidovi iz betona.\n_START_SECTION_\nBistveno pri gradnji\n_START_PARAGRAPH_\nPri gradbeni\xc5\xa1tvu se zgradbe navadno delijo na gorljive in negorljive. Dolo\xc4\x8dila kodeksa in varnostni ukrepi ki se jih mora upo\xc5\xa1tevati pri projektiranju in gradnji objekta so v veliki meri odvisni od tega, ali je struktura narejena iz negorljivih elementov, kot so beton, opeke in gradbeno jeklo, ali iz gorljivih, kot je les. Gorljive strukture imajo bolj stroge omejitve glede maksimalne vi\xc5\xa1ine in obsega.\n_START_SECTION_\nGorljivi prah\n_START_PARAGRAPH_\nMnogi industrijski procesi proizvajajo gorljivi prah kot stranski proizvod. Najpogostej\xc5\xa1i je lesni prah.To je \xc4\x8dvrst material, ki je sestavljen iz posameznih delcev ali delov, ne glede na velikost, obliko ali kemi\xc4\x8dno sestavo,kar pomeni nevarnost po\xc5\xbeara ali eksplozije, ko je v zraku ali kak\xc5\xa1nem drugem oksidacijskem okolju s preveliko koncentracijo(1). Poleg lesa so gorljivi prahi tudi kovine, \xc5\xa1e posebno magnezij, titan in aluminij, ter prahi na osnovi ogljika (1). Obstaja vsaj 140 znanih snovi ki proizvajajo gorljiv prah. (2 38(3) Delci gorljivih prahov so lahko razli\xc4\x8dnih velikosti, obi\xc4\x8dajno pa imajo premer, ki je manj\xc5\xa1i od 420 mikrometrov (1(opomba1) Kot je bilo re\xc4\x8deno leta 2012 organizacija the United States Occupational Safety and Health Administration \xc5\xa1e mora sprejeti splo\xc5\xa1en sistem pravil o gorljivem prahu. (4)_NEWLINE_Ko drobni delci gorljivega prahu visijo v zraku (ali kakr\xc5\xa1nemkoli drugem oksidacijskem okolju) lahko povzro\xc4\x8dijo eksplozije. Akumuliran prah tudi ko ni v zraku ostaja mo\xc5\xbeen povzro\xc4\x8ditelj po\xc5\xbeara. Organizacija the National Fire Protection Association (U.S.) se \xc5\xa1e posebej ukvarja s prepre\xc4\x8devanjem po\xc5\xbearov in eksplozij prahu v poljedelski in prehrambeni industriji v NFPA kodeksu del 61, (5) in drugih industrijah v NFPA kodeksu deli 651-664. (opomba2) Kolektorji za zmanj\xc5\xa1evanje lete\xc4\x8dega prahu so krivi za ve\xc4\x8d kot 40 procentov vseh eksplozij prahu.(6) Drugi pomembni procesi so mletje in drobljenje, prevoz pra\xc5\xa1kov, polnjenje silosov in kontejnerjev, ki proizvajajo pra\xc5\xa1ek ter me\xc5\xa1anje pra\xc5\xa1kov. (7)_NEWLINE_Raziskava dvestotih eksplozij prahu in po\xc5\xbearov med letoma 1980 in 2005 je zabele\xc5\xbeila pribli\xc5\xbeno 100 smrtnih slu\xc4\x8dajev in 6oo po\xc5\xa1kodb (2)105-106 Januarja leta 2003 sta eksplozija polietilena in po\xc5\xbear v tovarni zdravil the West Pharmaceutical Services lant v Kinstonu v Severni Karolini povzro\xc4\x8dila smrt \xc5\xa1estih delavcev in 38 po\xc5\xa1kodb. Februarja leta 2008 pa je eksplozija sladkornega prahu pretresla tovarno sladkorja The Imperial Sugar Company's Plant v Port Wentworthu, v Georgi s trinajstimi smrtnimi slu\xc4\x8daji.\n_START_SECTION_\nKemija, vklju\xc4\x8dena v preverjanje po\xc5\xbearov in urejanje kodeksa\n_START_PARAGRAPH_\nStopnja vnetljivosti ali gorljivosti je mo\xc4\x8dno odvisna od kemi\xc4\x8dne sestave materiala, kot tudi razmerje mase v primerjavi z velikostjo povr\xc5\xa1ine. Papir je na primer narejen iz lesa. Kos papir a se hitro vname, medtem ko se te\xc5\xbeka pisalna miza iz hrastovine veliko te\xc5\xbeje, \xc4\x8deprav gre v obeh primerih za lesna vlakna, v papirju in leseni deski. Tudi Lavoisierjev zakon o ohranitvi mase potrjuje da mase ne more\xc5\xa1 niti ustvariti niti uni\xc4\x8diti \xe2\x80\x93 lahko jo le spremeni\xc5\xa1. Zato izgorevanje ali gorenje snovi povzro\xc4\x8da kemijsko spremembo, ne zmanj\xc5\xa1a pa maso izvorne snovi. Masa ostankov (pepela, vode, ogljikovega dioksida in drugih plinov) je enaka kot pred gorenjem. Vse kar ni ostalo v obliki pepela in ostankov je dobesedno \xc5\xa1lo v zrak kot dim in atomi ostajajo pred in po po\xc5\xbearu isti, \xc4\x8deprav so lahko prisotni v drugih fazah in molekulah."