b'\n_START_ARTICLE_\nLido di Venezia\n_START_SECTION_\nLega in naseljenost\n_START_PARAGRAPH_\nLido je 11\xc2\xa0km dolg otok, ki skupaj z otokom Pellestrina lo\xc4\x8di Bene\xc5\xa1ko laguno od odprtega morja. Po nastanku je starodavna barena, ki so jo izoblikovali izlivi ve\xc4\x8djih rek, ki so v preteklosti dotekale v laguno. Kljub ozki in razpotegnjeni obliki je otok gosto naseljen in prepreden s prevoznimi cestami. Deli se na \xc5\xa1est naselij, in sicer (od severa proti jugu): San Nicol\xc3\xb2, Santa Maria Elisabetta, Citt\xc3\xa0 Giardino, Ca\' Bianca, Malamocco in Alberoni. San Nicol\xc3\xb2 in Alberoni sta pristana za blagovni promet, prvi proti Benetkam, drugi proti mestu Chioggia [kj\xc3\xb2d\xc5\xbea]. Santa Maria Elisabetta je pristan za potni\xc5\xa1ki promet proti Benetkam. Citt\xc3\xa0 Giardino in Ca\' Bianca sestavljata bivalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in se zato po navadi imenujeta s skupnim imenom kar Lido.\n_START_SECTION_\nMalamocco in Alberoni\n_START_PARAGRAPH_\nMalamocco [malam\xc3\xb2ko] je prvotno naseljeni del Lida in je pravzaprav sam po sebi otok, saj je obdan s kanalom. Anti\xc4\x8dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, imenovano Metamauco [metam\xc3\xa0uko] so zgradili leta 601 prebivalci Padove, ki so sem pribe\xc5\xbeali pred Langobardi. Leta 1110 je izredna morska poplava popolnoma odnesla vse naselje, ki je bilo kmalu spet postavljeno nekoliko proti notranjosti Lida, kjer je \xc5\xa1e danes. Zaradi odro\xc4\x8dne lege se naselje ni vklju\xc4\x8devalo v politiko in administracijo Benetk, kar je pa trajalo le do vojne med Bene\xc5\xa1ko republiko in Chioggio (1379-1381), ko se je zavezalo z republiko. Vsekakor je mestece ohranilo dolo\xc4\x8deno mero neodvisnosti. \xc5\xa0ele s poselitvijo ostalih predelov Lida je proti koncu devetnajstega stoletja postalo del ob\xc4\x8dine Venezia._NEWLINE_Blizu stare lokacije Metamauca, na skrajnem ju\xc5\xbenem koncu Lida, je zraslo naselje Alberoni, ki \xc5\xa1teje danes 930 prebivalcev. V \xc5\xa1estnajstem stoletju se je kraj imenoval Albaiones, ki je pomenilo "bele sipine", saj je bil le nenaseljena pe\xc5\xa1\xc4\x8dena obala z nekaterimi vinogradi. V osemnajstem stoletju je Bene\xc5\xa1ka republika zgradila ob njegovi obali utrdbo ottagono, eno od osmih v laguni, ki je slu\xc5\xbeila svojemu namenu vse do konca druge svetovne vojne, ko je pri\xc5\xa1la v zasebno last._NEWLINE_Malamocco je dal ime glavnemu dostopu v laguno, to je o\xc5\xbeini med otokoma Lido in Pellestrina, od koder vodi \xc5\xa1irok plovni kanal do bene\xc5\xa1kega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Marghera. Trenutno je ta o\xc5\xbeina (imenovana "vrata") zabranjena proti odprtemu morju z dvema valobranoma, ki sta pa nezadostna, ker ju ob\xc4\x8dasna visoka voda preplavi. Zato so v teku dela za postavitev novega modernej\xc5\xa1ega valobrana in stranskega dostopa z morja do vrat Malamocca.\n_START_SECTION_\nStara obramba lagune\n_START_PARAGRAPH_\nBene\xc5\xa1ka republika je posve\xc4\x8dala posebno pozornost otokoma Lido in Pellestrina, ki sta predstavljala mejo mestnih posestev. Eno od najve\xc4\x8djih utrdbenih in obrambnih del republike so prav murazzi [mur\xc3\xa0ci] na zunanji strani otokov. Ime murazzi bi lahko prevedli z ogromni zidovi, kar zgovorno predstavlja to enkratno strukturo, ki je branila laguno pred valovanjem in izrednimi plimami Jadranskega morja. Na Lidu so murazzi dolgi okoli pet km, na Pellestrini deset, \xc5\xa1e ju\xc5\xbeneje je neko\xc4\x8d stal dva km dolg murazzo, ki je danes zalit ali prera\xc5\xa1\xc4\x8den. Zgrajeni so bili med letoma 1744 in 1782 z nanosom in uskladitvijo ogromnih skal, ki so jih pripeljali iz Istre. Celotna struktura ima kar se da mogo\xc4\x8den videz, kar je prepri\xc4\x8dalo vse administracije, ki so se vrstile po zatonu Bene\xc5\xa1ke republike, da ni potrebna nobena skrb za njeno ohrano. Toda po dveh stoletjih so tudi murazzi klonili pred silo morja. Ob visoki vodi iz novembra 1966 so popustili. To je bil odlo\xc4\x8dilni znak propadanja Benetk. Od tedaj so stekle razne akcije za njihovo re\xc5\xa1itev.'