b'\n_START_ARTICLE_\nDimitrij Zvonimir\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nO Zvonimirjevem izvoru nimamo nobenih trdnih podatkov: bil naj bi iz rodu Trpimirovi\xc4\x87ev, najverjetneje je bil potomec kralja Svetoslava Suronje in daljni sorodnik kralja Petra Kre\xc5\xa1imira, nekateri pa dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo tudi mo\xc5\xbenost, da izhaja iz nekega drugega uglednega hrva\xc5\xa1kega rodu ali plemena. Edini zanesljiv podatek o Zvonimirjevih sorodnikih je iz \xc5\xa1ibeni\xc5\xa1ke razsodbe iz leta 1078, v kateri je omenjen neki Streza, ki je bil Zvonimirjev stric po materini strani. Zvonimir je bil o\xc5\xbeenjen s Heleno Lepo (hrva\xc5\xa1ko Jelena Lijepa), h\xc4\x8derjo ogrskega kralja Bele I. in sestre ogrskega kralja Ladislava I.. Imel je sina Radovana in h\xc4\x8der Klavdijo, ki se je poro\xc4\x8dila s pripadnikom Lap\xc4\x8danov. Dimitrij Zvonimir je verjetno umrl naravne smrti. Najprej je bil pokopan v stolni cerkvi svete Marije v Kninu, pozneje pa so ga prenesli v Solin.\n_START_SECTION_\nVladar Slavonije in sovladar kralja Petra Kre\xc5\xa1imirja IV.\n_START_PARAGRAPH_\nZvonimir je bil sprva ban v stari Slavoniji, ki se je raztezala od Drave do Gvozda in do Kranjske in Karantanije/Koro\xc5\xa1ke. V tem \xc4\x8dasu so Koro\xc5\xa1ci za kratek \xc4\x8das uspeli raz\xc5\xa1iriti svojo oblast nad del bizantinske Dalmacije, ki je obsegal istransko Meranijo, kvarnerske otoke in Hrva\xc5\xa1ko primorje. Po smrti Ulrika Weimar-Orlamundeja leta 1070 je Zvonimirju s pomo\xc4\x8djo Ogrske uspelo Karantancem oz. Koro\xc5\xa1cem iztrgati njihove pridobitve in svojo oblast raz\xc5\xa1iriti na Hrva\xc5\xa1ko primorje in na otoke Krk, Rab in Osor. _NEWLINE_Mo\xc5\xbeno je, da so Zvonimirju Mad\xc5\xbeari \xc5\xbee pred letom 1075 priznavali naziv kralja (rex). V \xc4\x8dasu hrva\xc5\xa1kega vladarja Petra Kre\xc5\xa1imira sta se za versko prevlado borili narodna oziroma glagolja\xc5\xa1ka stranka in pape\xc5\xa1ka oziroma latinska stranka, kateri je pripadal tudi Zvonimir. \xc5\xbde leta 1070 je Zvonimir postal sovladar Petra Kre\xc5\xa1imira IV., ki je dotedanjega sovladarja in ne\xc4\x8daka, vojvodo \xc5\xa0tefana, odstavil in ga zaprl v samostan. Kre\xc5\xa1mir je moral oblast verjetno deliti predvsem na podro\xc4\x8dju Slavonije, toda tudi dalmatinska mesta so svojo avtonomijo branila z navezovanjem na Normane in slednji so leta 1075 hrva\xc5\xa1kega vladarja, najverjetneje \xc5\xa1e Petra Kre\xc5\xa1imirja premagali, verjetno ujeli in odpeljali v ujetni\xc5\xa1tvo. Obstaja tudi mo\xc5\xbenost, da je bil dejansko zajet Zvonimir- med tem, ko naj bi imel Peter Kre\xc5\xa1imir IV. z Normani in pape\xc5\xbeem dobre odnose, so Normani napadli predvsem Zvonimirjeve obmorske posesti Rab, kar bi lahko pomenilo, da je bil normanski napad usmerjen na Zvonimirja, in da Zvonimir tedaj morda \xc5\xa1e ni bil pripadnik pape\xc5\xa1ke stranke.  Zvonimir bi tudi gotovo imel velik interes za povezovanje s pape\xc5\xbeem- med Hrvati je veljal za tujca (Slavonca), hkrati bi prestop v pape\xc5\xa1ko stranko razre\xc5\xa1il dalmatinsko politi\xc4\x8dno vpra\xc5\xa1anje. Najkasneje ob koncu vladavine Petra Kre\xc5\xa1imirja Zvonimirja najdemo v pape\xc5\xa1ki stranki. To je imelo za njegovo vladavino ugodne posledice: polo\xc5\xbeaj Bizanca je bolj in bolj slabel, Bene\xc4\x8dani se je pridru\xc5\xbeila nasprotnikom vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega pape\xc5\xa1tva. Tako je Zvonimir sprejel tedanjo doktrino pape\xc5\xbea, ki naj bi imel pravico podeljevati krono in priznavati posedovanje zemlje, in se dal okronati s strani odposlancev Gregorja VII. (1073 - 1085).\n_START_SECTION_\nHrva\xc5\xa1ki kralj po pape\xc5\xbeevi volji\n_START_PARAGRAPH_\nV septembru leta 1074 ali 1075 ali 1076 je Gregor VII. poslal svoja legata Gebizona in Fulkona z namenom, da se razre\xc5\xa1i vpra\xc5\xa1anje samostojnosti enotne hrva\xc5\xa1ko-dalmatinske dr\xc5\xbeave. Zatem, ko je Zvonimir prisegel, da bo zvest podanik pape\xc5\xbeu, ga je odposlanec Gebizon v nedeljo, 8. oktobra 1075, ali 8. oktobra 1076 v Solinu okronal s kraljevsko krono in mu predal druge simbole kraljevske oblasti in pape\xc5\xa1ko zastavo. Tedaj je Zvonimir prejel tudi kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko ime Dimitrij. Ve\xc4\x8dina ljudstva je bila v njegovem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e svobodna  in verjetno je bil poleg kronanja izvoljen tudi s strani predstavnikov ljudstva._NEWLINE_Novookronani kralj je Svetemu sede\xc5\xbeu obljubil: da se bo zavzemal za versko obnovo in branil Cerkev, da bo pape\xc5\xbeu letno daroval dolo\xc4\x8deno vsoto denarja, da bo pazil, da se Cerkvi dajejo desetine, da bo prepre\xc4\x8deval prodajanje ljudi v su\xc5\xbenost. Hkrati je pape\xc5\xbeu daroval samostan svetega Gregorja v Vrani. S sprejetjem pape\xc5\xa1ke doktrine, podpiranjem reformnega gibanja in nudenjem jamstva cerkvenim interesom na Hrva\xc5\xa1kem ter obljubo glede verskega in dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja, je kralj Zvonimir zagotovil politi\xc4\x8dno in obrambno zvezo s Svetim sede\xc5\xbeem, dr\xc5\xbeavnopravno priznanje Kraljevine Hrva\xc5\xa1ke (latinsko regnum Dalmatiae et Chroatiae) in njen stabilen mednarodni polo\xc5\xbeaj.\n_START_SECTION_\nObseg in mo\xc4\x8d Zvonimirjeve oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nZvonimirjeva ozemeljska oblast je morda segala vse do Srema, po drugi strani pa je zavladal nad celotno bizantinsko temo Dalmacijo, od koder je uspel izriniti Bene\xc4\x8dane. Dalmatinska mesta so bila namre\xc4\x8d bolj povezana z zaledjem kot pa z Benetkami. Toda kljub nazivu kralj Hrva\xc5\xa1ke in Dalmacije pa Zvonimir nad dalmatinskimi mesti prave oblasti verjetno ni imel, saj so se slednja lahko proti Hrvatom in Bizantincem postavljala po robu s pomo\xc4\x8djo Normanov in normanskega voditelja Roberta Guiskarda. Vsaj del mest je bil od Zvonimirjeve politike dejansko neodvisen. V tej lu\xc4\x8di je zanimivo dejstvo, da je Zvonimir te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de Hrva\xc5\xa1ke prenesel v notranjost in je prestoloval v Kninu. Poleg tega je zaradi spora z istranskim fevdalcem Vecelinom, ki je spadal v protipape\xc5\xa1ki tabor nem\xc5\xa1kega cesarja, in posledi\xc4\x8dne pape\xc5\xbeeve intervencije Zvonimir izgubil nadzor nad Meranijo, ki so jo Hrvati izgubili za dolga stoletja. Da kraljeva oblast ni mogla biti zelo mo\xc4\x8dna ka\xc5\xbee tudi dejstvo, da je bila kraljevska posest Trpimirovi\xc4\x87ev tedaj zelo skromna, Zvonimir pa je moral naklonjenost pridobivati z razdajanjem kraljevih pravic do mitnin in drugih dajatev. _NEWLINE_Zvonimir je leta 1083 na pape\xc5\xa1ki in normanski strani sodeloval pri obleganju Dra\xc4\x8da, zaradi \xc4\x8desar je bizantinski vladar Aleksej I. Komnen upravljanje teme Dalmacije prepustil Bene\xc4\x8danom, kar so slednji pri\xc4\x8deli uveljavljati takoj po Zvonimirjevi smrti. Uvajanje latinskega jezika v bogoslu\xc5\xbeje, bojevanje na tujih boji\xc5\xa1\xc4\x8dih je pri hrva\xc5\xa1kem ljudstvu poleg tega vzbujalo vse ve\xc4\x8dji odpor, kar je po Zvonimirjevi smrti prispevalo k nastajanju izrednih razmer.  _NEWLINE_Ker ve\xc4\x8djih vojskovanj in hudih notranjih sporov na samem Hrva\xc5\xa1kem v njegovem \xc4\x8dasu ni bilo,  se je okrepil razvoj gospodarstva in kulture. Cerkve in samostane je bogato obdaroval, tako je v mati\xc4\x8dni \xc5\xa1kofiji blizu Knina zgradil trikotno baziliko. Od vseh njegovih darov pa je najbolj poznan dar samostan svete Lucije v Ba\xc5\xa1ki na otoku Krku, saj so redovniki okoli leta 1100 dali v glagolici vklesati napis o darovanju na tako imenovano Ba\xc5\xa1\xc4\x8dansko plo\xc5\xa1\xc4\x8do, na kateri se omenja Zvonimirjevo ime in tudi starohrva\xc5\xa1ki naziv za vladarja- kral.\n_START_SECTION_\nZvonimir v hrva\xc5\xa1ki politi\xc4\x8dni mitologiji\n_START_PARAGRAPH_\nZnana je legenda o nasilni smrti kralja Zvonimirja in o 900-letnem prekletstvu. Toda Zvonimir je najverjetneje umrl naravne smrti. Legenda o nasilni smrti, do katere naj bi pri\xc5\xa1lo zaradi zavzemanja za kri\xc5\xbearsko vojno, se je oblikovala \xc5\xa1ele kasneje - niti bizantinski cesar niti rimski pape\xc5\xbe poziva na kri\xc5\xbearsko vojno tedaj sploh \xc5\xa1e nista objavila. Po legendi o smrti naj bi bil Zvonimir umorjen 20. aprila 1089 v Kosovu (danes Biskupija) blizu Knina. V tem \xc4\x8dasu so Pe\xc4\x8denegi na spodnji Donavi porazili bizantinskega cesarja Alekseja I. Komnena, Seld\xc5\xbeuki pa so osvojili Jeruzalem. Aleksej je zaprosil pape\xc5\xbea Gregorja VII. za pomo\xc4\x8d pri osvoboditvi Jeruzalema, hkrati je enako zaprosil tudi Dimitrija Zvonimirja. Zvonimir je sklical zbor v Kosovu pri "petih cerkvah", ob omenitvi vojne v tujini pa naj bi ga nezadovoljne\xc5\xbei ubili. Omembo vladarjeve nasilne smrti najdemo \xc5\xbee v Letopisu popa Dukljana. Najdemo pa jo tudi v delih Historia salonitana maior iz 16. stoletja in v delu Chronicom breve regni Croaciae. V novej\xc5\xa1i literaturi se je pojavilo stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da je legenda o nasilni smrti kralja Zvonimirja v resnici le predelava \xc4\x8de\xc5\xa1ke legende o smrti kneza Venceslava.'