b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8casovni pas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8casovi pasovi so deli Zemljine povr\xc5\xa1ine, ki imajo dolo\xc4\x8den isti \xc4\x8das. Na Zemlji je teoreti\xc4\x8dno 24 pasov, v praksi pa meje ustrezajo mejam administrativnih enot ali geografskim posebnostim v razponu od UTC\xe2\x88\x9212:00 do UTC+14:00, v nekaterih dr\xc5\xbeavah je zamik tudi 30 ali 45 min (npr. Nepal). Slovenija je v pasu UTC+01:00 (Srednjeevropski \xc4\x8das), ki je to\xc4\x8den vzdol\xc5\xbe 15. poldnevnika, kar poteka skoraj natan\xc4\x8dno \xc4\x8dez sredino dr\xc5\xbeave, s poletnim \xc4\x8dasom UTC+02:00.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPred uvedbo \xc4\x8dasovnih pasov so ljudje sledili lokalnemu ali krajevnemu \xc4\x8dasu, prilagojenemu na poldan, ko sonce dose\xc5\xbee najvi\xc5\xa1jo to\xc4\x8dko. Kraji na istem poldnevniku so tako sledili istemu \xc4\x8dasu. Britanski mornarji so za dolo\xc4\x8danje zemljepisne \xc5\xa1irine, torej poldnevnika, na katerem se nahajajo, lokalni \xc4\x8das primerjali s \xc4\x8dasom na mestu Kraljevega observatorija v Greenwichu. Ta \xc4\x8das, greenwi\xc5\xa1ki srednji \xc4\x8das (GMT, angl. Greenwich mean time), je bil v uporabi od leta 1675 do uvedbe univerzalnega koordiniranega \xc4\x8dasa (UTC, angl. universal coordinated time) leta 1961. S prakti\xc4\x8dnega vidika sta GMT in UTC enaka, glavna razlika je, da se UTC meri in usklajuje z uporabo atomske ure in moderne definicije sekunde.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu industrijske revolucije sta telegraf in \xc5\xbeeleznica med seboj povezala oddaljene kraje, kar je povzro\xc4\x8dilo te\xc5\xbeave zaradi razli\xc4\x8dnih lokalnih \xc4\x8dasov. Razlika med New Yorkom in Bostonom je 8 min, med Londonom in Bristolom 10 min. Za uskladitev voznih redov je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba Great Western Railway novembra 1840 za\xc4\x8dela uporabljati GMT, tako imenovani \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki \xc4\x8das (angl. railway time). S 1. decembrom 1847 je isti \xc4\x8das za\xc4\x8del veljati v celotnem britanskem \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem omre\xc5\xbeju. Usklajenost so zagotavljali s prenosnimi kronometri, od leta 1852 pa so preko telegrafa \xc4\x8das za\xc4\x8deli sporo\xc4\x8dati neposredno iz Greenwicha. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1kemu \xc4\x8dasu se je pridru\xc5\xbeila ve\xc4\x8dina krajev, uradno pa je GMT postal \xc4\x8das Velike Britanije 2. avgusta 1880. Iz prehodnega obdobja izvirajo ure z dvema minutnima kazalcema, za lokalni in GMT \xc4\x8das._NEWLINE_Na podoben na\xc4\x8din so enoten \xc4\x8das uvedli na Novi Zelandiji leta 1868 (GMT+11:30), medtem ko v ZDA zaradi velikosti dr\xc5\xbeave uvedba enega \xc4\x8dasa ni bila prakti\xc4\x8dna. Sprva so \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe sledile razli\xc4\x8dnim \xc4\x8dasom, dokler niso 18. novembra 1883 ve\xc4\x8dje dru\xc5\xbebe uvedle \xc5\xa1tiri \xc4\x8dasovne pasove, z mejami na pomembnih sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog, ki se jim je kmalu prilagodila ve\xc4\x8dina mest. Uradne \xc4\x8dasovne pasove so uvedli \xc5\xa1ele leta 1918.\n_START_SECTION_\n24 \xc4\x8dasovnih pasov\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanski matematik Quirico Filopanti je predlagal razdelitev sveta na \xc4\x8dasovne pasove leta 1858 v knjigi Miranda, vendar je bila ta ideja povsem spregledana in ni vplivala na kasnej\xc5\xa1o uvedbo pasov. Zato danes za pobudnika velja kanadski \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir in izumitelj Sir Sandford Fleming, ki je predlagal sistem 24-ih pasov leta 1876, leta 1879 pa je predlagal za datumsko mejo greenwi\xc5\xa1ki antimeridian, torej 180. poldnevnik, ki seka Tihi ocean. Na mednarodni konferenci 1884 so potrdili, da se univerzalni dan za\xc4\x8dne opolno\xc4\x8di v Greenwichu, odmik od GMT pa so prepustili posameznim dr\xc5\xbeavam. Standardne odmike od GMT (na uro, pol ure ali manj) so s\xc4\x8dasoma uvedle vse dr\xc5\xbeave, nazadnje Nepal 1986.\n_START_SECTION_\nSlovenija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi enotni \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki \xc4\x8das v Avstro-Ogrski monarhiji je bil pra\xc5\xa1ki \xc4\x8das, vendar so razli\xc4\x8dne \xc5\xbeeleznice kasneje uporabljale razli\xc4\x8dne \xc4\x8dase. Pra\xc5\xa1ki \xc4\x8das je le za pol stopinje ali manj kot dve minuti odstopal od srednjeevropskega (15. poldnevnik). Prehod na srednjeevropski \xc4\x8das je bil postopen, v Ogrskem delu leta 1890, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka 1891 in celotna monarhija vklju\xc4\x8dno s Slovenijo 1893 (hkrati z Nem\xc4\x8dijo in Italijo). Poletni \xc4\x8das (GMT+2) smo dobili v \xc4\x8dasu Jugoslavije leta 1983. Trenutno vse dr\xc5\xbeave Evropske unije uporabljajo poletni \xc4\x8das, na katerega prehajajo hkrati, v skladu z direktivo 2000/84/EC.\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nFrancija je uvedla enoten pari\xc5\xa1ki \xc4\x8das leta 1891 in pre\xc5\xa1la na greenwi\xc5\xa1ki \xc4\x8das leta 1911 (GMT+0), s poletnim \xc4\x8dasom GMT+1 od leta 1916._NEWLINE_Ko je poleti 1940 Nem\xc4\x8dija med drugo svetovno vojno zasedla ve\xc4\x8dino zahodne Evrope, so dr\xc5\xbeave Beneluksa in zasedena Francija pre\xc5\xa1le na nem\xc5\xa1ki, torej poletni srednjeevropski \xc4\x8das GMT+2, medtem ko je nezasedena Vichyjska Francija ostala na poletnem GMT+1, dokler se naslednje leto ni uskladila s srednjeevropskim \xc4\x8dasom. Ob osvoboditvi Francije poleti 1944 so \xc4\x8das uskladili z Veliko Britanijo, ki pa je takrat preisku\xc5\xa1ala t. i. dvojni poletni \xc4\x8das GMT+2 (angl. British double summer time), zaradi \xc4\x8desar je bil njihov \xc4\x8das pravzaprav v skladu s srednjeevropskim. Velika Britanija je jeseni 1945 pre\xc5\xa1la nazaj na GMT+0 (poletni GMT+1), medtem ko je Francija ostala na GMT+1 (brez poletnega \xc4\x8dasa, ki pa je bil ponovno uveden leta 1976).\n_START_SECTION_\nRusija\n_START_PARAGRAPH_\nRuski imperij, Sovjetska zveza in Rusija so ve\xc4\x8dkrat spreminjale meje \xc4\x8dasovnih pasov in prehajanje na poletni \xc4\x8das. Z resolucijo iz leta 1992 je bila dr\xc5\xbeava razdeljena na 11 \xc4\x8dasovnih pasov, s \xc5\xa1tevilnimi manj\xc5\xa1imi spremembami v naslednjih letih. Po predlogu predsednika Dimitrija Medvedjeva 2009 o zmanj\xc5\xa1anju \xc5\xa1tevila pasov, sta bila dva pasova ukinjena leta 2010, znekaj spremembami v jeseni 2011. Zadnje spremembe iz oktobra 2014 so ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasovnih pasov prestavile za eno uro nazaj, \xc5\xa1tevilo pasov se je pove\xc4\x8dalo, Krim je za\xc4\x8del slediti moskovskemu \xc4\x8dasu UTC+03:00._NEWLINE_Danes se Rusija razteza \xc4\x8dez 11 \xc4\x8dasovnih pasov, od UTC+02:00 do UTC+12:00 (ni prehoda na poletni \xc4\x8das).\n_START_SECTION_\nPacifi\xc5\xa1ke oto\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nDatumska meja po 180. poldnevniku preseka ve\xc4\x8d tihomorskih oto\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav, ki so ve\xc4\x8dkrat spreminjale svoj uradni \xc4\x8das, da bi se uskladile s sosednjimi dr\xc5\xbeavami in z glavnimi trgovinskimi partnerkami (zlasti z ZDA in Avstralijo). Samoa je do leta 2011 sledila \xc4\x8dasu UTC-11:00 (poletni \xc4\x8das UTC-10:00), v skladu s sosednjo Ameri\xc5\xa1ko Samoo. Nato pa je \xc4\x8detrtku, 29. decembra 2011 sledila sobota, 31. december, ko je Samoa pre\xc5\xa1la na drugo stran datumske meje v \xc4\x8dasovni pas UTC+13:00 (poletni UTC+14:00), da bi se bolj prilagodila delovnemu \xc4\x8dasu v Avstraliji in daljnem vzhodu._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavo Kiribati sestavljajo naseljeni otoki na obeh straneh datumske meje. Uradne ure na obeh straneh so se ujemale le \xc5\xa1tiri dni na teden, ko vsaj v enem delu dr\xc5\xbeave ni bilo sobote ali nedelje. Zato so leta 1995 vzhodne otoke prestavili v \xc4\x8dasovna pasova UTC+13:00 in UTC+14:00. Novo leto se za\xc4\x8dne najprej prav v slednjem \xc4\x8dasovnem pasu, kar se je promoviralo v turisti\xc4\x8dne namene zlasti ob prehodu v leto 2000.'