b'\n_START_ARTICLE_\nNaravni rezervat Devinskih pe\xc4\x8din\n_START_SECTION_\nEkosistemi\n_START_PARAGRAPH_\nRezervat se deli na tri glavna podro\xc4\x8dja, to so morje, stena in polo\xc5\xbena obala nad steno. Morska globina ob pe\xc4\x8dinah je zelo skromna, med 2 in 8 metrov, in dovoljuje pronicanje son\xc4\x8dne svetlobe, kar pospe\xc5\xa1uje rast alg in semenk, ki so se prilagodile okolju (fanerogame), kakor tudi vzdr\xc5\xbeevanje obilnega rastlinskega in \xc5\xbeivalskega bentosa. K temu pripomorejo tudi \xc5\xa1tevilni sladkovodni izviri v tem predelu morja._NEWLINE_Stena in meli\xc5\xa1\xc4\x8da Devinskih pe\xc4\x8din so vidni dokazi kra\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja vsega podro\xc4\x8dja, ki dajejo razumeti tiso\xc4\x8dletno dejavnost vode na apnencu. Z Rilkejeve poti je mo\xc4\x8d opazovati visoke navpi\xc4\x8dne stene in posamezne stolpe in \xc5\xbelebi\xc4\x8de, ki jih je ustvarila voda._NEWLINE_Polo\xc5\xbena obala nad stenami je najhladnej\xc5\xa1i od treh ambientov, saj je izpostavljena burji, medtem ko so pe\xc4\x8dine v zavetju in odprte na jug. Visoka obala je pokrita s plastjo rodovitne zemlje, kjer \xc5\xa1iroke kro\xc5\xa1nje borovcev \xc5\xa1\xc4\x8ditijo tla pred poletno su\xc5\xa1o in zimsko zmrzaljo.\n_START_SECTION_\nRastline\n_START_PARAGRAPH_\nRastlinstvo morskega predela rezervata je bujno, vendar ne raznovrstno, v glavnem sta to obalni koprc (Crithmum maritimum) in rjava alga (Fucus virsoides). Bolj raznolika je flora pe\xc4\x8din, ki zaznamujejo oster prehod od celinskega rastlinstva na sredozemsko. Kra\xc5\xa1ka tla, minimalna prisotnost zemlje in poletna oson\xc4\x8denost so vplivale na razvoj skalnega rastlinstva. Razvil se je \xc5\xbeajbelj (Salvia officinalis), gorska homulica (Sedum montanum orientale). piramidasta zvon\xc4\x8dnica (Campanula pyramidalis) in druge nezahtevne rastline. Posebnost Devinskih pe\xc4\x8din je endemit kra\xc5\xa1ki glavinec (Centaurea kartschiana), ki raste na Devinskih \xc4\x8dereh, kjer ga \xc5\xa1kropi morska voda, pa tudi v razpokah vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih skal._NEWLINE_Na polo\xc5\xbeni obali nad stenami se do dr\xc5\xbeavne ceste razprostira nasajen borov gozdi\xc4\x8d, originalno sestavljen iz \xc4\x8drnega bora (Pinus nigra) in nekaj primerkov alepskega bora (Pinus halepensis), ki jih pa postopoma nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo lokalna drevesa, predvsem \xc4\x8drni\xc4\x8devje (Quercus ilex) in \xc4\x8drni jesen (Fraxinus ornus). Poleg gozdi\xc4\x8da se nahaja mediteranska makija, kjer je najti razen \xc4\x8drni\xc4\x8devja tudi kra\xc5\xa1ki gaber (Carpinus orientalis), ki spada med balkanske listavce. So\xc5\xbeitje makije, \xc4\x8drni\xc4\x8devja in kra\xc5\xa1kega gabra je naravno na dalmatinski obali od Gr\xc4\x8dije do Limskega kanala v Istri, kjer pa izgine vse do Grljana (Grignano) in Devina. Tu se obravnava kot dejansko endemi\xc4\x8dni pojav, ki nastaja zaradi zavetja in oson\xc4\x8denosti obale. Ve\xc4\x8dina rastlin, ki uspevajo na visoki obali rezervata, se zaradi ni\xc5\xbejih temperatur ne \xc5\xa1iri v notranjost. To velja ne samo za \xc4\x8drni\xc4\x8devje, temve\xc4\x8d tudi na primer za \xc5\xa1irokolistno zeleniko (Phyllirea latifolia), lihopernato rujevino (Pistacia terebinthus), navadni derak (Paliurus spina-christi), bode\xc4\x8di slak ali hrapava tetivica (Smilax aspera). V notranjost so se bolje raz\xc5\xa1irile tako imenovane ilirsko-balkanske rastline, kot so \xc4\x8drni gaber (Ostrya carpinifolia), \xc4\x8drni jesen ,trokrpi javor (Acer monspessulanum) in re\xc5\xa1eljika (Prunus mahaleb).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivali\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi razli\xc4\x8dnih habitatov, ki jih nudi rezervat, so na njem prisotni predstavniki sesalcev, vodnih sesalcev, rib, plazilcev in pti\xc4\x8dev._NEWLINE_Od sesalcev je vredno omeniti veverice (Sciurus vulgaris) in druge glodavce, ki bivajo v gozdi\xc4\x8dih, medtem ko so se nekateri vodni sesalci (velika pliskavka Tursiops truncatus, delfini Stenella) obdobno pojavili v priobalnih vodah. Ribe so v tem predelu morja zelo \xc5\xa1tevilne in razli\xc4\x8dne, od papalin (Clupea sprattus) in \xc5\xa1ib (Trygon pastinaca) do velikih gavunov (Atherina hepsetus) in morskih psov (Mustelus mustelus). Plazilci, kot so ku\xc5\xa1\xc4\x8darji in ka\xc4\x8de, so doma na oson\xc4\x8denih \xc4\x8dereh rezervata, ki so njihov idealni habitat zaradi obilice toplih skrivali\xc5\xa1\xc4\x8d, ki jih nudijo skalne razpoke. Ku\xc5\xa1\xc4\x8darje predstavljajo predvsem primerki \xc4\x8drnopik\xc4\x8daste ku\xc5\xa1\xc4\x8darice (Algiroides nigropunctatus), pozidne ku\xc5\xa1\xc4\x8darice (Podarcis muralis) in primorske ku\xc5\xa1\xc4\x8darice (Podarcis sicula), ka\xc4\x8de pa ma\xc4\x8djeoka ka\xc4\x8da (Telescopus fallax), navadni go\xc5\xbe (Zamenis longissimus), \xc4\x8drnica (Coluber viridiflavus), modras (Vipera ammodytes). Posebno \xc4\x8drnopik\xc4\x8dasta ku\xc5\xa1\xc4\x8darica, ki je sicer balkanski endemit, je tu, na skrajni zahodni to\xc4\x8dki svojega habitata, zelo raz\xc5\xa1irjena in popolnoma udoma\xc4\x8dena. Na toplih pe\xc4\x8dinah in v zavetju njihovih razpok gnezdi mnogo vrst pri\xc4\x8dev, na primer sokol selec (Falco peregrinus) in \xc4\x8drni krokar (Corvus corax). Najla\xc5\xbeje je opazovati pu\xc5\xa1\xc4\x8davca (Monticola solitarius), ki z melodioznim petjem pozdravlja nastanek in zaton dneva. Manj vidni sta \xc5\xa1marnica (Phoenicurus ochruros gibraltariensis) in \xc5\xbeametna penica (Sylvia melanocephala). V gozdnem predelu rezervata gnezdijo \xc5\xa1\xc4\x8dinkavec (Fringilla coelebs), velika sinica (Parus major), plav\xc4\x8dek (Cyanistes caeruleus), meni\xc5\xa1\xc4\x8dek (Parus ater), \xc4\x8dopasta sinica (Parus cristatus), \xc5\xa1oja (Garrulus glandarius), skobec (Accipiter nisus) in \xc4\x8drna \xc5\xbeolna (Dryucopus martius). Stalno so prisotni na pe\xc4\x8dinah in na obali rezervata razni galebi, predvsem tanov\xc5\xa1\xc4\x8dica (Larus ridibundus). in rumenonogi galeb (Larus michahellis). Od zgodnje jeseni do pozne pomladi je mo\xc5\xbeno opazovati ptice selivke, ki tu prezimijo, to so na primer ponirki (Podiceps), od katerih je najve\xc4\x8d primerkov \xc4\x8drnovratega ponirka (Podiceps nigricollis). Posebna pozornost gre prisotnosti morske race ali gage (Somateria mollissima) in sredozemskega vranjaka (Phalacrocorax aristotelis desmarestii), oba tukaj na skrajnem robu svojega areala.\n_START_SECTION_\nRilkejeva pot\n_START_PARAGRAPH_\nZa ogled Devinskih pe\xc4\x8din, pa tudi samo za sprehod po vrhnji ravnici, ki nudi enkratne razglede na morje in Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki zaliv, je bila primerno izkori\xc5\xa1\xc4\x8dena nekdanja pastirska steza po visoki obali. Steza je bila raz\xc5\xa1irjena, pokrita z gru\xc5\xa1\xc4\x8dem po vseh 1700 metrih dol\xc5\xbeine in opremljena z razgledi\xc5\xa1\xc4\x8di in plotovi na bolj nevarnih mestih. Vodi skozi gozdi\xc4\x8d, mimo \xc5\xa1kraplji\xc5\xa1\xc4\x8d in ostankov utrdb, ki so bile sezidane kot opazovalnice v prvi svetovni vojni in so se uporabljale kot protiletalski bunkerji v drugi svetovni vojni. Pot je dobila ime po pesniku Rainer Maria Rilkeju, ki je bil leta 1912 gost kneginje Marie v Devinskem gradu in je tu sestavil Devinske elegije, kjer opeva predvsem te pe\xc4\x8dine._NEWLINE_Rilkejeva pot je primerna za vse obiskovalce, tudi otroke in nepokretne osebe, ki na delu poti lahko uporabljajo vozi\xc4\x8dek. Prav zaradi lahkega dostopa so na sporedu zelo pogosti didakti\xc4\x8dni obiski za vse stopnje \xc5\xa1ol, ve\xc4\x8dinoma povezani z ogledom naravnih posebnosti okolice, Morskega rezervata in Doline Glin\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki skupno nudijo popoln pregled kra\xc5\xa1ke pokrajine in morske obale podro\xc4\x8dja.'