b'\n_START_ARTICLE_\nEmfitevza\n_START_PARAGRAPH_\nEmfitevza je bilo v zgodovini razmerje med podlo\xc5\xbenikom in fevdalcem, pri katerem je imel podlo\xc5\xbenik dedno pravico na kmetiji. Slovenski izraz za to razmerje je tudi dedni zakup. V sodobnem pravu je emfitevza pravica do uporabe zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da ali zgradbe v zameno za najemnino v omejenem obdobju. Lastnik pri tem odnosu nima skoraj nobenih obveznosti pri popravljanju ali vzdr\xc5\xbeevanju zgradbe. Pravica se lahko kombinira z mo\xc5\xbenostjo odkupa, ki ob uveljavitvi pomeni polno lastni\xc5\xa1tvo. V tem primeru gre za pridobitveno emfitevzo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nInstitut emfitevze se prvi\xc4\x8d pojavi v Rimskem imperiju, uveljavljen pa je bil za potrebe kmetijstva. Sprva se je imenoval ius in agro vectigali. Najemnik (emphyteuta) je imel pri tem odnosu podobne pravice kot lastnik, resni\xc4\x8dnemu lastniku zemlje pa je moral pla\xc4\x8devati najemnino (canon ali pensio). Pod dolo\xc4\x8denimi pogoji je bila zemlja vrnjena lastniku.\n_START_SECTION_\nSodobna emfitevza\n_START_PARAGRAPH_\nEmfitevza se \xc5\xa1e danes uporablja v Kanadi, Portugalski,Franciji, Italiji, na Malti in \xc5\xa0kotskem.'