b'\n_START_ARTICLE_\nKostanje, Koro\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nKostanje (nem\xc5\xa1ko: K\xc3\xb6stenberg) so vas v ob\xc4\x8dini Vrba ob Vrbskem jezeru na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem.  Le\xc5\xbeijo v Osojskih Turah, jugovzhodno od Osojskega jezera, na nadmorski vi\xc5\xa1ini 790 m. V pisnih virih Bri\xc5\xbeinske \xc5\xa1kofije se prvi\xc4\x8d omenjajo leta 1150. Po popisu iz leta 2001 ima kraj 150 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nFarna cerkev Sv. Filipa in Jakoba\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev se v pisnih virih prvi\xc4\x8d omenja leta 1202, nazadnje pa je bila obnovljena leta 1962. Nekdanja obrambna cerkev v gotskem slogu stoji sredi utrjenega in obzidanega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, na samem obzidju pa je \xc5\xa1e mo\xc5\xbeno razlo\xc4\x8diti sledi strelnega oro\xc5\xbeja._NEWLINE_Na zunanjem zidu farne cerkve najdemo \xc5\xa1tevilne slovenske nagrobne kamne. Nekateri so posve\xc4\x8deni padlim iz prve svetovne vojne, drugi poeti\xc4\x8dno opisujejo \xc5\xbeivljenjsko usodo umrlih. Jozi Kokot, umrl 25. septembra 1944 v nacisti\xc4\x8dnem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du v Mauthausenu  je poseben primer doma\xc4\x8de slovenske tradicije nagrobnih pesmi. Njegovo \xc5\xbeivljenje in njegova usoda sta opisani v epski pesmi. S tem je ta kamen tudi kulturnozgodovinsko spomenik lokalne zgodovine.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ke ru\xc5\xa1evine\n_START_PARAGRAPH_\nNa sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du med Kostanjsko cesto in staro rimsko cesto severno od vasi Zgornje jezerce najdemo ostanke na holmu razvaline stolpa in dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, ki jih omenja listina iz leta 1353 \xe2\x80\x9eturen und hof cze Chestnich\xe2\x80\x9c. Vi\xc5\xa1ina obzidja je do 150 cm, dol\xc5\xbeina obzidja okoli dvori\xc5\xa1\xc4\x8da pa 350 m. Najdemo tudi ostanke drugega obrambnega obro\xc4\x8da._NEWLINE_Hovart ali \xc4\x8crni grad je vas ju\xc5\xbeno od Kostanj. Tam se nahaja razvalina \xc4\x8crnega gradu, ki je oddaljena od va\xc5\xa1kega jedra kakih 15 minut pe\xc5\xa1poti.\n_START_SECTION_\nAndrej \xc5\xa0uster - Drabosnjak  in slovensko kulturno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKostanje so rojstni kraj znamenitega koro\xc5\xa1kega bukovnika Andreja \xc5\xa0usterja - Drabosnjaka  (rojen 6. maja 1768 v Drabosinjah, umrl 22. decembra 1825 v Umbarju). Bil je ljudski pesnik, dramatik in tiskar. Drabosnjak je svoja dela pisal in tiskal v lastni doma\xc4\x8di tiskarni, v slovenskem jeziku.  Bukovni\xc5\xa1tvo je kulturni fenomen zlasti slovenske Koro\xc5\xa1ke, ki \xc4\x8drpa soje korenine \xc5\xa1e v protestantski jezikovni kulturi Primo\xc5\xbea Trubarja.  Bukovniki so \xc5\xbeivi \xc4\x8dlen med protestantizmom in Slom\xc5\xa1kovo zamislijo o \xc5\xa1irjenju visoke kulture v narodu, kot je to bilo uresni\xc4\x8deno s celov\xc5\xa1ko Mohorjevo. Posebnost tega kulturno-literarnega gibanja je v njegovem ljudskem zna\xc4\x8daju, \xc4\x8deprav so imeli bukovniki za vzgled pri svojem ustvarjanju predvsem t. i. \xe2\x80\x9evisoko\xe2\x80\x9c kulturo.   _NEWLINE_Njegova najbolj znana dela so igra o \xc5\xbeivljenju Jezusa Kristusa Pasijon, pesnitev Svovenji Obace in Igra od izgubljenega sina. Njegove igre so pogosto prepisovali, priredili. \xc5\xa0tevilne gledali\xc5\xa1ke skupine pa jo jih uprizarjali  od 19. stoletja dalje, zlasti tudi v prvi polovici 20. stoletja do danes. Znamenita uprizoritev Pasijona je bila pred nekaj leti prav z  igralci doma\xc4\x8dini in iz okolice na Kostanjah._NEWLINE_Doma\xc4\x8de Slovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo Drabosnjak na Kostanjah  je bilo prvotno ustanovljeno leta 1903, ko so Kostanje bile \xc5\xa1e povsem slovenske, a so \xc5\xbee ob\xc4\x8dutile nasilje nem\xc5\xa1kutarske, \xc4\x8dlovekove pravice zanikajo\xc4\x8de oblasti in politi\xc4\x8dnega okolja. Tudi to dru\xc5\xa1tvo je, kot vsa izobra\xc5\xbeevalna dru\xc5\xa1tva tega \xc4\x8dasa, namenilo posebno pozornost identiteti, jeziku in izobra\xc5\xbeevanju.  Petje in odrska dejavnost, ki je imela s \xc5\xa0uster-Drabosnjakom \xc5\xbeivo tradicijo v fari \xe2\x80\x93 pa sta bili dodatna stebra kulturne vizije \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_\xc2\xa0_NEWLINE_\xc5\xbdupnija ali fara Kostanje \xc5\xa1teje s svojimi podru\xc5\xbenicami Tre\xc5\xa1i\xc4\x8de, \xc4\x8cre\xc5\xa1nje, Gornja vas za dvojezi\xc4\x8dne.\n_START_SECTION_\nAndrej Kokot, poet in pri\xc4\x8da \xc4\x8dasa\n_START_PARAGRAPH_\nAndrej Kokot je rojen 23. novembra 1936 v Gornji vasi pri Kostanjah in izredno senzibilen pesnik ter prevajalec. Pesnik je koro\xc5\xa1ko slovenske du\xc5\xa1e. Prvo zbirko je objavil leta 1969 (Zemlja mol\xc4\x8di). Sledile so: 1970 Ura vesti, 1972 \xc4\x8cujte, zvonovi pojo, 1974 Onemelo jutro. V zbirkah  Kamen molka (1979) in Kaplje \xc5\xbego\xc4\x8de zavesti (1982) se je vrnil k tradicionalnim oblikam pesnitve. Zna\xc4\x8dilno za njegovo senzibilnost pa je, da je pisal in objavil tudi otro\xc5\xa1ke pesmi, tako  Ringaraja 1983. Najdemo tudi nem\xc5\xa1ke in angle\xc5\xa1ke prevode njegovih pesmi, tako Die Totgeglaubten 1978 . Izbor pesmi s prevodom je objavljen v magistralnem delu \xe2\x80\x9eSlovenska beseda na Koro\xc5\xa1kem izdajateljev Reginald Vospernik in drugih._NEWLINE_\xc2\xa0_NEWLINE_Andrej Kokot je tudi pri\xc4\x8da \xc4\x8dasa. Kot otrok je bil zardi svoje materin\xc5\xa1\xc4\x8dine izgnan skupaj z dru\xc5\xbeino v nem\xc5\xa1ka tabori\xc5\xa1\xc4\x8da in sicer roparski in teroristi\xc4\x8dni akciji nacistov 14. aprila 1942.   Prvi\xc4\x8d je zapisal spomine leta 1996, ki so iz\xc5\xa1li 2012 v drugi slovenski izdaji ter v nem\xc5\xa1kem prevodu.   Njegov brat Jozi je bil ubit v Mauthausenu.\n_START_SECTION_\nDrabosnjak na vsakem koraku\n_START_PARAGRAPH_\nV Gornji vasi pri Kostanjah je postavljen spomenik znamenitemu Andreju \xc5\xa0usterju - Drabosnjaku ._NEWLINE_\xc2\xa0_NEWLINE_V Zgornjem Jezercu je cesta imenovana po  Andreju \xc5\xa0usterju - Drabosnjaku . _NEWLINE_\xc2\xa0_NEWLINE_V Kostanjah  je muzej Drabosnjakov dom vsakdanje kulture pod vodstvom Slovenskega narodopisnega in\xc5\xa1tituta Urban Jarnik. _NEWLINE_Doma\xc4\x8de slovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo nosi Drabosnjakovo ime.'