b"\n_START_ARTICLE_\nSimfoni\xc4\x8dni orkester RTV Slovenija\n_START_SECTION_\nPredhodniki\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po ustanovitvi Radijske postaje Ljubljana leta 1928 se je pojavila potreba po lastni glasbeni produkciji, saj je pogodba ob ustanovitvi Radio obvezovala, da spored traja vsaj 150 minut na dan, od tega je moralo biti vsaj 60 minut prvovrstne glasbe, a ne predvajane iz gramofonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Radijska postaja je v \xc5\xbeivo prena\xc5\xa1ala mnoge ljubljanske koncertne prireditve, vendar pa je bila zaradi nemotenega delovanja glasbenega programa potreba po lastnih glasbenih sestavih zelo velika. Radijska hi\xc5\xa1a ni imela mo\xc5\xbenosti snemanja oz. shranjevanja posnetkov, zato je takoj v za\xc4\x8detku svojega delovanja ustanovila Radio kvartet in Radio orkester, ki ga je sestavljalo 11 \xc4\x8dlanov. Vodil ga je violinist Kazimir Petri\xc4\x8d, ki je za to zasedbo priredil ve\xc4\x8d skladb, za orkester so komponirali nekateri slovenski skladatelji in s tem prispevali prve notne izvode v danes obse\xc5\xbeno radijsko nototeko. Leta 1931 se je orkester skr\xc4\x8dil v Salonski kvintet in za radijske potrebe v istem letu nastopil kar 498-krat. Leta 1933 se je zasedba ponovno raz\xc5\xa1irila v dvanajst-\xc4\x8dlanski \xc2\xbbRadio orkester\xc2\xab, mesto Kazimirja Petri\xc4\x8da pa je prevzel korepetitor in operni kapelnik Danijel Grum. Zaradi var\xc4\x8devalnih ukrepov je bilo tudi za\xc5\xbeeljeno, da bi znal vsak glasbenik igrati na dva instrumenta. Tedanji glasbeniki so izvajali predvsem lahko glasbo, pa tudi jazz, zasedba pa zaradi svoje malo\xc5\xa1tevilnosti ni bila ustrezna, da bi izvajala simfoni\xc4\x8dno glasbo. Leta 1935 je umetni\xc5\xa1ko vodstvo prevzel Drago Mario \xc5\xa0ijanec, ki je orkestru dirigiral do leta 1945. V tem \xc4\x8dasu so se v orkestru pojavila nekatera ostala glasbila simfoni\xc4\x8dnega sestava (pihala, trobila, tolkala), vendar \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno v obsegu komorne zasedbe. Glasbeni program je v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih dneva z \xc5\xbeivo izvajano glasbo zabaval, pa tudi kulturno izobra\xc5\xbeeval poslu\xc5\xa1alce, ustanovil je tudi svoj komorni zbor. Leta 1934 se je na Radiu Ljubljana prvi\xc4\x8d za\xc4\x8delo snemanje doma\xc4\x8dih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, leta 1936 pa je orkester prvi\xc4\x8d javno nastopil tudi na koncertnem odru. V \xc4\x8dasu 2. svetovne vojne je imel orkester ve\xc4\x8d javnih nastopov, njegovi \xc4\x8dlani pa so se zdru\xc5\xbeevali in nastopali \xc5\xa1e v razli\xc4\x8dnih komornih zasedbah. Leta 1945, po osvoboditvi, je bil na novo ustanovljen Orkester Radia Ljubljane (kraj\xc5\xa1e ORL), avgusta tega leta pa je njegov dirigent postal Uro\xc5\xa1 Prevor\xc5\xa1ek. Leta 1946, ko se je zasedba pove\xc4\x8dala na 65 \xc4\x8dlanov, se je preimenoval v Simfoni\xc4\x8dni ORL. V tem \xc4\x8dasu je pianist, skladatelj in dirigent Bojan Adami\xc4\x8d osnoval Plesni orkester Radia Ljubljana (PORL), ki je z dopolnitvijo godal postal revijski oziroma Zabavni orkester (ZORL), v okviru Radijske postaje pa je deloval tudi Mladinski orkester (MORL). Leta 1948 so glasbeniki iz ORL in komorni zbor Radia Ljubljane pre\xc5\xa1li k Slovenski filharmoniji, ki je bila z odlo\xc4\x8dbo ustanovljena 30. decembra 1947. V naslednjih letih je radijsko vodstvo ugotovilo, da brez lastnih glasbenih ansablov vendarle ne more delovati, zato je bil leta 1955 ustanovljen Simfoni\xc4\x8dni orkester.\n_START_SECTION_\nSimfoni\xc4\x8dni orkester od leta 1955 dalje\n_START_PARAGRAPH_\nNovo ustanovljeni ansambel je, tako kot \xc5\xbee med letoma 1945 in 1947, vodil Uro\xc5\xa1 Prevor\xc5\xa1ek. Sprva je bil sestavljen ve\xc4\x8dinoma iz dijakov Srednje glasbene \xc5\xa1ole in \xc5\xa1tudentov Akademije za glasbo v Ljubljani, vendar pa so bili med \xc4\x8dlani mnogi, ki so pozneje postali vrhunski slovenski glasbeniki, Ciril \xc5\xa0kerjanec (violon\xc4\x8delo), Ivo Petri\xc4\x87 (oboa), Mojmir Sepe (trobenta), Fedja Rupel (flavta), Edi Majaron (violon\xc4\x8delo), Alojz Zupan (klarinet), Slavko Zim\xc5\xa1ek (violina), Mile Kosi (viola), Jo\xc5\xbee Falout (rog), Boris \xc5\xa0urbek (timpani), Jani Golob (violina), itd. Orkester je enajst let pridobival znanje, izku\xc5\xa1nje in kakovost. Leta 1966 je Uro\xc5\xa1a Prevor\xc5\xa1ka zamenjal dirigent Samo Hubad in pod njegovim vodstvom je orkester \xc5\xbee jasno opredelil svojo programsko usmeritev. S koncerti po dr\xc5\xbeavi in v tujini si je \xc5\xbee zelo kmalu pridobil izjemen ugled. V tem obdobju so v orkestru gostovali tudi nekateri dirigenti, ki so kasneje dosegli svetovno slavo, Neeme J\xc3\xa4rvi, Mariss Jansons, Carlos Kleiber, idr. Vrhunski slovenski glasbeniki, kot so Aci Bertoncelj, Dubravka Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d Srebotnjak, Irena Grafenauer, Igor Ozim, Ciril \xc5\xa0kerjanec idr. so z orkestrom prvi\xc4\x8d v zgodovini posneli temeljna dela svetovne klasike za slovenski glasbeni arhiv. Isto\xc4\x8dasno so bile zadovoljene tudi potrebe po zabavni in lahki glasbi. Del orkestra se je povezal z nekaterimi glasbeniki plesnega orkestra (danes Big Band) v Revijski orkester, ki je prvi izvedel in posnel vse zimzelene melodije in popevke, ki so pomembne za slovenski kulturni prostor. Med najbolj znanimi so Poletna no\xc4\x8d, Ko gre tvoja pot od tod, Orion, \xc5\xbdivljenje je vrtiljak, Na vrhu neboti\xc4\x8dnika (Mala terasa), Mati bodiva prijatelja, Med iskrenimi ljudmi, Zemlja ple\xc5\xa1e, in stotine drugih. Zaradi programskih usmeritev RTV Slovenije je orkester od svoje ustanovitve do danes sodeloval pri izjemno raznolikih projektih. Poleg osnovnega glasbenega \xc5\xbeanra, resne glasbe, je posnel orkestrske aran\xc5\xbemaje za mnoge slovenske filme (v \xc5\xbeivo spremlja tudi neme filme), snemal glasbeno opremo za radijske igre, ve\xc4\x8dkrat je nastopil s slovitim Ansamblom bratov Avsenik, z Oliverjem Dragojevi\xc4\x8dem, Otom Pestnerjem, omogo\xc4\x8dil je samostojne koncerte razli\xc4\x8dnim slovenskim pevcem triu Eroika, Darji \xc5\xa0vajger, Manci Izmajlovi, idr., sodeloval je na brez\xc5\xa1tevilnih proslavah na dr\xc5\xbeavni in lokalni ravni (koncert ob 1000-letnici Bleda, koncert ob otvoritvi viadukta \xc4\x8crni Kal, koncert ob slovenski dobrodo\xc5\xa1lici evru, gostovanje v Franciji ob zaklju\xc4\x8djku slovenskega predsedovanja EU), na mnogih dobrodelnih koncertih, itd. Vsakoletno prireja koncerte za mlade v sodelovanju z dru\xc5\xa1tvom Glasbena mladina ljubljanska ter koncerte s solisti Akademije za glasbo v Ljubljani._NEWLINE_Ko se je Samo Hubad leta 1980 upokojil, je vodstvo za slabo leto prevzel mladi \xc4\x8de\xc5\xa1ki dirigent Stanislav Macura, spomladi leta 1981 pa je dirigentsko palico prevzel dirigent Anton Nanut. S svojo mo\xc4\x8dno osebnostjo je za\xc4\x8drtal nove smeri razvoja orkestra in njegovega nadaljnjega vzpona. Ob mnogih gostovanjih po raznih evropskih de\xc5\xbeelah je orkester \xc5\xbee v letih 1984-1985 po\xc5\xbeel visoka priznanja tudi v ZDA. V devetdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je dosegel nekaj odmevnih poustvarjalnih uspehov. Med drugimi gostovanja na bene\xc5\xa1kem bienalu, na festivalu Trieste contemporanea, zgledne izvedbe Koncerta za orkester Bele Bart\xc3\xb3ka, 4. simfonije Witolda Lutos\xc5\x82awskega, Mozartovega Rekvijema, Mahlerjeve 6. simfonije in drugih pomembnih del v zelenem abonmaju Simfoni\xc4\x8dnega orkestra RTV Slovenija v Gallusovi dvorani Cankarjevega doma._NEWLINE_Po dolgih letih je orkester leta 1998 zapustil dirigent Anton Nanut. Kot stalni dirigent orkestra je do leta 2004 deloval Marko Munih. Septembra 2000 je umetni\xc5\xa1ko vodstvo Simfoni\xc4\x8dnega orkestra prevzel izraelski dirigent Lior Shambadal. Z njim je izvedel orkester v sezonah 2000/2001 in 2001/2002 vrsto snemanj za zalo\xc5\xbebo Arte Nova, dve koncertni gostovanji v Nem\xc4\x8diji, ve\xc4\x8d koncertov v Italiji in poleg tradicionalnega Zelenega abonmaja v Cankarjevem domu \xc5\xa1e dva dodatna koncertna ciklusa: tri koncerte duhovne glasbe v ljubljanskih cerkvah sv. Petra in pri sv. Jakobu ter tri koncerte Mozartove glasbe. Posebne omembe so vredni tudi koncerti na Dunaju novembra 2001 za festival Wien modern z glasbo Vinka Globokarja pod vodstvom dirigenta Diega Massona, pa aprila 2000 ter marca 2001 za prireditev Lange Nacht der neuen Kl\xc3\xa4nge pod vodstvom Johannesa Kalitzkega. V tem \xc4\x8dasu je orkester prvi\xc4\x8d izvedel in  posnel mnoga dela slovenskih skladateljev, med drugim Hologram Larise Vrhunc, Glasbo za violon\xc4\x8delo in orkester Pavla Mihel\xc4\x8di\xc4\x8da in \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1ki pasijon Alojza Srebotnjaka. Posnetek skladbe Silence Rained Down Quenching Time\xe2\x80\x99s Fire skladatelja Nevilla Halla je bil uvr\xc5\xa1\xc4\x8den med deset najbolj\xc5\xa1ih posnetkov presti\xc5\xbenega UNESCOvega nate\xc4\x8daja skladateljev Rostrum. V \xc4\x8dasu Shambadalovega umetni\xc5\xa1kega vodstva je bil osnovan tudi abonmajski cikel Mozartine, ki jih orkester kot serijo koncertnih matinej predstavlja v prvi polovici leta (v Kozinovi dvorani Slovenske filharmonije). V sklopu Mozartin se kot solisti predstavljajo predvsem glasbeniki Simfoni\xc4\x8dnega orkestra RTV Slovenija. Prvi umetni\xc5\xa1ki vodja Mozartin je bil L. Shambadal (2002-2003), sledili so David de Villiers (2004-2006), Uro\xc5\xa1 Lajovic (2007-2008), Mate Bekavac (2009), Pavle De\xc5\xa1palj (2010). Jeseni 2002 je orkester izvedel koncertno turnejo po Nem\xc4\x8diji in ve\xc4\x8d koncertov v Italiji, februarja 2003 pa z dirigentom Johannesom Kalitzkim koncert avantgardne resne glasbe v Grazu. _NEWLINE_Septembra 2003 je postal \xc5\xa1ef dirigent orkestra David de Villiers. V tem \xc4\x8dasu se je dolgoletno ime koncertne abonmajske sezone Zeleni abonma poimenovalo preprosto z izrazom abonmajski cikel, od sezone 2009/2010 dalje pa nosi ime Kromatika. Orkester je v za\xc4\x8detku obdobja de Villiersovega delovanja najve\xc4\x8d pozornosti zbudil na koncertu s skupino Siddharta (leta 2003 v ljubljanskih Kri\xc5\xbeankah, nato pa \xc5\xa1e leta 2004 na Ple\xc4\x8dnikovem stadionu za Be\xc5\xbeigradom, kjer je nastopil pred kar 30.000 poslu\xc5\xa1alci), na koncertu s svetovno znano sopranistko Angelo Gheorghiu in Robertom Alagno, na koncertu opernih arij s solistom Marcelom \xc3\x81lvarezom, med posebnosti pa lahko \xc5\xa1teje tudi uspe\xc5\xa1no sodelovanje z vrhunsko kanadsko plesno skupino Compagnie Marie Chuinard, orkester jo je spremljal s slovito skladbo Pomladno obredje. V naslednjih letih se je po zgledu uspe\xc5\xa1nega simfoni\xc4\x8dnega rock oziroma pop koncerta zvrstilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d podobnih prireditev, pri katerih je orkester k sodelovanju povabil mlade slovenske estradne glasbenike: nastopil je s skupino Terrafolk (2005), s pevko Neisho (2006), z Janom Plestenjakom (2007) s skupino The Stroj (2008) z Laibachom  (2009) in s skupino Dan D (2009). S temi koncerti, ki sicer predstavljajo le majhen odstotek orkestrovega dela, je postal ansambel prepoznaven tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1i mno\xc5\xbeici, ki sicer ni naklonjena resni oz. klasi\xc4\x8dni orkestralni glasbi. Med pomembnej\xc5\xa1e projekte, izvedene za Televizijo Slovenija, sodi tudi film v obliki glasbenega kviza z naslovom \xc2\xbbLepo je biti Mozart\xc2\xab\xc2\xa0 po scenariju Jureta Ivanu\xc5\xa1i\xc4\x8da, v katerem orkester predstavlja igralcem enakovredno vlogo. V \xc4\x8dasu, ko se je Slovenija pridru\xc5\xbeila Evropski uniji, se je orkester pridru\xc5\xbeil evropski mre\xc5\xbei orkestrov ONE (Ochestra Network Europe), katere temeljna dejavnost je nadnacionalno kro\xc5\xbeenje umetnikov, orkestrskih glasbenikov, komornih ansamblov, skladateljev, solistov in dirigentov ter kulturnih del s pomo\xc4\x8djo nadnacionalne mobilnosti tradicionalnega in ustvarjalnega repertoarja. \xc4\x8clani orkestra so se doslej \xc5\xbee nekajkrat zdru\xc5\xbeili s \xc4\x8dlani Simfoni\xc4\x8dnega orkestra iz Pikardije in skupno uspe\xc5\xa1no nastopili v Sloveniji in Franciji._NEWLINE_Leta 2006 je Davida de Villiersa na mestu \xc5\xa1ef-dirigenta zamenjal kitajski dirigent En Shao, ki je z orkestrom dosegel odli\xc4\x8dne uspehe doma in na gostovanjih v tujini, med katerimi so najpomembnej\xc5\xa1a vsakoletna gostovanja v amsterdamski koncertni dvorani Concertgebouw. V tem obdobju so se kot gostje orkestra zvrstili \xc5\xa1tevilni slavni glasbeniki, operna pevka Agnes Baltsa, violon\xc4\x8delist Julian Lloyd Webber, pianisti Radu Lupu, Dubravka Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d Srebotnjak, Ivo Pogoreli\xc4\x87, Aldo Ciccolini, tolkalistka Evelyn Glennie, skladateljica in marimbistka Keiko Abe, violinisti Stefan Milenkovi\xc4\x87, Sarah Chang, Julian Rachlin, koncert filmske glasbe je obiskal Christopher Gunning (avtor filmske glasbe za priljubljeno tv-nadaljevanko Hercule Poirot), koncert posve\xc4\x8den sodobnemu ruskemu skladatelju Rodionu \xc5\xa0\xc4\x8dedrinu je kot \xc4\x8dastni gost dr\xc5\xbeave obiskal avtor s svojo \xc5\xbeeno, balerino Majo Plisecko, itd. Zaradi pomanjkanja finan\xc4\x8dnih sredstev s strani dr\xc5\xbeave oziroma s strani zavoda RTV je imel Simfoni\xc4\x8dni orkester RTV Slovenija med letoma 2007 in 2017 za finan\xc4\x8dnega  pokrovitelja svojih projektov tudi skupino KD Group. Vse od svoje ustanovitve je orkester deloval v akusti\xc4\x8dno neprimernih in majhnih studiih RTV Slovenije. V sklopu projektov svojih arhivskih snemanj je ve\xc4\x8dinoma deloval kot najemnik Kozinove (velike) dvorane Slovenske filharmonije, redkeje pa v Gallusovi dvorani Cankarjevega doma. Zato je RTV Slovenija sprovedel prenovo nekdanjega televizijskega studia 26 v zgradbi Radia Slovenija in ga akusti\xc4\x8dno priredil za vaje in arhivska snemanja. Na dan kulture, 8. februarja 2010 je bila slavnostna otvoritev novega studia 26, ki je odtlej domicil orkestra. V letu 2010 so poleg \xc5\xa1tevilnih arhivnih posnetkov delo orkestra najbolj zaznamovali koncert ob 100-letnici rojstva skladatelja Marijana Lipov\xc5\xa1ka, koncert je sooblikovala njegova h\xc4\x8di, svetovno priznana mezzosopranistka Marjana Lipov\xc5\xa1ek; abonmajski koncert s slovitimi King's Singers, prvi spletni koncert Simfoni\xc4\x8dnega orkestra RTV Slovenija v okviru festivala \xc2\xbbUnicum\xc2\xab. Eden odmevnej\xc5\xa1ih dogodkov leta 2011 je bil koncertni krst Arene Sto\xc5\xbeice s solistom, tenoristom Jos\xc3\xa9jem Carrerasom, prireditev je obiskalo okrog 10.000 poslu\xc5\xa1alcev. S Carrerasom je leta 2013 orkester arhivsko posnel zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko, leto pred njim je z orkestrom posnela plo\xc5\xa1\xc4\x8do tudi slovita albanska sopranistka Inva Mula. Orkester je skupaj s skupino Siddharta na koncertu junija 2013 posnel zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko. Leta 2014 je orkester sodeloval z baletnim ansamblom moskovskega Bol\xc5\xa1oj teatra, v letu 2015 sta ga v okviru koncertnih dogodkov vodila dva legendarna skladatelja in interpreta svoje glasbe, z oskarjem ve\xc4\x8dkrat nagrajeni Michel Legrand in Joe Hisaishi, avtor glasbe za kultne japonske risane filme Hayaa Miyazakija. Med letoma 2016 in 2018 so z orkestrom nastopili svetovno znani pevci Piotr Beczala, Andrea Bocelli, Placido Domingo, Ramon Vargas, El\xc4\xabna Garan\xc4\x8da ter v letu 2017 mladi populisti\xc4\x8dni par 2Cellos na dveh koncertih v areni Sto\xc5\xbeice ter na gostovanju v Milanu. V sklopu svoje zadnje, poslovilne turneje je v letu 2019 z orkestrom v ljubljanskih Sto\xc5\xbeicah ponovno nastopil Jose Carreras, v avstrijskem Gradcu pa Placido Domingo. Posnetek skladbe Prana Petre Strahovnik z orkestrom RTV Slovenija in dirigentom Rossenom Milanovim je skladateljici marca 2019 prinesla zmago na mednarodni skladateljski tribuni Rostrum v Argentini."