b'\n_START_ARTICLE_\nNevarne snovi\n_START_SECTION_\nNastajanje nevarnih snovi\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dne nevarne snovi se uporabljajo v razli\xc4\x8dnih proizvodnih procesih. Prav tako jih uporabljamo v gospodinjstvih. Pogosto so odpadki izvor nevarnih snovi in le ti lahko nastajajo na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nOdpadki na povr\xc5\xa1inah (smeti)\n_START_PARAGRAPH_\nOdpadki na povr\xc5\xa1inah (smeti), so odpadki, ki jih podjetja zadol\xc5\xbeena za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje pridobijo s \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem javnih povr\xc5\xa1in, naselij, ..._NEWLINE_Ti odpadki prete\xc5\xbeno nastajajo zaradi neodgovornega odnosa ljudi, ki pu\xc5\xa1\xc4\x8dajo ali me\xc4\x8dejo odpadke kot so: papir, ostanki embala\xc5\xbee in hrane, cigaretni ogorki, \xc5\xbeve\xc4\x8dilni gumiji,... kar na tla. V to skupino spadajo tudi iztrebki doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali, ki jih neodgovorni lastniki pu\xc5\xa1\xc4\x8dajo na javnih povr\xc5\xa1inah.\n_START_SECTION_\nKomunalni odpadki\n_START_PARAGRAPH_\nKomunalni odpadki so odpadki iz gospodinjstev in njim po naravi in sestavi podobni odpadki iz industrije, obrti ter storitvenih dejavnosti: npr. olupki sadja in zelenjave, plo\xc4\x8devinke, steklenice, kartonska embala\xc5\xbea in drugo._NEWLINE_Po zakonu o varstvu okolja se komunlni odpadki zbirajo in preva\xc5\xbeajo v okviru obvezne ob\xc4\x8dinske gospodarske javne slu\xc5\xbebe varstva okolja.\n_START_SECTION_\nProizvodnja nelegalnih drog\n_START_PARAGRAPH_\nPri proizvodnji nelegalnih drog (heroin, kokain, metamfetamin) nastajajo nevarne kemikalije. Glede na to, da je prizvodnja nelegalna, je zato neustrezno tudi njihovo odstranjevanje.\n_START_SECTION_\nNevarne snovi za vodno okolje\n_START_PARAGRAPH_\nDirektiva Sveta 76/464/EEC, ki govori o izpustih nevarnih snovi v vodno okolje, razvr\xc5\xa1\xc4\x8da emisije v vodno okolje glede tudi na to kako naste radios snovi na vrsto nevarnih snovi na dve skupini. _NEWLINE_V prvo skupino je uvr\xc5\xa1\xc4\x8denih 17 snovi, ki so v vodnem okolju posebej nevarne in so na t. i. seznamu I. Med te snovi se uvr\xc5\xa1\xc4\x8data dve te\xc5\xbeki kovini (\xc5\xbeivo srebro in kadmij ter njune spojine) in 15 kloriranih ogljikovodikov, in sicer 8 pesticidov (heksaklorocikloheksan, DDT, pentaklorofenol, aldrin, dieldrin, endrin, izodrin in heksaklorobenzen) in 7 kloriranih topil (ogljikov tetraklorid, heksaklorobutadien, triklorometan, 1,2-dikloroetan, trikloroetilen, tetrakloroetilen in triklorobenzen). Za te snovi so dolo\xc4\x8deni enotni standardi na ravni EU, in sicer emisijski standardi ter standardi kakovosti za povr\xc5\xa1inske vode, sedimente in \xc5\xbeive organizme._NEWLINE_V drugo skupino snovi (na t. i. seznam II) so uvr\xc5\xa1\xc4\x8dene snovi, ki so same po sebi manj nevarne, vendar lahko imajo v vodnem okolju prav tako \xc5\xa1kodljiv vpliv, odvisno od zna\xc4\x8dilnosti in lokacije vodotoka, v katerega se te snovi odvajajo. Zaradi tega zanje niso dolo\xc4\x8deni enotni standardi na evropski ravni, temve\xc4\x8d mora emisijske standarde in okoljske standarde kakovosti dolo\xc4\x8diti posamezna dr\xc5\xbeava. V to skupino se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo pravzaprav vse nevarne snovi za katere posamezna dr\xc5\xbeava ugotovi, da se odvajajo v vodno okolje na njenem ozemlju iz to\xc4\x8dkovnih ali razpr\xc5\xa1enih virov in bi zato lahko povzro\xc4\x8dile onesna\xc5\xbeenje. Med te snovi se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo predvsem \xc5\xa1tevilne kovine in nekovine ter njihove spojine (cink, baker, nikelj, krom, svinec, selen, arzen, antimon, molibden, kositer, titan, barij, berilij, bor, uran, vanadij, kobalt, talij, telur, srebro), \xc5\xa1tevilni biocidi, fosfor in njegove anorganske spojine, cianidi, fluoridi, amonijev du\xc5\xa1ik, nitritni du\xc5\xa1ik itd.\n_START_SECTION_\nNevarne snovi v zraku\n_START_PARAGRAPH_\nTermoelektrarne, toplarne, pe\xc4\x8di za ogrevanje stanovanj in hi\xc5\xa1, avtomobili in drugi onesna\xc5\xbeevalci ozra\xc4\x8dja proizvajajo vsako leto milijone ton razli\xc4\x8dnih plinov, ki se zgo\xc5\xa1\xc4\x8dujejo v na\xc5\xa1em zraku, ki nas obdaja. Tako nastajajo \xc5\xbeivljenju nevarni \xc5\xbevepleni in du\xc5\xa1ikovi plini. \xc5\xbdvepleni in du\xc5\xa1ikovi oksidi (plini), ki prihajajo od teh razli\xc4\x8dnih proizvajalcev se v povezavi z vodo (v oblakih) spremenijo v strupeni \xc5\xbevepleni in du\xc5\xa1ikovi kislini. Tako nastanejo zakisane padavine, kisli de\xc5\xbe in kisli sneg, do zakisanja pa prihaja tudi v megli._NEWLINE_Ogljikov dioksid, skupaj z drugimi plini prepre\xc4\x8duje odhajanje toplote v vesolje, zato se temperatura zemeljskega ozra\xc4\x8dja po\xc4\x8dasi, a vztrajno pove\xc4\x8duje (u\xc4\x8dinek tople grede)._NEWLINE_Freoni glavni krivci za nevarno zmanj\xc5\xa1evanje molekul ozona v vi\xc5\xa1jih plasteh ozra\xc4\x8dja. Tako nevarno ultravijoli\xc4\x8dno \xc5\xbear\xc4\x8denje vse bolj neovirano prodira na Zemljo in v dolo\xc4\x8denih obmo\xc4\x8djih \xc5\xbee ogro\xc5\xbea \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nPrevozi nevarnih snovi\n_START_PARAGRAPH_\nPreva\xc5\xbeanje nevarnih snovi je zakonsko urejeno; to pomeni, da obstajajo posebni nacionalni in mednarodni predpisi, s katerimi se dolo\xc4\x8dajo pogoji in na\xc4\x8dini tovrstnega prevoza. Na varnost prevoza vplivajo: stopnja nevarnosti, ki jo predstavlja sama nevarna snov, konstrukcijske karakteristike prevoznega sredstva in stanje, v katerem se to sredstvo nahaja ter postopki pri nakladanju, razkladanju in prevozu blaga.\n_START_SECTION_\nZra\xc4\x8dni prevoz\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodno zdru\xc5\xbeenje za zra\xc4\x8dni transport IATA je izdalo priro\xc4\x8dnik Pravila za nevarno blago.'