b'\n_START_ARTICLE_\nMnogo\xc4\x8dasovne razse\xc5\xbenosti\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo\xc4\x8dasovne razse\xc5\xbenosti raz\xc5\xa1irjajo pojem enorazse\xc5\xbenega \xc4\x8dasa na ve\xc4\x8d razse\xc5\xbenosti. Mo\xc5\xbenost obstoja ve\xc4\x8d \xc4\x8dasovnih razse\xc5\xbenosti so nekajkrat raziskovali v fiziki in filozofiji.\n_START_SECTION_\nFizika\n_START_PARAGRAPH_\nEinsteinova posebna teorija relativnosti opisuje prostor-\xc4\x8das kot mnogoterost, katere metri\xc4\x8dni tenzor ima negativno lastno vrednost. To odgovarja predstavi o \xc4\x8dasovni smeri. Metrika z ve\xc4\x8d negativnimi lastnimi metrikami bi ustrezno vsebovala ve\xc4\x8d \xc4\x8dasovnih smeri, oziroma mnogo\xc4\x8dasovnih razse\xc5\xbenosti. Ni pa to\xc4\x8dnega dogovora o tem kak\xc5\xa1na povezava obstaja med temi dodatnimi\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dasi\xc2\xab\xc2\xa0in \xc4\x8dasom, ki se ga obi\xc4\x8dajno razume._NEWLINE_Ne glede na to so v fiziki razvijali teorije z ve\xc4\x8d kot eno \xc4\x8dasovno razse\xc5\xbenostjo, ali kot resen opis stvarnosti, ali pa le kot nenavadno mo\xc5\xbenost. Barsovo delo o\xc2\xa0\xc2\xbbdvo\xc4\x8dasovni fiziki\xc2\xab, na katero je vplivala simetrija SO(10,2) raz\xc5\xa1irjene supersimetri\xc4\x8dne zgradbe M-teorije, je nedaven in sistemati\xc4\x8den pristop h konceptu. Sorodna je F-teorija, veja teorije strun, ki jo je razvil Vafa, vendar ni\xc2\xa0\xc2\xbbdvo\xc4\x8dasovna\xc2\xab\xc2\xa0fizikalna teorija, saj je njena metri\xc4\x8dna signatura (11,1)._NEWLINE_Bars je izena\xc4\x8dil pojem gibalne koli\xc4\x8dine in lege. Ker je gibalna koli\xc4\x8dina odvisna od hitrosti, torej tudi od \xc4\x8dasa (kot odvod poti po \xc4\x8dasu), se v klasi\xc4\x8dni mehaniki na\xc4\x8deloma razlikuje od lege. V klasi\xc4\x8dni mehaniki je bilo stanje gibajo\xc4\x8dega se telesa popolnoma opisano z njegovo gibalno koli\xc4\x8dino in njegovo lego. V kvantni mehaniki se zaradi na\xc4\x8dela nedolo\xc4\x8denosti lahko za delec to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8di le ena od teh dveh koli\xc4\x8din, obe hkrati pa ne. Bars domneva, da se ju v dolo\xc4\x8denem trenutku pravzaprav niti ne da razlikovati. Povezani sta le z matemati\xc4\x8dno simetrijo. \xc4\x8ce pa se zamenja smisel tega para koli\xc4\x8din, se lega razlikuje od gibalne koli\xc4\x8dine, ker ni neposredno vezana s \xc4\x8dasom. \xc4\x8ce tak\xc5\xa1na simetrija obstaja, oziroma, \xc4\x8de se lahko zamenja pomen teh dveh koli\xc4\x8din, je treba vpeljati dodatno \xc4\x8dasovno razse\xc5\xbenost. Dodatna razse\xc5\xbenost pa nujno zahteva tudi dodatno prostorsko razse\xc5\xbenost. Trenutna M-teorija, ki je ena od najresnej\xc5\xa1ih kanditatkinj za poenotenje teorije gravitacije (splo\xc5\xa1ne teorije relativnosti) in kvantne mehanike, ima 11 razse\xc5\xbenosti; 10 prostorskih in eno \xc4\x8dasovno. Simetri\xc4\x8dna dvo\xc4\x8dasovna M-teorija bi pojasnjevala naravo s trinajstimi razse\xc5\xbenostmi, 11-timi prostorskimi in dvema \xc4\x8dasovnima._NEWLINE_Walter Craig in Steven Weinstein sta dokazala obstoj dobro zastavljenega problema za\xc4\x8detne vrednosti za ultrahiperboli\xc4\x8dno ena\xc4\x8dbo (posplo\xc5\xa1itvijo valovne ena\xc4\x8dbe v ve\xc4\x8d kot eni \xc4\x8dasovni razse\xc5\xbenosti). To je pokazalo, da se za\xc4\x8detni podatki na me\xc5\xa1ani (prostorski in \xc4\x8dasovni) hiperploskvi za katere velja posebna nekrajevna vez razvijejo deterministi\xc4\x8dno v preostali \xc4\x8dasovni razse\xc5\xbenosti. George A. J. Sparling je obravnaval dodatne prostorsko\xc4\x8dasovne razse\xc5\xbenosti s pomo\xc4\x8djo spinorjev.'