b'\n_START_ARTICLE_\nFranz Schubert\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je okro\xc5\xbeju Alsergrund na Dunaju, kot dvanajsti otrok v revni u\xc4\x8diteljski dru\xc5\xbeini, v kateri je bila glasba sveta stvar. Prvi u\xc4\x8ditelj glasbe mu je bil o\xc4\x8de in neki predmestni organist. Dru\xc5\xbeina je sestavila tudi lasten godalni kvartet. Franz je igral violo, o\xc4\x8de violon\xc4\x8delo, brata Ferdinand in Ignaz pa violini. Posebno Ferdinand, ki je leta 1816 postal vi\xc5\xa1ji vzgojitelj v siroti\xc5\xa1nici v dunajskem predmestju Alsergrund, je bil dober violinist._NEWLINE_Podobno kot Haydnu sta Franzu zgodaj odkriti talent za glasbo in prijeten glas kot de\xc4\x8dku z enajstimi leti omogo\xc4\x8dila vstop v cesarsko dvorno kapelo in s tem povezano elitno glasbeno in splo\xc5\xa1no izobrazbo. V glasbi ga je v teh letih pou\xc4\x8deval Antonio Salieri. Od leta 1811 je nato \xc5\xa1tudiral teorijo in kompozicijo in napisal prvi samospev Agarina to\xc5\xbeba (1811). Sledila so dela komorne glasbe, klavirska  dela za \xc5\xa1tiriro\xc4\x8dno igro in cerkvena . Leta 1813 je moral Schubert, zaradi mutiranja, zapustil pevski zbor in vstopil v kolegij za izobra\xc5\xbeevanje u\xc4\x8diteljev._NEWLINE_Schubert se je temeljito seznanil z deli Bacha, Haydna in Mozarta, prav tako pa je spoznal dela Ludwiga van Beethovna, ki je v letih Schubertovega otro\xc5\xa1tva na Dunaju odprl glasbi nova obzorja. Zgodnja Schubertova dela jasno ka\xc5\xbeejo vplive teh mojstrov, v letih 1815 in 1816 pa je mladi skladatelj te vplive prerasel. _NEWLINE_Leto 1816 velja za Schubertovo krizno leto. V tem letu je napisal Simfonijo \xc5\xa1t. 4 imenovano "Tragi\xc4\x8dna". Eno od njegovih \xc5\xbeivljenjskih razo\xc4\x8daranj je povezano tudi z Ljubljano: njegova pro\xc5\xa1nja za mesto u\xc4\x8ditelja na tukaj\xc5\xa1nji glasbeni \xc5\xa1oli je bila v tem letu gladko zavrnjena. Slavni pesnik Johann Wolfgang von Goethe je ignoriral Schubertove \xc4\x8dudovite uglasbitve njegovih pesmi. _NEWLINE_Skladatelj se je bedno prebijal kot pomo\xc5\xbeni u\xc4\x8ditelj na \xc5\xa1oli svojega strogega o\xc4\x8deta nadu\xc4\x8ditelja. Leta 1816 je zapustil o\xc4\x8detovo hi\xc5\xa1o in se naselil pri prijatelju Franzu von Schoberju. V tej eksistencialni in du\xc5\xa1evni stiski je Schubert pokazal \xc4\x8dude\xc5\xbeno ustvarjalno mo\xc4\x8d. V slabem letu dni je ustvaril preko sto samospevov, oktobra 1816 pa je nastala njegova Simfonija \xc5\xa1t. 5 v b-duru in \xc5\xa1est Sonat za klavir. Leto 1817 je bilo v \xc5\xbeivljenju Schuberta odlo\xc4\x8dilno. Pre\xc5\xbeivljal se je s pomo\xc4\x8djo prijateljev, ki so mu pomagali, da je na njihovih domovih organiziral ve\xc4\x8dere svoje glasbe, t. i. "schubertiade", njegove skladbe za vokalni kvartet pa so ve\xc4\x8dkrat tudi javno izvajali in nekatere so kmalu zaslovele. Zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav je moral ponovno za\xc4\x8deti delati kot pomo\xc5\xbeni u\xc4\x8ditelj na o\xc4\x8detovi \xc5\xa1oli. Julija 1818 je kot glasbeni u\xc4\x8ditelj h\xc4\x8dera grofa Jochanna Karla Esterh\xc3\xa1zyija od\xc5\xa1el v Zseliz na Ogrsko. Tu je vzljubil naravo in se posvetil komponiranju. Vzljubil je tudi grofovo h\xc4\x8di Karolino in napisal najslavnej\xc5\xa1e samospeve: Samota (Einsamkeit), Cvetli\xc4\x8dno pismo (Der Blumenbrief), Ve\xc4\x8derno ljubezen (Abendlied) in druge. Pre\xc5\xbeivljal je nemirno obdobje._NEWLINE_14. junija 1820 so v dunajskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du K\xc3\xa4rntnertheater predvajali Dvoj\xc4\x8dka (Zwillingbr\xc3\xbcder), nekoliko kasneje pa v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du An der Wien \xc5\xa1e \xc4\x8carobno harfo (Die Zauberharfe). \xc4\x8ceprav uspeh ni bil dose\xc5\xbeen, je toliko zaslu\xc5\xbeil, da je \xc5\xa1el \xc5\xbeivet na svoje. Leta 1821 je napisal 12 samospevov, dve zborovski skladbi in nekaj plesov. Preselil se je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Dunaja in pisal samospeve na Goethejeva besedila. Poleg opere Alfonz in Estrella je tedaj napisal tudi slavno Osmo simfonijo imenovano Nedokon\xc4\x8dana. Nosi datum 30. oktober 1822. Zakaj je ni dokon\xc4\x8dal, ni znano._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu je zbolel za hudo spolno boleznijo in njegovo ustvarjanje se upo\xc4\x8dasnilo. Leta 1821 in 1822 so zalo\xc5\xbeniki kon\xc4\x8dno za\xc4\x8deli intenzivneje objavljati njegova dela in Schubert je lahko spodobno \xc5\xbeivel. Ker se je rad zabaval v dru\xc5\xbebi prijateljev, je zapravljal sproti vse kar je zaslu\xc5\xbeil. Leta 1823 je bil \xc5\xbee hudo bolan. V tem \xc4\x8dasu je napisal ganljive samospeve, dramske skladbe in veli\xc4\x8dastno Sonato za klavir v a-molu. Na okrevanje je odpotoval v Steyr k prijatelju Voglu. Poleti 1824 je spet pou\xc4\x8deval pri Esterh\xc3\xa1zyjevih. Tukaj je \xc5\xbeivel sre\xc4\x8dno in potoval po \xc5\xa0tajerski in v Gradec ali Salzburg. Bil je tudi na Haydnovem grobu v \xc5\xbdeleznem. Konec oktobra 1828 Schubert ni ve\xc4\x8d mogel ustvarjati, saj je bil preve\xc4\x8d bolan. 19. novembra je umrl._NEWLINE_Schubert je uglasil tudi pesem slovenskega duhovnika, pisatelja in pesnika Urbana Jarnika, z naslovom Zvezdje, sicer v nem\xc5\xa1kem prevodu Johanna Georga Fellingera. Samospev nosi danes oznako D 307.\n_START_SECTION_\nSchubert po smrti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele po Schubertovi smrti so za\xc4\x8deli bolj objavljati skladbe, ki jih je napisal. Leta 1839 je Schumann na\xc5\xa1el veliko rokopisov pri Schubertovem bratu, leta 1865 so na\xc5\xa1li Nedokon\xc4\x8dano simfonijo._NEWLINE_Leta 1897 ob 100-letnici Schubertovega rojstva je bila organizirana mno\xc5\xbeica festivalov in prireditev posve\xc4\x8denih njegovi glasbi. Ob 100-letnici smrti leta 1928 je potekal v Evropi in Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike Schubertov teden. Ob 150. obletnica njegove smrti je Avstrija leta 1978 izdala izdala srebrnik za 50 Schillingov. Leta 1951 je muzikolog Otto Erich Deutsch objavil "tematski katalog" Schubertovih del, kjer so navedene njegove skladbe numeri\xc4\x8dno in z datumom nastanka.'