b"\n_START_ARTICLE_\nGeografija Francije\n_START_PARAGRAPH_\nCelinska Francija le\xc5\xbei v zahodni Evropi ob Atlantskem oceanu (Biskajski zaliv). Na severozahodu jo obliva Rokavski preliv, ki jo lo\xc4\x8duje od Velike Britanije, na severovzhodu meji na Belgijo, Luksemburg in Nem\xc4\x8dijo, vzhodno od nje le\xc5\xbei \xc5\xa0vica, jugovzhodno Italija, na jugu jo omejuje Ligursko morje z Lionskim zalivom, na kopnu pa meji na \xc5\xa0panijo in Andoro ter Monako. K celinski Franciji se pri\xc5\xa1teva tudi otok Korzika, ki le\xc5\xbei v Sredozemskem morju. Njena groba oblika \xc5\xa1estkotnika ji je posodila priljubljen vzdevek l'hexagone._NEWLINE_Francija pa ima tudi ozemlje v Ju\xc5\xbeni Ameriki, v Karibih in Indijskem oceanu, kot tudi \xc5\xa1tevilne teritorije z razli\xc4\x8dnimi statusi.\n_START_SECTION_\nMeja\n_START_PARAGRAPH_\nKopenske meje:_NEWLINE_skupaj: 2,889 km;_NEWLINE_meja z dr\xc5\xbeavami:Andora 56.6 km, Belgija 620 km, Italija 488 km, Luksemburg 73 km, Monako 4.4 km, Nem\xc4\x8dija 451 km, \xc5\xa0panija 623 km, \xc5\xa0vica 573 km;_NEWLINE_obala: 3,427 km;_NEWLINE_morske zahteve:_NEWLINE_bli\xc5\xbenji pas: 44 km;_NEWLINE_celinski pas: globina 200 m ali do globine izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja;_NEWLINE_izklju\xc4\x8dni ekonomski pas: 370 km, se ne nana\xc5\xa1a\xc5\xa1a na Sredozemlje;_NEWLINE_teritorialno morje: 22 km;\n_START_SECTION_\nNotranja razdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nCelinska Francija je razdeljena na 22 regij; med te se \xc5\xa1teje tudi Korzika, \xc4\x8deprav ima slednja dejansko status ozemeljske skupnosti; ki so nadalje razdeljene na 101departma. Ti so razdeljeni na 341 okro\xc5\xbeij, ki so ponovno razdeljeni na 4051 kantonov, ti pa so na koncu razdeljeni na 36.697 ob\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nFrancija le\xc5\xbei skoraj popolnoma v zmernem podnebnem pasu, le jugovzhod je \xc5\xbee podvr\xc5\xbeen vplivu Sredozemlja. Medtem ko tam vladajo mile de\xc5\xbeevne zime in su\xc5\xa1na vro\xc4\x8da poletja, je podnebje v ve\xc4\x8djem delu Francije odvisno od lege in reliefa. Gledano skupaj je francosko podnebje skoraj povsod relativno milo. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura se giblje med 10\xc2\xa0\xc2\xb0C (sever, Lorena, Jura, v Alpah tudi manj) in 16\xc2\xa0\xc2\xb0C (sredozemska obala, na Korziki tudi ve\xc4\x8d). Padavine v Pari\xc5\xa1ki kotlini in delu sredozemske obale ne dose\xc5\xbeejo 600 mm, najbolj suh kraj je Colmar v Alzaciji. Druga\xc4\x8de se vrednosti v ve\xc4\x8djem delu gibljejo med 700 in 1000 mm. Na zahodni strani gora so te vrednosti bistveno vi\xc5\xa1je (nad 1500 mm v Alpah, Sevenih, Jurskemu pogorju, Vogezih). Te padavine se lahko zelo razli\xc4\x8dno porazdelijo. Pod 60 de\xc5\xbeevnih dni v delti Rone je v ob\xc4\x8dutnem nasprotju z nad 200 de\xc5\xbeevnimi dnevi v departmaju Orne (Normandija). Obdobje najve\xc4\x8d son\xc4\x8dnih dni si lasti podnebni pas sredozemskega prostora, sledi pa mu atlantska obala. Najmanj son\xc4\x8dnih ur dobiva \xc5\xa1irok pas od Bretanje do severovzhodnih Vogezov, vklju\xc4\x8dno s Parizom.\n_START_SECTION_\nNaravni viri\n_START_PARAGRAPH_\nPremog, \xc5\xbeelezova ruda, boksit, cink, uran, antimon, arzen, kalijev klorid, glinenec, fluorit, sadra, les, ribe, zlato.\n_START_SECTION_\nNaravne nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPoplave, plazovi, zimska neurja, su\xc5\xa1a, gozdni po\xc5\xbeari na jugu blizu Sredozemlja.\n_START_SECTION_\nFlora in favna\n_START_PARAGRAPH_\nOdprte travnate pokrajine v pleistocenski ledeni dobi, je postopoma zamenjal gozd, ko so se umaknili ledeniki okoli 10.000 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Umik pragozdov se je za\xc4\x8del v \xc4\x8dasu neolitika, vendar so bili \xc5\xa1e vedno precej obse\xc5\xbeni, dokler se glavni umik ni za\xc4\x8del v srednjem veku._NEWLINE_Do 15. stoletja je bila Francija \xc5\xbee v veliki meri ogoljena, brez svojih gozdov in bila prisiljena uva\xc5\xbeati les iz Skandinavije in svojih severnoameri\xc5\xa1kih kolonij. Preostala pomembna gozdnata obmo\xc4\x8dja so v regiji Gaskonja in na severu na obmo\xc4\x8dju Alzacije, Ardeni. Ardenski gozd je bil v obeh svetovnih vojnah prizori\xc5\xa1\xc4\x8de obse\xc5\xbenih po\xc5\xbearov._NEWLINE_V prazgodovini so v Franciji \xc5\xbeivele velike plenilske \xc5\xbeivali, kot so volkovi in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8brjavi medved, kot tudi rastlinojede \xc5\xbeivali, kot je los. Ve\xc4\x8dje \xc5\xbeivali so izginile povsod, razen v Pirenejih, kjer medvedi \xc5\xbeivijo kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditena vrsta. Manj\xc5\xa1e \xc5\xbeivali so kune, divji pra\xc5\xa1i\xc4\x8di, lisice, podlasice, netopirji, glodavci, zajci in razli\xc4\x8dne ptice._NEWLINE_Zgornji osrednji del predstavlja Pari\xc5\xa1ko kotlino, ki je sestavljena iz ve\xc4\x8d plasti sedimentnih kamnin. Tla so plodna, kar je dobro za kmetovanje. Za normandijsko obalo so zna\xc4\x8dilni visoki, apnen\xc4\x8dasti klifi, medtem ko je bretanjska obala zelo raz\xc4\x8dlenjena, kjer so globoke doline utonile v morju. Biskajsko obalo na jugozahodu zaznamujejo ravne, pe\xc5\xa1\xc4\x8dene pla\xc5\xbee."