b'\n_START_ARTICLE_\nKa\xc4\x8dji ugriz\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nV mnogih predelih sveta (predvsem pri dr\xc5\xbeavah v razvoju) prijava ka\xc4\x8djega ugriza javnozdravstvenemu zavodu ni obvezna. Poleg tega nekateri \xc5\xa1tejejo vse ugrize, drugi samo ugrize z o\xc4\x8ditno zastrupitvijo, zato to\xc4\x8dnih epidemiolo\xc5\xa1kih podatkov za ves svet ni. Ocenjujejo, da se letno zgodi ve\xc4\x8d milijonov ka\xc4\x8djih ugrizov, (pribli\xc5\xbeno od 3 do 5 milijonov), od tega je polovica strupenih. Umre ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d ljudi (od 90.000 do 150.000). Med \xc5\xbertvami prevladujejo otroci in starej\xc5\xa1i._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina ugrizov in smrti se zgodi predvsem na pode\xc5\xbeelju v tropskih obmo\xc4\x8djih v ju\xc5\xbeni Aziji, jugovzhodni Aziji in podsaharski Afriki. Med dr\xc5\xbeavami je najbolj prizadeta Indija, v kateri letno umre 10.000\xe2\x80\x9315.000 ljudi. Ugrizi so pogosti poleti, ko so ka\xc4\x8de najbolj aktivne in ljudje veliko \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivijo na prostem. V razvitih dr\xc5\xbeavah med zastrupljenci prevladujejo najstniki in mlaj\xc5\xa1i odrasli, pogosto pod vplivom alkohola (v ZDA je takih zastrupljencev ve\xc4\x8d kot 40\xc2\xa0%), ki se posku\xc5\xa1ajo igrati s ka\xc4\x8do ali jo ujeti. Ugrizi uvo\xc5\xbeenih eksoti\xc4\x8dnih vrst ka\xc4\x8d so pogosti pri zaposlenih v \xc5\xbeivalskih vrtovih in pri amaterskih herpetologih. Ve\xc4\x8d kot 95\xc2\xa0% ugrizov se nahaja na udih._NEWLINE_Vzroka visoke umrljivosti in poznih posledic v dr\xc5\xbeavah v razvoju sta predvsem pomanjkljiva zdravstvena oskrba in infrastruktura ter pomanjkanje protistrupa. Razpolo\xc5\xbeljiv protistrup je velikokrat slabo izdelan in zato neu\xc4\x8dinkovit. V razvitih dr\xc5\xbeavah je situacija druga\xc4\x8dna, saj je npr. v Evropi tveganje za ugriz majhno, zdravstvena oskrba bolj\xc5\xa1a in razpolo\xc5\xbeljivost protistrupa ve\xc4\x8dja. V ZDA umre manj kot 1\xc2\xa0% zastrupljencev, ki prejmejo protistrup.\n_START_SECTION_\nMehanizem zastrupitve\n_START_PARAGRAPH_\nKa\xc4\x8dji strup je zapletena me\xc5\xa1anica ve\xc4\x8d deset razli\xc4\x8dnih sestavin, ki delujejo tako, da onesposobijo, ubijejo in delno prebavijo plen. Med ostalim ga sestavljajo encimi (npr. proteoliti\xc4\x8dni encimi, hialuronidaza, fosfodiesteraze, hidrolaze in oksidaze), nizkomolekularni polipeptidi, glikoproteini, kovinski ioni, metaloproteini, aminokisline, ogljikovi hidrati in beljakovine s specifi\xc4\x8dno toksi\xc4\x8dno aktivnostjo (npr. fosfolipaza A\xe2\x82\x82 z nevrotoksi\xc4\x8dnim u\xc4\x8dinkom) idr. V \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki \xc5\xbertvi strup povzro\xc4\x8di lokalni citotoksi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek zaradi prebavnih encimov kot tudi hemotoksi\xc4\x8dni, nevrotoksi\xc4\x8dni, kardiotoksi\xc4\x8dni in/ali nefrotoksi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek._NEWLINE_Okoli ugriza se strup hitro raz\xc5\xa1iri do limfnih \xc5\xbeil in preko njih do krvnega obtoka. Strup s svojim encimskim delovanjem povzro\xc4\x8di lokalno okvaro podko\xc5\xbeja, mi\xc5\xa1ic in kapilar, zaradi \xc4\x8desar pri\xc4\x8dnejo iz \xc5\xbeil izstopati plazma in krvne celice. Temu sledi nastanek otekline in podplutbe. Zaradi \xc5\xa1irjenja po limfnem sistemu pride do vnetja \xc5\xbeil in bezgavk (limfangiitis in limfadenitis). Sistemski u\xc4\x8dinki so kombinacija delovanja encimov (npr. motnje strjevanja krvi oziroma koagulacije), spro\xc5\xa1\xc4\x8danja endogenih snovi, kot so histamin, bradikinin, prostaglandini in serotonin (padec krvnega tlaka oziroma hipotenzija, prebavni zapleti in preob\xc4\x8dutljivoste reakcije) ter delovanja beljakovin s specifi\xc4\x8dnim toksi\xc4\x8dnim u\xc4\x8dinkom na kri, \xc5\xbeiv\xc4\x8devje, srce in ledvice. Do po\xc5\xa1kodbe ledvic lahko pride tudi posredno zaradi hipotenzije, motenj strjevanja krvi in mioglobinurije (prisotnost mioglobina v urinu). Ve\xc4\x8dsistemsko delovanje je zna\xc4\x8dilno npr. za jami\xc4\x8darke, kar pomeni, da je napa\xc4\x8dno poimenovati ka\xc4\x8dji strup kot\xc2\xa0\xc2\xbbnevrotoksin\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbkardiotoksin\xc2\xab\xc2\xa0ipd. Celokupni u\xc4\x8dinek na \xc5\xbertev je torej odvisen od relativnega dele\xc5\xbea dolo\xc4\x8denih sestavin v strupu, kar je odvisno od vrste ka\xc4\x8de in njene starosti ter od krajevnih in sezonskih razlik.\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dni znaki in simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbea klini\xc4\x8dne slike je odvisna od mnogih dejavnikov. Na eni strani so vrsta in velikost ka\xc4\x8de, \xc4\x8das, ki je pretekel od ugriza in zna\xc4\x8dilnosti ugriza, tj. mesta (ve\xc4\x8dja nevarnost je ugriz v predel glave in vratu), koli\xc4\x8dine vbrizganega strupa in globine ter \xc5\xa1tevila ugrizov. Na drugi strani je bolnik \xe2\x80\x93 njegova starost in telesna masa in morebitna pridru\xc5\xbeena bolezenska stanja. Posledice ugriza so pri manj\xc5\xa1ih otrocih bolj dramati\xc4\x8dne. \xc4\x8cas do nastopa znakov in simptomov je pri razli\xc4\x8dnih vrstah ka\xc4\x8d razli\xc4\x8den: pri kobrah lahko nastopijo \xc5\xbee po 5 minutah, pri krajtih (Bungarus) lahko \xc5\xa1ele po 10 urah. Najpogostej\xc5\xa1i simptom vseh ugrizov ka\xc4\x8d so neobvladljiv strah oziroma panika in \xc4\x8dustvena nestabilnost, kar zaradi spro\xc5\xbeenja avtonomnega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja povzro\xc4\x8di slabost, bruhanje, drisko (diarejo), vrtoglavico, omedlevico, pospe\xc5\xa1en sr\xc4\x8dni utrip (tahikardijo) ter hladno in potno ko\xc5\xbeo.\n_START_SECTION_\nLokalni u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nPri ve\xc4\x8dini ugrizov ka\xc4\x8d, ne glede na to, ali gre za strupeno ali za nestrupeno vrsto, se pojavi lokalni u\xc4\x8dinek. Pri ve\xc4\x8dini primerov (tj. nad 90\xc2\xa0%) se pojavita bla\xc5\xbeja bole\xc4\x8dina in rde\xc4\x8dina, \xc4\x8deprav je to odvisno od mesta ugriza. Sled ugriza predstavljata dve ranici, med sabo oddaljeni okoli pol centimetra, ki krvavita le malo ali ni\xc4\x8d. Ranic je lahko ve\xc4\x8d v primeru ve\xc4\x8dkratnega ugriza. Po spodletelem ugrizu je lahko le ena ranica ali samo praska._NEWLINE_Ugrizi gadov in nekaterih kober so zelo bole\xc4\x8di in lahko mo\xc4\x8dno ote\xc4\x8dejo \xc5\xbee po petih minutah, ob ugrizu se lahko pojavijo vodeni mehurji. Oteklina (edem) se hitro \xc5\xa1iri in lahko v huj\xc5\xa1ih primerih zajame celoten ud, pri majhnih otrocih pa celotno telo. Oteklini se praviloma pridru\xc5\xbei \xc5\xa1e obse\xc5\xbena podplutba. Bole\xc4\x8dina se stopnjuje ob premikanju uda in \xc5\xa1irjenju otekline. Posebno nevaren je ugriz v predel vratu in glave, saj lahko oteklina povzro\xc4\x8di zaporo dihalne poti. Zaradi \xc5\xa1irjenja strupa po mezgovnih (limfnih) \xc5\xbeilah pride do njihovega vnetja (limfangiitis) ter do vnetja podro\xc4\x8dnih bezgavk (limfadenitis), ki se ka\xc5\xbee z njihovo bole\xc4\x8dino in oteklostjo. Lokalni u\xc4\x8dinki pri strupenih go\xc5\xbeih velikokrat niso izraziti in velikokrat ne povzro\xc4\x8dijo bole\xc4\x8dine, kar velja tudi za nekatere klopota\xc4\x8de._NEWLINE_Suhi ugrizi in ugrizi, ki jih povzro\xc4\x8dijo nestrupene ka\xc4\x8de, lahko navkljub popolni odsotnosti lokalnih (razen sledi ugriza) in sistemskih u\xc4\x8dinkov povzro\xc4\x8dijo resno po\xc5\xa1kodbo, predvsem zaradi oku\xc5\xbebe z bakterijami (npr. Clostridium tetani), ki se prenesejo preko ka\xc4\x8dje sline in zob. Suhi ugrizi so pri strupenja\xc4\x8dah dokaj pogosti, saj predstavljajo pri jami\xc4\x8darkah okoli 25\xc2\xa0% vseh ugrizov, pri kobrah okoli 45\xc2\xa0% in pri morskih ka\xc4\x8dah 75\xc2\xa0%. V splo\xc5\xa1nem se ocenjuje, da je tak\xc5\xa1nih ugrizov 10\xe2\x80\x9350\xc2\xa0%. Suhi ugriz lahko potrdimo, ko je preteklo 8\xe2\x80\x9312 ur, ne da bi se pokazal kakr\xc5\xa1enkoli znaki ali simptom.\n_START_SECTION_\nSistemski u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nPri ugrizih gadov se sistemski u\xc4\x8dinki velikokrat poka\xc5\xbeejo v obliki prizadetosti prebavnega trakta, torej kot slabost, bruhanje, driska in bole\xc4\x8dine v trebuhu. Prizadetost obto\xc4\x8dil se predvsem ka\xc5\xbee s padcem krvnega tlaka (hipotenzijo) in posledi\xc4\x8dnim \xc5\xa1okom, v\xc4\x8dasih celo z motnjami prevajanja impulzov med preddvori in prekati na srcu (atrioventrikularni blok) in akutnim miokardnim infarktom. Prizadetost \xc5\xbeiv\xc4\x8devja se ka\xc5\xbee kot zaspanost, vrtoglavica, nezavest, kr\xc4\x8di in prizadetost mo\xc5\xbeganskih \xc5\xbeivcev. Pri dihalih se pojavi predvsem zo\xc5\xbeenje in/ali zapora dihalne poti. Zaradi razkroja skeletnih mi\xc5\xa1ic (rabdomiolize) in \xc5\xa1oka lahko pride do akutne ledvi\xc4\x8dne odpovedi. Poleg tega se lahko pojavijo vro\xc4\x8dina, prekomerno znojenje, krvavitve (npr. iz o\xc4\x8di in u\xc5\xa1es) in kovinski okus, predvsem pri klopota\xc4\x8dah._NEWLINE_Ugrizi strupenih go\xc5\xbeev se lahko podobno ka\xc5\xbeejo s prizadetostjo obto\xc4\x8dil, dihal in ledvic, vendar so v ospredju predvsem u\xc4\x8dinki na \xc5\xbeiv\xc4\x8devje, ki se ka\xc5\xbeejo kot tresenje (tremor), kr\xc4\x8di, prizadetost mo\xc5\xbeganskih \xc5\xbeivcev (zamegljenost vida, dvojni vid oziroma diplopija, dizartrija, ote\xc5\xbeeno po\xc5\xbeiranje oziroma disfagija), ohlapna ohromitev celotnega telesa, ob\xc4\x8dutki zbadanja, mravljin\xc4\x8denja in \xc5\xbearenja (parestezije), ob\xc4\x8dutek ote\xc5\xbeenega dihanja oziroma dispneja, motnje zavesti in aktivacija parasimpatika (slinjenje, izlo\xc4\x8danje sluzi v dihalih, slabost, bruhanje). Smrt velikokrat nastopi zaradi ohromitve (paralize) dihalnih mi\xc5\xa1ic in posledi\xc4\x8dne zadu\xc5\xa1itve.\n_START_SECTION_\nPreiskave\n_START_PARAGRAPH_\nMed jemanjem anamneze in fizikalnim pregledom je treba ves \xc4\x8das nadzorovati vitalne znake (dihanje, sr\xc4\x8dni utrip in krvni tlak). Za objektivno oceno napredovanja lokalnega u\xc4\x8dinka zastrupitve je priporo\xc4\x8dljivo meriti obseg prizadetega uda vsakih 15 minut, dokler otekanje ne preneha. Elektrokardiogram (EKG) lahko poka\xc5\xbee spremembe vala T, spojnice ST, atrijsko fibrilacijo in upo\xc4\x8dasnitev ali pospe\xc5\xa1itev sr\xc4\x8dnega utripa (bradi- oziroma tahikardija)._NEWLINE_Laboratorijske preiskave pomagajo pri oceni te\xc5\xbee zastrupitve. Mednje spadajo hemogram, merjenje elektrolitov v serumu (pogosta je hiperkaliemija), kreatinin-kinaze in troponina, testi strjevanja krvi, analiza urina (zaradi morebitne prisotnosti krvi in beljakovin, tj. hemat- in proteinurije) ter plinska analiza arterijske krvi. Laboratorijski izvidi najve\xc4\x8dkrat poka\xc5\xbeejo povi\xc5\xa1ano \xc5\xa1tevilo levkocitov (levkocitoza), zni\xc5\xbeano \xc5\xa1tevilo trombocitov (trombocitopenija) in presnovno acidozo.\n_START_SECTION_\nProtistrup\n_START_PARAGRAPH_\nProtistrup oziroma antivenin, ki ga vedno apliciramo intravensko, predstavlja bistvo zdravljenja huj\xc5\xa1e zastrupitve. Hitro in u\xc4\x8dinkovito pomaga razre\xc5\xa1iti klini\xc4\x8dno sliko, prepre\xc4\x8di nadaljnje zaplete in skraj\xc5\xa1a \xc4\x8das zdravljenja v bolni\xc5\xa1nici. Bistvo delovanja protistrupa je vezava protiteles (tj. imunoglobulinov) oziroma njihovih delov na sestavine strupa. Tako jih onesposobi, preden lahko u\xc4\x8dinkujejo na tar\xc4\x8dno tkivo. Ne more odpraviti \xc5\xbee nastalih po\xc5\xa1kodb, kot sta ledvi\xc4\x8dna odpoved ali odmrtje tkiva, ki zahtevajo druga\xc4\x8dno zdravljenje. Protistrup je lahko monovalenten ali polivalenten. Monovalenten u\xc4\x8dinkuje proti strupu dolo\xc4\x8dene vrste ka\xc4\x8de. Polivalenten u\xc4\x8dinkuje na strup ve\xc4\x8d vrst ka\xc4\x8d na nekem obmo\xc4\x8dju. Delovati mora torej proti dolo\xc4\x8deni vrsti ali skupini ka\xc4\x8d, saj je v nasprotnem primeru neu\xc4\x8dinkovit, poleg tega pa lahko povzro\xc4\x8di nepotrebne zaplete._NEWLINE_Indikacijo za uporabo protistrupa predstavljajo hudi lokalni znaki, kot je napredovanje otekline preko sklepa ali zajetje polovice prizadetega uda, in izraziti sistemski znaki, predvsem hipotenzija in hemodinamski \xc5\xa1ok, oteklina sluznic dihal, zaradi katere grozi zaprtje dihalne poti ter motnje zavesti in ostali nevrolo\xc5\xa1ki znaki. Pomo\xc4\x8d pri odlo\xc4\x8ditvi lahko predstavljajo spremembe v EKG-ju ter laboratorijski kazalci, predvsem levkocitoza, presnovna acidoza, hemoliza in motnje strjevanja krvi. Za uporabo se hitreje odlo\xc4\x8dimo pri otrocih in nose\xc4\x8dnicah, ki predstavljajo najbolj ogro\xc5\xbeeni skupini._NEWLINE_Kvaliteta protistrupov se po svetu zelo razlikuje in ponekod se takoj\xc5\xa1nja preob\xc4\x8dutljivostna reakcija (anafilaksija) pojavi v ve\xc4\x8d kot polovici primerov, zato ponekod priporo\xc4\x8dajo preventivno aplikacijo antihistaminikov (npr. difenhidramin ali cimetidin) ter adrenalina pred protistrupom. Glede tega so potrebne nadaljnje raziskave. \xc4\x8ce se reakcija pojavi, je treba za\xc4\x8dasno ustaviti infuzijo protistrupa, aplicirati antihistaminike, glukokortikoide (intravensko) in adrenalin (intramuskularno).\n_START_SECTION_\nOstali ukrepi\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg protistrupa je bistveno tudi simptomatsko in podporno zdravljenje, ki je usmerjeno v laj\xc5\xa1anje simptomov in zagotavljanje \xc5\xbeivljenjskih funkcij. Za odpravo bole\xc4\x8dine uporabljamo analgetike, med katerimi se izogibamo tistim, ki vplivajo na strjevanje krvi (npr. aspirin). Pri hipotenziji dajemo infuzijo teko\xc4\x8din in v huj\xc5\xa1ih primerih ukrepamo z zdravili za vzdr\xc5\xbeevanje krvnega tlaka kot so dobutamin, noradrenalin in dopamin. Pri zapori dihalne poti dajemo kortikosteroide, antihistaminike in adrenalin. K odpravi nevrolo\xc5\xa1kih znakov lahko pripomorejo inhibitorji acetilholin-esteraze, kot sta edrofonij in neostigmin. Krvne pripravke se redkokdaj uporabi, npr. pri bolnikih, ki imajo nevarno nizko \xc5\xa1tevilo trombocitov. Akutna ledvi\xc4\x8dna odpoved zahteva obravnavo nefrologa in po potrebi dializno zdravljenje. Normalno delovanje ledvic se pogosto povrne. Mnogokrat je potrebna presaditev (transplantacija) ledvic zaradi nepopravljive obojestranske okvare._NEWLINE_Pri sprejetju v bolni\xc5\xa1nico je treba preveriti status cepljenja proti tetanusu. V dnevih po ugrizu in po stabilizaciji strjevanja krvi je treba rano o\xc4\x8distiti odmrlega tkiva. Na nekaterih obmo\xc4\x8djih se uvede tudi preventivno antibioti\xc4\x8dno zdravljenje zaradi nevarnosti naknadne bakterijske oku\xc5\xbebe. Za zmanj\xc5\xa1anje otekline se lahko da manitol. Utesnitveni sindrom se zelo redko pojavi, \xc5\xa1e redkeje je potreben kirur\xc5\xa1ki poseg, pri katerem se prere\xc5\xbee ovojnice mi\xc5\xa1ic (fasciotomija), s \xc4\x8dimer se sprosti tlak v mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih lo\xc5\xbeah in povrne normalen krvni obtok.\n_START_SECTION_\nOdpust in okrevanje\n_START_PARAGRAPH_\nVsakega zastrupljenca je treba zadr\xc5\xbeati najmanj 24 ur na opazovanju (razen v primeru suhega ugriza), saj se sistemski u\xc4\x8dinki lahko pojavijo \xc5\xa1ele ve\xc4\x8d ur po ugrizu, kar \xc5\xa1e posebej velja za ugrize mnogih strupenih go\xc5\xbeev, kot so koralne in morske ka\xc4\x8de._NEWLINE_Po odpustu se lahko pojavijo naknadna bakterijska oku\xc5\xbeba, s protistrupom povezana serumska bolezen in pri ugrizu Russelovega gada (D. russelii) odpoved delovanja hipofize, na kar je treba okrevanca opozoriti. V huj\xc5\xa1ih primerih je treba s fizioterapijo pri\xc4\x8deti zgodaj, da si okrevanec povrne delovno zmo\xc5\xbenost. Incidenca dolgoro\xc4\x8dnih posledic, kot sta zmanj\xc5\xa1an obseg gibanja in motnje ob\xc4\x8dutkov, je verjetno velika, po nekaterih ocenah celo ve\xc4\x8dja od 30\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nPreventiva\n_START_PARAGRAPH_\nPove\xc4\x8dini ka\xc4\x8de niso agresivne in ne bodo napadle, dokler se ne bodo po\xc4\x8dutile izzvane. Veliko napadov se namre\xc4\x8d zgodi, ko ho\xc4\x8dejo ljudje prijeti ka\xc4\x8do v roke ali jo ubiti. Ka\xc4\x8de so najbolj aktivne v mesecih od marca do oktobra, kar sovpada s pove\xc4\x8dano aktivnostjo ljudi v naravi (rekreacija, kmetijska opravila itn.)._NEWLINE_Priporo\xc4\x8dljivo se je seznaniti z vrstami strupenja\xc4\x8d, ki prebivajo v okolju bivali\xc5\xa1\xc4\x8da. Tako se lahko izogibamo znanih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d kot so visoka trava, skalnata pobo\xc4\x8dja, mo\xc4\x8dvirja in padla debla. Poleg tega la\xc5\xbeje prepoznamo vrsto ka\xc4\x8de, kar omogo\xc4\x8da u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e zdravljenje. Pri hoji skozi visoko travo lahko morebitno ka\xc4\x8do od\xc5\xbeenemo z dolgo palico, dobro je nositi dolge hla\xc4\x8de in gumijaste \xc5\xa1kornje. Pono\xc4\x8di je dobro imeti \xc5\xbeepno svetilko, da si osvetlimo pot._NEWLINE_V okolici hi\xc5\xa1e je treba odstraniti podrast, igra\xc4\x8de in orodja, ki so lahko dobra skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da ka\xc4\x8d. Odstraniti je treba gnilo sadje, ostanke hrane na tleh ipd., kar privablja glodavce in ostale majhne \xc5\xbeivali, s tem pa tudi ka\xc4\x8de, ki so njihovi plenilci._NEWLINE_Nekatere ka\xc4\x8de se lahko pretvarjajo, da so mrtve, pri \xc4\x8demer se obrnejo na hrbet in izplazijo jezik, kar lahko zavede tudi \xc4\x8dloveka, ki jo prime v roke iz radovednosti. Prav tako je nevarno prijemati o\xc4\x8ditno mrtvo ka\xc4\x8do, ko je glava odsekana od preostalega telesa, saj lahko glava \xc5\xa1e vedno refleksno reagira in ugrizne \xc4\x8dloveka. Mrtva ka\xc4\x8da ne more uravnavati iztisnjene koli\xc4\x8dine strupa, zato so posledice lahko toliko huj\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nKulturni pomen strupenja\xc4\x8d in zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKa\xc4\x8de zavzemajo v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih kulturah posebno mesto. Nekatere zgodnje visoke civilizacije so jih \xc4\x8dastile kot bo\xc5\xbeanstva, v drugih so bile prispodoba zla in prezirane. Predpisano zdravljenje ugrizov ka\xc4\x8d, med ostalim rogatih gadov (Cerastes), je opisano \xc5\xbee v Brooklynskem medicinskem papirusu, ki izhaja iz \xc4\x8dasa 13. dinastije v Starem Egiptu. Stara zaveza opisuje bronasto strupeno ka\xc4\x8do, ovito okoli palice (podobna Eksulapovi palici), ki jo je Mojzes naredil po ukazu Boga zato, da bi pri Izraelcih pozdravil ka\xc4\x8dje ugrize; v obdobju judovskega kralja Ezekija je bila palica znana tudi pod imenom Nehu\xc5\xa1tan._NEWLINE_V srednjeve\xc5\xa1ki Evropi so zapornike, obsojene na smrtno kazen, v\xc4\x8dasih vrgli v jamo, gosto naseljeno s strupenja\xc4\x8dami. Podobne usmrtitve so bile pogoste v ju\xc5\xbenem Hanu v obdobju petih dinastij in desetih kraljestev in v Indiji. V\xc4\x8dasih so bile strupenja\xc4\x8de sredstvo za izvedbo samomora. Najznamenitej\xc5\xa1i primer je samomor egip\xc4\x8danske kraljice Kleopatre VII. (verjetno z egip\xc4\x8dansko kobro, Naja haje), po tem, ko je izvedela za smrt Marka Antonija._NEWLINE_V literaturi je uporaba strupenja\xc4\x8de za prikrit umor omenjena npr. v Doylovi zgodbi The Adventure of the Speckled Band, vendar je v resni\xc4\x8dnosti le malo dokumentiranih primerov tovrstnih umorov. Po nekaterih podatkih naj bi bil Boris III. Bolgarski, zaveznik nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije med drugo svetovno vojno, umorjen s strupom strupenja\xc4\x8de, vendar dokazov za to ni. V medicinski literaturi je omenjen vsaj en primer samomora z ugrizom puhnice (Bitis arietans).\n_START_SECTION_\nUgrizi ka\xc4\x8d v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji \xc5\xbeivijo tri avtohtone strupenja\xc4\x8de iz dru\xc5\xbeine gadov, in sicer modras (Vipera ammodytes), navadni gad (V. berus) ter la\xc5\xa1ki oziroma ril\xc4\x8dasti gad (V. aspis). Z izjemo Prekmurja je modras raz\xc5\xa1irjen po vsej dr\xc5\xbeavi. Prebiva predvsem na suhih in skalnatih povr\xc5\xa1inah, v grmi\xc4\x8devju, travnikih in gozdnih obronkih do nadmorske vi\xc5\xa1ine 2.000\xc2\xa0m ter je dnevno aktivna ka\xc4\x8da. Navadni gad je prav tako dnevno aktiven in se raje zadr\xc5\xbeuje na hladnej\xc5\xa1ih in vla\xc5\xbenih obmo\xc4\x8djih, kot so mo\xc4\x8dvirja, barje, gozdni obronki in jase v alpskem ter dinarskem svetu; v Alpah prebiva tudi nad 2.000\xc2\xa0m vi\xc5\xa1ine. La\xc5\xa1ki gad je v Sloveniji najredkej\xc5\xa1i, saj prebiva le na obmo\xc4\x8dju Breginjskega kota na suhih, toplih in prisojnih obmo\xc4\x8djih. V toplih dnevih je aktiven predvsem v mraku in pono\xc4\x8di, v hladnej\xc5\xa1ih pa podnevi._NEWLINE_Po podatkih Centra za zastrupitve je bilo v letih od 1999 do oktobra 2008 zabele\xc5\xbeenih okoli 40 ugrizov, od tega jih je bilo najve\xc4\x8d pripisano navadnemu gadu. Skoraj 80\xc2\xa0% ugrizov je bilo povzro\xc4\x8denih v osrednji in zahodni Sloveniji. Zadnji smrtni primer zaradi ka\xc4\x8djega ugriza smo v Sloveniji zabele\xc5\xbeili leta 1999._NEWLINE_V spodnji galeriji so prikazane strupenja\xc4\x8de, ki \xc5\xbeivijo v Sloveniji.'