b'\n_START_ARTICLE_\nIndustrijska revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nIndustr\xc3\xadjska revol\xc3\xbacija je prehod iz ro\xc4\x8dne v strojno proizvodnjo, industrializacija pa je proces, ki to izvede v praksi.\n_START_SECTION_\nPrva revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nZa obdobje po revoluciji je zna\xc4\x8dilna organizacija dela v velikem obsegu, masovna proizvodnja, naprednej\xc5\xa1a delitev dela in uporaba strojev. Po drugi strani pa je to tudi obdobje velikih gospodarskih in socialnih problemov._NEWLINE_Cena izdelkov je naglo padla, za\xc4\x8del se je nagel napredek znanosti, pove\xc4\x8dala se je tudi uporaba elektri\xc4\x8dne energije.\n_START_SECTION_\nEvropa\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi obkro\xc5\xbeenosti z morjem, ugodne razvitosti trgovanja se je industrializacija v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu za\xc4\x8dela \xc5\xbee v 18. stoletju in 19. stoletju pa je v ostalih delih Evrope pa se je zaradi \xc5\xa1tevilnih vojn, fevdalizma in slabih prometnih povezav za\xc4\x8dela kasneje. Na celini se je industrializacija za\xc4\x8dela v Belgiji.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nPosledice industrijske revolucije je bilo vedno ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo novih kolonij, ve\xc4\x8d kapitala in mirnej\xc5\xa1e politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Poleg tega je ta revolucija v dru\xc5\xbebo vnesla spremembe, zaradi katerih je kasneje nastopila druga industrijska revolucija. Omeniti je potrebno \xc5\xa1e pove\xc4\x8danje priseljevanje delavcev (biv\xc5\xa1ih kmetov) iz vasi v mesta.\n_START_SECTION_\nDruga revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nDruga industrijska revolucija je pomenila prelomnico, saj je motor z notranjim zgorevanjem prevzel vlogo, ki jo je pred tem imel parni stroj, namesto premoga pa je glavno vlogo proizvajanja energije prevzela nafta.\n_START_SECTION_\nZDA\n_START_PARAGRAPH_\nDruga revolucija je dosegla tudi ZDA, vendar je na razli\xc4\x8dne dele vplivala razli\xc4\x8dno. Na severu je pomenila predvsem po\xc5\xbeivitev prometa, industrializacijo in pove\xc4\x8danje priseljevanja. V osrednjem delu je pomenila predvsem za\xc4\x8detek sodobnega kmetijstva. Najpomembnej\xc5\xa1o vlogo sta dobili \xc5\xbeivinoreja in proizvodnja \xc5\xbeit. Na jugu pa je bila najpomembnej\xc5\xa1a posledica planta\xc5\xbeno gospodarstvo]], kar je privedlo do enega najve\xc4\x8djih made\xc5\xbeev v zgodovini ZDA - su\xc5\xbeenjstvo._NEWLINE_Tako se je v ZDA za\xc4\x8dela velika koncentracija kapitala, kar je omogo\xc4\x8dilo uporabo znanstvenih dose\xc5\xbekov neposredno v proizvodnji. Prav zaradi tega so ZDA okoli leta 1900 prevzele vodilno vlogo v svetovnem gospodarstvu, v Aziji je najhitreje napredovala Japonska, v Evropi pa Nem\xc5\xa1ko cesarstvo.\n_START_SECTION_\nPodjetja\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8delo je prihajati do koncentracije in centralizacije v trgovini, zavarovalni\xc5\xa1tvu, industriji in ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvu. Prihajalo je tudi do vse pogostej\xc5\xa1ih zdru\xc5\xbeevanj podjetij v kartele (zdru\xc5\xbebe podjetij iste panoge), truste (karteli z enotnim vodstvom) in koncerne (zdru\xc5\xbeba ve\xc4\x8d trustov razli\xc4\x8dnih panog, ki so omogo\xc4\x8dale najvi\xc5\xa1je oblike monopola. delavci so se zdru\xc5\xbeevali v sindikate._NEWLINE_Nastale so mnoge nove industrijske panoge: avtomobilska, elektroindustrija, kemi\xc4\x8dna industrija, farmacija, kovinska industrija itd.'