b'\n_START_ARTICLE_\nGustavo Adolfo B\xc3\xa9cquer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 17. februarja 1836 v Sevilji. Bil je sin slikarja Jos\xc3\xa9ja Dom\xc3\xadngueza Insaustija (bolj poznanega pod imenom Jos\xc3\xa9 Dom\xc3\xadnguez B\xc3\xa9cquer) ter Joaquine Bastide Vargas. O\xc4\x8detovi predniki so bili bogati trgovci flamskega rodu, imenovani Becker oziroma B\xc3\xa9cquer, ki so se v 16. stoletju ustalili v andaluzijski prestolnici. Tako Gustavo kot njegov brat Valeriano sta prevzela priimek B\xc3\xa9cquer za podpisovanje svojih del._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8den je bil v \xc5\xbeupniji San Lorenzo M\xc3\xa1rtir. Predniki po o\xc4\x8detovi strani so bili slikarji andaluzijskih \xc5\xa1eg; tudi Gustavo in brat Valeriano sta bila nadarjena za risanje. Po smrti svojega o\xc4\x8deta, je Gustavo leta 1846 za\xc4\x8del obiskovati \xc5\xa1olo Real Colegio de Humanidades de San Telmo v Sevilji, kjer ga je u\xc4\x8dil Francisco Rodr\xc3\xadguez Zapata, u\xc4\x8denec pomembnega pesnika Alberta Lista. V \xc5\xa1oli se je spoprijateljil z Narcisom Campillom, s katerim je za\xc4\x8del sodelovati pri pisanju. \xc5\xbde zelo mlada sta napisala drami Los conjurados ter El bujarr\xc3\xb3n en el desierto. Leta 1847 je Gustavu umrla tudi mati, zato sta skrbni\xc5\xa1tvo nad njim in nad njegovim bratom prevzela teta Mar\xc3\xada Bastida ter stric Juan de Vargas._NEWLINE_Ko je leta 1847 Isabel II ukinila \xc5\xa1olo, ki jo je obiskoval, se je Gustavo preselil k svoji botri Manueli Monnehay Moreni, premo\xc5\xbeni trgovki francoskega rodu. Botra ga je spodbujala k branju knjig iz svoje doma\xc4\x8de knji\xc5\xbenice, kjer se je Gustavo resni\xc4\x8dno navdu\xc5\xa1il za knji\xc5\xbeevnost. Malo pozneje se je za\xc4\x8del \xc5\xa1olati v ateljeju Antonia Cabrala Bejarana, vendar ga je literatura zanimala bolj kot slikanje, zato mu je stric Joaqu\xc3\xadn Dom\xc3\xadnguez B\xc3\xa9cquer pla\xc4\x8dal ure latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, da bi lahko mladi Gustavo bral latinske klasike v izvirniku._NEWLINE_Po nekaj objavljenih delih v revijah, se je B\xc3\xa9cquer leta 1854 preselil v Madrid, da bi postal slaven pisatelj. Kmalu je do\xc5\xbeivel veliko razo\xc4\x8daranje, saj je bilo uspeti te\xc5\xbeje, kot si je sprva predstavljal. Da bi vseeno nekaj zaslu\xc5\xbeil za pre\xc5\xbeivetje, je s svojimi prijatelji (Julio Nombela, Luis Garc\xc3\xada Luna, Ram\xc3\xb3n Rodr\xc3\xadguez Correa) pod psevdonimom Gustavo Garc\xc3\xada pisal komedije in zarzuele, kot na primer La novia y el pantal\xc3\xb3n, v kateri s satiro opisuje me\xc5\xa1\xc4\x8dansko okolje, ter La venta encantada, katere temelj je Don Kihot iz Man\xc4\x8de. Pre\xc5\xbeivljal se je z raznovrstnimi deli \xe2\x80\x93 prevajal je iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, bil je pomo\xc4\x8dnik urednika ter pisar in risar. _NEWLINE_Nekaj let kasneje se je z bratom preselil v Toledo z namenom, da bi dobil navdih za nastajajo\xc4\x8do knjigo Historia de los templos de Espa\xc3\xb1a. V tistem \xc4\x8dasu sta ga zanimala Byronovo delo Hebrew Melodies ter Heinovo delo Intermezzo, saj se je navdu\xc5\xa1il nad prevodom Eulogia Florentina Sanza, objavljenega leta 1857 v reviji El Museo Universal. \xc5\xa0e istega leta je dobil delo na Direcci\xc3\xb3n de Bienes Nacionales, vendar ga je kmalu tudi izgubil, saj naj bi delovni \xc4\x8das posve\xc4\x8dal pisanju ter risanju._NEWLINE_B\xc3\xa9cquer je zbolel zaradi tuberkuloze ter postajal bolj in bolj nesre\xc4\x8den; le s pomo\xc4\x8djo brata Valeriana ter prijateljev je uspel premagati krizo. \xc5\xbde kmalu pa se je lotil naslednjega projekta, ki ga je navdihnilo Chateaubriandovo delo G\xc3\xa9nie du christianisme. Za\xc4\x8del je preu\xc4\x8devati \xc5\xa1pansko kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko umetnost ter jo zdru\xc5\xbeil s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim mi\xc5\xa1ljenjem, arhitekturo ter zgodovino. Nedolgo zatem je izdal prvi zvezek Historie de los templos de Espa\xc3\xb1a, opremljenega z ilustracijami, ki jih je narisal brat Valeriano._NEWLINE_Okoli leta 1858 je spoznal Josefino Esp\xc3\xadn ter ji za\xc4\x8del dvoriti, vendar se je kmalu zagledal v njeno sestro Julio Esp\xc3\xadn, operno pevko, ki jo je spoznal v literarnem kro\xc5\xbeku. B\xc3\xa9cquer, zaljubljen v svojo muzo, je za\xc4\x8del pisati prve pesmi, ki so bila pozneje zbrana v delu Rimas. Zveza med njima se ni obnesla, saj je Julia ciljala vi\xc5\xa1je in se ni zadovoljila z umetnikom, ki \xc5\xa1e ni bil uveljavljen. V tem \xc4\x8dasu se je B\xc3\xa9cquer navdu\xc5\xa1il nad skladateljem Chopinom._NEWLINE_Leta 1860 je objavil Cartas literarias a una mujer, kjer v dialogu z nami\xc5\xa1ljeno \xc5\xbeensko pojasni svoje poglede na poezijo ter ljubezen._NEWLINE_V hi\xc5\xa1i zdravnika, ki ga je zdravil zaradi spolno prenosljive bolezni, je spoznal svojo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno Casto Esteban y Navarra. Poro\xc4\x8dila sta se 19. maja 1861 v cerkvi San Sebasti\xc3\xa1n v Madridu. Imela sta tri otroke: Gregorio Gustavo Adolfo, Jorge ter Emilio Eusebio. B\xc3\xa9cquer v zakonu ni bil sre\xc4\x8den \xe2\x80\x93 ves navdih za pisanje je \xc4\x8drpal iz ljubezni do Elise Guill\xc3\xa9n, s katero je imel razmerje tik pred poroko s Casto. Da bi pre\xc5\xbeivel svojo dru\xc5\xbeino, se je B\xc3\xa9cquer zaposlil pri novonastalem \xc4\x8dasopisu El Contempor\xc3\xa1neo, kjer se je proslavil kot pisatelj._NEWLINE_Leta 1863 se je njegovo zdravstveno stanje poslab\xc5\xa1alo, zato se je z bratom preselil v Zaragozo v samostan Veruela. Tukaj sta oba brata dobila navdih za ustvarjanje \xe2\x80\x93 B\xc3\xa9cquer  je napisal zbirko pisem Desde mi celda. \xc4\x8ceprav tukaj nista ostala dolgo \xc4\x8dasa, je to obdobje izjemno pomemben del njune ustvarjalne poti. Po okrevanju se je B\xc3\xa9cquer z dru\xc5\xbeino preselil v Seviljo, kjer je \xc5\xa1e naprej ustvarjal v sodelovanju z bratom Valerianom. Ko je \xc4\x8dasopis El Contempor\xc3\xa1neo prenehal izhajati, je za\xc4\x8del pisati za El Museo Universal ter Los Tiempos, hkrati pa v Madridu opravljal dobro pla\xc4\x8dano slu\xc5\xbebo kot nadzornik-cenzor del drugih pisateljev. Preko te slu\xc5\xbebe je bratu Valerianu priskrbel dr\xc5\xbeavno pokojnino za delo slikarja \xc5\xa1panskih \xc5\xa1eg in obi\xc4\x8dajev. V tem \xc4\x8dasu je B\xc3\xa9cquer dokon\xc4\x8deval svojo zbirko Libro de los gorriones._NEWLINE_Septembra leta 1870 je Valeriano umrl, kar je B\xc3\xa9cquerja mo\xc4\x8dno u\xc5\xbealostilo. Le dva meseca kasneje, 22. decembra 1870, je umrl tudi sam. Vzrok smrti bi lahko bila tuberkuloza, sifilis ali pa obolenje jeter. Na smrtni postelji je prosil prijatelja in pesnika Augusta Ferr\xc3\xa1na, naj objavi njegova dela. Pokopan je bil naslednji dan v Madridu, vendar so njegove ter bratove posmrtne ostanke leta 1913 preselili v Seviljo._NEWLINE_Takoj po njegovi smrti so prijatelji Rodr\xc3\xadguez Correa, Campillo, Nombela ter Ferr\xc3\xa1n zbrali B\xc3\xa9cquerjeve rokopise ter jih pripravili za objavo, da bi finan\xc4\x8dno pomagali pokojnikovi \xc5\xbeeni ter otrokom. Prva izdaja je iz\xc5\xa1la \xc5\xbee leta 1871.\n_START_SECTION_\nAnaliza dela\n_START_PARAGRAPH_\nKo je B\xc3\xa9cquer za\xc4\x8del pisati, je bil v \xc5\xa0paniji realizem \xc5\xbee v polnem razmahu. Zgledoval se je predvsem po nem\xc5\xa1kem pesniku Heineju, pa tudi po angle\xc5\xa1kem pesniku Byronu. Njegova poezija se razlikuje od tiste, ki so jo pisali drugi romanti\xc4\x8dni pesniki, saj je bolj preprosta, intimna in melanholi\xc4\x8dna. Njegova poezija je mo\xc4\x8dno vplivala na poznej\xc5\xa1e pesnike kot so Rub\xc3\xa9n Dar\xc3\xado, Antonio Machado, Juan Ram\xc3\xb3n Jim\xc3\xa9nez ter pesnike generacije 27. Mnogi kritiki ga smatrajo za za\xc4\x8detnika \xc5\xa1panske sodobne poezije.\n_START_SECTION_\nRimas\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa9cquerjeva poezijo so zbrali in izdali njegovi prijatelji \xc5\xa1ele po njegovi smrti v zbirki Rimas. Pred tem je obstajal samo pesnikov rokopis, imenovan Libro de los gorriones, ki ga danes hranijo v Nacionalni knji\xc5\xbenici v Madridu._NEWLINE_Vsebino iz omenjene pesni\xc5\xa1ke zbirke lahko razdelimo v \xc5\xa1tiri skupine: prva je razmi\xc5\xa1ljanje o poeziji ter umetni\xc5\xa1kem ustvarjanju; druga govori o ljubezni ter o njenem vplivu na pesnika; tema tretje je nenaklonjenost ter razo\xc4\x8daranje; \xc4\x8detrta pa govori o pesniku, ki se soo\xc4\x8da s smrtjo, razo\xc4\x8daran nad ljubeznijo in \xc5\xbeivljenjem. Zbirka Rimas se za\xc4\x8dne s predgovorom Introducci\xc3\xb3n sinf\xc3\xb3nica, ki ga je pesnik verjetno napisal kot predgovor za vsa svoja dela._NEWLINE_Rima XXI je njegova najbolj znana pesem:_NEWLINE_\xc2\xbfQu\xc3\xa9 es poes\xc3\xada?, dices mientras clavas_NEWLINE_en mi pupila tu pupila azul._NEWLINE_\xc2\xa1Qu\xc3\xa9 es poes\xc3\xada! \xc2\xbfY t\xc3\xba me lo preguntas?_NEWLINE_Poes\xc3\xada... eres t\xc3\xba._NEWLINE_Kaj je poezija?, me vpra\xc5\xa1a\xc5\xa1, medtem ko se zagleda_NEWLINE_v mojo zenico tvoja modra zenica._NEWLINE_Kaj je poezija! In ti me to vpra\xc5\xa1a\xc5\xa1?_NEWLINE_Poezija \xe2\x80\xa6 si ti._NEWLINE__NEWLINE_Ptice so motiv, ki se zelo pogosto pojavlja v njegovi poeziji, kot na primer v Rima LII:_NEWLINE_Volver\xc3\xa1n las oscuras golondrinas_NEWLINE_En tu balc\xc3\xb3n sus nidos a colgar_NEWLINE_Y otra vez con el ala a sus cristales,_NEWLINE_Jugando llamar\xc3\xa1n._NEWLINE_Pero aquellas que el vuelo refrenaban_NEWLINE_Tu hermosura y mi dicha a contemplar,_NEWLINE_Aquellas que aprendieron nuestros nombres,_NEWLINE_\xc2\xa1Esas... no volver\xc3\xa1n!_NEWLINE_Vrnile se bodo temne lastovke_NEWLINE_na tvoj balkon svoja gnezda obe\xc5\xa1at._NEWLINE_In ponovno bodo s svojimi krili ob oknih_NEWLINE_igrajo\xc4\x8de klicale._NEWLINE_Vendar tiste, ki so upo\xc4\x8dasnile svoj let,_NEWLINE_da bi opazovale tvojo lepoto in mojo sre\xc4\x8do,_NEWLINE_tiste, ki so se nau\xc4\x8dile najinih imen,_NEWLINE_te \xe2\x80\xa6 se ne bodo vrnile!\n_START_SECTION_\nLeyendas\n_START_PARAGRAPH_\nTo je zbirka 28 pripovedi, ki pripadajo \xc5\xbeanru legenda. Nekatere opisujejo nadnaravne in pol verske (kr\xc5\xa1\xc4\x8danske) dogodke, druge pa romanti\xc4\x8dne dogodke. Mnoge imajo zna\xc4\x8dilnosti gotskega terorja. Najpogostej\xc5\xa1e teme so orient in eksotika, smrt ter \xc5\xbeivljenje po smrti, \xc4\x8darovni\xc5\xa1tvo, religija ter animizem.'