b'\n_START_ARTICLE_\nOperacija Market-Garden\n_START_SECTION_\nPredhodni dogodki\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu nem\xc5\xa1ke vojske v Franciji, med julijem in avgustom 1944, se je ta umaknila v Belgijo, Nizozemsko ter za nepremagljivo Siegfridovo linijo. Hiter umik nem\xc5\xa1ke vojske je zaveznikom, zaradi predolgih in uni\xc4\x8denih oskrbovalnih poti (veliko so jih uni\xc4\x8dili zavezniki sami pred izkrcanjem v Normandiji), prinesel nemalo problemov pri oskrbi svojih enot. Sprva so probleme re\xc5\xa1evali s t. i. Red Ball Expresom, nepretrganim konvojem tovornjakov, ki se je vil iz pristani\xc5\xa1kega mesta Cherbourg v Normandiji na vzhod in sever Francije do prvih bojnih linij. Konec avgusta pa so se razdalje tako pove\xc4\x8dale, da tovornjaki niso bili ve\xc4\x8d kos prevo\xc5\xbeenim miljam, zato je bilo zavezni\xc5\xa1ko poveljstvo prisiljeno ustaviti napredovanje svojih enot, ki so takrat \xc5\xbee dosegle reko Ren. Nem\xc5\xa1ka vojska je tako dobila prepotreben \xc4\x8das da se reorganizira in pripravi na novo zavezni\xc5\xa1ko ofenzivo.\n_START_SECTION_\nZavezni\xc5\xa1ki na\xc4\x8drti\n_START_PARAGRAPH_\nPo za\xc4\x8dasni ustavitvi napredovanja zavezni\xc5\xa1kih enot so v poveljstvu za\xc4\x8deli pripravljati na\xc4\x8drt za prodor v Nem\xc4\x8dijo. Obstajala sta dva na\xc4\x8drta. Avtor prvega na\xc4\x8drta je bil Eisenhower, na\xc4\x8drt je predvideval zavezni\xc5\xa1ko napredovanje preko Nizozemske in celotne nem\xc5\xa1ke zahodne meje. Slabost tega na\xc4\x8drta je bila oskrba, ki bi jo zagotovili z odprtjem pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Antwerpnu, to je bilo takrat \xc5\xa1e pod nadzorom Nemcev, in  Siegfridova linija. Vanjo bi morali zavezniki vlo\xc5\xbeiti ogromno truda, da bi jo prebili. Drugi na\xc4\x8drt je bil delo Montgomerya, ta je predvideval hiter in ozek napad skozi slabo branjeno nem\xc5\xa1ko obrambno linijo na Nizozemskem. Klju\xc4\x8dno vlogo v na\xc4\x8drtu naj bi prevzeli padalci, ti naj bi zasedli strate\xc5\xa1ko pomembne mostove v nem\xc5\xa1kem zaledju, \xc4\x8dez katere naj bi nato prodrle zavezni\xc5\xa1ke oklepne enote. Po ocenah naj bi bilo vojne konec do konca leta 1944. Slabost drugega na\xc4\x8drta, je bila tako kot v prvem, oskrba. Na\xc4\x8drt je bilo mo\xc4\x8d izvesti samo tako, da bi na ra\xc4\x8dun ofenzive oslabili ostale zavezni\xc5\xa1ke enote na zahodni fronti._NEWLINE_Montgomeryev na\xc4\x8drt je prepri\xc4\x8dal SHAEF (Supreme Headquarters Allied Expeditionary Force), zato mu je ta odobril vsa sredstva za izvedbo operacije. Ta jim je takoj predstavil operacijo Komet s katero bi zavezniki prekora\xc4\x8dili Ren in vdrli v Nem\xc4\x8dijo. Operacija bi se morala za\xc4\x8deti 2. septembra 1944 vendar je bila zaradi slabega vremena in vedno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega nem\xc5\xa1kega odpora ve\xc4\x8dkrat prestavljena, 10. septembra pa dokon\xc4\x8dno preklicana._NEWLINE_Operacijo Komet je nadomestila dosti bolj \xc5\xa1irokopotezna operacija Market Garden, ki bi na severu ob\xc5\xa1la mo\xc4\x8dno utrjeno Siegfridovo linijo ter omogo\xc4\x8dila prodor dosti mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i zavezni\xc5\xa1ki vojski. Operacija je bila sestavljena iz dveh delov Market in Garden. Med operacijo Market bi morale tri zra\xc4\x8dno-desantne divizije zavzeti mostove in cestna kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da na rekah Maas, Waal in Ren. 101. zra\xc4\x8dnoprevozna divizija bi morala zavzeti mostove in prometne poti prek Willemovega prekopa med Eindhovenom in Gravejem ter prek prekopa Ju\xc5\xbena Willemova pot. Naloga 82. zra\xc4\x8dnoprevozne divizije pa je bila zavzetje Graveja s tamkaj\xc5\xa1njim mostom \xc4\x8dez reko Maas, most \xc4\x8dez prekop Maas-Waal ter mostove \xc4\x8dez reko Waal pri Nijmegenu. Britanski 1. zra\xc4\x8dno-desantni diviziji pa je bil dodeljen odsek Arnhem._NEWLINE_Zra\xc4\x8dni desant naj bi podprli britanski in ameri\xc5\xa1ki bombniki, ki naj bi dan pred napadom bombardirali nem\xc5\xa1ke obrambne polo\xc5\xbeaje, protiletalske polo\xc5\xbeaje ter letali\xc5\xa1\xc4\x8da. Tar\xc4\x8de so bile izbrane tako, da Nemci nebi posumili, da se pripravlja veliki napad._NEWLINE_Prvemu delu operacije s kodnim imenom  Market, bi sledil drug del operacije s kodnim imenom Garden. Operacija bi se za\xc4\x8dela takoj ko bi padalci zasedli klju\xc4\x8dne to\xc4\x8dke. V njej naj bi kopenski  30.  korpus, iz smeri juga prebil nem\xc5\xa1ko obrambno linijo ter se prvi dan zdru\xc5\xbeil s 101. zra\xc4\x8dno-desantno divizijo, drugi dan s 82.  zra\xc4\x8dno-desantno divizijo, \xc4\x8detrti dan pa s 1. britansko zra\xc4\x8dno-desantno divizijo. Britanci bi bili tako najbolj izpostavljeni saj so bili zadnji, ki bi bili razre\xc5\xa1eni. Ob tem se je postavilo vpra\xc5\xa1anje ali so padalci ob omejeni opremi, ki jo prena\xc5\xa1ajo, sposobni braniti  svoje polo\xc5\xbeaje.\n_START_SECTION_\nPriprave na napad\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e preden so bili dokon\xc4\x8dno narisani na\xc4\x8drti za operacijo so se v zavezni\xc5\xa1kih vrstah \xc5\xbee za\xc4\x8dele pojavljati prve te\xc5\xbeave. Poveljstvo je ugotovilo, da ima na razpolago le 1250 transportnih letal dakota in 354 predelanih bombnikov, kar niti pribli\xc5\xbeno ne zado\xc5\xa1\xc4\x8da za transport treh velikih zra\xc4\x8dnih armad. Ker so Ameri\xc4\x8dani nosili ve\xc4\x8dino bremena operacije so dobili tudi ve\xc4\x8d letal, tako so na koncu Britanci dobili sto letal manj kar se je med bitko izkazalo za usodno saj je bil njihov sektor najbolj oddaljen od kopenskih enot 30. korpusa. Ker je bilo premalo letal je padla odlo\xc4\x8ditev, da se bojo enote izkrcale v dveh valovih, pritem pa se je pojavil nov problem. Kdaj naj se valovi izkrcajo, podnevi ali pono\xc4\x8di? Izku\xc5\xa1nje iz Normandije so govorile, da se je veliko bolj primerno izkrcati podnevi saj tako pride do manj\xc5\xa1ega raztrosa padalcev ter posledi\xc4\x8dno manj\xc5\xa1e zmede. Hkrati pa so letala podnevi dosti bolj ranljiva in lahka tar\xc4\x8da za nem\xc5\xa1ko protiletalsko obrambo. Na koncu so se odlo\xc4\x8dili, da bo desant potekal v \xc4\x8dasu dnevne svetlobe, med obema valoma pa bo en dan razlike. Te\xc5\xbeave so se pojavile tudi z mesti pristankov, ki so bili od ciljev oddaljeni tudi po ve\xc4\x8d kilometrov. _NEWLINE_Med pripravami obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna slu\xc5\xbeba ni po\xc4\x8divala. Od nizozemskega odporni\xc5\xa1kega gibanja so obve\xc5\xa1\xc4\x8devalci redno dobivali podatke o premikih nem\xc5\xa1kih enot. Po pridobljenih podatkih so ugotovili, da se v bli\xc5\xbeini Doetinchema zadr\xc5\xbeujeta 9. in 10. SS oklepna divizija, ki sta skupaj sestavljali 2. SS oklepni korpus. Polo\xc5\xbeaj 9. divizije je bil zaveznikom znan, polo\xc5\xbeaj 10. pa je bil obve\xc5\xa1\xc4\x8devalcem neznan, kar je v zavezni\xc5\xa1kem poveljstvu povzro\xc4\x8dalo resne skrbi. Za ta problem sta obstajali dve re\xc5\xa1itvi. Prva re\xc5\xa1itev je zahtevala prerazporeditev in pove\xc4\x8danje sil, kar je bilo zaradi omejenih zalog in letal nemogo\xc4\x8de. Druga re\xc5\xa1itev pa je enostavno pomenila preklic operacije kar pa tudi ni pri\xc5\xa1lo v po\xc5\xa1tev.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ka stran\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu v Franciji je bila nem\xc5\xa1ka vojska na zahodni fronti tik pred razsulom. Mnoge enote so bile razbite in demoralizirane ter so se umikale v popolnem neredu. Enote ki so tekom bojev ostale bolj ali manj cele pa so bile na svoji poti pod stalnim letalskim ognjem, tako da so izgubile veliko opreme in ljudi. Vse te enote so se stekale na Nizozemsko kjer so jih zbirali in iz njih na hitro formirali nove bojne enote. Skupaj z novimi sve\xc5\xbeimi enotami iz Nem\xc4\x8dije so nato tvorile obrambo Nizozemske. Stebra nem\xc5\xa1ke obrambe sta bili  9. in 10. SS oklepna divizija, ki sta imeli v bojih za Normandijo prav tako velike izgube. Tik pred desantom se je izkazalo, da Model, poveljnik nem\xc5\xa1ke obrambe na Nizozemskem, ne bo moral  ra\xc4\x8dunati na 9. oklepno divizijo saj se je nem\xc5\xa1ko poveljstvo odlo\xc4\x8dilo, da jo bo poslalo v Nem\xc4\x8dijo. Model je temu nasprotoval in izdal ukaz s katerim so del oboro\xc5\xbeitve 9. divizije prenesli v 10. oklepno divizijo in ji tako pove\xc4\x8dali mo\xc4\x8d. Ostanke 9. divizije, ki so \xc4\x8dakali prevoz za Nem\xc4\x8dijo, pa je razporedil tako da bi \xc4\x8dim hitreje stopile v akcijo._NEWLINE_Nemci o zavezni\xc5\xa1kem desantu niso vedeli kaj dosti, zato se nanj niti niso posebej pripravljali. Desant so sicer pri\xc4\x8dakovali, vendar dosti bolj ju\xc5\xbeneje od velikih nizozemskih rek.\n_START_SECTION_\nOperacija se za\xc4\x8dne\n_START_PARAGRAPH_\nV nedeljo 7. septembra 1944 ob 9:45 je iz letali\xc5\xa1\xc4\x8d v ju\xc5\xbeni in vzhodni Angliji vzletelo ve\xc4\x8d kot 2000 transportnih in jadralnih letal z ameri\xc5\xa1kimi in britanskimi padalci ter njihovo opremo. Operacija Market-Garden, najve\xc4\x8dja zra\xc4\x8dno-desantna operacija v zgodovini \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva se je za\xc4\x8dela. Ob 13:15 so Nemci nad svojimi polo\xc5\xbeaji prvi\xc4\x8d opazili ogromno zra\xc4\x8dno armado in takoj poro\xc4\x8dali v poveljstvo kjer je takoj zavladala zmeda. Nekaj minut kasneje so se za\xc4\x8deli \xc5\xbee spu\xc5\xa1\xc4\x8dati prvi padalci katerih naloga je bila zavarovati teren. Feldmar\xc5\xa1al Model, ki je takrat ravno za\xc4\x8del kosilo, je bil tako presene\xc4\x8den, da je ukazal takoj\xc5\xa1njo evakuacijo \xc5\xa1taba, saj je mislil da ga padalci nameravajo zajeti._NEWLINE_Nekaj po trinajsti uri so se na ozemlje med Sonom, Sint Oedenrodom in Veghelom spustili padalci 101. divizije. Med pristajanjem skoraj niso imeli izgub, tako da so \xc4\x8dez eno uro \xc5\xbee zavzeli mostove in prekope. Zapletlo se je le pri mostu \xc4\x8dez prekop Wilhelmina, ki so ga Nemci razstrelili takoj ko so se pojavili prvi ameri\xc5\xa1ki vojaki. Velik uspeh so imele tudi enote 82. divizije, ki so v sicer hudih bojih dosegle skoraj vse zastavljene cilje in se proti ve\xc4\x8deru \xc5\xbee zdru\xc5\xbeile z 101. divizijo. Tudi spu\xc5\xa1\xc4\x8danje britanske 1. divizije pri Wolfhezeju in Heelsumu je minilo mirno, tako da so bile enote do treh \xc5\xbee pripravljene za akcijo. Po treh razli\xc4\x8dnih poteh so se morale prebiti do Arnhema in zavzeti most. Pritem pa sta se pojavili dve te\xc5\xbeavi; za napad so potrebovali hitre izvidni\xc5\xa1ke enote, ki pa jih ni bilo od nikoder, prav tako pa ni delovala glavna radijska postaja, ki so jo potrebovali za uskladitev napada. Nemci v Arnhemu so bili nad desantom \xc5\xa1okirani, poveljnik mesta je bil kmalu po spustu padalcev ustreljen v zasedi, nerazumno so reagirali tudi nekateri drugi \xc4\x8dastniki zaradi \xc4\x8desar so bili kmalu ujeti. Proti ve\xc4\x8deru so Angle\xc5\xbei zajeli \xc5\xbee lepo \xc5\xa1tevilo nem\xc5\xa1kih vojakov. Manj sre\xc4\x8de pa so imeli pri mostovih, od dale\xc4\x8d so videli, kako so Nemci razstrelili most pri Oosterbeeku. Tudi boji so postaji vedno bolj zagrizeni, do ve\xc4\x8dera se je v bli\xc5\xbeino mostu pri Arnhemu uspelo prebiti le enemu bataljonu saj so Nemci na hitro usposobili ostanke 9. SS oklepne divizije, ki je bila takrat uradno \xc5\xbee razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena._NEWLINE_Ob 14:00 je britansko topni\xc5\xa1tvo odprlo ogenj na nem\xc5\xa1ke polo\xc5\xbeaje, ob 14:35 je v napad ob podpori letal  krenila pehota 30. korpusa. S tem se je za\xc4\x8del drugi del operacije imenovan Garden. Napad pehote na nem\xc5\xa1ke polo\xc5\xbeaje je katastrofalno spodletel, saj so se Nemci zagrizeno borili za vsak meter zemlje. Na\xc4\x8drt po katerem bi se morale enote 30. korpusa \xc5\xbee prvi dan zdru\xc5\xbeiti z ameri\xc5\xa1ko 101. zra\xc4\x8dno-desantno divizijo ni uspel saj so britanske enote 17. septembra prodrle le do Valkenswaarda. Stvari so se za\xc4\x8dele iz ure v uro vedno bolj zapletati. \xc5\xbde nekaj ur po desantu je bilo nem\xc5\xa1ko poveljstvo seznanjeno z vsemi podrobnostmi napada saj so nem\xc5\xa1ki izvidniki pri nekem mrtvem ameri\xc5\xa1kem \xc4\x8dastniku na\xc5\xa1li popolne na\xc4\x8drte operacije. _NEWLINE_Proti ve\xc4\x8deru prvega dne desanta so enote 82. divizije v mestu Nijmegen naletele na kolono nem\xc5\xa1kih oklepnih vozil. Kmalu se je izkazalo, da gre za enote 10. SS oklepne divizije, ki jo je poveljstvo dan prej poslalo, da zavaruje most v tem mestu.   _NEWLINE_Naslednji dan je 101. divizija nadaljevala napad proti Eindhovenu, kjer je naletela na mo\xc4\x8den nem\xc5\xa1ki odpor. Ob pomo\xc4\x8di nizozemskega odporni\xc5\xa1kega gibanja  jim je proti poldnevu uspelo uni\xc4\x8diti vse minometne polo\xc5\xbeaje in polo\xc5\xbeaje topov kalibra 88\xc2\xa0mm. Ob 12:30 se je v mesto pripeljala izvidnica 30. korpusa, \xc4\x8dez \xc5\xa1est ur pa so izvidnici sledile \xc5\xa1e ostale enote. Medtem so v Sonu ameri\xc5\xa1ki in britanski in\xc5\xbeenirci popravili most, ki so ga Nemci dan prej vrgli v zrak. Tako da so se naslednje jutro tanki 30. korpusa \xc5\xbee lahko opravili proti Sint Oedenrodu, Veghelu in naprej proti Graveju, kjer so se nahajali padalci 82. divizije. Osemnajstega je 101. divizija dobila nove okrepitve iz zraka, del opreme je zaradi slabega na\xc4\x8drtovanja padel v nem\xc5\xa1ke roke. Medtem si je kopenski del operacije drugega dne nabral \xc5\xbee 36 ur zaostanka. Devetnajstega bi morala 101. divizija ponovno dobiti okrepitve, tokrat v topni\xc5\xa1tvu vendar je operacija zaradi megle deloma propadla zato so Ameri\xc4\x8dani od 68 topov dobili le 40._NEWLINE_Medtem so padalci 82. divizije v Nijmgenu naleteli na mo\xc4\x8den odpor 10. SS oklepne divizije zato so se morali umakniti na hribovito ozemlje okoli Berga in Dala. Ob prihodu 30. korpusa razmere tam niso bile ravno ro\xc5\xbenate saj so imeli Nemci v svojih rokah \xc5\xa1e vedno cestni in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most \xc4\x8dez reko Waal. Vsi nadaljnji britanski in ameri\xc5\xa1ki napadi na mostove so spodleteli. Zaradi megle tudi prepotrebnih okrepitev ni bilo od nikoder. Medtem je Model ugotovil, da bo nem\xc5\xa1ka obrambna \xc4\x8drta zdr\xc5\xbeala zato je prepovedal uni\xc4\x8diti mostova. Zavezniki so zamanj \xc4\x8dakali kdaj bo most zletel v zrak, ko se to ni in ni zgodilo so hitro sestavili na\xc4\x8drt kako zavzeti most. V novem na\xc4\x8drtu bi ameri\xc5\xa1ke enote prekora\xc4\x8dile Waal in iz severa napadle nem\xc5\xa1ke polo\xc5\xbeaje pri mostovih medtem pa bi britanske note iz sestave 30. korpusa napadle nem\xc5\xa1ke polo\xc5\xbeaje na jugu. Napad na mostova se je za\xc4\x8del 20. septembra, Ameri\xc4\x8dani so v hitrih \xc4\x8dolnih prebrodili reko in v juri\xc5\xa1u napadli severni del obeh mostov medtem so Britanci na ju\xc5\xbenem koncu mostu napadli z oklepniki in se po hudih bojih in dveh uni\xc4\x8denih tankih nato  povezali z Ameri\xc4\x8dani. Most je padel v zavezni\xc5\xa1ke roke skoraj nepo\xc5\xa1kodovan. Po zavzetju obeh mostov 30. korpus ni zgubljal \xc4\x8dasa zato se je hitro odpravil proti  Arnhemu da bi razbremenila \xc5\xbee po\xc5\xa1teno zdesetkano 1. britansko divizijo. Isti dan se se enote 101. divizije na jugu med Heeswijkom in Dintherejem zapletle v spopade z nem\xc5\xa1kimi enotami, ki so sku\xc5\xa1ale prebiti zavezni\xc5\xa1ki koridor._NEWLINE_21. septembra se je napredovanje 30. korpusa, zaradi mo\xc4\x8dne nem\xc5\xa1ke obrambe, ponovno ustavilo, tokrat pri Elstu. Hkrati se je med Elstom in Drielom s tridnevno zamudo spustila poljska brigada, ki pa ji kljub po\xc5\xbertvovalnosti ni uspelo zasesti splavov na spodnjem Renu._NEWLINE_Zaradi ozkega koridorja in omejenih sredstev, ki so jih imeli padalci na razpolago so se za\xc4\x8dele te\xc5\xbeave pojavljati na ju\xc5\xbenem delu fronte. 22. septembra so Nemci prebili koridor pri Veghelu, zato so morali od glavnine 30. korpusa odtrgati 32. gardno divizijo in jo poslati na jug da je ob pomo\xc4\x8di 101. divizije ponovno prebila koridor. Na nekaterih odsekih fronte je bil koridor \xc5\xa1irok le toliko kolikor je bila \xc5\xa1iroka cesta, tako da so Nemci nenehno ovirali promet. Vsak nem\xc5\xa1ki napad je povzro\xc4\x8dil resne zastoje v zavezni\xc5\xa1kem napredovanju. Tem je zaradi tega za\xc4\x8delo zmanjkovati streliva, v najbolj kriti\xc4\x8dnem stanju so bile \xc4\x8dete v Betuweju, Poljaki pa niso dobili dosti \xc4\x8dolnov, da bi lahko  prepluli Spodnji Ren. Te\xc5\xbeave pa so se \xc5\xa1e pove\xc4\x8dale 24. septembra, ko so Nemci \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d presekali koridor pri Veghelu. Zavezniki so rabili dva dni da so koridor ponovno odprli, takrat je bila bitka za Arnhem \xc5\xbee izgubljena.\n_START_SECTION_\nBoji pri Arnhemu\n_START_PARAGRAPH_\nV Arnhemu so se \xc5\xbee drugega dne ofenzive za\xc4\x8deli srditi boji. Nemci so slabo oboro\xc5\xbeene Britance napadali s tanki, oklepniki in topovi. V boj pa so poslali tudi elitni 2. SS oklepni korpus. 600 pripadnikov 2. bataljona se je pri Arnhemskem mostu, kamor so se prebili prvega dne desanta, le s te\xc5\xbeavo upiralo nenehnim napadom tankov in pehote. Vsi poizkusi da bi se padalci ponovno prebili do mostu in pomagali 2. bataljonu so spodleteli. Medtem se je \xc5\xa1tab 1. divizije vselil v hotel Hartenstein, na zahodni strani  Oosterbeeka. Zaradi slabih radijskih komunikacij se je poveljnik divizije general Urquhart odpravil v izvidnico in pri tem naletel na nem\xc5\xa1ke enote, zaradi katerih je ostal odrezan od \xc5\xa1taba in se je moral skriti. Od takrat je postal pogre\xc5\xa1an. Poveljstvo nad 1. divizijo je prevzel nov poveljnik brigadni general Hicks, ta se je odlo\xc4\x8dil da se je potrebno ponovno prebiti do mostu v Arnhemu. Napad ki se je za\xc4\x8del 19. septembra v zgodnjih jutranjih urah, se je kmalu spremenil v pokol saj so Nemci po treh dneh bojev  dobro utrdili svoje polo\xc5\xbeaje. Medtem se je v za\xc4\x8dasni \xc5\xa1tab vrnil general Urquhart in nemudoma prevzel poveljstvo. Glede na nastalo situacijo se je odlo\xc4\x8dil, da bo v Oosterbeeku organiziral kro\xc5\xbeno obrambo in po\xc4\x8dakal na enote 30. korpusa. Do mostu se niso upali ve\xc4\x8d prebiti. Dva dni pozneje so se enote pri Arnhemskem mostu vdale._NEWLINE_Popoldne 21. septembra so se pri Drielu spustili poljski padalci, njihov prihod ter niti prihod enot 30. korpusa dan pozneje ni moral ve\xc4\x8d spremeniti brezupnega polo\xc5\xbeaja britanskih padalcev severno od Rena. Zaradi slabega vremena in mo\xc4\x8dne nem\xc5\xa1ke obrambe so spodleteli tudi \xc5\xa1tevilni amfibijski napadi.  Na severnem delu Rena je v obro\xc4\x8du ostalo ujetih okoli 3000 britanskih padalcev, komaj tretjino velikosti prej\xc5\xa1nje divizije. Nasproti jim je stalo kakih 3000 Nemcev s podporo minometov in topni\xc5\xa1tva. Center britanske obrambe je bil hotel  Hartenstein, kjer je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den \xc5\xa1tab 1. divizije. Hotel in podro\xc4\x8dje okoli hotela so nenehno nadzorovali nem\xc5\xa1ki ostrostrelci zato je bila vsako gibanje okoli hotela smrtno nevarno. Slabo vreme in radijske komunikacije so prepre\xc4\x8devale da bi branilcem iz zraka po\xc5\xa1iljali pomo\xc4\x8d, tisto ki so poslali pa je dostikrat padla v nem\xc5\xa1ke roke. Polo\xc5\xbeaj je iz ure v uro postajal bolj brezupen.\n_START_SECTION_\nOperacija Berlin in konec operacije Market Graden\n_START_PARAGRAPH_\nV ponedeljek 25. septembra, devetega dne operacije je Montgomery ugotovil, da je operacija Market Garden dokon\xc4\x8dno propadla. Zato je \xc5\xa1e isti dan izdal ukaz za izvedbo operacije Berlin, umik enot 1. zra\xc4\x8dno-desantne divizije severno od reke Ren. Operacija je zaradi varnosti stekla v no\xc4\x8di iz ponedeljka na torek v de\xc5\xbeevnih in vetrovnih razmerah. Sama operacija je bila zasnovana na principu umika iz Gallipolia leta 1916, najprej so se umaknile enote na severnem delu obro\xc4\x8da, tem pa so nato sledile \xc5\xa1e ostale enote. Umik enot pa je krilo topni\xc5\xa1tvo 30. korpusa na ju\xc5\xbeni strani reke. Prevoz \xc4\x8dez reko je bil organiziran z juri\xc5\xa1nimi \xc4\x8dolni 43. divizije. Operacija Berlin se je za\xc4\x8dela v ponedeljek ob 22:00 in se uradno zaklju\xc4\x8dila v torek ob 5:00. V tem \xc4\x8dasu je bilo evakuiranih 2.398 britanskih vojakov, 300 pa jih je padlo v nem\xc5\xa1ko ujetni\xc5\xa1tvo ker so bili te\xc5\xbeje ranjeni ali pa do njih ni pri\xc5\xa1la informacija o umiku. Od 10.600 vojakov 1. zra\xc4\x8dno-desantne divizije se jih je re\xc5\xa1ilo le  2.398, 1.488 je bilo mrtvih, 6.414 pa jih je padlo v nem\xc5\xa1ko ujetni\xc5\xa1tvo, med ujetimi je bilo skoraj ene tretjina ranjencev. Operacija Market Graden se je zaklju\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\nDogodki po operaciji\n_START_PARAGRAPH_\nMed operacijo so zavezniki izgubili med 15.130 in 17.200 vojakov ter ogromno opreme, Nemci pa 7.500 do 10.000 vojakov. Neuspeh operacije je na zavezni\xc5\xa1ki strani, ter tudi med nizozemskim prebivalstvom povzro\xc4\x8dil veliko razo\xc4\x8daranje saj so se vojni na\xc4\x8drti premaknili v leto 1945 s \xc4\x8dimer se je vojna ob\xc4\x8dutno podalj\xc5\xa1ala. Posledica tega podalj\xc5\xa1anja vojne je bila strahovita lakota na Nizozemskem zaradi katere je umrlo okoli 18.000 ljudi. V naslednjih \xc5\xa1tirih mesecih vojne so zahodno fronto vzdol\xc5\xbe okupirane Nizozemske in nem\xc5\xa1ke meje zaznamovali \xc5\xa1tevilni manj\xc5\xa1i vendar izredno krvavi spopadi za strate\xc5\xa1ke to\xc4\x8dke. Vojna je iz tedna v teden postajala podobna bojevanju iz prve svetovne vojne. Decembra je zaveznikom, po ve\xc4\x8d mesecih krvavih bojev, uspelo pregnati Nemce iz obal Albertovega kanala s \xc4\x8dimer se je kon\xc4\x8dno odprlo  pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Antwerpnu preko katerega so lahko zavezniki nemoteno oskrbovali svoje enote. _NEWLINE_Kljub katastrofalnemu porazu operacije Market Graden so bili nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji \xc5\xa1teti dnevi. Razmere na zavezni\xc5\xa1ki strani so se konec leta \xc5\xbee izbolj\xc5\xa1ale. Decembra sta zavezni\xc5\xa1ke enote in sredi\xc5\xa1\xc4\x8de tretjega rajha lo\xc4\x8devala le \xc5\xa1e Ren in t. i. zahodni zid. Dokler Nemci niso konec decembra spro\xc5\xbeili operacijo Stra\xc5\xbea na Renu. Takrat je general Patton zapisal v svoj dnevnik  \xc2\xbb\xc5\xa0e vedno lahko izgubimo to vojno.\xc2\xab.'