b'\n_START_ARTICLE_\nE = mc\xc2\xb2\n_START_PARAGRAPH_\nE = mc\xc2\xb2 je v fiziki zelo znana ena\xc4\x8dba, ki obravnava razmerje med maso in energijo. Ena\xc4\x8dbo je (sprva v nekoliko druga\xc4\x8dni formulaciji) leta 1905, v svojem prvem \xc4\x8dude\xc5\xbenem letu (annus mirabilis), razvil in uporabil Albert Einstein._NEWLINE_V ena\xc4\x8dbi E predstavlja energijo, m maso, c pa je hitrost svetlobe v vakuumu. Ena\xc4\x8dba pojasnuje, kako se masa spreminja v energijo in obratno, pri \xc4\x8demer svetlobna hitrost predstavlja konstanto._NEWLINE_Einstein je pokazal, da poenoten \xc5\xa1tirirazse\xc5\xbeni model prostora in \xc4\x8dasa (prostora-\xc4\x8dasa) lahko to\xc4\x8dno opi\xc5\xa1e opazljive pojave na na\xc4\x8din, ki je bil v skladu z Galilejevim na\xc4\x8delom relativnosti in kjer je bila hitrost svetlobe konstantna \xe2\x80\x93 invariantna glede na razli\xc4\x8dne inercialne opazovalne sisteme. Njegova posebna teorija relativnosti je dokon\xc4\x8dno pokazala, da je bila tradicionalna (evklidsko-galijejevska) predstava o absolutnem \xc4\x8dasu in prostoru zgre\xc5\xa1ena, in posledi\xc4\x8dno, da se masa in energija razlikujeta le po obliki oziroma pojavnosti._NEWLINE_Ker ima svetloba zelo veliko hitrost v vsakdanjih enotah, ima vsako obi\xc4\x8dajno telo (objekt) pri mirovanju po ena\xc4\x8dbi lastno veliko koli\xc4\x8dino energije. Kemijska, jedrska ali druga energijska transformacija lahko povzro\xc4\x8di, da sistem nekaj svoje energijske vsebnosti (in tako odgovarjajo\xc4\x8de mase), ki se sprosti kot na primer sevalna energija svetlobe ali kot toplotna energija.'