b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika San Pietro in Ciel d\'Oro\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev svetega Petra je zabele\xc5\xbeena v Pavii v letu 604. Obnovil jo je Liutprand, langobardski kralj (ki je tukaj pokopan) med letoma 720 in 725. To romansko cerkev je posvetil pape\xc5\xbe Inocenc II. leta 1132._NEWLINE_Cerkev je po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de posmrtnih ostankov Avgu\xc5\xa1tina iz Hipona, ki je umrl leta 430 v svoji doma\xc4\x8di \xc5\xa1kofiji Hippo Regius (danes Annaba v Al\xc5\xbeiriji) in je bil pokopan v tamkaj\xc5\xa1nji stolnici v \xc4\x8dasu Vandalov. Po Bedejevi True Martyrology, so ostanke katoli\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje, ki  jih je arjanski Vandali Huneric izgnal iz severne Afrike, prenesli v Cagliari na Sardiniji. Bede tudi pravi, da je ostanke pozneje odkupil iz rok Saracenov Peter, \xc5\xa1kof v Pavii in stric langobardskega kralja Liutpranda in jih pokopal v cerkvi svetega Petra okoli leta 720._NEWLINE_V januarju 1327 je pape\xc5\xbe Janez XXII. izdal pape\xc5\xa1ko bulo Veneranda Sanctorum Patrum, v kateri je imenoval Avgu\xc5\xa1tince za varuhe Avgu\xc5\xa1tinovega groba (Arca di Sant\'Agostino), ki je bil predelan leta 1362 in dovr\xc5\xa1eno sklesan z bas-reliefi s prizori iz Avgu\xc5\xa1tinovega \xc5\xbeivljenja. Dejanski Avgu\xc5\xa1tinovi ostanki pa niso ve\xc4\x8d identificirani. Potem, ko so nepismeni kamnoseki delali oltar v kripti, so odstranili tlakovce in odkrili marmorni boks. V njem je bil drug boks; v tretjem boksu so drobci lesa, \xc5\xa1tevilne kosti in fragmenti kosti in steklene stekleni\xc4\x8dke. Nekateri delavci so kasneje trdili, da so videli ime "Augustine" napisano z ogljem na vrhu boksa. Dejavnik, ki ote\xc5\xbeuje preverjanje pristnosti ostankov je bil, da si San Pietro in Ciel d\'Oro delita dva rivalska avgu\xc5\xa1tinska verska redova. Polemike o verodostojnosti kosti so napolnile ve\xc4\x8d bro\xc5\xa1ur in knjig in ostre napade._NEWLINE_Avgu\xc5\xa1tinci so bili izgnani leta 1700, pri \xc4\x8demer so se zatekli v Milano z Avgu\xc5\xa1tinovimi relikvijami in razstavili Arca, ki je bila iz stolnice odstranjena. Dotedanja stolnica v Pavii je zapadla v slabo stanje v \xc4\x8dasu voja\xc5\xa1ke Napoleonove okupacije. Ni bila rekonstruirana do 1870-ih, po pozivu Agostino Gaetano Riboldija, poznej\xc5\xa1ega kardinala Riboldija in ponovno posve\xc4\x8dena leta 1896, ko so Avgu\xc5\xa1tinove relikvije in sveti\xc5\xa1\xc4\x8de ponovno namestili._NEWLINE_Poleg grobnic Liutpranda in Avgu\xc5\xa1tina, San Pietro v Ciel d\'Oro vsebuje tudi Boetijevo grobnico, katerega besedilo O utehi filozofije je pogosto navedeno kot zadnja literarna produkciji v pozni antiki. Dante omenja Boetijev grob v San Pietro v Raju, canto X:_NEWLINE_Lo corpo ond\xe2\x80\x99ella fu cacciata giace/_NEWLINE_giuso in Cieldauro; ed essa da martiro/_NEWLINE_e da essilio venne a questa pace _NEWLINE_Eno poglavje v Boccacciovem Dekameronu (deseti dan, deveta novela) poteka v baziliki, kjer je razko\xc5\xa1na Toreloa postelja, na kateri trdno spi, in se \xc4\x8dude\xc5\xbeno preva\xc5\xbea v San Pietro v Ciel d\'Oro, kjer ga menih odkrije naslednje jutro po no\xc4\x8dni liturgiji.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nLombardska prvotna cerkev je skrita pod romansko obnovo. San Pietro in Ciel d\'Oro je predstavljen, kot tudi mnoge druge cerkve v Pavii kot stavba iz opeke, s tremi ladjami, s pre\xc4\x8dno ladjo, apsido in kripto._NEWLINE_Fasada je prekinjena z dvema zunanjima opornikoma, ki jo delita na tri dele, ki ustrezajo notranjim ladjam; desni oporniki so bolj pogosti, tu je stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki omogo\xc4\x8da dostop do strehe. Na vrhu je okronana s slepo lo\xc5\xbeo in vzorcem prepletenih lokov. Pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak je uporabljen samo za najpomembnej\xc5\xa1e dele, kot so portal, okna in okulusi. Vzdol\xc5\xbe opornikov lahko vidimo sledove starega narteksa ali morda portika, ki je bil pred vhodom v cerkev._NEWLINE_Notranjost zaznamuje pet obo\xc4\x8dnih pol. Ladje so razli\xc4\x8dno \xc5\xa1iroke, stebri manj vitki, zaporedje stebrov je pribli\xc5\xbeno enako, ni \xc5\xbeenske galerije. Od drugega do petega oboka se raztezajo pre\xc4\x8dni oboki; prvi, najvi\xc5\xa1ji, deluje kot notranji atrij (narteks) ali celo slepi transept in je pokrit s sodastim obokom. Ima tudi stati\xc4\x8dno funkcijo, saj slu\xc5\xbei kot podpora fasadi. Druga\xc4\x8den vzorec se vidi tudi navzven. Obok v ladji je bil obnovljen leta 1487 pod vodstvom Jacquesa de Candia. Prvi dve poli v levi ladji sta okra\xc5\xa1eni z zanimivimi freskami. Po slavoloku se odpre transept, ki ne \xc5\xa1trli iz glavnega telesa, meri v globino treh ladij. Ladje so zaprte na vzhod z apsido okra\xc5\xa1eno na zunanji strani s slepo lo\xc5\xbeo, podobno kot na fasadi, kot je to obi\xc4\x8dajno v romanski arhitekturi; srednja, ve\xc4\x8dji od drugih dveh, je okra\xc5\xa1ena z Loverinijevo fresko (1900), ki zdru\xc5\xbeuje star mozaik, uni\xc4\x8den leta 1796. Na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du ladje in transepta pa se dviga osmerokotna kupola, zunaj obdana z lanterno iz terakote._NEWLINE_Kripta, obnovljena med rekonstrukcijo v devetnajstem stoletju, zaseda prostor v prezbiteriju in koru in je povezana z glavno ladjo s stopnicami z dveh strani; zaprta na vzhod z apsido, je razdeljena na pet obo\xc4\x8dnih pol s \xc5\xa1tiriindvajsetimi stebri, ki podpirajo oboke._NEWLINE_Iz leve ladje vodi prehod v novo zakristijo, velik in zra\xc4\x8den pravokotni prostor v renesan\xc4\x8dnem slogu, s poslikanim obokom._NEWLINE_Prezbiterij, pred korom, vsebuje Arca di Sant\'Agostino, mojstrovino iz marmorja iz \xc5\xa1tirinajstega stoletja, delo mojstrov iz Coma. To gotsko delo je razdeljeno v tri skupine: bazo, ki vsebuje \xc5\xbearo z ostanki svetnika; srednji del, odprt, s kipom sv. Avgu\xc5\xa1tina in zgornji del, pokrov ki po\xc4\x8diva na stebrih in je kronan s trikotnimi zatrepom. Celotno delo je okra\xc5\xa1ena z ve\xc4\x8d kot 150 kipi, ki prikazujejo angele, svetnike in \xc5\xa1kofe in plo\xc5\xa1\xc4\x8de z \xc5\xbeivljenjem svetnika.'