b'\n_START_ARTICLE_\nMatija Kav\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKav\xc4\x8di\xc4\x8d je na Dunaju \xc5\xa1tudiral pravo in 1830 doktoriral. V letih 1834 in 1835 \xc5\xbeivel v Mekinjah in slu\xc5\xbeboval kot sodnik, nato pa je bil odvetnik v Ljubljani, kjer je opravljal razli\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe. Med drugim je bil predsednik odvetni\xc5\xa1ke zbornice in \xc4\x8dlan Kranjske hranilnice (1849 do 1853), od 1854 tudi njen kurator. Od 1848 je deloval tudi kot politik.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno delo\n_START_PARAGRAPH_\nKav\xc4\x8di\xc4\x8d je bil zastopnik Ljubljane v starem stanovskem zboru in 1848 izvoljen v novi de\xc5\xbeelni zbor; v dr\xc5\xbeavnem zboru pa je bil \xc4\x8dlan ustavnega odseka in se udele\xc5\xbeil zasedanja parlamenta v Krom\xc4\x9b\xc5\x99\xc3\xad\xc5\xbeu (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka). Zavzemal se je za ustanovitev slovenske univerze v Ljubljani. V dr\xc5\xbeavnem zboru je s somi\xc5\xa1ljeniki zagovarjal svobodo vere, zahteval neposredni dr\xc5\xbeavni nadzor cerkvenih zadev in odpravo tla\xc4\x8danstva. Pri upravni razdelitvi je bil med zagovorniki uveljavljanja narodnostnega na\xc4\x8dela. Po tem predlogu naj bi se zdru\xc5\xbeila nem\xc5\xa1ka dela \xc5\xa0tajerske in Koro\xc5\xa1ke v eno de\xc5\xbeelo, njuna slovenska dela pa skupaj s Kranjsko in slovenskim delom Primorja v de\xc5\xbeelo Slovenijo.'