b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Cankar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Cankar se je rodil 10. maja, leta 1876 v hi\xc5\xa1i Na klancu (Vrhnika) 141 kot osmi od dvanajstih otrok obrtni\xc5\xa1ko \xe2\x80\x93 proletarske dru\xc5\xbeine tr\xc5\xa1kega kroja\xc4\x8da. Leta 1882 je bil vpisan v osnovno \xc5\xa1olo na Vrhniki, leta 1888 pa se je vpisal na ljubljansko realko. Razrednik in u\xc4\x8ditelj sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine mu je bil Franc Levec, ki ga je zelo spo\xc5\xa1toval. Tam se je pridru\xc5\xbeil dija\xc5\xa1kemu dru\xc5\xa1tvu Zadruga, kjer se je predstavljal z branjem raznih pesmi in kritik ter navezal stike z Murnom, s Kettejem in z \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8dem. \xc5\xbde v dija\xc5\xa1kih letih je napisal prve pesmi in jih objavil v reviji  Vrtec in reviji Ljubljanski zvon._NEWLINE_Po maturi, ki jo je opravil leta 1896, je od\xc5\xa1el na Dunaj \xc5\xa1tudirat tehniko. Kmalu se je  prepisal na slavistiko. Po odhodu z Dunaja je od septembra do 10. novembra 1909 \xc5\xbeivel pri bratu Karlu v Sarajevu, kjer je napisal dramo Hlapci. Sredi novembra se je naselil v ljubljanskem hotelu Tivoli (nekdanja \xc5\xa0vicarija) in napisal Belo krizantemo. Odlo\xc4\x8di se je, da se ne bo vrnil na Dunaj in razdrl zaroko s \xc5\xa0tefko L\xc3\xb6ffler. _NEWLINE_Leta 1907 je bil na listi socialnodemokratske stranke kandidat za dr\xc5\xbeavnega poslanca na Dunaju, vendar ni bil izvoljen (premagal ga je protikandidat Fran Pov\xc5\xa1e). Kljub volilnemu neuspehu je politi\xc4\x8dno kariero nadaljeval v obliki predavanj in razprav (med katerimi \xc5\xa1tevilne v Trstu), leta 1913 je imel v Ljubljani najbolj znano predavanje z naslovom Slovenci in Jugoslovani, v katerem se je zavzel za zdru\xc5\xbeitev vseh ju\xc5\xbenih Slovanov v skupno dr\xc5\xbeavo, a odlo\xc4\x8dno nasprotoval kakr\xc5\xa1nemukoli kulturnemu ali jezikovnemu zlivanju. Zaradi izjave, ki je zagovarjala jugoslovansko politi\xc4\x8dno zvezo, je bil obsojen na sedem dni zapora. Novembra 1915 je bil vpoklican k vojakom v Judenburg na avstrijskem \xc5\xa0tajerskem. Zaradi bolezni je bil po nekaj tednih opro\xc5\xa1\xc4\x8den slu\xc5\xbeenja. _NEWLINE_Po dalj\xc5\xa1i bolezni je umrl v de\xc5\xbeelni bolni\xc5\xa1nici v Ljubljani. Pokopali so ga na ljubljanskih \xc5\xbdalah v  t. i. Grobnici Moderne, kjer so pokopani tudi Josip Murn, Dragotin Kette in Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nUvr\xc5\xa1\xc4\x8damo ga med \xc5\xa1tiri predstavnike slovenske moderne (poleg Murna, Ketteja in \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da). Letnica 1899 je letnica  izida njegove prve pesni\xc5\xa1ke zbirke Erotika  in \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8deve \xc4\x8ca\xc5\xa1e opojnosti in velja za za\xc4\x8detek slovenske moderne. V svoji pesni\xc5\xa1ki zbirki je zbral mladostne ljubezenske pesmi, balade in romance.  V svojih dunajskih letih je sodeloval pri literarnem kro\xc5\xbeku slovenskih \xc5\xa1tudentov, katerega \xc4\x8dlani so bili med drugimi tudi Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Fran Govekar in Fran Eller._NEWLINE_Kmalu je pesni\xc5\xa1tvo opustil in za\xc4\x8del pisati prozo in dramatiko. Pod vplivom romantike, naturalizma, dekadence, simbolizma in impresionizma je pisal povesti, novele, romane, \xc4\x8drtice in dramska besedila._NEWLINE_Dramska dela je sprva ustvarjal pod vplivom Ibsena (Kralj na Betajnovi) in Gogolja, pozneje pa pod vplivom nove romantike. V svojih delih je opozarjal na takratne politi\xc4\x8dne razmere v dr\xc5\xbeavi (satiri\xc4\x8dni komediji Pohuj\xc5\xa1anje v dolini \xc5\xa1entflorjanski, Za narodov blagor ter politi\xc4\x8dna satira Hlapci)_NEWLINE_V njegovih delih prevladuje tematika posameznika v sporu z delavskim in va\xc5\xa1kim, malome\xc5\xa1\xc4\x8danskim vsakdanjikom, opazne pa so tudi \xc5\xa1tevilne dru\xc5\xbebenokriti\xc4\x8dne ideje. Tako je v povesti Hlapec Jernej in njegova pravica simboli\xc4\x8dno predstavil boj zatiranega, delavskega razreda proti izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskim gospodarjem. Z romanom  Na klancu pa je ustvaril nov tip \xc5\xbeenskega oziroma materinskega romana._NEWLINE_Poleg umetni\xc5\xa1kega pisanja se je Cankar ukvarjal tudi s publicisti\xc4\x8dnim pisanjem, kritiko in esejistiko (Krpanova kobila, Slovenski umetniki na Dunaju, Na\xc5\xa1i umetniki).\n_START_SECTION_\nPo smrti\n_START_PARAGRAPH_\nKipi v spomin njemu se nahajajo: na Vrhniki (delo kiparja Ivana Jurkovi\xc4\x8da), na Ro\xc5\xbeniku v Ljubljani (delo kiparja Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Smerduja) ter pred Cankarjevim domom v Ljubljani (Slavko Tihec)._NEWLINE_Vlada Republike Slovenije je leto 2018 razglasila za Cankarjevo leto, 11. decembra je namre\xc4\x8d stota obletnica pisateljeve smrti. Ob tej prilo\xc5\xbenosti so potekale \xc5\xa1tevilne kulturne aktivnosti po vsej Sloveniji, zlasti v njegovem rojstnem kraju. Med drugim je bilo prirejenih ve\xc4\x8d muzejskih razstav, o Cankarjevem \xc5\xbeivljenju pa sta iz\xc5\xa1la tudi dokumentarno-igrani film Cankar in strip.'