b'\n_START_ARTICLE_\nHalo u\xc4\x8dinek\n_START_PARAGRAPH_\nHalo efekt ali halo u\xc4\x8dinek, je napaka ocenjevanja. Spada pod kognitivne pristranskosti, kjer podzavestno, na podlagi karakterne ali fizi\xc4\x8dne lastnosti prenesemo sodbo iz enega podro\xc4\x8dja na ostale, oziroma ene izku\xc5\xa1nje na drugo. Primer halo efekta je, \xc4\x8de u\xc4\x8denec dobi prvo oceno zadostno ter ga nato u\xc4\x8ditelj ocenjuje pod vplivom te ocene ali pa \xc4\x8de vizualno bolj privla\xc4\x8dnim ljudem pripisujemo bolj pozitivne lastnosti. Halo efekt je torej prisoten v mnogo razli\xc4\x8dnih situacijah, saj se lahko pojavi tako v razredu kot tudi v sodni dvorani, pri ogla\xc5\xa1evanju... Halo u\xc4\x8dinek je dobil svoje ime po psihologu Edwardu Thorndike, ki je kot prvi izvedel preizkus ter oblikoval termin. O pozitivnem halo u\xc4\x8dinku govorimo kadar za nekoga menimo, da ima pozitivne lastnosti in mu zato pripi\xc5\xa1emo \xc5\xa1e druge pozitivne lastnosti, \xc4\x8deprav nismo dobili informacij, ki bi to potrdile. Pri negativnem halo u\xc4\x8dinku pa osebi, za katero menimo, da ima negativne lastnosti, pripi\xc5\xa1emo \xc5\xa1e vrsto drugih negativnih lastnosti. Vendar pa imajo ljudje redko le pozitivne ali le negativne lastnosti, kar vodi do napak v zaznavanju.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEdward Thorndike je bil prvi oblikoval, ki je izvedel empiri\xc4\x8dne raziskave za pojav ter kasneje dal pojavu tudi ime- halo efekt (\xc2\xbbhalo effect\xc2\xab\xc2\xa0 Izvedel je raziskavo, v kateri je prosil dva ura-dnika, da ocenita svoje vojake po njihovih fizikalnih lastnosti ( urejenost , glas, postava, ener-gija), intelektu, vodstvenih sposobnostih in osebnostnih zna\xc4\x8dilnosti, kamor je vklju\xc4\x8dil tudi zvestobo, odvisnost, odgovornost, nesebi\xc4\x8dnost, sodelovanje. Njegov cilj je bil, da vidi, ali se razli\xc4\x8dne karakteristike med seboj povezujejo in kako vplivajo druga na drugo. Raziskava je pokazala previsoke korelacije med odgovori obeh uradnikov, le-te so bile tudi skoraj enake. \xc4\x8ce je uradnik za\xc4\x8del z nizko oceno pri vojaku, je tako tudi nadaljeval. Obratno je bilo pri visoki ocenah. Za\xc4\x8detna ocena je torej vplivala na vse ostale karakteristike, kljub temu, da med seboj niso bile povezane.\n_START_SECTION_\nIzvor termina halo u\xc4\x8dinek\n_START_PARAGRAPH_\nTermin\xc2\xa0\xc2\xbbhalo\xc2\xab\xc2\xa0je uporabljen kot analogija pri verskem konceptu na \xc5\xa1tevilnih upodobitvah(predvsem v \xc4\x8dasu renesanse) za svetle\xc4\x8di obro\xc4\x8d, ki lebdi nad glavo angelov in svetnikov. Obraz angela ima popoln izgled zaradi svetle\xc4\x8dega obro\xc4\x8da nad glavo. Zato se je za\xc4\x8del uporabljati termin halo u\xc4\x8dinek, saj \xc4\x8de vidimo osebo, ki ima nad glavo svetle\xc4\x8d obro\xc4\x8d, za njo \xc5\xbee takoj mislim, da je dobra oseba, oziroma jo ocenimo le na podlagi ene lastnosti (obro\xc4\x8da nad glavo).\n_START_SECTION_\nHalo u\xc4\x8dinek v prazgodovini\n_START_PARAGRAPH_\nHalo u\xc4\x8dinek nam torej omogo\xc4\x8di hitre presoje, saj morami biti zgolj pozorni na en aspekt osebe ali stvari, ki ga nato posplo\xc5\xa1imo na vse ostale. V \xc4\x8dasu neandertalcev je bilo verjetno nekaj resnice v hitrih presojah, npr. oseba, ki je bila visoka je morala pojesti veliko mesa in je bila verjetno dober lovec ter jo je vredno poslu\xc5\xa1ati, ali pa oseba, ki je dobro izgledala, se je verjetno izogibala lovljenju \xc5\xbeivali ter raznim boleznim. \xc2\xbbZgodnji ljudje\xc2\xab, ki so sprejemali hitre odlo\xc4\x8ditve, so imeli ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti pre\xc5\xbeivetja, kot tisti, ki so dolgo premi\xc5\xa1ljevali o problemu.\n_START_SECTION_\nInternet in halo u\xc4\x8dinek\n_START_PARAGRAPH_\nHalo u\xc4\x8dinek lahko vpliva ne le na posameznike in njihovo presojo o drugih, vendar tudi na organizacije, produkte, kraje, televizijske kanale in seveda internet. \xc4\x8ce je uporabnikom interneta v\xc5\xa1e\xc4\x8d en aspekt spletne strani, bodo verjetno presojali v korist spletne strani tudi v prihodnje. Po drugi stani, \xc4\x8de imajo uporabniki slabo izku\xc5\xa1njo s stranjo, bodo najverjetneje tudi v prihodnje ocenili, da spletna stran ni vredna njihovega \xc4\x8dasa in se ji bodo izogibali, tudi \xc4\x8de je kasneje preoblikovana in veliko bolj\xc5\xa1a. Halo u\xc4\x8dinek je prisoten tudi pri iskanju na spletu, saj pogosto predvidevamo, da so spletne strani, ki nam jih brskalnik najprej ponudi bolj\xc5\xa1e kot tiste za njimi. Ka\xc5\xbee se tudi pri naro\xc4\x8danju stvari preko interneta, saj sami verjetno ne bi naro\xc4\x8dili stvari iz spleten strani, ki zgleda slabo oblikovana ter nezanesljiva, kar bi najverjetneje posplo\xc5\xa1ili tudi na izdelke, ki jih spletna stran prodaja. Uporabniki redko logi\xc4\x8dno razmislijo pri uporabi spletnih strani ter se poslu\xc5\xbeujejo tistim, ki so vizualno bolj privla\xc4\x8dne, kljub temu, da so lahko manj kvalitetne, kot tiste, ki so vizualno manj privla\xc4\x8dne. Halo u\xc4\x8dinek se na internetu poka\xc5\xbee tudi pri registraciji na dolo\xc4\x8deno spletno stran, saj se uporabniki pogosto ne prijavijo na neko njim zanimivo stran, zgolj zato, ker je registracija preve\xc4\x8d dolgotrajna.  Leta 2002 sta Lindgaard in Dudek izvedla \xc5\xa1tudijo, kjer sta uporabnike vpra\xc5\xa1ala, kako bi vizualno ocenili\xc2\xa0\xc2\xbbprivla\xc4\x8dnost\xc2\xab\xc2\xa0razli\xc4\x8dnih spletnih strani. Ugotovila sta, da so vpra\xc5\xa1ani strani, ki so bile vizualno privla\xc4\x8dnej\xc5\xa1e, ocenili tudi kot bolj uporabne. S preizkusom sta \xc5\xbeelela pokazati,da je internet zasi\xc4\x8den s halo u\xc4\x8dinkom ter, da morajo podjetja in posamezniki zelo paziti pri postavitvi spleten strani, saj bodo uporabniki, zgolj na osnovi privla\xc4\x8dnosti, zgleda, ocenili celotno spletno stran, tudi njeno uporabnost. Da uporabnik navadno oceni zgolj zgled spletne strani, se poka\xc5\xbee tudi v primeru, \xc4\x8de povpra\xc5\xa1amo, ali je spletna stran lahka za uporabo in dobimo odgovor, da je, kljub temu, da v resnici ni. Le zato, ker je spletna stran lepa ne pomeni tudi, da je preprosta za uporabo. Pomembno se je torej zavedati halo u\xc4\x8dinka pri oblikovanju spletne strani, saj lahko zaradi napa\xc4\x8dnega prvega vtisa \xc5\xbee na za\xc4\x8detku izgubimo uporabnike, ki jih kasneje ne bo mogo\xc4\x8de pridobiti nazaj.\n_START_SECTION_\nVpliv halo u\xc4\x8dinka pri ustvarjanju vtisa\n_START_PARAGRAPH_\nImplicitne osebnostne teorije so vnaprej\xc5\xa1nje predpostavke, ki jih imamo o drugih ljudeh. Implicitne so zato, ker se jih ne zavedamo, vendar vseskozi vplivajo na na\xc5\xa1e vedenje. Osebnostne pa zato, ker tvorijo na\xc5\xa1 nazor o tem, kak\xc5\xa1ni so drugi ljudje. Nekateri opisi mo\xc4\x8dneje vplivajo na na\xc5\xa1e sodbe o drugih, to so centralne poteze, ki so odvisne predvsem od konteksta. Vtisi o drugi osebi vplivajo na na\xc4\x8din, na katerega se do nje vedemo. osebo, ki nam jo drugi predstavijo kot prijetno in radodarno, praviloma v celoti ocenimo kot\xc2\xa0\xc2\xbbdobro\xc2\xab, medtem ko nekoga, katerega nam drugi opi\xc5\xa1ejo kot arogantnega ter neprijaznega v celoti ocenimo kot slabo osebo. Gre za halo u\xc4\x8dinek, ki je najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, kadar oseba, ki presoja, sorazmerno malo ve o osebi, ki jo presoja, in kadar to osebo ocenjuje po moralnih lastnostih: dober/slab \xc4\x8dlovek. Tako ta oseba zelo te\xc5\xbeko popravi vtis, ki ga imamo o njej, kljub temu, da nam bi bila druga\xc4\x8de simpati\xc4\x8dna, \xc4\x8de ne bi imeli o njej slabega vtisa. Po drugi strani pa je lahko oseba, o kateri imamo dober prvi vtis, lahko bolj nesimpati\xc4\x8dna, vendar tega niti ne opazimo. U\xc4\x8dinek prvotnosti pri ocenjevanju oseb, o katerih dobimo nasprotujo\xc4\x8de si informacije, deluje tako, da zanemarimo kasnej\xc5\xa1e informacije in sodimo po tistih, ki smo jih najprej dobili. Kadar med prvo in drugo informacijo prete\xc4\x8de ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa, deluje u\xc4\x8dinek nedavnosti in osebo sodimo po informacijah, ki smo jih dobili nazadnje. \xc4\x8ce vnaprej\xc5\xa1nje predstave o zna\xc4\x8dajih ljudi (implicitne osebnostne teorije) raz\xc5\xa1irimo na cele skupine, dobimo stereotipe (raz\xc5\xa1irjene predstave o drugih ljudeh). Zaradi stereotipiranja vse ljudi, ki pripadajo dolo\xc4\x8deni skupini, dojemamo, kot da imajo enake zna\xc4\x8dilnosti. Skupine stereotipiramo glede na spol, spolno usmerjenost, religijo, poklic ali kak\xc5\xa1ne druge opredeljujo\xc4\x8de zna\xc4\x8dilnosti.\n_START_SECTION_\nVpliv halo u\xc4\x8dinka na ocenjevanje u\xc4\x8dencev\n_START_PARAGRAPH_\nPomembna lastnost u\xc4\x8ditelja, ki vpliva na kakovost ocenjevanja, je stopnja njegove strogosti v ocenjevanju, kar Zorman (1968) imenuje osebna ena\xc4\x8dba. Razli\xc4\x8dno strogi ocenjevalci bodo isti odgovor ali izdelek razli\xc4\x8dno vrednotili, ob tem se u\xc4\x8ditelji razlikujejo tudi po usmerjenosti v iskanje znanja ali neznanja pri u\xc4\x8dencih. Marenti\xc4\x8d Po\xc5\xbearnik (2003), halo u\xc4\x8dinek podobno opi\xc5\xa1e kot Zorman in sicer kot subjektivno napako, kadar na oceno neupravi\xc4\x8deno vpliva u\xc4\x8diteljevo splo\xc5\xa1no mnenje o u\xc4\x8dencu, njegove predhodne ocene in to, ali mu je u\xc4\x8denec simpati\xc4\x8den ali ne. Pri ocenjevanju pa se poleg halo u\xc4\x8dinka lahko pojavijo tudi drugi vplivi kot so predsodki in stereotipi, vezanih na spol, zunanjost, socialni izvor ali narodno pripadnost u\xc4\x8denca. Pojavi se lahko t. i. logi\xc4\x8dna napaka, ko po logiki podobne stvari ocenimo podobno. Primer tak\xc5\xa1ne napake je dolo\xc4\x8danje ocene pri enem tujem jeziku na osnovi ocene pri nekem drugem tujem jeziku. Zelo pogosto pride tudi do u\xc4\x8dinka prvega vtisa, pri katerem u\xc4\x8denca ocenjujemo podobno kot prvi\xc4\x8d, in u\xc4\x8dinek kontrasta, kjer uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e u\xc4\x8dence ocenjujemo stro\xc5\xbeje, kadar poka\xc5\xbeejo le malo slab\xc5\xa1e znanje kot v preteklosti.\n_START_SECTION_\nRe\xc5\xa1itve za halo u\xc4\x8dinek\n_START_PARAGRAPH_\nHalo u\xc4\x8dinku se lahko poskusimo izogniti tako, da ocenjevalce informiramo o mo\xc5\xbenosti delovanja tega u\xc4\x8dinka, kar povzro\xc4\x8di, da u\xc4\x8dinek ozavestijo, nato pa jih treniramo v ocenjevanju. Ocenjevanje lahko tudi razdelimo na ve\xc4\x8d delov, med njimi pa naredimo dalj\xc5\xa1i \xc4\x8dasovni premor ali pa uporabimo horizontalno ocenjevanje, pri \xc4\x8demer gre za zaporedno ocenjevanje razli\xc4\x8dnih dra\xc5\xbeljajev, vendar vseh po isti lastnosti. V \xc5\xa1oli je vpliv halo u\xc4\x8dinka mogo\xc4\x8de zmanj\xc5\xa1ati z razli\xc4\x8dnimi ukrepi in sicer je nujno potrebna opredelitev kriterijev ocenjevanega pojava, kar pomeni, da mora biti vnaprej dolo\xc4\x8deno, kaj bomo pri nekem pojavu ocenjevali. Kriteriji ocenjevanja morajo zajemati bistvo pojava, ki ga ocenjujemo: biti morajo jasni, enozna\xc4\x8dni in veljavni. \xc4\x8ce kriteriji ocenjevanja niso jasno postavljeni, o kakr\xc5\xa1ni koli objektivnosti ocenjevanja ne moremo govoriti. Klju\xc4\x8dnega pomena so torej vnaprej natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deni kriteriji preverjanja in ocenjevanja. Vsebine, ki se jih preverja in ocenjuje, morajo biti jasno, natan\xc4\x8dno in konkretno dolo\xc4\x8dene, u\xc4\x8ditelji pa morajo vnaprej na\xc4\x8drtovati tudi, kdaj jih bodo preverjali in na kak\xc5\xa1en na\xc4\x8din. Pri tem je pomembno, da dobro poznajo razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine in oblike preverjanja znanja ter vsakokrat izberejo tiste, ki najbolj ustrezajo preverjanju znanja dolo\xc4\x8denih vsebin predmeta. K ve\xc4\x8dji objektivnosti ocenjevanja znanja lahko pomembno prispevajo s poznavanjem in zavedanjem razli\xc4\x8dnih subjektivnih napak, ki jih pri preverjanju in ocenjevanju lahko storijo, ter se zavestno izogibajo njihovemu udejanjanju.\n_START_SECTION_\nKategorije\n_START_PARAGRAPH_\nPsihologija Psihologija ogla\xc5\xa1evanja Kognitivna psihologija Pedagogika Ocenjevanje delovne uspe\xc5\xa1nosti'