b'\n_START_ARTICLE_\nStavraton\n_START_PARAGRAPH_\nStavraton (gr\xc5\xa1ko \xcf\x83\xcf\x84\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x81\xce\xac\xcf\x84\xce\xbf\xce\xbd [staur\xc3\xa1ton]) je bil bizantinski srebrnik, ki je bil v obtoku v zadnjih sto letih Bizantinskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme stavraton se je prvi\xc4\x8d pojavilo sredi 11. stoletja za zlati histamenon, na katerem je bila podoba bizantinskega cesarja s kri\xc5\xbeastim \xc5\xbeezlom, sicer pa se je ime nana\xc5\xa1alo na velike srebrne kovance cesarja Ivana V. Paleologa (vladal 1341- 1376 in 1379-1391), ki so se za\xc4\x8deli kovati okoli leta 1367 in so bili v obtoku v zadnjem stoletju bizantinske zgodovine. Ime je dobil verjetno po kri\xc5\xbeu (gr\xc5\xa1ko \xcf\x83\xcf\x84\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x81\xcf\x8c\xcf\x82 [stavr\xc3\xb3s/staur\xc3\xb3s]), ki je bil upodobljen na njegovem domnevnem modelu \xe2\x80\x93 neapeljskem in provansalskem dvojnem gigliatu. Ime bi lahko izviralo tudi iz majhnih kri\xc5\xbeev na za\xc4\x8detku napisov na kovancih, ki so bili skoraj neopazni in so se na kovancih redko pojavljali._NEWLINE_Stavraton je bil zasnovan kot zamenjava za propadli zlati hiperpiron in kovanec z najvi\xc5\xa1jo vrednostjo v obtoku. Kovanec je bil zato te\xc5\xbeji od vseh prej\xc5\xa1njih bizantinskih in takratnih evropskih srebrnikov. Sprva je tehtal 8,5 g, kasneje pa se mu je masa zmanj\xc5\xa1ala na 7,4 g. Kljub temu je imel samo polovico vrednosti hiperperona, ki je ostal v uporabi samo kot fiktivna valuta._NEWLINE_Stavraton so dopolnjevali srebrni kovanci za 1/2 in 1/8 stavratona. Polovi\xc4\x8dni stavraton je sprva tehtal 4,4 g in nato 3,7 g. Osminski stavraton, znan tudi kot dukatopolon (gr\xc5\xa1ko \xce\xb4\xce\xbf\xcf\x85\xce\xba\xce\xb1\xcf\x84\xcf\x8c\xcf\x80\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbb\xce\xbf\xce\xbd [dukat\xc3\xb3pulon] ali mali dukat, v italijanskih virih duchatelo), ali aspron (gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x84\xcf\x83\xcf\x80\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd) je tehtal okoli 1,1 g. Srebrnik za 1/4 stavratona se ni koval, ker se je namesto njega uporabljal srebrni bene\xc5\xa1ki dukat (gr\xc5\xa1ko \xce\xb4\xce\xbf\xcf\x85\xce\xba\xce\xac\xcf\x84\xce\xbf\xce\xbd [douk\xc3\xa1ton])._NEWLINE_Na vseh stavratonih je bila na prednji strani doprsna podoba Kristusa, na hrbtni strani pa doprsna podoba aktualnega cesarja. Napisi so bili dokaj enotni. Na hrbtni strani je bil po robu ali v sredini napis\xc2\xa0\xc2\xbb+[cesarjevo ime] \xce\x94\xce\x95C\xce\xa0\xce\x9f\xce\xa4\xce\x99C \xce\x9f \xce\xa0\xce\x91\xce\x9b\xce\x95\xce\x9f\xce\x9b\xce\x9f\xce\x93\xce\x9fC / \xce\x98[\xce\x95\xce\x9f]V \xce\xa7\xce\x91\xce\xa1\xce\x99\xce\xa4\xce\x99 \xce\x92\xce\x91C\xce\x99\xce\x9b\xce\x95VC \xce\xa1W\xce\x9c\xce\x91\xce\x99WN\xc2\xab, se pravi\xc2\xa0\xc2\xbbGospod (despotes) [cesarjevo ime] Paleolog/po bo\xc5\xbeji milosti cesar (basileus) Rimljanov\xc2\xab. Na stavratonih Ivana V. Paleologa se je na notranjem napisu namesto naslova basileus uporabljal naslov autokrator:\xc2\xa0\xc2\xbb\xce\x98[\xce\x95\xce\x9f]V \xce\xa7\xce\x91\xce\xa1\xce\x99\xce\xa4\xce\x99 AVTOK\xce\xa1\xce\x91\xce\xa4O\xce\xa1\xc2\xab._NEWLINE_Do leta 1990, ko so odkrili zaklad z devetdesetimi kovanci, sta bili od srebrnikov zadnjega bizantinskega cesarja Konstantina XI. Paleologa (vladal 1449\xe2\x80\x931453) znana samo dva polovi\xc4\x8dna stavratona.'