b'\n_START_ARTICLE_\nKlerikalizem\n_START_PARAGRAPH_\nKlerikal\xc3\xadzem je te\xc5\xbenja za uveljavitev klera (cerkvenih dostojanstvenikov) v dru\xc5\xbebenem in politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju skupnosti izven podro\xc4\x8dja verskega u\xc4\x8denja._NEWLINE_V zgodovini \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih civilizacij je duhovstvo imelo razli\xc4\x8dne vloge. V teokratskih dru\xc5\xbebah je v rokah klera vsa posvetna oblast; nasprotno pa je sodobno pravilo lo\xc4\x8ditve vere in dr\xc5\xbeave, po katerem naj se duhovstvo ukvarja samo z verskim u\xc4\x8denjem in obredjem._NEWLINE_Kler, najve\xc4\x8dkrat dobro organizirana dru\xc5\xbebena skupina, lahko dose\xc5\xbee nesorazmeren vpliv na posvetno organizacijo oblasti z vplivom na zakonodajo (v zakonodajnem telesu, sedaj je to ve\xc4\x8dinoma parlament), na sodno prakso, na nastavljanje visokih uradnikov (Opus Dei ima to v ustanovnih pravilih). To tendenco, \xc4\x8de je izrazita, imenujemo klerikalizem, nasprotovanje pa antiklerikalizem._NEWLINE_Izjema od pravila so verske organizacije, ki se doktrinarno, izrecno, omejujejo na duhovnost._NEWLINE_Lo\xc4\x8ditev vere in dr\xc5\xbeave je ustavno pravilo v Republiki Sloveniji.\n_START_SECTION_\nPrimeri razmerij med cerkveno in dr\xc5\xbeavno oblastjo\n_START_PARAGRAPH_\nVerovanja so vsekakor ena izmed opor dru\xc5\xbebenega ustroja, zaradi \xc4\x8desar mora  vsaka oblast upo\xc5\xa1tevati ne le verovanja podlo\xc5\xbenikov ampak tudi vzpostaviti razmerje med oblastjo in duhovstvom religij, ki delujejo v dr\xc5\xbeavi.\n_START_SECTION_\nTeokracija\n_START_PARAGRAPH_\nPrimera teokracij, ko oblast v celoti temelji na religiji in jo izvaja duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina, sta v sodobnem svetu Iran in pape\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava (Sveti sede\xc5\xbe) Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve; s tem, da se pape\xc5\xbe spri\xc4\x8do majhnosti preostalega dr\xc5\xbeavnega ozemlja Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave (mesto Vatikan), ukvarja predvsem z zadevami svetovne Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve._NEWLINE_Izrael temelji na judovstvu kot nacionalno-verskem konceptu. Zaradi notranjega ustroja judovske cerkve Izraela ni povsem teokratska dr\xc5\xbeava. Judovsko duhovstvo na posvetno oblast vpliva posredno, skozi verovanja dr\xc5\xbeavljanov.\n_START_SECTION_\nFormalna personalna unija cerkvene in posvetne oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nV Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu in nekaterih skandinavskih dr\xc5\xbeavah (Danska, Norve\xc5\xa1ka in \xc5\xa0vedska) so kralji tudi cerkveni poglavarji, vendar je njihova funkcija tako v cerkveni kot posvetni oblasti zelo omejena._NEWLINE_V zgodovini je primerov enotnosti verske in posvetne oblasti bilo veliko. Rimski cesarji in egiptovski faraoni niso bili le verski in posvetni poglavarji ampak celo bo\xc5\xbeanstva. Podobno je bilo v starem Egiptu, vendar so verjetno ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d od faraona imeli visoki sve\xc4\x8deniki.\n_START_SECTION_\nPravoslavje in oblast\n_START_PARAGRAPH_\nPravoslavne cerkve, so avtokefalne, kar \xc5\xbee izra\xc5\xbea povezanost cerkvene in dr\xc5\xbeavne oblasti. Pravoslavje je posebno politi\xc4\x8dno prakso razvilo tako v  (bizantinskem imperiju kot v ruskem carstvu, pa tudi v manj\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeavah. Pravoslavni kler se je sku\xc5\xa1al \xc4\x8dim bolj pribli\xc5\xbeati vladarju in lokalnim oblastem, a vladarja ne priznava kot nadrejenega cerkvi. Vladarje pridobiva z verskimi \xc4\x8dastmi, kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditnike cerkve, bo\xc5\xbeje maziljence in, posmrtno, z morebitnim posve\xc4\x8denjem v svetnike. Doktrina najve\xc4\x8dje, ruske pravoslavne cerkve (RPC) razlo\xc4\x8duje pojma: cezaropapizem in papocezarizem - prvi naj bi ozna\xc4\x8deval nadoblast carja nad cerkvijo, drugi pa nadoblast (patriarha) nad carjem. Doktrina RPC je \xc2\xbbniti - niti\xc2\xab, zagovarja \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo povezanost obeh oblasti, brez nadoblasti ene ali druge. Pravoslavna cerkev se ne ukvarja z ustanavljanjem versko obarvanih strank, kot so na primer kr\xc5\xa1\xc4\x8danske stranke v tistih strankarskih demokracijah, kjer ni dosledno izvedena lo\xc4\x8ditev vere in dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nRimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev in oblast\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko je Rimsko katoli\xc5\xa1ka cerkev zahtevala nadoblast cerkve nad posvetno oblastjo. Obredno se to izkazuje s tem, da je pape\xc5\xbe krona kralje.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ka Evropa\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjeve\xc5\xa1ki Evropi je imela Rimsko-katoli\xc5\xa1ka cerkev veliko mo\xc4\x8d, ne le na duhovnem podro\xc4\x8dju, ampak tudi kot posvetna oblast. Poleg Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, kjer je vladal pape\xc5\xbe, so imeli polno posvetno oblast tudi \xc5\xa1tevilni knezo\xc5\xa1kofi. Posesti, ki so jim vladali knezo\xc5\xa1kofi so bile najbolj pogoste v Svetem rimskem cesarstvu nem\xc5\xa1ke narodnosti; v Sloveniji na primer \xc5\xa0kofja Loka (Freisin\xc5\xa1ki knezo\xc5\xa1kofi). Cerkveni dostojanstveniki so sodelovali pri oblasti tudi kot eden izmed stanov, in sicer kot prvi, najpomembnej\xc5\xa1i, stan._NEWLINE_Skozi cel srednji vek so v Zahodni Evropi posvetni vladarji bili boj s cerkveno  oblastjo. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vladar, francoski kralji so celo posegli v boj za pape\xc5\xa1ki prestol in podprli \xc2\xbbsvojega\xc2\xab\xc2\xa0pape\xc5\xbea v Avignonu (Avignonsko izgnanstvo._NEWLINE_Nasprotovanje posvetnim zahtevam, bli\xc5\xa1\xc4\x8du in bogastvu RKC se je ve\xc4\x8dkrat pojavljajo tudi znotraj cerkve. Zna\xc4\x8dilni so spori znotraj fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskih vrst, o obveznosti ubo\xc5\xa1tva in vpra\xc5\xa1anjih delovanja med ljudmi (lo\xc4\x8ditev na Spirituale in Observante, preganjanje nekaterih fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskih menihov).\n_START_SECTION_\nEvropa v novem veku, do leta 1948\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek novega veka ozna\xc4\x8dujejo tako odkritje Amerike, kot reformacija. V bojih za \xc2\xbbpravo vero\xc2\xab\xc2\xa0je bilo pomembno tudi vpra\xc5\xa1anje razmerja med posvetno in cerkveno oblastjo. Nem\xc5\xa1ki reformatorji so vzpostavili zavezni\xc5\xa1tvo s plemstvom, niso pa podprli kme\xc4\x8dkih upornikov. Reformacija je odprla pot ve\xc4\x8dji osebni svobodi, zlasti za me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo._NEWLINE_Formalno je cerkveno posvetno oblast odpihnila francoska revolucija. V avstrijskih de\xc5\xbeelah so Jo\xc5\xbeefinske reforme omejile vlogo cerkve \xc5\xbee pred v\xc3\xa9liko revolucijo._NEWLINE_Sodobno pojmovanje klerikalizma in antiklerikalizma je smiselno \xc5\xa1ele z razvojem sodobnega mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja, v Srednji Evropi prakti\xc4\x8dno po me\xc5\xa1\xc4\x8dansko-nacionalnih revolucijah leta 1948.\n_START_SECTION_\nKlerikalizem v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nNasprotovanje med klerikalno-konservativno in liberalno oziroma\xc2\xa0\xc2\xbblevo\xc2\xab\xc2\xa0politi\xc4\x8dnima opcijama je v Sloveniji posebno mo\xc4\x8dno in usodno.\n_START_SECTION_\nCepitev na klerikalno in liberalno politiko\n_START_PARAGRAPH_\nV 19. stoletju razlo\xc4\x8dimo ve\xc4\x8d faz politi\xc4\x8dnega dogajanja. Slovensko narodno budni\xc5\xa1tvo, predvsem prosvetno delo, so pri\xc4\x8deli Staroslovence. Mladi rod, predvsem pesnikov in pisateljev, Mladoslovenci so v provincialni, prete\xc5\xbeno kmetski slovenski prostor vna\xc5\xa1ali svobodomiselnost, vendar se vpra\xc5\xa1anje politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di klera \xc5\xa1e ne izpostavlja, je \xc5\xa1e samoumevna. V 70. letih prevladuje sloga\xc5\xa1tvo, povezovanje vseh Slovenskih politikov za ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d nasproti Nemcem.\n_START_SECTION_\nSloga\xc5\xa1tvo, kulturni boj\n_START_PARAGRAPH_\nSloga\xc5\xa1tvo se skrha v 80. letih._NEWLINE_Razdelitev na konservativno in liberalno strujo je zaznamoval ves \xc4\x8das do 1. svetovne vojne, to je \xc4\x8das kulturnega boja. Jedke spore podpihujeta obe strani, na konservativno-klerikalni strani je najostrej\xc5\xa1i ideolog Anton Mahni\xc4\x8d, na liberalni strani pa je najvidnej\xc5\xa1i politik in literat Ivan Tav\xc4\x8dar. Tav\xc4\x8dar je leta 1891 objavil strupeno satiro-utopijo, roman \xc2\xbb4000\xc2\xab, ki ri\xc5\xa1e pri\xc4\x8dakovane posledice klerikalizma._NEWLINE_\xc4\x8ceprav v slovenski politiki vse do 2. svetovne vojne prevladuje zgodovinska Slovenska ljudska stranka, katere najvidnej\xc5\xa1i zgodnja voditelja sta bila Janez E. Krek in  Ivana \xc5\xa0u\xc5\xa1ter\xc5\xa1i\xc4\x8da, imajo idejno mo\xc4\x8dne nasprotnike v slovenskih liberalcih (I. Tav\xc4\x8dar) in kasneje socialistih (Ivan Cankar._NEWLINE_Tik pred 1. svetovno vojno konservativni tabor, stranko SLS, \xc5\xa1e vedno v polemikah ozna\xc4\x8dujejo kot klerikalce, notranje pa se \xc5\xbee razslojuje v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-konservativno in kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-socialno smer. Ti dve smeri se postopoma razideta; nastaneta izraziti kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-socialisti\xc4\x8dna in konservativna (klerikalna) smer.\n_START_SECTION_\nPo prvi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nKlerikalno-liberalni spori se nadaljujejo tudi po vojni, a se pojavijo nove usmeritve, socialisti\xc4\x8dne in komunisti\xc4\x8dne, ter nove okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine v Kraljevini Jugoslaviji. Nadaljnje drobljenje SLS se izka\xc5\xbee za usodno za \xc4\x8das pred in med drugo svetovno vojno, vse do dana\xc5\xa1njih dni. Novi vodja SLS je po prvi vojni postal Anton Koro\xc5\xa1ec, ki je bil spreten politik tako na doma\xc4\x8dih slovenskih tleh kot v Beogradu._NEWLINE_Sam Koro\xc5\xa1ec je bil sicer konservativen kr\xc5\xa1\xc4\x8danski politik, a demokrat. Znotraj kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega tabora pa so se nekateri politiki pribli\xc5\xbeevali korporativisti\xc4\x8dnim zamislim, ki jih je priporo\xc4\x8dala tudi enciklika Pija XI. Quadragesimo Anno. V tem \xc4\x8dasu se pojavljajo po Evropi tudi klerofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne tendence, ki jim slovenska katoli\xc5\xa1ka politika ni bila povsem tuja. V pripravah na odlo\xc4\x8dilni boj proti svetovnemu komunizmu so se katoliki celo militarizirali (Katoli\xc5\xa1ka akcija, Stra\xc5\xbearji, vodja Lambert Ehrlich)._NEWLINE_Politi\xc4\x8dne razmere v Sloveniji stranko SLS in njene duhovne voditelje-klerike opredeljujejo kot klerikalno stranko, saj so se kr\xc5\xa1\xc4\x8danski socialisti, ki bi gibanje uravnote\xc5\xbeili, \xc5\xbee idejno izlo\xc4\x8dili (Andrej Gosar, Edvard Kocbek; ustanovitev stranke je bila v pripravi)._NEWLINE_Ob za\xc4\x8detku drugee svetovne vojne se stoletni konservativno-liberalni (klerikalno-levi\xc4\x8darski) spor ni polegel, so se pa skupine prerazporedile.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna; kolaboracija in posledice\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj po vdoru vojne v Slovenijo, aprila 1941, se je slovenska politika na novo polarizirala.'