b"\n_START_ARTICLE_\nTunizija\n_START_SECTION_\nPolitika in uprava\n_START_PARAGRAPH_\nTunizija je republika z mo\xc4\x8dnim predsedni\xc5\xa1kim sistemom, ki je sicer enostrankarski.\n_START_SECTION_\nVeje oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nPredsednik dr\xc5\xbeave Foued Mebazaa je po prebegu Zine al-Abidine Ben Alija, ki je bil na svojem polo\xc5\xbeaju od leta 1987, ko je nadomestil prvega predsednika republike Habiba Bourguibo,   predsednika Tunizije (med letoma 1956 in 1987) postal tretji predsednik Tunizije. Vladajo\xc4\x8da stranka, Demokrati\xc4\x8dni parlamentarni zbor (francosko Rassemblement Constitutionel D\xc3\xa9mocratique) je bila edina stranka v dr\xc5\xbeavi 25 let. Ta stranka je naslednica Socialisti\xc4\x8dne desturske stranke (francosko Parti Socialiste Destourien, kratica PSD), ki je Tunizijo pripeljala do suverenosti. Dr\xc5\xbeava premore \xc5\xa1est legalnih opozicijskih strank._NEWLINE_Predsedni\xc5\xa1ke volitve potekajo vsakih 5 let. Na njih kandidira edina dr\xc5\xbeavna stranka, ki po volitvah imenuje tudi predsednika vlade in njegov kabinet, slednji pa igra pomembno vlogo v dr\xc5\xbeavni politiki. Prav tako dr\xc5\xbeavni vrh postavlja tudi regionalne guvernerje in administratorje. Volitve potekajo \xc5\xa1e za krajevne \xc5\xbeupane in krajevne svete._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavno upravo tvori enodomni parlament (zakonodajno telo) \xe2\x80\x93 Dom poslancev (Chambre des d\xc3\xa9put\xc3\xa9s) s 182 \xc4\x8dlanskimi mesti, izmed katerih je 20 odstotkov rezerviranih za opozicijo. Dom poslancev ima vedno ve\xc4\x8djo funkcijo prostora za dr\xc5\xbeavnopoliti\xc4\x8dno razpravo, a zaenkrat \xc5\xa1e nima velike vloge pri izdajanju zakonov \xe2\x80\x93 v praksi vedno potrdi predloge izvr\xc5\xa1ilne oblasti z manj\xc5\xa1imi popravki._NEWLINE_Sodstvo je uradno suvereno oblastno telo. Sicer je opaziti visoko stopnjo sodelovanja z vlado, zlasti ko gre za politi\xc4\x8dno usmerjene primere.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nTunizija je najbolj severna dr\xc5\xbeava Afrike in se kot taka uvr\xc5\xa1\xc4\x8da v makroregijo severne Afrike. Meji na Sredozemsko morje na severu, na Al\xc5\xbeirijo na zahodu ter na Libijo na vzhodu in jugu. Najbolj ju\xc5\xbena to\xc4\x8dka le\xc5\xbei na 30\xc2\xb0 15' severne geografske \xc5\xa1irine, najbolj severna to\xc4\x8dka pa na 37\xc2\xb0 20' sev. geo. \xc5\xa1ir.; od zahoda proti vzhodu se razteza med 7\xc2\xb0 30' vzhodne geografske dol\xc5\xbeine in 11\xc2\xb0 36' vzh. geo. dol._NEWLINE_Zavzema povr\xc5\xa1ino 163.610 km\xc2\xb2, od tega 155.360\xc2\xa0km\xc2\xb2 kopnih in 8.250\xc2\xa0km\xc2\xb2 vodnih povr\xc5\xa1in. Dr\xc5\xbeavne meje na kopnem merijo 1.424\xc2\xa0km, obala pa je dolga 1.148\xc2\xa0km._NEWLINE_Tunizija sodi med dr\xc5\xbeave, ki jim po mednarodnem pomorskem pravu pripada 12 morskih milj suverenega obalnega pasu ter 24 morskih milj prehodnega pasu (vkup s suverenimi 12 morskimi miljami)._NEWLINE_Najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka de\xc5\xbeele se nahaja na obmo\xc4\x8dju slanega jezera Shatt al Gharsah (-25 m) na skrajnem zahodu, najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka pa v gorovju Atlas (1544 m).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nTunizija le\xc5\xbei v subtropskem podnebnem pasu, in sicer stika sredozemsko (\xc5\xa1ir\xc5\xa1i obalni pas) ter subtropsko suho in polsuho podnebje (notranjost). Podnebje prehaja tako od zmernih sredozemskih razmer na severu proti vro\xc4\x8dim in suhim pogojem na jugu._NEWLINE_V severnem delu dr\xc5\xbeave je povpre\xc4\x8dna januarska temperatura 9\xc2\xa0\xc2\xb0C, julijska pa 26\xc2\xa0\xc2\xb0C. Na tem obmo\xc4\x8dju je de\xc5\xbeevno obdobje razpotegnjeno \xc4\x8dez hladen del leta, med oktobrom in majem. Povpre\xc4\x8dne letne padavine na severu dose\xc5\xbeejo 610 mm, zna\xc4\x8dilno pa je veliko letno gibanje stolpca. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davski del v Sahari na jugu dobi povpre\xc4\x8dno 210\xc2\xa0mm de\xc5\xbeja letno.\n_START_SECTION_\nGeografska delitev\n_START_PARAGRAPH_\nTunizijo geografsko delimo na \xc5\xa1tiri osnovne regije. Sever dr\xc5\xbeave le\xc5\xbei na razmeroma visokih obronkih gorovja Atlas, kjer vrhovi gora segajo od 610 do 1520 metrov. V posameznih ni\xc5\xbejih obmo\xc4\x8djih te regije, predvsem v dolini edine velike tunizijske reke Majardah, se nahaja rodovitna zemlja. Ju\xc5\xbeno od te najbolj severne regije najdemo veliko planoto povpre\xc4\x8dne vi\xc5\xa1ine 610 metrov. Dalje na jug ozemlje zasedajo velika slana jezera (imenovana chott ali shatt), od katerih je ve\xc4\x8dina suhih skozi su\xc5\xa1ni del leta. Celotna ju\xc5\xbena tretjina dr\xc5\xbeave pa le\xc5\xbei v polsuhih in suhih obmo\xc4\x8djih severne Sahare.\n_START_SECTION_\nNaravna bogastva\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljno mineralno bogastvo Tunizije je nafta, katere \xc4\x8drpali\xc5\xa1\xc4\x8da stojijo tako na kopnem kot na morju. V 80. letih 20. stoletja so bila odkrita pomembna nova nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Zraven tega Tunizija izkori\xc5\xa1\xc4\x8da nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da fosfatov, \xc5\xbeelezove rude, svinca, cinka in soli.\n_START_SECTION_\nOkoljski problemi\n_START_PARAGRAPH_\nVelika te\xc5\xbeava Tunizije je neurejeno odlaganje strupenih in drugih nevarnih odpadkov, kar predstavlja veliko nevarnost za zdravje okolja. Zaradi majhne koli\xc4\x8dine vode v de\xc5\xbeeli je prisoten tudi problem \xc4\x8dezmernega onesna\xc5\xbeevanja slednje. Primanjkuje tudi zalog pitne vode._NEWLINE_Tu so tudi tipi\xc4\x8dni problemi pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih dr\xc5\xbeav, kot so kr\xc4\x8denje gozda in zelenih povr\xc5\xa1in zaradi pa\xc5\xa1nje, erozija prsti ter dezertifikacija._NEWLINE_Tunizija je razglasila tri narodne parke, kar pomeni le 0,3 odstotka dr\xc5\xbeavno za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih povr\xc5\xa1in de\xc5\xbeele. Najbolj znan je narodni park Ichkeul v severni Tuniziji, ki ga zavzema veliko jezero in spremljajo\xc4\x8da mokri\xc5\xa1\xc4\x8da, pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnih ptic, med njimi rac, gosi in flamingov._NEWLINE_Vlada je ratificirala mednarodne okoljske sporazume, ki se nana\xc5\xa1ajo na ohranjanje biotske raznolikosti, omejevanje klimatskih sprememb in dezertifikacije, ohranjanje ogro\xc5\xbeenih vrst, spreminjanje okolja, nevarne odpadke, onesna\xc5\xbeevanje morja, ladijsko onesna\xc5\xbeevanje, varovanje ozonskega pla\xc5\xa1\xc4\x8da in varovanje mokri\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTunizija je v procesu razse\xc5\xbenih ekonomskih reform in liberalizacije po desetletjih dr\xc5\xbeavnega usmerjanja in dele\xc5\xbea v gospodarstvu. Preudarno finan\xc4\x8dno in gospodarsko na\xc4\x8drtovanje pa v zadnjem desetletju povzro\xc4\x8data zmerno gospodarsko rast. Tunizijsko gospodarstvo se tradicionalno opira na nafto, fosfate, kmetijstvo in turizem._NEWLINE_Politika dr\xc5\xbeave je nekoliko zaustavila rast v prvih letih samostojnosti (po letu 1956). 60. leta 20. stoletja so prinesla mo\xc4\x8dno zavrtje razvoja gospodarstva zaradi spodbujanja kolektivizacije, zaradi \xc4\x8desar je padel tudi letni proizvod kmetijskih dejavnosti. V 70. letih je pri\xc5\xa1lo do nekoliko pove\xc4\x8dane gospodarske rasti zaradi povi\xc5\xa1anja cen nafte ter fosfatov na svetovnem trgu ter uveljavljanja turizma, a je svojo negativno vlogo pri rasti \xc5\xa1e vedno igral protekcionizem in regulacija uvoza. V \xc4\x8dasu samostojnosti je Tunizija prejemala zajetne vsote finan\xc4\x8dne pomo\xc4\x8di od ZDA ter evropskih, pa tudi nekaterih arabskih dr\xc5\xbeav. Danes je sicer \xc5\xa1e vedno dr\xc5\xbeava v razvoju, sodi pa med de\xc5\xbeele s srednjim dohodkom._NEWLINE_Zaradi precenjenega dinarja (uradna valuta) in rasto\xc4\x8dega mednarodnega dolga je Tunizija do\xc5\xbeivela veliko krizo na podro\xc4\x8dju mednarodnega gospodarskega sodelovanja v 80. letih. Leta 1986 je vlada zato sprejela vrsto ukrepov, med katerimi so strukturno prilagajanje za liberalizacijo trga, zmanj\xc5\xa1evanje tarif in preusmeritev dr\xc5\xbeave v tr\xc5\xbeno gospodarstvo. Ta model gospodarske reforme so predlagale in podprle mednarodne finan\xc4\x8dne ustanove, s tem pa je bila Tunizija dele\xc5\xbena dodatnih posojil Svetovne banke in drugih zahodnih upnikov. Leta 1990 je Tunizija pristopila k Sporazumu o carinah in trgovanju (angle\xc5\xa1ko General Agreement on Tariffs and Trade, kratica GATT), kasneje pa se je vklju\xc4\x8dila v Svetovno trgovinsko organizacijo (angle\xc5\xa1ko World Trade Organization, kratica WTO)._NEWLINE_Leta 1996 je dr\xc5\xbeava sklenila sporazum o sodelovanju z Evropsko unijo, ki odpravlja carine in druge prepreke za prosto trgovino, ti\xc4\x8de pa se ve\xc4\x8dine dobrin. Na ta na\xc4\x8din naj bi EU uradno pomagala Tuniziji k hitrej\xc5\xa1emu razvoju in pripravi na konkurenco globalnega trga._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava je od leta 1987 privatizirala 160 dru\xc5\xbeb v svoji lasti, in sicer v okviru ukrepov reforme 1987. leta. Kljub temu so potrebni resni napori za prepre\xc4\x8ditev mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih odpu\xc5\xa1\xc4\x8danj, \xc4\x8demur velja dodati, da je brezposelnost \xc5\xbee sicer pere\xc4\x8d problem v de\xc5\xbeeli. Uradne statistike govorijo o 15\xc2\xa0% nezaposlene delovne sile, dejanska mno\xc5\xbeina pa naj bi bila ve\xc4\x8dja._NEWLINE_Izmenjava delnic poteka preko dr\xc5\xbeavno vodenega Sveta za finan\xc4\x8dni trg, ki trguje s kapitalom nekaj ve\xc4\x8d kot 50 podjetij._NEWLINE_Leta 1993 je tunizijska vlada sprejela zakon, ki dovoljuje in celo privla\xc4\x8di tuje vlagatelje. Tako je danes v dr\xc5\xbeavi prijavljenih ve\xc4\x8d kot 1.600 izvozno usmerjenih podjetij v tuji lasti. Slednja se zana\xc5\xa1ajo in izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo predvsem potencial nizko pla\xc4\x8dane delovne sile in bli\xc5\xbeino evropskega trga, s katerim poteka najve\xc4\x8d izmenjav. Dr\xc5\xbeavna valuta, tunizijski dinar, je nekonvertibilna.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTunizija je s svojim strate\xc5\xa1kim polo\xc5\xbeajem skozi celotno zgodovino pomenila obmo\xc4\x8dje trenja med ljudstvi. Zavojevali so jo tako stari Rimljani kot Vandali, tako \xc4\x8drni Afri\xc4\x8dani kot Arabci in druga plemena, ljudstva, narodi. Sodobni prebivalci de\xc5\xbeele pa prete\xc5\xbeno izhajajo iz Berberov, \xc4\x8detudi jih je okoli 98 odstotkov berberski jezik zamenjalo za arabskega._NEWLINE_Poseljenost z ljudmi je velika zlasti v priobalnih regijah, kjer na 30 odstotkih dr\xc5\xbeavnega ozemlja \xc5\xbeivi okoli 70 odstotkov prebivalstva. Z dobrimi deset milijoni prebivalcev Tunizija premore 65 ljudi na km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8dja mesta\n_START_PARAGRAPH_\nTunizijska mesta so razmeroma majhnega obsega s pomembno izjemo Tunisom, ki je najve\xc4\x8dje in glavno mesto dr\xc5\xbeave. To sredozemsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na severovzhodu dr\xc5\xbeave ob jezeru Tunis, v svet pa je prometno povezano z mednarodnim letali\xc5\xa1\xc4\x8dem in ladijskimi linijami v Evropo (Italija in Francija). Nekoliko manj pomembni mesti sta Sfax in Sousse (arabsko Susa), ki obe le\xc5\xbeita ob vzhodni obali, razvili pa sta se ob industriji oziroma turizmu. Po svoji slikovitosti in starem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du je znano tudi ve\xc4\x8dje mesto Bizerte na severni obali.\n_START_SECTION_\nJezik in vera\n_START_PARAGRAPH_\nUradni jezik Tunizije je arab\xc5\xa1\xc4\x8dina. Poznavalci govorijo o tunizijski arab\xc5\xa1\xc4\x8dini kot dialektu, izvirajo\xc4\x8dem iz skupine magreb\xc5\xa1ke arab\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki jo je sli\xc5\xa1ati tudi v zahodni Al\xc5\xbeiriji in vzhodni Libiji. Slednja pa je izpeljanka iz klasi\xc4\x8dne arab\xc5\xa1\xc4\x8dine. Zraven tega velika ve\xc4\x8dina prebivalcev zna govoriti franco\xc5\xa1\xc4\x8dino. V srednjih \xc5\xa1olah je obvezno u\xc4\x8denje \xc4\x8detrtega jezika, u\xc4\x8denci lahko izbirajo med nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, ru\xc5\xa1\xc4\x8dino in kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Prvotni jezik v Tuniziji je bil berberski, katerega je govorila ve\xc4\x8dina berberskih plemen, danas ga govori zaradi islamizacije in uradne arab\xc5\xa1\xc4\x8dine vedno manj prebivalcev. Berber\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila sicer tudi zapisana, vendar je napisanih malo knji\xc5\xbeevnih del v tem jeziku, ohranja se v redko poseljenih gorskih vaseh, kjer so bivali\xc5\xa1\xc4\x8da vkopana v zemljo._NEWLINE_Kot Arabci so prebivalci Tunizije skoraj vsi zavezani islamu (98 odstotkov populacije), in sicer njegovi sunitski veji imenovani fatimidi. V de\xc5\xbeeli je tako najti mno\xc5\xbeico mo\xc5\xa1ej, izmed katerih po svoji znamenitosti izstopata mo\xc5\xa1eja v svetem mestu Al Kairouan in slikovita utrdbena mo\xc5\xa1eja v obalnem Sousseu. V Tuniziji obstajajo \xc5\xa1e majhne skupine rimo-katoli\xc4\x8danov, \xc5\xbeidov in protestantov.\n_START_SECTION_\nIzobrazba in znanje\n_START_PARAGRAPH_\nIzobra\xc5\xbeevalni sistem v Tuniziji je brezpla\xc4\x8den, zaradi \xc4\x8desar osnovno \xc5\xa1olo obiskujejo prakti\xc4\x8dno vsi otroci. Pouk poteka v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini in deloma v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini. Osnovne \xc5\xa1ole je v letu 2000 obiskovalo pribli\xc5\xbeno 1,4 milijona otrok, srednje \xc5\xa1ole 1,1 milijona, v visoko\xc5\xa1olsko izobra\xc5\xbeevanje (Univerza v Tunisu) pa je bilo vklju\xc4\x8denih nekaj ve\xc4\x8d kot 200 tiso\xc4\x8d prebivalcev._NEWLINE_Tunizija ima tri pomembnej\xc5\xa1e knji\xc5\xbenice, locirane v Tunisu. Posebno zanimiv pa je narodni muzej Bardo, ki od leta 1888 v Tunisu daje na ogled zbirke feni\xc4\x8danskih, gr\xc5\xa1kih in rimskih ter muslimanskih umetni\xc5\xa1kih izdelkov na \xc4\x8delu z mozaiki.\n_START_SECTION_\nKomunikacije\n_START_PARAGRAPH_\nKomunikacijski sistem je po razvitosti \xe2\x80\x93 tako kot ve\xc4\x8dina drugih stvari \xe2\x80\x93 nad afri\xc5\xa1kim povpre\xc4\x8djem. Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dne komunikacijske to\xc4\x8dke so Sfax, Sussah, Bizerte in Tunis. Telefonske priklju\xc4\x8dke je leta 1997 posedovalo 654.000 gospodinjstev, v uporabi pa je bilo poleg tega leta 1998 50.000 mobilnih telefonov. Tunizijci uporabljajo 920.000 televizij (ocena 1997) za spremljanje 26 televizijskih postaj (1998). Leta 2002 je natanko 1 ponudnik spletnih storitev omogo\xc4\x8dal spletni dostop 400 tiso\xc4\x8d uporabnikom (ocena 2002)."