b'\n_START_ARTICLE_\nAlbin Arko\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji v Ljubljani je kot vojak slu\xc5\xbeil pri 17. pehotnem polku ter se leta 1866 udele\xc5\xbeil  bitke pri Custozzi (1866), nato pa se je posvetil \xc4\x8dasnikarstvu. Razen pri drugih listih, je najve\xc4\x8d sodeloval pri SN, kateremu je bil dopisnik 23 let. Bil je izvrsten reporter, tako da sta celo Laibacher Zeitung (vladni list) in Laibacher Tagblatt (De\xc5\xbemanovo glasilo) povzemala njegove \xc4\x8dlanke. Jur\xc4\x8di\xc4\x8d, ki mu je bil so\xc5\xa1olec, mu je rekel:\xc2\xa0\xc2\xbbPla\xc4\x8dati ti ne morem ni\xc4\x8desar, a delaj za SN, kolikor zna\xc5\xa1 in more\xc5\xa1\xc2\xab. Delal je za neznatno nagrado, ali pa tudi zastonj. Udele\xc5\xbeeval se je tudi delavskega gibanja, ki se je za\xc4\x8delo pri nas pojavljati v 70. letih 19. stol. pri \xc4\x8demer je poudarjal slovensko-slovansko narodnost. Bil je predsednik\xc2\xa0\xc2\xbbPodpornega dru\xc5\xa1tva za bolne delavce\xc2\xab, ki se je ustanovilo 1872 po na\xc4\x8delu samopomo\xc4\x8di. Zanimal se je za upodabljajo\xc4\x8do umetnost; spisal je nem\xc5\xa1ki \xc4\x8drtici o slikarju A. Karingerju (1875) in o Tristoletnici tiskarstva v Ljubljani.'