b'\n_START_ARTICLE_\nSrednjeve\xc5\xa1ka komuna\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nVzroki, ki so privedli do nastanka komun, so razli\xc4\x8dni in vsak zase je nezadosten za razlago tako korenite socialne spremembe. V prvi vrsti je treba upo\xc5\xa1tevati postopno kru\xc5\xa1enje fevdalne ureditve, ki je dovoljevalo vedno manj\xc5\xa1i vpliv fevdalnega gospoda na vedno bolj samostojne podlo\xc5\xbenike. Podlo\xc5\xbeniki so pridobivali svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine na primer v zameno za izredno voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d, a tudi kot priznanje za posebne obrtni\xc5\xa1ke ve\xc5\xa1\xc4\x8dine. Razen tega je demografska porast prebivalstva povzro\xc4\x8dila ustanovitev novih naselij, ki se niso ve\xc4\x8d smatrala odvisna od lokalnih gospodov, saj jih ti enostavno niso mogli vseh dr\xc5\xbeati pod nadzorstvom. Nastajale so tako nove enote, ki jih sicer fevdalna uprava ni mogla zase\xc4\x8di, a so se morale zdru\xc5\xbeevati in organizirati za lastno pre\xc5\xbeivetje in varnost. Nastajala so mesta._NEWLINE_Toda pojav komun ni omejen na mestna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Kjer je bilo pode\xc5\xbeelje dovolj oddaljeno od mest, so se organizirale kmetske komune. V severni Italiji so se te komune pojavile \xc5\xbee v enajstem stoletju, pozneje pa tudi v Franciji, Kataloniji in Angliji. V teh skupnostih ni bilo velikih socialnih razlik med pripadniki, ker pa\xc4\x8d med njimi ni bilo bogatih posestnikov ali visoko \xc5\xa1olanih ljudi. Zagovarjale so predvsem pravico do svobodnih volitev poglavarja, samostojnega upravljanja javnega reda in ekonomsko neodvisnost. Posebej velja omeniti komune na ozemlju dana\xc5\xa1nje \xc5\xa0vice, saj je ena od njih (Schwyz ali Sviz) bila leta 1291 med ustanovitelji prve Confoederatio Helvetica.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nKomune so nastale na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine in so imele razli\xc4\x8dno urejeno upravo, kar je bilo pa\xc4\x8d odvisno od gospodarskih in politi\xc4\x8dnih razmer, pa tudi od same zemljepisne lege in od ve\xc4\x8d ali manj prijaznih sosedov. Tako je v raznih de\xc5\xbeelah zgodovinski razvoj komun dosegel razli\xc4\x8dne stopnje._NEWLINE_V Franciji so se komune zadovoljile z odpravo fevdalnih gospodov. Proglasile so se za neodvisne in se podredile naravnost monarhiji. Seveda so kralji prav radi podpirali novonastali\xc2\xa0\xc2\xbbsrednji sloj\xc2\xab, v katerem so videli zaveznika proti plemstvu. Tako je po\xc4\x8dasi manj\xc5\xa1e plemstvo za\xc4\x8deli propadati, vi\xc5\xa1je plemstvo pa se je strnilo okoli kralja, kar je po stoletjih privedlo do popolnega razkola med dvema slojema ljudi, ki nista imela ni\xc4\x8desar skupnega._NEWLINE_Na Flamskem so nekatera pristani\xc5\xa1ka mesta dosegla velik razvoj s trgovino, kar jim je prineslo precej\xc5\xa1nje bogastvo. Zemljo, ki so jo pridobivala z izsu\xc5\xa1enjem morja (polderji), so proglasila za svojo lastnino in se tako postopno \xc5\xa1irila. Ta mesta so bila dovolj velika in bogata, da so se s \xc4\x8dasom lahko proglasila za samostojna in se zoperstavila ne samo plemi\xc4\x8dem, pa\xc4\x8d pa tudi kralju samemu. Ko je v \xc5\xa1tirinajstem stoletju Flamsko preplavila Stoletna vojna, je na primer mesto Gand igralo odlo\xc4\x8dilno vlogo za poznej\xc5\xa1i razvoj de\xc5\xbeele._NEWLINE_Tudi v Nem\xc4\x8diji so mesta kmalu postala dovolj mo\xc4\x8dna, da bi se lahko sku\xc5\xa1ala otresti vlade Svetega rimskega cesarstva, a tega niso storila. Opustila so vsako politi\xc4\x8dno namero in se raje zdru\xc5\xbeila v gospodarsko velesilo Hanso, ki je v kratkem postala najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i ekonomski dejavnik svoje dobe._NEWLINE_V Italiji se je bilo treba, nasprotno z ostalo Evropo, v prvi vrsti soo\xc4\x8dati s pape\xc5\xbeevo mo\xc4\x8djo, saj je bil cesar le posredno prisoten in plemstvo ni bilo mo\xc4\x8dno. Zato so mesta v prvih \xc4\x8dasih razvoja zaupala pomembno vlogo \xc5\xa1kofom, kar je odlo\xc4\x8dilno vplivalo na njih poznej\xc5\xa1o rast. Ostala evropska mesta so se borila za nadzor ozemlja ali za trgovske in gospodarske privilegije, a v Italiji je bil spor politi\xc4\x8dnega zna\xc4\x8daja. To je bila edina velika razlika med italijanskimi in evropskimi komunami.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nSrednjeve\xc5\xa1ke komune, ki so eden od izhodov iz fevdalnega sistema, so bile podlaga za nadaljnji zgodovinski razvoj Evrope. Ideje, ki so se takrat uveljavile v mestnih srenjah, so po stoletjih dovedle do nekaterih presenetljivih posledic. Francija je takrat stopila na pot, ki je vodila naravnost v revolucijo. Flamska, poznej\xc5\xa1a Nizozemska, je takrat \xc5\xbee postavljala osnove bodo\xc4\x8dega \xc4\x8dezmorskega imperija. Nem\xc4\x8dija je s Hanso ustvarila zametek dana\xc5\xa1njih naddr\xc5\xbeavnih korporacij (multinacionalnih podjetij). Italija je za\xc4\x8dela tiso\xc4\x8dletno prepiranje s Cerkvijo, ki je zahtevalo uvedbo politi\xc4\x8dne spretnosti celo v manj\xc5\xa1e vsakdanje probleme.'