b'\n_START_ARTICLE_\nInformacijska doba\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz informacijska  doba  se v glavnem  nana\xc5\xa1a na obdobje po letu 1972. V poznih 70 letih je postal opazen prehod  iz industrijske v informacijsko dobo. Informacijska doba zahteva usklajevanje in povezovanje informacij z razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij, s tem pa tudi komuniciranje na razli\xc4\x8dnih ravneh. Zato pravimo informacijski dobi tudi informacijsko-komunikacijska doba. Glavni viri informacijsko-komunikacijske je informacija oziroma informacije in z njimi odnosi, na katerih temeljijo vsa podro\xc4\x8dja \xc4\x8dlovekovega \xc5\xbeivljenja in dela. Znanje in informacije se s komuniciranjem dograjujejo, izpopolnjujejo in poglabljajo, s \xc4\x8dimer se ve\xc4\x8data mo\xc4\x8d in pomembnost informacij, ki so v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju bistvenega pomena . _NEWLINE_Za informacijsko dobo je zna\xc4\x8dilna tako imenovana informacijska revolucija, ki je v na\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenja vnesla \xc5\xbee veliko sprememb, na katere se bolj ali manj uspe\xc5\xa1no navajamo in jih posku\xc5\xa1amo uporabljati sebi v prid. Zna\xc4\x8dilnosti informacijske dobe se izra\xc5\xbeajo v spremenjenem na\xc4\x8dinu dela, ki je podprto s tehnolo\xc5\xa1ko opremo, ki omogo\xc4\x8da hitrej\xc5\xa1e in u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e sprejemanje informacij, v spreminjajo\xc4\x8dem se na\xc4\x8dinu u\xc4\x8denja, prakti\xc4\x8dno bi lahko rekli, da se spreminja na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja nasploh . \xc2\xbbZ zornega kota odvijajo\xc4\x8de se informacijske in komunikacijske revolucije \xc5\xbeivimo v \xc4\x8dasu mega trenda, ki ga imenujemo nastajanje globalne informacijske dru\xc5\xbebe\xc2\xab\xc2\xa0. Sping in Zimmer v svojem delu pravita, da se  gospodarski razvoj industrije skozi dalj\xc5\xa1e \xc4\x8dasovno obdobje za\xc4\x8dne najprej s\xc2\xa0\xc2\xbbspletnimi iskalniki\xc2\xab\xc2\xa0in kon\xc4\x8da z veliko prevlado le teh na trgu kot so Google, Yahoo in MSN. Tem spletnim iskalnikom, so se in se \xc5\xa1e vedno pridru\xc5\xbeujejo novi, vendar bi lahko rekli, da niso \xc5\xa1e tako dobro uveljavljeni in nimajo pri uporabnikih take mo\xc4\x8di kot Google (Sping in Zimmer 2008) .\n_START_SECTION_\nInformacijski napredek\n_START_PARAGRAPH_\nHiter napredek informatike bi znal v nekaj desetletjih, \xc4\x8de ne \xc5\xbee letih znatno spremeniti na\xc5\xa1 svet, morda do take mere, da bi ga dana\xc5\xa1nji \xc4\x8dlovek le s te\xc5\xbeavo spoznal\xe2\x80\x9c . Prihajajo\xc4\x8da tehnologija naj bi prinesla vpliv, ki bi imel razli\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke na dan\xc5\xa1njo dru\xc5\xbebo. V raziskavi PEW/Internet so napovedali, da bo angle\xc5\xa1\xc4\x8dina \xc5\xa1e vedno vodilni jezik, nekateri uporabniki se bodo prostovoljno in iz protesta odlo\xc4\x8dili \xc5\xbeiveti \xe2\x80\x9codklopljeno\xe2\x80\x9d od interneta ter kljub ve\xc4\x8dji koli\xc4\x8dini avtomatiziranega zbiranja in obdelave podatkov ne bo u\xc5\xa1la izpod nadzora._NEWLINE_Informacijska revolucija zajema napredne ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke informacijske napredke in komunikacijske tehnologije ter inovacije. Tehnolo\xc5\xa1ki informacijski napredek v dana\xc5\xa1nji dru\xc5\xbebi daje zelo velik vpliv in vrednoto, kar se vidi v inovacijah, ki so  zaznamovale zadnje desetletje. Nove storitve interneta se bodo nadaljevale v smeri super iskalnika, interneta 3.0 (4.0, 5.0). Ponuditi vse na enem mestu, kar bi si posameznik lahko za\xc5\xbeelel bodo vodilo in smernice novega. V prihodnosti naj bi bil najve\xc4\x8dji poudarek na \xe2\x80\x9eVirtual Reality\xe2\x80\x9c, ki je projekcija ustvarjene iluzije. Tako bo ta napredek postopoma preoblikoval poglede na dru\xc5\xbebo,  inovacije se bodo  v prihodnosti nana\xc5\xa1ale na simulacijo svetov (3D). _NEWLINE_GeoSim Cities je eno glavnih podjetij z natan\xc4\x8dnimi in realisti\xc4\x8dnimi pogledi  3D modelov dejanskih mest, \xc5\xbee ustvarja virtuale resni\xc4\x8dne svetove. \xe2\x80\x9eGeoSim mesta vam omogo\xc4\x8dajo, da razi\xc5\xa1\xc4\x8dete virtualne svetove, za bolj\xc5\xa1e razumevanje fizi\xc4\x8dnega sveta\xe2\x80\x9c . Do sedaj dokaj \xc5\xa1e nepoznana tema je umetna inteligenca, ki bi lahko v prihodnosti krojila smernice razvoja. \xe2\x80\x9eIzvorni cilj umetne inteligence je izdelati stroj, ki posnema \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko razmi\xc5\xa1ljanje\xe2\x80\x9c.  Kako se bo nadaljevala pot interneta, Zittrain ilustrativno poka\xc5\xbee v knjigi , saj napove kako razviti nove tehnologije in dru\xc5\xbebene strukture, ki omogo\xc4\x8dajo uporabniku da svoje delo opravlja kreativno in na podlagi sodelovanja z drugimi.\n_START_SECTION_\nInformacijska doba in izobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklih desetletjih smo bili pri\xc4\x8da ogromnim spremembam na vseh podro\xc4\x8djih dru\xc5\xbebe, ki jih je prinesla sodobna Informacijska tehnologija. Ne glede na to, ali te spremembe pojmujemo kot koristne ali \xc5\xa1kodljive, mimo njih ne moremo. Vzgoja in izobra\xc5\xbeevanje sta skupaj z drugimi elementi dru\xc5\xbebe do\xc5\xbeivela (in \xc5\xa1e do\xc5\xbeivljata) velikanske spremembe. V dana\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih mora biti izobra\xc5\xbeevanje zanesljiva finan\xc4\x8dna nalo\xc5\xbeba, usmerjeno mora biti h konkretnim rezultatom in sposobno zagotavljati \xc5\xa1irok obseg ve\xc5\xa1\xc4\x8din, ki bodo u\xc4\x8dencem v pomo\xc4\x8d v prihodnosti. Za izobra\xc5\xbeevanje v informacijski dobi je velikega, morda temeljnega pomena vpra\xc5\xa1anje, kako naj se primerno odzovemo na\xc2\xa0\xc2\xbb informacijsko-komunikacijske tehnologije\xc2\xab, ki predstavljajo osrednji pomen za prihodnji nacionalni razvoj. Informacijska in tehnolo\xc5\xa1ka pismenost sta postali bistveni zahtevi za delo na skoraj vseh podro\xc4\x8djih in tak\xc5\xa1ne vrste spretnosti so osrednjega pomena za odpiranje novih delovnih mest in podjetij. Informacijska doba predstavlja \xc4\x8das, da uporabljamo znanje in spretnosti, povezane s pou\xc4\x8devanjem. V \xc4\x8dasu informacijske dobe potrebujemo ve\xc4\x8d kot preprosto poznavanje\xc2\xa0\xc2\xbb ra\xc4\x8dunalnikov\xc2\xab. Potrebujemo komunikacijske spretnosti, dobro razvito sposobnost povezovanja z drugimi pri re\xc5\xa1evanju kompleksnih problemov, sintezo in analizo bistvenih\xc2\xa0\xc2\xbb podatkov\xc2\xab, uporabo znanja v raznolikih situacijah, sistemsko razmi\xc5\xa1ljanje in druge spretnosti postindustrijske dru\xc5\xbebe in na znanju temelje\xc4\x8dega gospodarstva. _NEWLINE_Poznavanje informacijskih tehnologij je samo temelj, na katerem se gradijo te sposobnosti. Nezmo\xc5\xbenost zagotavljanja osnovne usposobljenost za delo z informacijskimi tehnologijami lahko primerjamo, kot nezmo\xc5\xbenost nau\xc4\x8diti u\xc4\x8dence branja in pisanja. _NEWLINE_Klju\xc4\x8d za uspe\xc5\xa1no izobra\xc5\xbeevanje  znotraj informacijske dobe predstavljajo predvsem strokovno podkovani in inovativni u\xc4\x8ditelji, ki uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije kot sredstvo za zagotavljanje optimalnih u\xc4\x8dnih izku\xc5\xa1enj.'