b'\n_START_ARTICLE_\nFerenc Forg\xc3\xa1ch\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFerenc Forg\xc3\xa1ch (izg.: Forg\xc3\xa1\xc4\x8d) se je rodil v plemi\xc5\xa1ki baronski dru\xc5\xbeini z desetimi otroki: pet de\xc4\x8dkov in pet deklic. O\xc4\x8de Simon je bil vojskovodja, mati Ur\xc5\xa1ula rojena Pempflinger pa gospodinja. Na \xc5\xbeeljo svojega strica, varadinskega \xc5\xa1kofa enakega imena in priimka kot on, ki je bil humanist in zgodovinar, je \xc5\xa1e kot otrok sprejel zopet vero svojih starih star\xc5\xa1ev in postal iz evangeli\xc4\x8dana katoli\xc4\x8dan. Bogoslovne \xc5\xa1tudije je opravil na jezuitski univerzi v Rimu, kjer je nanj mo\xc4\x8dno vplival \xe2\x80\x93 podobno kot na njegovega bodo\xc4\x8dega naslednika na prima\xc5\xa1kem sede\xc5\xbeu Petra Pazmanja - Robert Belarmin. Nekaj \xc4\x8dasa je tudi sam \xc5\xbeelel postati jezuit.\n_START_SECTION_\nCerkvene slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je vrnil domov, je nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel na Dunaju, nato pa postal 1586 ostrogonski kanonik. 22. decembra 1587 ga je cesar imenoval za veszpr\xc3\xa9mskega \xc5\xa1kofa; ker so \xc5\xa1kofijo zasedali Turki, je najbr\xc5\xbe ni nikoli obiskal. 10. julija 1596 ga je imenoval kralj za nitrskega \xc5\xa1kofa; pape\xc5\xbe ga je potrdil \xc5\xa1ele 2. aprila 1599; \xc5\xa1kofovsko posve\xc4\x8denje pa je prejel 30. aprila 1600._NEWLINE__NEWLINE_V pomo\xc4\x8d zoper protestante je poklical jezuite. 1601 je pri\xc5\xa1el na njegov dvor P\xc3\xa9ter P\xc3\xa1zm\xc3\xa1ny, s katerim je pripravil nov kapiteljski pravilnik v duhu Tridentinskega koncila. 1606 je postal kancler, 5. novembra 1607 pa ostrogonski nad\xc5\xa1kof in namestnik kralja Rudolfa. 10. decembra 1607 pa ga je Pavel V. imenoval za kardinala.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nFran\xc4\x8di\xc5\xa1ek je kot \xc5\xa1kof uspe\xc5\xa1no deloval za ureditev cerkvenih prilik, za duhovni\xc5\xa1ko disciplino in obnovo katoli\xc5\xa1kega verskega \xc5\xbeivljenja po protestantskem vdoru. S tem si je pridobil ugled po celi de\xc5\xbeeli. Kot tak je deloval kot protiute\xc5\xbe Rudolfovim protikatoli\xc5\xa1kim svetovalcem. 1608 je vplival na dr\xc5\xbeavnem zboru in 1611 na nad\xc5\xa1kofijski sinodi v Trnavi na za\xc4\x8detek katoli\xc5\xa1ke obnove. Dosegel je, da so se klarise iz Trnave preselile v Bratislavo; tako so se spomladi 1615 naselili v njihov biv\xc5\xa1i samostan v Trnavi jezuiti. To je bila sedaj njihova prva postojanka na Ogrskem._NEWLINE__NEWLINE_Po letu 1609 se je v Trnavi zelo okrepila tiskarska dejavnost. O tem nimamo posebnih poro\xc4\x8dil, razen tiskovine in knjige, ki to potrjujejo. Katoli\xc5\xa1ka Cerkev vsekakor ni mogla izhajati brez tiskane besede; tako je osnoval nad\xc5\xa1kofijsko tiskarno v Bratislavi Ferenc Forg\xc3\xa1ch. _NEWLINE_Najprej je uspe\xc5\xa1no branil Nitro pred Bo\xc4\x8dkajevimi  napadi, nakar je 1604 moral zbe\xc5\xbeati pred vstajniki skupaj s kapitljem v Juro (Gy\xc5\x91r). Protestanti so zopet ropali po okolici ter iz stolnice odnesli dragulje ter dragocene listine. Na svojem zborovanju 1610 so si uredili neodvisno cerkveno organizacijo glede na dolo\xc4\x8dbe Dunajskega mira (1606), ki jim je \xe2\x80\x93 najve\xc4\x8d po zaslugi Jurija Turza \xe2\x80\x93zagotovil enako versko svobodo kot katoli\xc4\x8danom. _NEWLINE_V letu pred svojo smrtjo se je udele\xc5\xbeil trnavskih mirovnih pogajanj med cesarjem Matja\xc5\xbeem in Bethlenom. Protestantje so se bili pripravljeni pogajat, ko so do\xc5\xbeiveli voja\xc5\xa1ki poraz in ko je izostala obljubljena tur\xc5\xa1ka pomo\xc4\x8d. 6. maja 1615 je njegovo prizadevanje za mirno re\xc5\xa1itev bilo kronano z uspehom: cesar (za Mad\xc5\xbeare kralj) Matja\xc5\xbe in Bethlen sta podpisali mirovni sporazum, ki je zagotovil samostojnost Transilvanije in protestantom svobodo veroizpovedi. \xc5\xbdal je bil mir le delen in le za\xc4\x8dasen; toda vsaj za nekaj \xc4\x8dasa je prenehala verska vojna, ostala pa je delitev po za katoli\xc4\x8dane neugodnem na\xc4\x8delu: "Cuius regio - eius relgio".\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nKardinal Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Forga\xc4\x8d je umrl 16. oktobra 1615 v Garamszentkeresztu na Ogrskem. Izdihnil je na rokah svojega naslednika Petra Pazmanja. Danes se kraj imenuje \xc5\xbdiar nad Hronom na Slova\xc5\xa1kem). _NEWLINE__NEWLINE_Pokopali so ga v stolnico sv. Miklav\xc5\xbea, Trnava, Slova\xc5\xa1ka, kjer njegovo truplo \xc5\xa1e sedaj po\xc4\x8diva. Na trgu N\xc3\xa1mestie sv. Mikul\xc3\xa1\xc5\xa1a stoji pomembna gotska umetnina \xe2\x80\x93 Bazilika svetega Miklav\xc5\xbea. Med 1543 in 1820 je bila sede\xc5\xbe ostrogonskih nad\xc5\xa1kofov. Kot de\xc5\xbeelno versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je postala Trnava 1978 glavni slova\xc5\xa1ki metropolitanski sede\xc5\xbe.'