b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cetrti koncil v Konstantinoplu (pravoslavni)\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrti koncil v Konstantinoplu 869-870 ("katoli\xc5\xa1ki")\n_START_PARAGRAPH_\nV Konstantinoplu so zarotniki 867 umorili ikonoklasti\xc4\x8dnega cesarja Mihaela Pijanca ter posadili na cesarski prestol mladoletnega Bazilija Makedonca. Ta je odvzel prigrabljeno \xc4\x8dast patriarhu Fotiju, ga zaprl v samostan in vrnil na patriar\xc5\xa1ki sede\xc5\xbe patriarha Ignacija. Naslednje leto je poslal poslanstvo v Rim, da bi o tem obvestili pape\xc5\xbea. Hadrijan II. je 869 sklical sinodo pri svetem Petru v Rimu. Tu so obsodili sklepe carigrajske sinode, ki jo je vodil 867 Fotij, njega samega pa ponovno izob\xc4\x8dili._NEWLINE_Pape\xc5\xbe je takoj poslal tri odposlance s pismom, v katerem poziva cesarja, naj skli\xc4\x8de vesoljni cerkveni zbor, na katerem naj sodelujejo le tisti \xc5\xa1kofje, ki bodo podpisali od pape\xc5\xbea predlo\xc5\xbeeni obrazec zedinjenja (libellus satisfactionis).  Cesar Bazilij (867-886) je sklical koncil, ki je potrdil dovoljenost in primernost \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja svetih podob, kakor tudi zamenjavo na carigrajskem patriar\xc5\xa1kem sede\xc5\xbeu.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrti koncil v Konstantinoplu 879-880 ("pravoslavni")\n_START_PARAGRAPH_\nFotijev razkol (863-867) je pripeljal do koncilov 869 in 879 ter v posledicah povzro\xc4\x8dil prelom med vzhodnim in zahodnim kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom._NEWLINE_Katoli\xc5\xa1ki \xc4\x8detrti carigrajski koncil (869-870) je Vzhod najprej priznaval, po Ignacijevi smrti pa se je leta 877 na patriar\xc5\xa1ki prestol vrnil Fotij, ki je zavrgel sklepe tega koncila in sklical nov koncil 879, katerega pa katoli\xc5\xa1ka Cerkev danes ne priznava. Sklical ga je brez pape\xc5\xbeevega vplivanja, \xc4\x8deprav so bili na njem tudi pape\xc5\xbeevi odposlanci. O sami stvari pa so bili verjetno napa\xc4\x8dno obve\xc5\xa1\xc4\x8deni. Glavni razlog je bilo predvsem njihovo nepoznavanje gr\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Danes se tudi ta imenuje \xc4\x8cetrti carigrajski koncil, a ga priznavajo le pravoslavne Cerkve, katoli\xc5\xa1ke pa ne. Ta koncil je potrdil za patriarha Fotija in pretrgal zopet vzpostavljeno cerkveno edinost. Poleg tega je zavrgel Filioque pape\xc5\xbea Leona I.. To je le \xc5\xa1e poglobilo nasprotja in pripravljalo pot velikemu cerkvenemu razkolu 1054, ki traja skoraj nepretrgoma vse do danes._NEWLINE_Prvih sedem ekumenskih koncilov priznava tako vzhodno kot zahodno kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Precej pravoslavnih (vzhodnih) Cerkva pa od dveh 4. carigrajskih koncilov priznava tistega iz leta 879, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je razveljavil prej\xc5\xa1njega, iz leta 869. Katoli\xc5\xa1ka Cerkev danes priznava kot osmega ekumenskega koncil iz 869, ne priznava pa tistega iz 879. Ob \xc4\x8dasu, ko so se stvari dogajale, ta delitev ni bila tako stroga in o\xc4\x8ditna. Do nepriznavanja enega ali drugega so se jasneje opredelili \xc5\xa1ele po velikem razkolu.'