b"\n_START_ARTICLE_\nArrheniusova ena\xc4\x8dba\n_START_PARAGRAPH_\nArrheniusova ena\xc4\x8dba je preprosta, vendar zelo to\xc4\x8dna empiri\xc4\x8dna ena\xc4\x8dba odvisnosti konstante reakcijske hitrosti od aktivacijske energije in temperature. Ena\xc4\x8dbo je leta 1884 predlagal nizozemski kemik Jacobus Henricus van 't Hoff, potrdil in interpretiral pa jo je leta 1889 \xc5\xa1vedski kemik Svante August Arrhenius, po katerem je ena\xc4\x8dba dobila ime._NEWLINE_Ena\xc4\x8dba je uporabna tudi za modeliranje temperaturne odvsnosti difuzijskih koeficientov, kristalnih vrzeli, hitrosti deformiranja materialov zaradi napetosti  in mnogih drugih temperaturno odvisnih procesov._NEWLINE_Za la\xc5\xbejo predstavo, kaj Arrheniusova ena\xc4\x8dba pomeni, velja naslednje grobo pravilo: pri zmernih temperaturah se pri vsakem pove\xc4\x8danju temperature za 10\xc2\xa0\xc2\xb0C hitrost kemijske reakcije podvoji.\n_START_SECTION_\nRazlaga Arrheniusove ena\xc4\x8dbe s kineti\xc4\x8dnimi teorijami\n_START_PARAGRAPH_\nArrhenius je trdil, da je za pretvorbo reaktantov v produkte potrebna neka minimalna za\xc4\x8detna energija, imenovana aktivacijska energija E\xe2\x82\x90. Pri absolutni temperaturi T se dele\xc5\xbe molekul, ki ima energijo, ve\xc4\x8djo od aktivacijske energije, lahko izra\xc4\x8duna iz Maxwell-Boltzmannove porazdelitve v statisti\xc4\x8dni mehaniki. Njihov dele\xc5\xbe je proporcionalen e-Ea/RT. Koncept aktivacijske energije je v tak\xc5\xa1ni ali druga\xc4\x8dni obliki prisoten v vseh kineti\xc4\x8dnih teorijah.\n_START_SECTION_\nTeorija trkov\n_START_PARAGRAPH_\nTeorijo trkov v kemijskih reakcijah sta razvila Max Trautz in William Lewis v letih 1916-1918. Po tej teoriji pride do kemijske reakcije takrat, ko je energija \xc4\x8delnega trka dveh molekul ve\xc4\x8dja od E\xe2\x82\x90. Teorija trkov pripelje do ena\xc4\x8dbe, ki je zelo podobna Arrheniusovi ena\xc4\x8dbi."