b'\n_START_ARTICLE_\nFrance \xc5\xbdagar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdagar je po maturi 1951 na II. dr\xc5\xbeavni gimnaziji v Ljubljani tu na Filozofski fakulteti \xc5\xa1tudiral slavistiko, 1957  diplomiral 1986 opravil magisterij z nalogo Pouk slovnice v vi\xc5\xa1jih razredih osnovne \xc5\xa1ole in 1992 doktoriral z nalogo \xc5\xa0olske besedilne vrste. Od 1959 je u\xc4\x8dil na razli\xc4\x8dnih osnovnih \xc5\xa1olah, od 1973 je predaval didaktiko in fonetiko slovenskega jezika na ljubljanski PeF_NEWLINE_\xc5\xbdagar je posegel v jezikoslovje v \xc4\x8dasu zatona tradicionalne opisne slovnice in nastopa strukturalne, ki jo je uvedel J. Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d. Prvi se je potrudil to spremembo razumljivo predstaviti tudi osnovno\xc5\xa1olcem. Namesto dokaj mehani\xc4\x8dnega u\xc4\x8denja je v u\xc4\x8dbenike uvedel pogovore o slovni\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anjih, prete\xc5\xbeno ostal pri analiti\xc4\x8dni metodi. S svojim delom je pri pouku slovenskega jezika predvsem v osnovnih \xc5\xa1olah bistveno pripomogel k uveljavitvi modernega jezikoslovja, k poglobitvi pouka sporo\xc4\x8danja z naslonitvijo na interese otrok in k poznavanju besednih vrst.'