b'\n_START_ARTICLE_\nRo\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ana\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nV davnini se je judovsko leto za\xc4\x8delo v jeseni in sledilo letnim \xc4\x8dasom setve, rasti ter \xc5\xbeetve, ko\xc5\xa1nje in obiranja sadja. Letnim \xc4\x8dasom so bila prilagojena tudi velika kme\xc4\x8dka praznovanja. Najstarej\xc5\xa1i znani predpisi so predpisovali tri praznike: praznik nekva\xc5\xa1enega kruha, ki je simboliziral rev\xc5\xa1\xc4\x8dino po izgonu iz Egipta in se je praznoval v mesecu ab\xc3\xadbu, praznik \xc5\xbeetve, ki je bil sedem tednov kasneje in praznik spravila pridelkov._NEWLINE_Novo leto se je \xc5\xbee od davnine praznovalo druga\xc4\x8de. Najstarej\xc5\xa1a omemba tega obi\xc4\x8daja je verjetno v Ezekielovem v\xc3\xaddenju, ki se je zgodilo na za\xc4\x8detku leta na deseti dan ti\xc5\xa1rija. Praznik so oznanili s trobljenjem na rogove, potem pa so opravili strogo predpisano \xc5\xbegalno daritev Praznik se ni imenoval Novoletni dan in so ga praznovali \xc5\xbee dolgo pred njegovo prvo pisno omembo.\n_START_SECTION_\nReligiozni pomen\n_START_PARAGRAPH_\nDalj\xc5\xa1e ime praznika, jom ha-zikaron (hebrejsko \xd7\x99\xd7\x95\xd7\x9d \xd7\x94\xd7\x96\xd7\x99\xd7\x9b\xd7\xa8\xd7\x95\xd7\x9f\xe2\x80\x8e\xe2\x80\x8e, dan spominjanja), vsebuje sporo\xc4\x8dilo, da bi morali ljudje na ta dan razmisliti o svojih dejanjih. Rabinska literatura opisuje ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ano kot jom ha-din (hebrejsko \xd7\x99\xd7\x95\xd7\x9d \xd7\x94\xd7\x93\xd7\x99\xd7\x9f\xe2\x80\x8e\xe2\x80\x8e, sodni dan). Po Talmudu se na ta dan odprejo tri knjige in vsi ljudje so na presoji. Pravi\xc4\x8dniki se po sodbi za naslednje leto vpi\xc5\xa1ejo v Knjigo \xc5\xbeivljenja (Sefer ha-hajim), veliki gre\xc5\xa1niki v Knjigo smrti, ostali pa v Knjigo vmesnih (bejnonim) in imajo do spravnega dne mo\xc5\xbenost, da se skesajo in nato vpi\xc5\xa1ejo med pravi\xc4\x8dne._NEWLINE_Iz tega verovanja je nastal obi\xc4\x8daj, da si Judje za novo leto ne vo\xc5\xa1\xc4\x8dijo preprosto hag sameah \xe2\x80\x93 vesele praznike, ker niti ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ana niti jom kipur nista\xc2\xa0\xc2\xbbvesela\xc2\xab, ampak intimna praznika. Za novo leto si namesto tega vo\xc5\xa1\xc4\x8dijo \xd7\xa9\xd7\xa0\xd7\x94 \xd7\x98\xd7\x95\xd7\x91\xd7\x94\xe2\x80\x8e\xe2\x80\x8e \xe2\x80\x93 \xc5\xa1ana tova \xe2\x80\x93 ali morda \xd7\xa9\xd7\xa0\xd7\x94 \xd7\x98\xd7\x95\xd7\x91\xd7\x94 \xd7\x95\xd7\x9e\xd7\xaa\xd7\x95\xd7\xa7\xd7\x94 \xe2\x80\x93 \xc5\xa1ana tova u-metuka, kar pomeni \xc5\xbeeljo za dobro in sladko leto, za jom kipur pa si vo\xc5\xa1\xc4\x8dijo \xd7\x92\xd7\x9e\xd7\xa8 \xd7\x97\xd7\xaa\xd7\x99\xd7\x9e\xd7\x94 \xd7\x98\xd7\x95\xd7\x91\xd7\x94\xe2\x80\x8e\xe2\x80\x8e - gmar hatima tova, kar pomeni\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeelim, da bi bil (v naslednjem letu) dobro zapisan\xc2\xab, se pravi v Knjigo \xc5\xbeivljenja. Obi\xc4\x8daj je nastal v srednjem veku v Nem\xc4\x8diji in se kasneje raz\xc5\xa1iril po celem svetu. Tak\xc5\xa1ne \xc5\xbeelje si ljudje izrekajo tudi v pismih in novoletnih vo\xc5\xa1\xc4\x8dilnicah._NEWLINE_Ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ana je zapovedan dan po\xc4\x8ditka Prepovedana so vsa dela, ki so prepovedana na \xc5\xa1abat. Verniki ve\xc4\x8dino dneva pre\xc5\xbeivijo v sinagogi pri raz\xc5\xa1irjeni liturgiji. Za praznik je zna\xc4\x8dilno trobljenje na \xc5\xa1ofar, trobilo iz ovnovega, antilopinega, gazelinega ali kozjega roga, ki naj bi vernike zbudilo iz njihovega dreme\xc5\xbea in jih spomnilo, da prihaja Bo\xc5\xbeja sodba. Opoldne prvega dne se obi\xc4\x8dajno odide do bli\xc5\xbenje teko\xc4\x8de vode, zm\xc3\xb3li ta\xc5\xa1lih in v vodo izprazni vsebino \xc5\xbeepov, kar simbolizira odplavljenje grehov. Ljudje zato nosijo s seboj majhne ko\xc5\xa1\xc4\x8dke kruha, v navadi pa so tudi majhni kamen\xc4\x8dki._NEWLINE_Ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ana je za\xc4\x8detek judovskega civilnega novega leta, enega od \xc5\xa1tirih novih let, ki se za razli\xc4\x8dne namene za\xc4\x8denjajo razli\xc4\x8dno: novo leto za ra\xc4\x8dunanje vladavin kraljev in ra\xc4\x8dunanje mesecev v letu se za\xc4\x8denja 1. nisana, za zbiranje \xc5\xbeivine 1. elula (v avgustu), za rastline 15. \xc5\xa1evata (v februarju), za ra\xc4\x8dunanje let pa 1. ti\xc5\xa1rija (v septembru ali oktobru). Obstojajo tudi nova leta za ljudi, \xc5\xbeivali in sklepanje pravnih poslov.\n_START_SECTION_\nVerske slovesnosti in obi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ana je zapovedan dan po\xc4\x8ditka, za katerega veljajo vsi predpisi, ki veljajo za \xc5\xa1abat. Za praznovanje je zna\xc4\x8dilno trobljenje na \xc5\xa1ofar.\n_START_SECTION_\nPredhodni mesec\n_START_PARAGRAPH_\nMesec pred velikimi prazniki (jamim noraim, dnevi spominjanja) je mesec elul, v katerem si morajo Judje za\xc4\x8deti izpra\xc5\xa1evati vest in se kesati. Kesanje dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ek v desetih dneh Velikih praznikov, ki se za\xc4\x8dnejo z ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ano in kon\xc4\x8dajo s spravnim dnem (jom kipur)._NEWLINE_Trobljenje na \xc5\xa1ofar poteka v tradicionalnih judovskih skupnostih vsako jutro cel mesec elul. Glas \xc5\xa1ofarja naj bi zbudil poslu\xc5\xa1alce iz njihovega dreme\xc5\xbea in jih spomnil na prihajajo\xc4\x8di sodni dan. Ortodoksni in nekateri konzervativni Judje ob sobotah ne trobijo._NEWLINE_V \xc4\x8dasu pred prazniki se molijo spokorni\xc5\xa1ke molitve, imenovane selihot.\n_START_SECTION_\nErev ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ana\n_START_PARAGRAPH_\n29. elula, dan pred ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ano, se imenuje erev ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ana. Nekatere judovske skupnosti na ta dan po jutranji molitvi opravijo hatarat nedarim - razveljavljenje zaobljub. Mnogi ortodoksni Judje v \xc4\x8dast prihajajo\xc4\x8dega dne opravijo obredno kopel mikve.\n_START_SECTION_\nRo\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ana\n_START_PARAGRAPH_\nVerski obredi na ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ano se v marsi\xc4\x8dem razlikujejo od obi\xc4\x8dajnih verskih obredov. Med posebnosti spadajo trobljenje na \xc5\xa1ofar, petje verskih pesmi (pijjutim) in uporaba posebnih molitvenikov (mazorim)._NEWLINE_Popoldne prvega dne se opravi ta\xc5\xa1lih, molitev ob teko\xc4\x8di vodi, ki simboli\xc4\x8dno odplavi grehe. Ponekod je v navadi, da verniki v vodo me\xc4\x8dejo ko\xc5\xa1\xc4\x8dke kruha ali kamen\xc4\x8dke ali vanjo izpraznijo vsebino svojih \xc5\xbeepov, kar tudi simbolizira odplavljanje grehov. \xc4\x8ce je prvi dan ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ane sobota, se v nekaterih skupnostih molitev opravi naslednji dan._NEWLINE_Med prazni\xc4\x8dne jedi spadajo jabolka in med, ki simbolizira sladko novo leto, sicer pa so jedi zelo odvisne od lokalnih navad. Ponekod jedo meso z glave \xc5\xbeivali, na primer jezik, kar simbolizira za\xc4\x8detek leta, se pravi novo leto. Druge jedi so pripravljene iz datljev, fi\xc5\xbeola, pora, \xc5\xa1pina\xc4\x8de in bu\xc4\x8dk. Marsikje jedo granatna jabolka, pleten kruh halo, ki simbolizira letni ciklus, polnjene ribe in lekah, pecivo z dodatkom medu, cimeta in \xc4\x8daja ali kave._NEWLINE_Drugo no\xc4\x8d postre\xc5\xbeejo z novim sadjem, za katerega se verniki zahvalijo s kratko zahvalno molitvijo \xc5\xa1ehehejanu.'