b'\n_START_ARTICLE_\nGm\xc3\xbcnd\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGm\xc3\xbcnd na Koro\xc5\xa1kem le\xc5\xbei na soto\xc4\x8dju rek Malte in Lieser na pomembni povezavi sever-jug \xc4\x8dez Alpe, ki jih zdaj pre\xc4\x8dka Turska avtocesta (A 10). Obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega mesta se razteza proti zahodu ob vzno\xc5\xbeju narodnega parka Hohe Tauern, na jugovzhodnem robu skupine Ankogel in na vzhodu ob narodnem parku Nockberge. Na zahodu dolina Malte vodi do jezu K\xc3\xb6lnbrein. Na vzhodu Gm\xc3\xbcnd meji na Krems v Kr\xc5\xa1kih Alpah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOd rimske ceste Via Julia Augusta po dolini Drave, se je odcepila v Seebodnu ob jezeru Millstatt, cesta proti Iuvavumu, zdaj Salzburg in skozi dana\xc5\xa1nji Gm\xc3\xbcnd na Koro\xc5\xa1kem verjetno vodila v Moosham (Immurium). Na obmo\xc4\x8dju Gm\xc3\xbcnda se torej predvideva cestna postaja, od koder vodi pot S\xc3\xa4umerweg skozi Maltatal v Grossarl do Salzburga. Ime postaje ob cesti ni znano. V itinerariju Antonini (rimski seznam cest) manjkajo podatki za Dravo in Liesertal; verjetno niso ohranjeni. Novi premisleki o poteku ceste Via Julia Augusta v dana\xc5\xa1njem Greifenburgu / Radlachu na cestni postaji Bilachium in z XXVIII m. p. (Rimske milje) = 41,5 km do Gm\xc3\xbcnda ali XXIII m. p. = 34 km od Gm\xc3\xbcnda do Mooshama (preko Laussnitzh\xc3\xb6he) cestne postaje, iz katere bi se lahko razvil dana\xc5\xa1nji Gm\xc3\xbcnd._NEWLINE_Gm\xc3\xbcnd je nastal v 11. ali 12. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja kot del salzbur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije za za\xc5\xa1\xc4\x8dito prelaza Katschberg pred koro\xc5\xa1kim vojvodstvom. Domnevno ga je ustanovil nad\xc5\xa1kof Eberhard von Regensberg (vladal 1200-1246), Gm\xc3\xbcnd pa je bil prvi\xc4\x8d dokumentiran leta 1252. Leta 1273 se je mesto omenjalo kot na\xc5\xa1kofijski trg in dvorec posestva ("forum et civitas"). Leta 1346 je Gm\xc3\xbcnd dobil mestne pravice in je po Friesachu drugo najstarej\xc5\xa1e izpri\xc4\x8dano srednjeve\xc5\xa1ko mesto na Koro\xc5\xa1kem._NEWLINE_Lodronsko posest Gm\xc3\xbcnd na Koro\xc5\xa1kem in Sommeregg je po letu 1691 vodil pribli\xc5\xbeno 20 let Georg Franz Ebenhoch von Hocheneben, neko\xc4\x8d grofov oskrbnik iz posestva Passauer Vichtenstein._NEWLINE_Leta 1773 je okrajno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Gm\xc3\xbcnd mu\xc4\x8dilo in sodilo zastrupljevalki Evi Faschaunerin, zadnji \xc5\xbertvi inkvizicije na obmo\xc4\x8dji dana\xc5\xa1nje Avstrije._NEWLINE_Zaradi nastanka kraja Gm\xc3\xbcnd kot trgovskega mesta na poti iz Salzburga v severno Italijo je vredno obiskati majhno srednjeve\xc5\xa1ko staro mesto. Kot ostanek tega \xc4\x8dasa se v Liesertalu govori med doma\xc4\x8dimi prebivalci \xc5\xa1e salzbur\xc5\xa1ko in ne koro\xc5\xa1ko nare\xc4\x8dje, zlasti v najvi\xc5\xa1jem delu Liesertala, Katschtalu._NEWLINE_Ferdinand Porsche je premestil proizvodni obrat svojega podjetja Porsche tik pred koncem druge svetovne vojne maja 1945 v Gm\xc3\xbcnd, ki ga je vojna malo ogrozila. V Porsche-Werk Gm\xc3\xbcnd so bili narejeni prvi modeli Porscheja 356 in zasnova modela 356 No. 1 Roadster, narejeni do leta 1950. V spomin na ta \xc4\x8das od leta 1982 v Gm\xc3\xbcndu na Koro\xc5\xa1kem obstaja muzej avtomobilov Porsche.'