b"\n_START_ARTICLE_\nBokova krogla\n_START_PARAGRAPH_\nBokove krogle so temnni oblaki gostega medzvezdnega prahu, v katerih v\xc4\x8dasih poteka nastajanje zvezd. Obi\xc4\x8dajno jih najdemo v podro\xc4\x8djih H II, njihove mase pa so od 2  do 50 Son\xc4\x8devih mas. Velike so do enega svetlobnega leta po\xc4\x8dez. Vsebujejo molekularni vodik, ogljikove okside in helij. Pribli\xc5\xbeno 1\xc2\xa0% mase predstavlja silikatni prah. V Bokovih kroglah najve\xc4\x8dkrat nastajajo sistemi z dvema ali ve\xc4\x8d zvezdami._NEWLINE_Prvi, ki je opazoval Bokove krogle, je bil Bart Jan Bok v 40. letih 20. stoletja. V \xc4\x8dlanku, objavljenem leta 1947, sta Bok in E. F Reilly razvila domnevo, da v teh oblakih 'podobnih \xc5\xbeu\xc5\xbeel\xc4\x8djim zapredkom' poteka sesedanje plina in nastajanje zvezd in zvezdnih kopic. To domnevo je bilo te\xc5\xbeko overiti z opovanjem v vidni svetlobi. \xc5\xa0ele infrarde\xc4\x8da opazovanja leta 1990 so jo potrdila. Nadaljnja opazovanja so pokazala, da nekatere Bokove krogle vsebujejo vire toplote, druge objekte Herbig-Haro._NEWLINE_Bokove krogle so \xc5\xa1e vedno predmet intenzivnih raziskav. So ene najhladnej\xc5\xa1ih objektov v naravnem Vesolju, njihova zgradba in gostota pa ostajata skrivnostni._NEWLINE_Bokove krogle, izpostavljene toku delcev z bli\xc5\xbenjih zvezd, razvijejo rep. Te so imenovane \xc2\xbbkometne krogle\xc2\xab (cometary globules), s kratico CG."