b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Faulkner\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini obubo\xc5\xbeanega lastnika planta\xc5\xbee. \xc5\xa0tudiral je na univerzi, sodeloval v 1. svetovni vojni v letalstvu in bil v Franciji te\xc5\xbeko ranjen. Po vrnitvi se je pre\xc5\xbeivljal kot pleskar, mizar, po\xc5\xa1tar in knjigarnar v New Yorku. Prvi velik uspeh je dosegel z novelo Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, z \xc2\xbbnajbolj grozljivo zgodbo, kot sem si jo le mogel izmisliti\xc2\xab, ki jo je napisal, da bi zaslu\xc5\xbeil denar, ki ga z drugimi bolj\xc5\xa1imi deli ni mogel dobiti. Po prvih knji\xc5\xbeevnih uspehih si je kupil v Oxsfordu (Misisipi) farmo na kateri je \xc5\xbeivel do smrti. Njegovo obse\xc5\xbeno knji\xc5\xbeevno delo vklju\xc4\x8duje poleg mladostnih pesmi predvsem romane in novele. Njegovi romani so predvsem obse\xc5\xbena zgodovinska, socialna in moralna kronika ameri\xc5\xa1kega Juga, od dr\xc5\xbeavljanske vojne do novej\xc5\xa1ih \xc4\x8dasov. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du stojijo problemi biv\xc5\xa1ih planta\xc5\xbenih dru\xc5\xbein, ki v usodah svojih \xc4\x8dlanov tragi\xc4\x8dno zapadejo v razvrat, degeneracijo in zlo\xc4\x8din, pa tudi polo\xc5\xbeaj \xc4\x8drncev in rasno sovra\xc5\xa1tvo. Ta snov mu daje predvsem kot sredstvo za globljo analizo \xc4\x8dlovekovega obstoja, dobrega in zla, tragike in o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja. Obliko svojih romanov je v veliki meri naslonil na pridobitve Jamesa Joycea in izpopolnil slog moderne proze. Za svoje delo je prejel: leta 1949 Nobelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost in 1955 Pulitzerjevo nagrado. Ve\xc4\x8d njegovih del je prevedenih tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino.'