b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Kingdon Clifford\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nClifford se je rodil v Exetru v grofiji Devon v jugozahodni Angliji. Obiskoval je Kraljevi kolid\xc5\xbe v Londonu in Kolid\xc5\xbe Trinity v Cambridgeu. V letu 1871 je postal profesor matematike na Univerzitetnem kolid\xc5\xbeu v Londonu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSodeloval je z nem\xc5\xa1kim polihistorjem Hermannom G\xc3\xbcntherjem Grassmannom (1809 \xe2\x80\x93 1877). Na osnovi dela z njim je vpeljal posebno vejo matematike, ki se sedaj imenuje geometrijska algebra ali njemu v \xc4\x8dast tudi Cliffordova algebra. Prvi je tudi predpostavil, da je te\xc5\xbenost posledica geometrije. Ukvarjal se je z neevklidsko geometrijo. _NEWLINE_V letu 1870 je v delu On the Space-Theory of Matter trdil, da sta energija in snov samo razli\xc4\x8dni obliki ukrivljenosti prostora. Ta zamisel je igrala pomembno vlogo v Einsteinovi splo\xc5\xa1ni teoriji relativnosti._NEWLINE_Clifford je najbolj znan po Cliffordovi algebri, vrsti asociativne algebre, ki posplo\xc5\xa1uje kompleksna \xc5\xa1tevila, kvaternione in bikvaternione. _NEWLINE_Clifford je bil tudi pomemben filozof.'