b'\n_START_ARTICLE_\nKranjski prezbiterij\n_START_PARAGRAPH_\nKranjski prezbiterij je po zna\xc4\x8dilnem ikonografskem programu poslikan gotski prezbiterij na Kranjskem._NEWLINE_Pojem je opredelil umetnostni zgodovinar France Stel\xc3\xa9. Sorodne slikarske re\xc5\xa1itve so bile tudi na Koro\xc5\xa1kem v Istri in na Tirolskem. Idealne pogoje za uresni\xc4\x8ditev kranjskega prezbiterija je ustvaril tip prezbiterija z zvezdasto rebrastim obokom (rebrasti obok: gotski obok, ki sloni na nosilni konstrukciji, sestavljeni iz reber; zvezdasti obok: pozna oblika gotskega oboka, pri katerem se rebra razprostirajo v osmerorogelnih zvezdah; pola: enota v obo\xc4\x8dnem sestavu, slavolok: lok, ki povezuje v cerkvi ladijski prostor s prezbiterijem ), bogatil pa se je ve\xc4\x8danju pristora z novimi obo\xc4\x8dnimi polami._NEWLINE_Na osrednjem obo\xc4\x8dnem polju je podoba prestolujo\xc4\x8dega Kristusa kot kralja slave ali sodnika. Okoli njega so razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni simboli evangelistov in ponekod, pod primorskim vplivom, tudi \xc5\xa1tirje zahodni cerkveni o\xc4\x8detje kot npr.: v cerkvah v Kontovelu (it. Contovello) pri Trstu in podru\xc5\xbeni\xc4\x8dni cerkvi sv. Miklav\xc5\xbea na Gorope\xc4\x8dah pri Dom\xc5\xbealah. V drugih krakih zvezde so pleso\xc4\x8di ali muzicirajo\xc4\x8di angeli; ob Kristusu sodniku imajo angeli v rokah orodja mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva (cerkev sv. Petra Vrh nad \xc5\xbdelimljami, Jezersko, Seni\xc4\x8dno). Ob ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu obo\xc4\x8dnih polj so \xc5\xa1e izbrani svetniki. Ob Kristusu je v vzhodnem polju nekajkrat upodobljena tudi Devica Marija (cerkev sv. Kri\xc5\xbea Kri\xc5\xbena Gora, cerkev sv. Nikolaja na Visokem pod Kure\xc5\xa1\xc4\x8dkom)._NEWLINE_Na stenah prezbiterija so naslikani stoje\xc4\x8di apostoli kot\xc2\xa0\xc2\xbbstebri Cerkve\xc2\xab, ve\xc4\x8dkrat v ni\xc5\xa1ah kot npr. v cerkei sv. Janeza v Bohinju, v \xc5\xa1ilastih vrhnjih zaklju\xc4\x8dkih pa prizori iz legende cerkvenega svetnika (zavetnika) ali iz Marijinega in Kristusovega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Na notranji strani slavoloka je lahko naslikan Sveti Jurij v boju z zmajem, kot prispodoba zmage dobrega nad zlim._NEWLINE_Na zunanji strani slavoloka je skoraj redno upodobljeno Marijino oznanjenje, vmes se pogosto vriva Daritev Kajna in Abela kot sprejem \xc4\x8diste in zavrnitev neiskrene daritve._NEWLINE_Kranjski prezbiterij v svojem jedru predstavlja\xc2\xa0\xc2\xbbnebe\xc5\xa1ki Jeruzalem\xc2\xab. Simbolika se opira na Apokalipso, delno tudi na liturgi\xc4\x8dna besedila, zlasti kar zadeva Marijo. O\xc4\x8ditno je, da se je ikonografski program kranjskega prezbiterija izoblikoval v osrednji Sloveniji. Med prvimi znanilci tega vsebinskega koncepta je poslikava prezbiterija stare \xc5\xbeupnijske cerkve v Turni\xc5\xa1\xc4\x8du iz osemdesetih let 14. stoletja, ki pa v svojem okolju ni imela pravih posnemovalcev, saj se je to vsebinsko pravilo v zreli obliki uresni\xc4\x8dilo prevsem na Kranjskem. Na\xc4\x8delom kranjskega prezbiterija so se podredili tudi tuji freskanti, ki so delovali na na\xc5\xa1em ozemlju, npr.: bavarski avtor fresk na Kri\xc5\xbeni Gori in drugi, med zadnjimi, ki so ga \xc5\xa1e upo\xc5\xa1tevali, je bil v 2. \xc4\x8detrtini 16. stoletja Jernej iz Loke.'