b'\n_START_ARTICLE_\nRadu V. Afumatski\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nVzdevek Afumatski je dobil zaradi svojih posesti v Afumatiju v pokrajini Ilfov v sedanji ju\xc5\xbeni Romuniji. Posesti na nasledil po svojem starem o\xc4\x8detu Vladu Menihu (vladal 1482-1495). Da bi ga la\xc5\xbee razlikovali od drugih knezov z imenom Radu, so mu dali tudi druge vzvevke: Radu Vod\xc4\x83 (Mlaj\xc5\xa1i), po smrti pa zaradi voja\xc5\xa1kih uspehov proti Osmanskemu cesarstvu Radu Hrabri. Po mestu, v katerem je bil umr\xc4\x8den, se imenuje tudi Radu Ramni\xc5\xa1ki.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nRadu Afumatski je bil iz Drakulove rodbine, sin vla\xc5\xa1kega kneza Raduja IV. Velikega in kneginje Kataline. Imel je sestri Katarino in Bobo._NEWLINE_Njegova prva \xc5\xbeena, Vojka, je bila h\xc4\x8derka vornika Vlajkuja Buscanskega. Umrla je leta 1525. Z njo je imel tri otroke: Vlada, ki je bil skupaj z njim usmr\xc4\x8den leta 1529, in h\xc4\x8derki Anko, poro\xc4\x8deno z bojarjem Udri\xc8\x99tem iz M\xc4\x83rginenija, in Neac\xc8\x99o._NEWLINE_21. januarja 1526 se je poro\xc4\x8dil s kneginjo Ruksandro, h\xc4\x8derko Neagoea Basaraba. Ruksandra se je po njegovi smrti poro\xc4\x8dila z vla\xc5\xa1kim knezom Radujem Paisiejem._NEWLINE_Vla\xc5\xa1ki knezi so bili tudi trije njegovi polbrati: Radu B\xc4\x83dica (1523\xe2\x80\x931524), Radu Paisie (1535\xe2\x80\x931545, s prekinitvami) in Mircea Pastir (1545\xe2\x80\x931552, 1553\xe2\x80\x931554, 1558\xe2\x80\x931559).\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nRadu Afumatski je postal vla\xc5\xa1ki knez kljub temu, da je osmanski sultan podpiral nikopolskega pa\xc5\xa1o Mehmed beja, vla\xc5\xa1kega odpadnika, ki se je v zameno za oblast spreobrnil v islam. Radu je januarja 1522 pri Glubavi porazil Mehmed bejevo vojsko in zasedel kne\xc5\xbeji prestol. Njegova prva listina, ki je bila napisana februarja 1522 v T\xc3\xa2rgovi\xc5\x9ftu, vsebuje potrditev lastni\xc5\xa1tva romunske pravoslavne cerkve nad posestvom Dr\xc4\x83gote\xc5\x9fti. V njej se naslavlja Gospod cele dr\xc5\xbeave ogrsko-vla\xc5\xa1ke._NEWLINE_Bitke za ohranitev neodvisnosti so se nadaljevale \xc5\xa1e ve\xc4\x8d mesecev. V tem \xc4\x8dasu je zmagal v bitkah pri Stefeniju na cesti med Bukare\xc5\xa1to in Giurgiujem in Clejaniju (obe februarja) ter Cioc\xc4\x83ne\xc8\x99tiju in Snagovu (marca 1522). Aprila 1522 je bil prisiljen pobegniti v Transilvanijo, kjer je od kralja Ludvika II. Ogrskega za nagrado za borbo proti Osmanom dobil posestvi Vurp\xc4\x83r in Vin\xc8\x9bu de Jos._NEWLINE_Junija se je z voja\xc5\xa1ko podporo transilvanskega vojvode Ivana Zapolje vrnil \xc4\x8dez Karpate in ponovno osvojil vla\xc5\xa1ki prestol. Vzpostavil je doma\xc4\x8do dr\xc5\xbeavno upravo in po bitki pri Grumaziju izgnal Osmane iz dr\xc5\xbeave. Mehmed bej je poleti 1522 napadel Vla\xc5\xa1ko s sve\xc5\xbeo vojsko. Radujeva vojska je kljub zmagam v Gherghi\xc8\x9bi, Bukare\xc5\xa1ti in Slatini oslabela, Osmani pa so dobili okrepitve in Radu je moral ponovno pobegniti. 15. avgusta 1522 je oblast v Vla\xc5\xa1ki prevzel Mehmed bej. Svojo avtoriteto je posku\xc5\xa1al uveljaviti z re\xc5\xbeimom absolutnega terorja, ki je trajal do jeseni 1522. Oktobra sta se vojski ponovno udarili pri Ruc\xc4\x83rju, kjer je Radu zaradi bolj\xc5\xa1e organizacije in taktike ponovno zmagal. Konflikti so se ponovno za\xc4\x8deli spomladi 1524, ko je Vladislav III. iz dru\xc5\xbeine D\xc4\x83ne\xc8\x99ti zahteval vla\xc5\xa1ki prestol zase._NEWLINE_Avgusta 1526 je Ogrska v bitki pri Moha\xc4\x8du do\xc5\xbeivela katastrofalen poraz in se sesula. Osrednji del kraljestva je okupiralo Osmansko cesarstvo. Kne\xc5\xbeevini Vla\xc5\xa1ka in Moldavija sta bili zdaj skoraj v celoti obdani z osmanskimi posestmi.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nKonec leta 1528 se mu je skupina bojarjev pod vodstvom Neagoe in Dr\xc4\x83gana uprla. Radu je pobegnil na zahod in iskal zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pri dru\xc5\xbeini Craiove\xc8\x99ti. V bli\xc5\xbeini R\xc3\xa2mnicu V\xc3\xa2lceae so ga ujeli in ga 2. januarja 1529 skupaj s sinom Vladom v cerkvi v Cet\xc4\x83\xc8\x9buiai usmrtili. Njuni glavi so poslali sultanu na dvor v Istanbulu, knezovo telo pa so 4. januarja pokopali v stolnici v Curteai de Arge\xc8\x99. Star je bil 35-36 let in je vladal sedem let.'