b'\n_START_ARTICLE_\nNaravni satelit\n_START_PARAGRAPH_\nNar\xc3\xa1vni satel\xc3\xadt ali l\xc3\xbana (z malo za\xc4\x8detnico) je astronomsko telo, ki kro\xc5\xbei okrog planeta. Tipi\xc4\x8den predstavnik je Zemljin naravni satelit Luna. V Oson\xc4\x8dju je vsaj 140 naravnih satelitov. Veliko jih kro\xc5\xbei tudi okrog zunajoson\xc4\x8dnih planetov v sistemih drugih zvezd. Po navadi imajo ve\xc4\x8dji plinski velikani ve\xc4\x8d naravnih satelitov. Merkur in Venera jih nimata, Mars ima dva majhna in Pluton ve\xc4\x8djega spremljevalca Harona, kar v\xc4\x8dasih obravnavajo kot edini dvojni planet v na\xc5\xa1em Oson\xc4\x8dju. Tudi sistem Zemlja-Luna imamo lahko v grobem za tak\xc5\xa1en sistem, vendar zaradi lege skupnega masnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da ne dosega uradne definicije dvojnega planeta IUA. Je rumene barve\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina naravnih satelitov je verjetno nastala iz istega sesedajo\xc4\x8dega podro\xc4\x8dja protoplanetnega diska. Obstaja ve\xc4\x8d izjem in razli\xc4\x8di\xc4\x8d tega standardnega modela nastanka naravnih satelitov, ki jih teoreti\xc4\x8dno obravnavajo. Nekaj naravnih satelitov je morda ujetih tujih teles, kosov ve\xc4\x8djih naravnih satelitov, ki so preostali od velikih trkov. V primeru Zemljine Lune je to planet sam, kateremu je velik trk v tirnico odtrgal njegov del. Ker poznamo ve\xc4\x8dino naravnih satelitov le prek oddaljenih opazovanj z daljnogledi in prek spoznanj in podatkov medplanetarnih vesoljskih sond, je ve\xc4\x8dina teorij o njih \xc5\xa1e vedno nezanesljivih.'