b'\n_START_ARTICLE_\nHor I.\n_START_SECTION_\nDokazi\n_START_PARAGRAPH_\nHor Avibre je omenjen na Torinskem seznamu kraljev, sestavljenem v ramze\xc5\xa1kem obdobju. Zapisan je v 17. vrstici 7. kolone (Gardinerjev vnos 6.17 Prvi primarni dokaz o njegovem obstoju je bila njegova skoraj nedotaknjena grobnica v Dah\xc5\xa1urju, ki jo je odkril  Jacques de Morgan leta 1894._NEWLINE_Kasneje so odkrili tudi pokrov vr\xc4\x8da neznanega porekla in plaketo z njegovim imenom, ki sta zdaj v Egip\xc4\x8danskem muzeju v Berlinu. Drugo plaketo so odkrili v piramidi Amenemheta I. v Li\xc5\xa1tu. V piramidi so odkrili tudi ve\xc4\x8d fajan\xc4\x8dnih plaket z imeni drugih faraonov iz Trinajste dinastije. _NEWLINE_\xc5\xa0e pomembnej\xc5\xa1i je granitni arhitrav s kartu\xc5\xa1ama Hora in njegovega naslednika Sekemreja, odkrit v Tanisu v Nilovi delti. Arhitrav je bil verjetno iz Memfisa in bil v hi\xc5\xa1kem obdobju prene\xc5\xa1en v Tanis. Egiptolog Kim Ryhold na osnovi teh dokazov sklepa, da je bil Sehemre Horov sin in sovladar.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo Kimu Ryholtu in Darrellu Bakerju je bil Hor Avibre petnajsti vladar Trinajste dinastije, Detlef Franke in J\xc3\xbcrgen von Beckerath ga \xc5\xa1tejeta za \xc5\xa1tirinajstega faraona te dinastije. Sorodstvenih vezi Hora I. z njegovim predhodnikov \xc5\xa1e niso odkrili, zato Ryholt in Baker sklepata, da je bil uzurpator._NEWLINE_Dol\xc5\xbeina Horovega vladanja je zaradi po\xc5\xa1kodovanega papirusa Torinskega seznama nepopolna. Po najnovej\xc5\xa1i Ryholtovi razlagi se ohranjeni del napisa bere "[... in] 7 dni". Gardiner je v 1950. letih napis prebral kot "[...] 7 mesecev". Miroslav Verner in Darrell Baker sta na osnovi teh podatkov prepri\xc4\x8dana, da je bil kratko\xc5\xbeiv vladar, ki je vladal najve\xc4\x8d dve leti, vsekakor pa dovolj dolgo, da je zgradil svojo piramido. Pokopavanje v piramidah je bilo v zgodnji Trinajsti dinastiji \xc5\xa1e v navadi._NEWLINE_Nasledila sta ga njegova sinova Sekemre in D\xc5\xbeedhepereu.\n_START_SECTION_\nGrobnica\n_START_PARAGRAPH_\nHor I. je znan predvzem po  njegovi skoraj nedotaknjeni grobnici v Dah\xc5\xa1urju, ki jo je leta 1894 odkril Jacques de Morgan v sodelovanju z Georgesom Legrainom in Gustavom Jequierjem. Grobnica je samo preprost ja\xc5\xa1ek na severozahodnem vogalu piramide Amenemheta III. iz Dvanajste dinastije. Zgrajena je bila za nekoga z Amenemhetovega dvora  in nato raz\xc5\xa1irjena za Hora I. Dograjeni sta bili kamnita pogrebna komora in predprostor._NEWLINE_Grobnica je bila kasneje izropana, a je ob odkritju  \xc5\xa1e vedno vsebovala naos z redkim lesenim kipom faraonove Ka v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki velikosti. Kip je zdaj v Egip\xc4\x8danskem muzeju v Kairu in je eden on najpogosteje posnemanih  primerkov staroegip\xc4\x8danske umetnosti. Kip je tudi eden od najbolj dodelanih in ohranjenih staroegip\xc4\x8danskih lesenih kipov. _NEWLINE_V grobnici so na\xc5\xa1li delno pozla\xc4\x8deno gnilo leseno faraonovo krsto. S faraonove lesene posmrtne maske s kamnitimi o\xc4\x8dmi, vdelanimi v bron,  so odlu\xc5\xa1\xc4\x8dili pozlato, v njej pa je \xc5\xa1e bila faraonova lobanja.  Na\xc5\xa1li so tudi vse kanopske vr\xc4\x8de. Z mumije so pokradli ves nakit, tako da je od nje ostalo samo okostje. Ugotovljeno je bilo, da je bil faraon ob smrti v \xc5\xa1tiridesetih letih. Med druge najdbe iz grobnice spadajo majhni kipci, vr\xc4\x8di iz lesa in alabastra, nekaj nakita, dve alabasterni steli, popisani z modrimi hieroglifi in ve\xc4\x8d bi\xc4\x8dev, \xc5\xbeezel in lesenih palic, zlo\xc5\xbeenih v dolgi leseni skrinji. Vsi predmeti so bili namerno po\xc5\xa1kodovani. V drugih delih grobnice so na\xc5\xa1li granitno glavo kija, zlato bodalo in veliko lon\xc4\x8denine. _NEWLINE_Ob Horovi grobnici so odkrili popolnoma nedotaknjeno grobnico faraonove h\xc4\x8derke Nubhetepti-hered, ki je bila  najverjetneje h\xc4\x8derka Hora I. ali morda Amenemheta III.'