b'\n_START_ARTICLE_\nGeneracija Y na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nGeneracija Y, tudi "milenijci, neksterji, ipsilonarji" (ang. "Generation Y" or "Milennials"), so otroci blaginje in so nova prihajajo\xc4\x8da delovna mo\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih pojasnil ozadja poimenovanja generacije Y, najpogostej\xc5\xa1i je, da se tako imenujejo zato, ker sledijo generaciji X. Za to starostno skupino naj bi bilo tudi zna\xc4\x8dilno ve\xc4\x8dno vpra\xc5\xa1anje\xc2\xa0\xc2\xbbZakaj?\xc2\xab, po angle\xc5\xa1ko\xc2\xa0\xc2\xbbWhy?\xc2\xab, kar je izvor glasu angle\xc5\xa1ke \xc4\x8drke\xc2\xa0\xc2\xbby\xc2\xab.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8casovni okvir\n_START_PARAGRAPH_\nGeneracija Y je trenutno najmlaj\xc5\xa1a generacija na trgu delovne sile, vanjo pa uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo posameznike, ki so bili rojeni nekje v letih 1982-1994 oziroma med letoma 1980 in 2000._NEWLINE_V Sloveniji v generacijo Y uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo posameznike, ki so bili rojeni med letoma 1986 in 2000. Zanje je zna\xc4\x8dilno, da so odra\xc5\xa1\xc4\x8dali v \xc4\x8dasu razpada stare in ustanovitve nove dr\xc5\xbeave, torej tudi v \xc4\x8dasu prehoda od socializma h kapitalizmu. V tem obdobju se je v Sloveniji, zaradi postopnega odpiranja v zahodni svet, oblikovalo veliko pomembnih ekonomskih, finan\xc4\x8dnih in znanstvenih institucij. Po M. Novak naj bi bila slovenska generacija Y, zaradi odra\xc5\xa1\xc4\x8danja v novi dr\xc5\xbeavi, ob novih pravilih, veliko bolj enotna od prej\xc5\xa1njih generacij. Generacija Y trenutno vklju\xc4\x8duje mladostnike in mlade odrasle, ki se soo\xc4\x8dajo s problemom brezposelnosti, zaostrenimi ekolo\xc5\xa1kimi problemi, pomanjkanjem tesnih medosebnih stikov in hitrim tempom \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV literaturi je sicer trenutno zaslediti \xc5\xa1tevilne opise in zna\xc4\x8dilnosti posameznikov generacije Y in primerjavo le-teh s posamezniki drugih generacij (generacijske razlike na delovnem mestu), ka\xc5\xbee pa se ob\xc4\x8dutno pomanjkanje kvalitativnih empiri\xc4\x8dnih raziskav._NEWLINE_Raziskovalci v splo\xc5\xa1nem ugotavljajo, da so milenijci, zaradi odra\xc5\xa1\xc4\x8danja v \xc4\x8dasu tehnolo\xc5\xa1ke revolucije, pri uporabi tehnologije spretnej\xc5\xa1i in bolj spro\xc5\xa1\xc4\x8deni. Zaradi \xc5\xa1irine, ki so jo tekom odra\xc5\xa1\xc4\x8danja pridobili na tehnolo\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju in posledi\xc4\x8dno nenehnega sre\xc4\x8devanja z drugimi kulturami, je ta generacija tudi bolj prilagodljiva in strpnej\xc5\xa1a od predhodnih. Milenijci so napram drugim generacijam v splo\xc5\xa1nem bolj socialno aktivni in pripravljeni na spremembe. So tudi bolj \xc5\xbeeljni razvijati svoje sposobnosti in prevzemati vedno nove izzive na delovnem mestu. Prednosti generacije Y so sposobnost opravljanja ve\xc4\x8d stvari hkrati, samozavest, ustvarjalnost in u\xc4\x8dinkovitost, njihova slabost pa naj bi bila predvsem njihova neizku\xc5\xa1enost. Generacija velja za do sedaj najbolj formalno izobra\xc5\xbeeno med vsemi generacijami, kar se ka\xc5\xbee tudi v Sloveniji, in sicer je \xc5\xa1tevilo diplomantov po letu 2000 mo\xc4\x8dno naraslo.\n_START_SECTION_\nMotiviranje pripadnikov generacije Y\n_START_PARAGRAPH_\nPrva raziskava o generacijskih razlikah v Sloveniji je potekala leta 2005, pokazala pa je, da so dejavniki motivacije in delovne vrednote milenijcev druga\xc4\x8dne kot pri starej\xc5\xa1ih generacijah. Najbolj naj bi jih motiviralo samostojno delo in odlo\xc4\x8danje, mo\xc5\xbenost izobra\xc5\xbeevanja in izzivnost vsebine dela, pa tudi fleksibilnost urnika in delovna klima._NEWLINE_Thompson in Gregory (2012) v svojem delu navajata raziskave, v katerih so ugotovili, da k zvestobi in zadr\xc5\xbeevanju pripadnikov generacije Y v organizacijah pozitivno vplivajo predvsem ravnote\xc5\xbeje med delom in zasebnim \xc5\xbeivljenjem, dojemanje dela, kot smiselnega in visoka pozornost oziroma priznavanje zaposlenega. Menita tudi, da je za zagotavljanje predanosti organizaciji, pomembna kvaliteta odnosa med zaposlenim in vodjo. Potrebno se je namre\xc4\x8d zavedati, da so pripadniki generacije Y odra\xc5\xa1\xc4\x8dali v okolju, ki je bilo navadno bogato s povratnimi informacijami, visoko ravnjo pozornosti, pohval, vodenja in usmerjanja, kar pa se kot vse ostale zna\xc4\x8dilnosti, odra\xc5\xbea v njihovem delovanju na delovnem mestu.'