b"\n_START_ARTICLE_\nErich Prun\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je kot dvanajsti otrok kme\xc4\x8dke dru\xc5\xbeine v Stra\xc5\xbei vasi pri \xc5\xa0kocjanu na Koro\xc5\xa1kem. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v \xc5\xa0kocjanu, gimnazijo v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du na Ple\xc5\xa1ivcu pri Celovcu. \xc5\xa0tudiral je slavistiko, jezikoslovje in filozofijo na univerzah v Ljubljani in Gradcu, kjer je leta 1968 doktoriral z disertacijo o izposojenkah v slovenskem knji\xc5\xbenem jeziku. V letih 1965\xe2\x88\x921988 je bil asistent na In\xc5\xa1titutu za slavistiko in lektor na In\xc5\xa1titutu za izobra\xc5\xbeevanje prevajalcev in tolma\xc4\x8dev v Gradcu. Od leta 1988 je bil redni profesor in predstojnik tega in\xc5\xa1tituta. Bil je med pobudniki Koro\xc5\xa1kih kulturnih dnevov (skupaj s \xc4\x8dlani ljubljanske univerze so prirejali vsakoletno osrednjo koro\xc5\xa1ko kulturno-znanstveno prireditev) in predsednik Kr\xc5\xa1\xc4\x8danske kulturne zveze. Prizadeval si je za normalizacijo odnosov med slovenskimi strankami na Koro\xc5\xa1kem, opozarjajo\xc4\x8d na \xc5\xa1kodljive posledice enostranskih ideolo\xc5\xa1kih opredelitev. Bil je predsednik Avstrijske \xc5\xa1tudijske komisije za izobra\xc5\xbeevanje prevajalcev in tolma\xc4\x8dev in podpredsednik zdru\xc5\xbeenja CIUTI (Conf\xc3\xa9rence Internationale d'Instituts Universitaires des Traducteurs et Interpr\xc3\xa8tes). Raziskoval je zgodovino slovenskega jezika, jezikovne stike ter teoreti\xc4\x8dna in prakti\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja prevodoslovja. Leta 2007 je postal dopisni \xc4\x8dlan SAZU.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV gimnazijskih letih je urejal dija\xc5\xa1ki list Kres. Po kon\xc4\x8dani maturi (leta 1962) je kot re\xc5\xbeiser in igralec ustanovil Oder Mladje, s katerim je posku\xc5\xa1al modernizirati slovensko gledali\xc5\xa1ko dejavnost na Koro\xc5\xa1kem, 1965. pa je pri Jane\xc5\xbei\xc4\x8devem skladu izdal pesni\xc5\xa1ko zbirko Tiho\xc5\xbeitja (COBISS). Za njegovo liriko sta zna\xc4\x8dilni stroga pesni\xc5\xa1ka oblika in z mitolo\xc5\xa1ko motiviko izpovedano koro\xc5\xa1ko slovenstvo. Kot \xc5\xa1tudent je imel posebne oddaje na Koro\xc5\xa1kem radiu, za\xc4\x8del je zbirati nare\xc4\x8dno gradivo ter z videoposnetki dokumentirati govorne polo\xc5\xbeaje. Iz te dejavnosti sta se razvila ideja in koncept za raziskovalni projekt Thesaurus der slowenischen Volkssprache in K\xc3\xa4rnten. Leta 1990 je prejel Tischlerjevo nagrado. _NEWLINE_Raziskoval je starej\xc5\xa1e obdobje slovenskega jezika in literature, ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dnost, bil je translatolog in dialektolog. Kot jezikoslovec je leta 1967 zagovarjal disertacijo Notranje prevzeto v slovenskem knji\xc5\xbenem jeziku. Poizkus tipologije prevzemnih tvorb v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini ter pripravil temeljno razpravo Prispevek k poznavanju virov za Gutsmanov slovar. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Prun\xc4\x8devega dela je bila v letih 1982\xe2\x88\x921987 izdaja raziskovalnega projekta Inventarizacija slovenskega ljudskega jezika na Koro\xc5\xa1kem pri Avstrijski akademiji znanosti in umetnosti v ve\xc4\x8d knjigah. Tu je dokon\xc4\x8dno izoblikoval koncept slovarja, pravila za oblikovanje gesel ter za standardiziranje in urejanje razpolo\xc5\xbeljivega dialektolo\xc5\xa1kega gradiva in kartoteke. Bil je tudi glavni urednik prvih treh knjig te edicije. To so Klju\xc4\x8d, Slovar A\xe2\x88\x92B in C\xe2\x88\x92Dn.  Leta 1987 se je iz dela o koro\xc5\xa1kih nare\xc4\x8djih umaknil. Vse to delo pri Inventarizaciji \xe2\x80\xa6 je spremljalo \xc5\xa1e veliko \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1tudij, med drugim izdaja korespondence Jarnik-Kopitar v letih 1970, 1971, 1974, 1981, 1983. _NEWLINE_Leta 1984 se je habilitiral s kriti\xc4\x8dno izdajo del Urbana Jarnika. Posebna prireditev tega dela je njegova knjiga Urban Jarnik: pesmi in prevodi (2002), ki je dopolnjena z ob\xc5\xa1irnimi opombami, komentarji in kazali. _NEWLINE_Ker za slovenisti\xc4\x8dno profesuro (zaradi preusmeritve gra\xc5\xa1ke slavistike vstran od slovenistike) ni bilo sistemske mo\xc5\xbenosti, se je Prun\xc4\x8d preusmeril na prevajalstvo in v Gradcu kot predstojnik izdelal najprej znanstveno infrastrukturo in\xc5\xa1tituta (predvsem knji\xc5\xbenice, dokumentacije, kadra), \xc5\xa1tudentom pa nudil ve\xc4\x8dinoma razmno\xc5\xbeene u\xc4\x8dne pripomo\xc4\x8dke. Enajstim jezikovnim smerem in\xc5\xa1tituta je dodal \xc5\xa1e znakovni jezik. Posebno pozornost zaslu\xc5\xbei njegova knjiga Uvod v prevodoslovje, ki je od leta 1993 do\xc5\xbeivela 5 izdaj in se uporablja na nem\xc5\xa1kih univerzah, prevedena pa je tudi v hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino."