b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Honorij I.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nDoma je bil iz Kapue v Kampaniji. Za pape\xc5\xbea so ga izvolili 27. oktobra 625\n_START_SECTION_\nAli je bil Honorij heretik?\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi carigrajski koncil 553 ni dosegel zbli\xc5\xbeanja monofizitov s katoli\xc4\x8dani. Cesar Heraklij (610-641), ki je po \xc5\xa1tevilnih voja\xc5\xa1kih zmagah raz\xc5\xa1iril bizantinsko cesarstvo, je hotel dose\xc4\x8di tudi versko enotnost. Pod njegovim vplivom je carigrajski patriarh Sergij za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti nauk, ki naj bi zdru\xc5\xbeil sklepe kalcedonskega koncila in monofizitizem; zagovarjal je sicer dve naravi v Kristusu, a samo eno bo\xc5\xbeje\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dejavnost in eno voljo; po njegovem u\xc4\x8denju bi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka dejavnost in volja kar izginili v bo\xc5\xbeji. To novo Sergi-jevo veroizpoved je cesar Heraklij z odlokom Ekthesis 638 predpisal za vso dr\xc5\xbeavo. Proti novotarijam je nastopil jeruzalemski patriarh Sofronij. _NEWLINE_Sergij se je tedaj obrnil na pape\xc5\xbea in mu v zvito sestavljenem pismu predlagal, naj bi se o eni ali dveh dejavnostih in voljah v Kristusu zaradi ljubega miru ve\xc4\x8d ne govorilo. Ne da bi se pape\xc5\xbe natan\xc4\x8dneje pou\xc4\x8dil o zadevi, je Sergijev predlog sprejel. \xc4\x8ceprav je sam ostal pravoveren, pa je Sergiju nasedel in ga podprl. Pozneje \xe2\x80\x93 tudi stoletja po njegovi smrti \xe2\x80\x93 so Honoriju o\xc4\x8ditali, da se je pregre\xc5\xa1il proti apostolski veri oziroma da v svoji nebudnosti in brezbri\xc5\xbenosti ni pravo\xc4\x8dasno pogasil ognja zmote.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nUmrl je 25. oktobra 625 v Rimu. Pokopan je v Baziliki svetega Petra v Vatikanu.'