b'\n_START_ARTICLE_\nPodvrsta (biologija)\n_START_PARAGRAPH_\nPodvrsta (latinsko subspecies, v znanstveni literaturi pogosto kraj\xc5\xa1ano kot subsp. ali ssp.) je v biologiji taksonomska stopnja, ni\xc5\xbeja od vrste, in hkrati ime taksona na tej stopnji. Definirana je kot skupina pripadnikov neke vrste, ki se jasno lo\xc4\x8di od drugih pripadnikov te vrste (po telesni zgradbi, genotipu itd.), a so \xc5\xa1e sposobni uspe\xc5\xa1no kri\xc5\xbeati z njimi. Oznaka se ne nana\xc5\xa1a na dejanski pojav kri\xc5\xbeanja, temve\xc4\x8d le na mo\xc5\xbenost uspe\xc5\xa1nega kri\xc5\xbeanja. Tako lahko podvrsti lo\xc4\x8duje geografska pregrada in do kri\xc5\xbeanja ne prihaja, a \xc4\x8de ni med njima bistvenih genetskih ali vedenjskih razlik, sta \xc5\xa1e vedno prepoznani kot del iste vrste (lahko pa iz njiju s\xc4\x8dasoma nastaneta lo\xc4\x8deni vrsti \xc4\x8de se pregrada ohrani)._NEWLINE_Podvrsta ne more obstajati samostojno. Vrsta ima bodisi opisani dve ali ve\xc4\x8d podvrst, bodisi nima podvrst. Vrsto, ki ima dve ali ve\xc4\x8d podvrst, imenujemo politipska. Podvrsta, po kateri je vrsta opisana, je nominalna in ima ime enako kot vrstno ime. Za primer, nepigmentirana podvrsta \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ribice je nominalna, njeno znanstveno ime je Proteus anguinus anguinus (druga podvrsta je \xc4\x8drni mo\xc4\x8deril Proteus anguinus parkelj)._NEWLINE_V zoologiji in bakteriologiji je podvrsta edini taksonomski rang ni\xc5\xbeje od vrste. Botanika pozna ve\xc4\x8d rangov, od katerih je podvrsta najvi\xc5\xa1ji. Ime podvrste je del tri\xc4\x8dlenskega znanstvenega imena podvrste in se pi\xc5\xa1e z malo za\xc4\x8detnico. Kadar je del botani\xc4\x8dnega imena, ga nujno spremlja oznaka subsp. da se lo\xc4\x8di od ostalih taksonomskih stopenj.'