b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crni mo\xc4\x8deril\n_START_SECTION_\nPomembnej\xc5\xa1e zna\xc4\x8dilnosti \xc4\x8drnega mo\xc4\x8derila\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot beli, tudi \xc4\x8drni mo\xc4\x8deril \xc5\xbeivi le v jamskih vodah. Vendar ima \xc4\x8drni mo\xc4\x8deril za razliko od belega predvsem zelo temno pigmentirano ko\xc5\xbeo in dokaj normalno razvite o\xc4\x8di. Njegovo oko ima dva- do \xc5\xa1tirikrat ve\xc4\x8dji premer, razmeroma dobro razvito le\xc4\x8do in \xc4\x8dutilne celice v mre\xc5\xbenici. Glavo ima bolj zaobljeno in sploh bolj normalno oblikovano. Ima sorazmerno dalj\xc5\xa1i trup, a kraj\xc5\xa1e noge kot beli mo\xc4\x8deril. V hrbtenici trupa ima tudi ve\xc4\x8d vretenc._NEWLINE_Biokemijske raziskave (analiza alocimov) so pokazale, da so dolenjski beli mo\xc4\x8derili tesneje sorodni s \xc4\x8drnim, kot so med seboj beli mo\xc4\x8derili iz Dolenjske in Notranjske. Notranjska in dolenjska skupina mo\xc4\x8derilov naj bi bili lo\xc4\x8deni \xc5\xbee pribli\xc5\xbeno 4,2 \xe2\x80\x93 5,2 milijonov let, to naj bi bilo \xc5\xbee v miocenskih povr\xc5\xa1inskih vodah, preden se je za\xc4\x8del pri nas razvijati kras s podzemnimi vodnimi bazeni. \xc4\x8crni mo\xc4\x8deril je tako le populacija iz dolenjske skupine, ki je zaostala v prilagajanju na jamsko okolje._NEWLINE_\xc4\x8ceprav \xc4\x8drni mo\xc4\x8deril s svojim videzom tega ne ka\xc5\xbee, je vendarle jamska \xc5\xbeival, ki pride na povr\xc5\xa1je le pono\xc4\x8di oz. v vodnem oknu raziskovalnega bruhalnika, ki je zatemnjen s \xc5\xa1otorom, tudi podnevi; sicer pa se izogiba mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i svetlobi. Ka\xc5\xbee, da \xc4\x8drni mo\xc4\x8deril \xc5\xbeivi izklju\xc4\x8dno v bli\xc5\xbenji okolici \xc4\x8crnomlja, v neposrednem sosedstvu z belim mo\xc4\x8derilom.\n_START_SECTION_\nOko v temi\n_START_PARAGRAPH_\nRezultati najnovej\xc5\xa1ih raziskav Skupine za funkcionalno-morfolo\xc5\xa1ke raziskave vreten\xc4\x8darjev na Oddelku za biologijo Biotehni\xc5\xa1ke fakultete v Ljubljani ka\xc5\xbeejo, da svetlobne \xc4\x8dutnice v pokrnelem o\xc4\x8desu \xc5\xa1e vedno vsebujejo na svetlobo ob\xc4\x8dutljive vidne pigmente (barvila, ki sodelujejo pri sprejemanju svetlobe). Do te ugotovitve so pri\xc5\xa1li s citokemijsko analizo. Globoko v podzemlju, kjer vlada stalna tema, o\xc4\x8di izgubijo svojo vlogo. Kot posledica prilagoditve na jamsko okolje so o\xc4\x8di \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ribice zakrnele. Opazne so le kot dve drobni \xc4\x8drni piki, ki presevata skozi ko\xc5\xbeo._NEWLINE_Fiziolo\xc5\xa1ke in vedenjske raziskave ka\xc5\xbeejo, da so te o\xc4\x8di \xc5\xa1e vedno ob\xc4\x8dutljive za svetlobo. Zanimivo je, da se mladi\xc4\x8di \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ribice izvalijo z dobro razvitimi o\xc4\x8dmi, ki pa v nadaljnjem razvoju \xc5\xbeivali postopoma pokrnevajo. \xc4\x8ce oko bele \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ribice pogledamo z mikroskopom, opazimo, da ima \xc5\xa1e vedno ohranjeno le\xc4\x8do, mre\xc5\xbenico in vidni \xc5\xbeivec. Vendar so \xc4\x8dutilne celice za zaznavanje svetlobe, ki le\xc5\xbee v mre\xc5\xbenici, zelo spremenjene. Tudi le\xc4\x8da je zelo pokrnela._NEWLINE_Del \xc4\x8dutilne celice, ki sprejema svetlobne dra\xc5\xbeljaje, je pri vreten\xc4\x8darjih, ki \xc5\xbeivijo na povr\xc5\xa1ju, zgrajen iz dolge skladovnice diskov, nastalih z nagubanjem celi\xc4\x8dne membrane. Imenuje se pali\xc4\x8dica oz. \xc4\x8depek. Pri beli oz. nepigmentirani \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki ribici pa tak\xc5\xa1nih pravilno izoblikovanih struktur ne opazimo - membrane \xc4\x8dutilnih delov so razpadle in se zdru\xc5\xbeujejo v manj\xc5\xa1e kroglaste strukture._NEWLINE_\xc4\x8crni mo\xc4\x8deril ima mnogo bolj razvite o\xc4\x8di kot beli mo\xc4\x8deril. Podobne so o\xc4\x8dem, kakr\xc5\xa1ne imajo njegovi sorodniki, ki \xc5\xbeivijo na povr\xc5\xa1ju, npr. pupki. \xc4\x8cutilne celice v mre\xc5\xbenici ohranjajo podobno zgradbo kot pri drugih vreten\xc4\x8darjih._NEWLINE_Na zunaj so vidne kot \xc4\x8drni piki, obkro\xc5\xbeeni s svetlim kolobarjem. Pokriti sta s stanj\xc5\xa1ano plastjo prosojne nepigmentirane okrogle regije ko\xc5\xbee, vek ni. Strukture o\xc4\x8desa (mre\xc5\xbenica, le\xc4\x8da, steklovina, opti\xc4\x8dni \xc5\xbeivec) so normalno diferencirane. \xc5\xa0tevilo \xc4\x8dutnic je v primerjavi z drugimi dvo\xc5\xbeivkami majhno, ve\xc4\x8dinoma so ob\xc4\x8dutljive na svetlobo dolgih valovnih dol\xc5\xbein (rde\xc4\x8do), nekaj pa tudi na modro in ultravijoli\xc4\x8dno.'