b'\n_START_ARTICLE_\nU-31 (Kriegsmarine)\n_START_SECTION_\n1936-39\n_START_PARAGRAPH_\nVse od njenih za\xc4\x8detkov v decembru 1936 je sodila v sestavo druge podmorni\xc5\xa1ke flotilje (2. Unterseebootsflottille), ki se je imenovala "Saltzwedel", po podmorni\xc5\xa1kem asu prve svetovne vojne, Reinholdu Saltzwedlu. V prvih dveh letih ji je poveljeval Rolf Dau, ki pa je bil zatem prerazporejen in je prevzel poveljstvo nad ve\xc4\x8djo U-42. Njega je v novembru 1938 nasledil Johannes Habekost in jo slabo leto dni kasneje prvi popeljal v vojno.\n_START_SECTION_\n1939-40: druga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku vojne je bil njeni prvi \xc4\x8dastnik Heinz-Otto Schultze. Ta se je kot tak z njo udele\xc5\xbeil prvih vojnih plovb in kasneje postal samostojni poveljnik in tudi podmorni\xc5\xa1ki as, ko se je v letih 1941-42 boril z U-432. Znan je tudi po tem, da je njegov o\xc4\x8de Otto Schultze, podmorni\xc5\xa1ki as iz prve svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nPrva patrulja\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo vojno plovbo je opravila v Baltiku. 27. avgusta, malo pred napadom na Poljsko, je izplula iz vzhodnopruskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Memel (dana\xc5\xa1nja Klaipeda v Litvi). Po sedmih dneh plovbe brez posebnih dogodkov, je 2. septembra vplula v mati\xc4\x8dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Wilhelmshaven. Naslednji dan sta Francija in Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo Nem\xc4\x8diji napovedala vojno in pred njo so bile nove naloge. Za\xc4\x8dela se je bitka za Atlantik.\n_START_SECTION_\nDruga patrulja\n_START_PARAGRAPH_\nTeden dni po prihodu v bazo, 9. septembra, se je drugi\xc4\x8d odpravila v vojno. Tokrat se je podala v vode jugozahodne Britanije in tam 16. septembra opravila prvi zabele\xc5\xbeeni napad na ladijski konvoj v novi vojni. To je bil konvoj OB 4, ki je plul v severno Ameriko. Podmornica je napadla vodilno ladjo v njem, britansko 4.060 tonsko tovorno ladjo Aviemore, ki jo je zadela z enim torpedom. Nesre\xc4\x8dni Aviemore se je pri tem prepolovil na pol in potonil. Ubitih je bilo 23 \xc4\x8dlanov posadke, med njimi tudi njihov poveljnik, enajst pa se jih je re\xc5\xa1ilo. Tako je Aviemore postal prva ladja v konvoju druge svetovne vojne, ki je bila potopljena. Zatem U-31 ni na\xc5\xa1la novih \xc5\xbertev vse do 24. septembra, ko je v vodah ju\xc5\xbeno od Irske uspela potopiti 4.646 tonski britanski parnik Hazelside. Pri tem je bil ubit ladijski kapitan (Ship master) in 10 \xc4\x8dlanov njegove posadke, 23 se jih je re\xc5\xa1ilo, potem ko jih je na\xc5\xa1la irska ribi\xc5\xa1ka barka. To je bil za podmornico zadnji ulov v tej patrulji, potem se je usmerila nazaj proti domu, kamor je prispela 2. oktobra po 24 dneh plovbe v kateri je potopila dve ladji s skupno tona\xc5\xbeo 8.706 BRT.\n_START_SECTION_\nTretja patrulja: mine in po\xc5\xa1kodba bojne ladje HMS Nelson\n_START_PARAGRAPH_\nNaslednji\xc4\x8d se je odpravila na plovbo 21. oktobra. Tokrat je imela za nalogo polo\xc5\xbeitev min na vhodu v zaliv Loch Ewe na severnem \xc5\xa1kotskem. Tam je 27. oktobra brez te\xc5\xbeav polo\xc5\xbeila 18 min TMB in se takoj zatem odpravila proti domu. Mine so tam nenevarne le\xc5\xbeale skoraj dva meseca, dokler ni 4. decembra na eno od njih naletela velika britanska bojna ladja HMS Nelson (28). Le ta je bila toliko po\xc5\xa1kodovana, da so jo morali popravljati vse do junija 1940 in je bila tako za ta \xc4\x8das izlo\xc4\x8dena iz operacij. Je pa pri tem bila sre\xc4\x8da za Britance v tem, da ni bilo nobenih smrtnih \xc5\xbertev, le materialna \xc5\xa1koda. Bojna ladja je bila sicer kasneje sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1a in je uspela vojno pre\xc5\xbeiveti, to je bilo edinkrat, da je imela nesre\xc4\x8do. Zatem je minsko polje zahtevalo \xc5\xa1e dve \xc5\xbertvi. Pri iskanju preostalih min, sta se 23. decembra na njih potopili dve majhni vojni ladji, HMS Glen Albyn in HMS Promotive. To so bile vse \xc5\xbertve min, ki jih je polo\xc5\xbeila U-31, ki se je sama \xc5\xbee pred tem vrnila domov, tja je prispela 31. oktobra po 11 dneh plovbe v kateri gre na njen ra\xc4\x8dun potopitev dveh malih vojnih ladij s tona\xc5\xbeo 160 ton in po\xc5\xa1kodba velike, 33.950 tonske oklepnice.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrta patrulja\n_START_PARAGRAPH_\n19. novembra se je \xc5\xbee v \xc4\x8detrto odpravila na patruljo. Tokrat je bil njen cilj patruljiranje v vodah Severnega morja, na plovni poti med \xc5\xa0kotsko in Norve\xc5\xa1ko. Tam je 1. decembra prvi\xc4\x8d uspela ujeti nov plen. To je bila 1.277 tonska norve\xc5\xa1ka tovornja\xc4\x8da Arcturus, ki jo je zadela z enim torpedom in ladja se je potopila v pi\xc4\x8dlih treh minutah. Pri tem se je ubilo devet \xc4\x8dlanov posadke, osem pa se jih je uspelo re\xc5\xa1iti. Dva dni kasneje je pri\xc5\xa1la na vrsto danska 2.135 tonska Ove Toft, ki jo je potopila le 100 milj od britanske obale. Ob njeni potopitvi se je ubilo \xc5\xa1est ljudi, preostalih 15 se je re\xc5\xa1ilo. Naslednjega dne, 4. decembra, sta bili potopljeni dve norve\xc5\xa1ki ladji. Najprej je bil to 1.271 tonski Gimle, potopitev katerega je zahtevala tri \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka \xc5\xbeivljenja. Naslednja \xc5\xbertev je bila 1.024 tonska Primula, ki se je potopila v vsega dveh minutah in pri tem je bilo ubitih osem \xc4\x8dlanov posadke, sedmim pa se je uspelo re\xc5\xa1iti. Dva dni kasneje je podmornica potopila peto \xc5\xbertev te uspe\xc5\xa1ne plovbe. Tokrat je to bila 1.575 tonska estonska tovorna ladja Agu. U-31 je nanjo izstrelila en torpedo, ki je zadel in pri tem se je ubilo vseh 18 \xc4\x8dlanov posadke, nih\xc4\x8de ni pre\xc5\xbeivel. \xc5\xa0e istega dne je \xc5\xa1la na dno naslednja \xc5\xbertev. To je bila \xc5\xa1vedska 1.974 tonska Vinga, ki se je potopila po\xc4\x8dasi in zato med posadko ni bilo ubitih. Vinga je bila \xc5\xa1esta, zadnja potopljena ladja za podmornico na tej patrulji, ki jo je zaklju\xc4\x8dila in prispela domov 11. decembra po 23 dneh plovbe. Plovbe v kateri je potopila \xc5\xa1est ladij s skupno tona\xc5\xbeo 9.256 BRT in pri tem sama ni nikoli naletela na kake posebne te\xc5\xbeave ali neposredno nevarnost.\n_START_SECTION_\nPeta patrulja\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo plovbo v letu 1940 je za\xc4\x8dela 15. januarja. Njena naloga je bila povsem podobna kot v njeni tretji patrulji. Torej, polo\xc5\xbeitev minskega polja v severno\xc5\xa1kotskem zalivu Loch Ewe. To je opravila na \xc5\xa1esti dan, ko je tam polo\xc5\xbeila 12 min tipa TMC. To pa je bilo tudi vse od te plovbe. Na poti tja in domov ji ni uspelo napasti nobene ladje. Poleg tega pa tudi od polo\xc5\xbeenih min ni bilo nobenega u\xc4\x8dinka. 4. februarja se je po 21 dnevih plutja vrnila domov in ostala brez uspeha.\n_START_SECTION_\nPrva potopitev\n_START_PARAGRAPH_\nPo zadnji patrulji se je nahajala v domovini, v zalivu Jade. Tam se je 11. marca na\xc5\xa1la v letalskem napadu, ki so ga izvedli Angle\xc5\xbei z letali Bristol Blenheim. V njem je bila zadeta z bombami in potopljena, kar je bilo usodno za njeno posadko. Ubitih je bilo vseh 58 mornarjev na krovu, vklju\xc4\x8dno s kapitanom Habekostom._NEWLINE_\xc5\xa0tiri dni potem so jo dvignili na povr\xc5\xa1je in odpeljali na popravilo v Wilhelmshaven. Po opravljenih potrebnih delih so jo ponovno usposobili in 30. julija je dobila novo posadko in poveljnika. To je bil Wilfried Prellberg, ki je bil s tem prvi\xc4\x8d v vlogi poveljnika operativne podmornice. Seveda pa je bilo potrebno novo posadko \xc5\xa1e pripraviti in do srede septembra je bila nared za nove naloge.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0esta patrulja\n_START_PARAGRAPH_\nNa prvo patruljo z novo posadko je krenila iz Wilhelmshavna 16. septembra. Odplula je okoli Britanije v vode zahodno od Irske. Na poti do tja je 22. septembra severno od \xc5\xa1kotske uspela ujeti prvo ladjo. To je bila majhna, komaj 81 tonska ribi\xc5\xa1ka jadrnica Union Jack, ki je plula pod zastavo Ferskih otokov. Ladjico je podmornica potopila s streli iz svojega 88\xc2\xa0mm topa, brez da bi pri tem bil po\xc5\xa1kodovan kateri od sedem \xc4\x8dlanske posadke, ki se je vsa uspela re\xc5\xa1iti. Pet dni kasneje, 27. septembra, je 170 milj severozahodno od Irske naletela na 4.319 tonsko norve\xc5\xa1ko tovorno ladjo Vestvard. Le ta je plula osamljena, potem ko se je izgubila iz svojega konvoja in je postala lahka \xc5\xbertev za U-31. Podmornica jo je potopila z enim torpedom in pri tem je bil ob \xc5\xbeivljenje en \xc4\x8dlan posadke, ki je utonil, preostalih 30 se jih je re\xc5\xa1ilo. To pa je bil podmorni\xc4\x8din zadnji tokratni uspeh, ki je potem bila tudi sama napadena. In to dvakrat. Najprej je 28. septembra neka neznana podmornica nanjo izstrelila torpedo, ki jo je za malo zgre\xc5\xa1il. Nato je 8. oktobra postala cilj za angle\xc5\xa1ko podmornico HMS Trident (N 52), ki je nanjo poslala \xc5\xa1tiri torpeda in ko so ta zgre\xc5\xa1ila, se jo je lotila \xc5\xa1e s svojim topom. U-31 je iz tega spopada komaj u\xc5\xa1la in je morala imeti veliko sre\xc4\x8de, da je pre\xc5\xbeivela. Istega dne se je vrnila v novo bazo v francoskem Lorientu, od koder je po novem operirala. V tej patrulji je v 23 dneh plovbe potopila dve ladji s skupno tona\xc5\xbeo 4.400 BRT, kar ni bilo ravno uspe\xc5\xa1no, sploh \xc4\x8de se vzame v ozir druge nem\xc5\xa1ke podmornice v tistem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nSedma patrulja: konec za U-31 v drugo\n_START_PARAGRAPH_\n19. oktobra se je iz Lorienta podala na svojo zadnjo plovbo. Naslednji dan je ponovno postala cilj za neko britansko podmornico in ponovno jo je sre\xc4\x8dno odnesla. To\xc4\x8dno deset dni po za\xc4\x8detku patrulje, 29. oktobra, ji je uspelo potopiti prvo ladjo v tej patrulji in kot se je pozneje izkazalo, sploh svojo zadnjo. To je bila britanska 5.389 tonska parna tovornja\xc4\x8da Matina, ki jo je tri dni pred tem hudo po\xc5\xa1kodovala U-28 in jo zapustila skoraj nepremi\xc4\x8dno. U-31 je nebogljeno in lahko \xc5\xbertev pokon\xc4\x8dala z enim torpedom in pri tem je bilo ob \xc5\xbeivljenje vseh 71 ljudi na krovu, ni bilo nobenih pre\xc5\xbeivelih. Zatem je pri\xc5\xa1el konec kariere za U-31. 2. novembra jo je odkril britanski ru\xc5\xa1ilec HMS Antelope (H 36) in jo potopil s podvodnimi bombami. Pri potopitvi sta bila ob \xc5\xbeivljenje dva \xc4\x8dlana posadke, preostalih 44 se je re\xc5\xa1ilo in kon\xc4\x8dalo v vojnem ujetni\xc5\xa1tvu. Tako je U-31 v svoji zadnji patrulji v 15 dneh plovbe potopila eno ladjo in nato je pri\xc5\xa1el njen dokon\xc4\x8dni konec, ko je bila \xc5\xbee drugi\xc4\x8d potopljena.'