b'\n_START_ARTICLE_\nCarrarski marmor\n_START_PARAGRAPH_\nCarrarski marmor so v antiki imenovali marmor lunensis. Danes mu pravimo carrarski marmor po mestu Carrara, ki le\xc5\xbei v italijanski pokrajini Toskana v provinci Massa-Carrara, med Apuanskimi alpami in Ligurskim morjem. Severno od mesta le\xc5\xbeijo \xc5\xa1tevilni carrarski kamnolomi, ki se razprostirajo na povr\xc5\xa1ini 16\xc2\xa0km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nGeologija in pojavnost\n_START_PARAGRAPH_\nCarrarski marmor je mle\xc4\x8dno bele barve, v\xc4\x8dasih z rahlo modrikasto senco. Je apnen\xc4\x8dev metamorfiziran kristal. Nastaja iz kemi\xc4\x8dnih in organskih depozitov, ki jih proces metamorfizacije spremeni v majhne kristale romboidne oblike, ki so zna\xc4\x8dilni za apuansko obmo\xc4\x8dje. Carrarski marmor ima videz trdnega kamna. Prekrit je z naravnimi lomi, v mineralolo\xc5\xa1kem \xc5\xbeargonu imenovani peli. Ti lomi so bili osnova za anti\xc4\x8dne tehnike lomljenja kamna. Marmor sestavlja 98% karbonat in kalcit, 10-15% pa predstavljajo apnen\xc4\x8deve ne\xc4\x8disto\xc4\x8de, ki se med procesom metamorfizacije spremenijo v zelenkaste pasove.\n_START_SECTION_\nKamnolom\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi omenjeni anti\xc4\x8dni carrarski kamnolom je Fantiscritti, ki ga je leta 1442 omenil Ciriacus Anconitanus. Pomemben vir predstavlja slika Saverija Salvionija iz leta 1812, saj je prvi\xc4\x8d prikazan anti\xc4\x8dni kamnolom na gori Strinato. L. Bruzza in C. Dubois sta konec 19. stol. objavila ve\xc4\x8d epigrafskih virov. Prelomnico v prou\xc4\x8devanju predstavljajo razli\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije L. Banti, ki je anti\xc4\x8dne carrarske kamnolome katalogizirala, opisala in naredila topografsko karto. Leta 1977 so za\xc4\x8deli ta prostor tudi sistemati\xc4\x8dno raziskovati. Namen raziskav je bila dopolnitev L. Banti in izdelava tipologije sledov lomljenja kamna v rimskem \xc4\x8dasu, saj je rimska tehnika lomljenja kamna specifi\xc4\x8dna in jo lahko lo\xc4\x8dimo od srednjeve\xc5\xa1ke. V tem \xc4\x8dasu za\xc4\x8dne s svojimi \xc5\xa1tudijami tudi italijanski arheolog E. Dolci, ki je dejaven \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Carrarske kamnolome so pred prihodom Rimljanov izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali \xc5\xbee v \xc4\x8dasu Etru\xc5\xa1\xc4\x8danov, najve\xc4\x8d dokazov pa imamo za 2.in 1. stol. p.n. \xc5\xa1t. Sprva so za potrebe transporta uporabljali tukaj\xc5\xa1nje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de (portus Lunae), leta 177 p.n. \xc5\xa1t. pa so ustanovili mesto Luni, kamor so preva\xc5\xbeali kamen iz \xc5\xa1tevilnih carrarskih kamnolomov. Sprva so na saneh (lizzatura) vozili kamen v dolino reke Magro, nato pa po reki do mesta Luni in naprej po morju._NEWLINE_Ko pride na oblast rimski cesar Gaj Avgust Oktavijan (27 p.n.\xc5\xa1t - 14 n.\xc5\xa1t), carrarski kamnolomi postopoma pridejo v imperialno last, pod katero so zagotovo v \xc4\x8dasu cesarja Tiberija (14 - 37). S svojim zakonom o izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju in rudarjenju (ius metallorum) je v rimskem imperiju ustvaril monopol nad kamnolomi in tako tudi nad carrarskimi. Njihov pomen ka\xc5\xbee \xc5\xa1tevilo piscev, ki jih omenjajo, npr. Strabon, Plinij Starej\xc5\xa1i, Silij Italik, Stacij, Svetonij,..._NEWLINE_Do sedaj je znanih 18 anti\xc4\x8dnih carrarskih kamnolomov. Nadmorska vi\xc5\xa1ina teh kamnolomov se giblje med 320 in 715 m. Gre za tri bazene nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d marmorja znotraj katerih se pojavljajo ti kamnolomi. \xc5\xa0tevilo rimskih kamnolomov se z vsako novo raziskavo pove\xc4\x8duje, saj so arheolo\xc5\xa1ke raziskave na tem obmo\xc4\x8dju zelo zahtevne zaradi \xc5\xa1e danes delujo\xc4\x8dih kamnolomov. Nekateri so ohranjeni v celoti ali deloma, drugih ni ve\xc4\x8d. Rimske kamnolome so potrdile \xc5\xa1tevilne arheolo\xc5\xa1ke najdbe, kot so sledi sekanja in rezanja kamna (caesura), sledi koni\xc4\x8dastega dleta (subula), motik (upupa) in klinov (cunei), najdbe razli\xc4\x8dnih drugih orodij, polizdelkov in samih izdelkov ter epigrafskih virov (napisi)._NEWLINE_V bazenu Colonnata (bacino di Colonnata) se nahajajo kamnolomi (glej topografsko karto): Bacchiotto (1), Calagio (2), Gioia(3), Fossa Ficola (4), Fossacava (5), Tartone (6) in Scalocchilla (7). V bazenu Miseglia (bacino di Miseglia) so: Bocca di Canalgrande (8), Vara (9), Calangrande (10), La Tagliata (11), Fantiscritti (12) in Monte Strinato (13). V bazenu Torano (bacino di Torano) pa se nahajajo: Crestola/2 (14), Crestola/3 (15), Polvaccio (16), Mandria (17) in Pescina (18).\n_START_SECTION_\nDelavnice in izdelki\n_START_PARAGRAPH_\nKamen so lomili s pomo\xc4\x8djo razli\xc4\x8dnih orodij. V carrarskih kamnolomih so najve\xc4\x8d uporabljali kladivo (malleus), kladivce (malleolus), kladivo s konicama na obeh straneh (vacena) ter kladivo v obliki paralelepipeda. Tak\xc5\xa1na orodja so uporabljali tudi v drugih rimskih kamnolomih. S pomo\xc4\x8djo najdenih orodij, izdelkov in predvsem polizdelkov arheologi prepoznavajo delavnice (officinae). Dobro poznana delavnica je bila na gori Strinato. V antiki je bilo v Carrari ve\xc4\x8d delavnic. Zagotovo vemo za: Gioia, Fossa Ficola, Fossacava, Scalocchiella, Bocca di Canalgrande in Monte Strinato._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju carrarskega kompleksa se pojavljajo razli\xc4\x8dni tipi carrarskega marmorja. Na makroskopski ravni je glavna razlika med tukaj\xc5\xa1njimi marmorji barva, glavna tipa sta bel in sivkast marmor. Zaradi teh lastnosti so dolo\xc4\x8deni tipi primerni za razli\xc4\x8dne vrste izdelkov, kot so arhitektonski \xc4\x8dleni, kipi, sarkofagi, tlaki in obloge._NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1i polizdelki, ki jih najdemo, so kapiteli stebrov razli\xc4\x8dnih oblik z napisom (notae lapicidinarum), baze stebrov, bloki v obliki paralelepipeda z napisom ter na pol obdelani bloki brez napisa._NEWLINE_Pomembnen del odkrivanja dogajanja v kamnolomih predstavljajo napisi, ki jih najdemo tako na izdelkih kot tudi na stenah kamnolomov. Napise okraj\xc5\xa1anih imen in ve\xc4\x8dinoma rabljenih rimskih \xc5\xa1tevilk so vklesali s koni\xc4\x8dastim dletom. V Carrari je veliko napisov, ki ka\xc5\xbeejo na imperialno last. \xc5\xa0tevilne kratice omenjajo cesarja, upravitelja kamnoloma, su\xc5\xbenja ali osvobojenca. Osebo, ki je imela dolo\xc4\x8deno zadol\xc5\xbeitev pri proizvodnji marmorja. Med napisi se pojavljajo tudi napisi s \xc5\xa1tevilkami, ki ka\xc5\xbeejo na koli\xc4\x8dino izdelkov. Epigrafski viri potrjujejo obstoj carrarskih kamnolomov med 1. stol. p.n. \xc5\xa1t. ter vsaj do 3. stol.n. \xc5\xa1t.'