b'\n_START_ARTICLE_\nBoris \xc4\x8cernigoj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBoris \xc4\x8cernigoj je bil strokovnjak za toplotne stroje, znanstvenik in univerzitetni profesor. Rodil se je v Innsbrucku, srednjo \xc5\xa1olo z maturo je kon\xc4\x8dal v Ljubljani, prva dva letnika univerzitetnega \xc5\xa1tudija je opravil v Ljubljani na tedanjem Elektrostrojnem oddelku Tehni\xc4\x8dne fakultete, nadaljeval \xc5\xa1tudij na Univerzi v Zagrebu, kjer je ob izbruhu druge svetovne vojne diplomiral za univerzitetnega in\xc5\xbeenirja strojni\xc5\xa1tva. Kmalu po diplomi leta 1941 ga je za rednega asistenta nastavil Feliks Lobe, predstojnik tedanjega Zavoda za strojni\xc5\xa1tvo Tehni\xc4\x8dne fakultete Univerze v Ljubljani. S tem je bila za\xc4\x8drtana njegova uspe\xc5\xa1na pot visoko\xc5\xa1olskega pedagoga in znanstvenika, ki ji je ostal zvest polnih 39 let do svoje upokojitve leta 1980._NEWLINE_Boris \xc4\x8cernigoj je bil v letih 1941 do 1948 asistent, leta 1948 je postal docent, leta 1957 izredni in leta 1968 redni profesor. Na Fakulteti za strojni\xc5\xa1tvo Univerze v Ljubljani je bil ve\xc4\x8dkrat prodekan in v letih 1971 do 1973 tudi njen dekan. Od 1963 do 1982 je pou\xc4\x8deval na Vi\xc5\xa1ji pomorski \xc5\xa1oli v Piranu, sedanji Fakulteti za pomorstvo in promet._NEWLINE_Pripadal je pionirski generaciji slovenskih visoko\xc5\xa1olskih pedagogov, ki so vzgajali prve generacije diplomiranih strojnih in\xc5\xbeenirjev in jih uspeli zelo dobro pripraviti za hiter razvoj slovenske energetike po drugi svetovni vojni. Nalogo je izpolnil vzorno, znal je poklic visoko\xc5\xa1olskega u\xc4\x8ditelja v pravi meri povezati s svojim znanstvenim in svojim zelo kvalitetnim strokovnim delom. V teh povojnih letih je projektiral, konstruiral in stavil v obratovanje ve\xc4\x8d raznovrstnih strojev in naprav, vendar pa je njegovo zanimanje veljalo predvsem toplotnim turbinskim strojem: v prvih letih \xc5\xa1e aktualnim parnim batnim strojem, pozneje pa parnim in plinskim turbinam. Njegova ljubezen pa so bile plinske turbine in to \xc5\xbee tedaj, ko so bile plinske elektrarne na samo pri nas, ampak tudi v svetu \xc5\xa1e redek pojav. S svojim temeljitim strokovnim znanjem je aktivno sodeloval pri postavitvi prvih plinskih postrojev v Sloveniji, tvorno pa je pomagal graditi prav vse slovenske termoelektrarne. V Sloveniji velja za o\xc4\x8deta toplotnih turbinskih strojev._NEWLINE_Kot visoko\xc5\xa1olski u\xc4\x8ditelj je napisal vrsto u\xc4\x8dbenikov in drugih strokovnih ter znanstvenih publikacij. Njegova knjiga Parne turbine je iz\xc5\xa1la leta 1956 pri Dr\xc5\xbeavni zalo\xc5\xbebi Slovenije, \xc4\x8dlanek o plinskih turbinah leta 1958 v reviji Strojni\xc5\xa1ki vestnik in knjiga Osnove plinskih turbin leta 1967 pri Univerzitetni zalo\xc5\xbebi. Napisal je skupaj 25 pedago\xc5\xa1kih knjig, u\xc4\x8dbenikov in drugih u\xc4\x8dnih pripomo\xc4\x8dkov na ve\xc4\x8d kot 3100 tiskanih straneh._NEWLINE_Zelo aktivno je bilo tudi njegovo dolgoletno sodelovanje na podro\xc4\x8dju slovenske strokovne terminologije pri Splo\xc5\xa1nem tehni\xc5\xa1kem slovarju in pri Slovarju slovenskega knji\xc5\xbenega jezika, predvsem pa pri reviji Strojni\xc5\xa1ki vestnik, kjer je bil tudi \xc4\x8dlan prvega uredni\xc5\xa1kega odbora. Zveza strojnih in elektrotehni\xc4\x8dnih in\xc5\xbeenirjev in tehnikov tedanje Jugoslavije ga je leta 1956 imenovala za zaslu\xc5\xbenega \xc4\x8dlana, Zveza in\xc5\xbeenirjev in tehnikov Slovenije pa leta 1972 za svojega \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana. Ob upokojitvi je prejel za svoje delo visoko jugoslovansko odli\xc4\x8dje Red dela z zlatim vencem. Odlikovanje je s svojim temeljitim delom in s svojim osebnim vzgledom vsekakor zaslu\xc5\xbeil. Uredni\xc5\xa1tvo Strojni\xc5\xa1kega vestnika pa mu je ob 50-letnici izhajanja revije podelilo \xc4\x8dastno plaketo. Strokovno aktiven in delaven je bil \xc5\xa1e v globoki starosti. Napolnil je 85 let, ko je izdal zelo uporaben angle\xc5\xa1ko slovenski slovar za strojni\xc5\xa1ko stroko._NEWLINE_Boris \xc4\x8cernigoj je bil rojen pedagog \xc5\xa1irokih pogledov in bogatega strokovnega znanja, osebno po\xc5\xa1ten in vsestransko razgledan strokovnjak, ki je aktivno obvladal ve\xc4\x8d svetovnih jezikov. \xc5\xa0tudentom je bil strog, vendar zelo pravi\xc4\x8den u\xc4\x8ditelj, in\xc5\xbeenirjem v industriji pa vedno dobrodo\xc5\xa1el strokovni sogovornik in svetovalec. Bil je tudi velik ljubitelj narave in navdu\xc5\xa1en gornik, ki je poznal veliko lepih in skritih koti\xc4\x8dkov ljubih mu slovenskih gora. Umrl je po kratki bolezni v Ljubljani, star 90 let.'