b'\n_START_ARTICLE_\nNut\n_START_SECTION_\nImena\n_START_PARAGRAPH_\nIzgovorjava egip\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dine je negotova, ker se samoglasniki niso zapisovali. Nutino ime pogosto vklju\xc4\x8duje neizgovorjeno dolo\xc4\x8dilo za nebo. Njeno ime Nwt, ki hkrati pomeni tudi nebo, se obi\xc4\x8dajno pi\xc5\xa1e Nut. V starej\xc5\xa1ih virih se v\xc4\x8dasih pojavljajo tudi imena Nunut, Nenet, Naunet in Nuit. V hieroglifskih zapisih njeno ime spremljajo \xc5\xa1tevilni okrasni pridevki, ni niso vsi razumljivi.\n_START_SECTION_\nBoginja neba\n_START_PARAGRAPH_\nNut je bila h\xc4\x8derka \xc5\xa0uja in Tefnut. Njen brat in mo\xc5\xbe je bil Geb. Z njim je imela \xc5\xa1tiri ali pet otrok: Ozirisa, Seta, Izido in Neftis in, v zgodnjih egip\xc4\x8danskih virih, tudi Hora. Nut se \xc5\xa1teje med najstarej\xc5\xa1a bo\xc5\xbeanstva egip\xc4\x8danskega panteona in se pojavlja v zgodbi o stvaritvi Heliopolisa. Na za\xc4\x8detku je bila boginja no\xc4\x8dnega neba, potem pa je postala boginja neba. Njena pri\xc4\x8deska (vr\xc4\x8d) je bila del njenega imena. Vr\xc4\x8d je lahko simboliziral tudi maternico. Najpogosteje so jo upodabljali kot gola \xc5\xbeensko, posuto z zvezdami, v\xc4\x8dasih tudi kot kravo, katere veliko telo je tvorilo nebo in nebesa, sikomoro ali ogromno svinjo s sesajo\xc4\x8dimi pujski, ki so simbolizirali zvezde.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nSveti simbol boginje Nut je bila lestev (maket), po kateri se je bog Oziris povzpel na njeno bo\xc5\xbeansko nebo. Lestev so polagali v grobnice, da bi \xc5\xa1\xc4\x8ditila pokojne in klicala na pomo\xc4\x8d bo\xc5\xbeanstva mrtvih. Nut in njen brat Set se lahko \xc5\xa1tejeta za uganki svetovnih mitologij. Bila sta v popolnem nasprotju z ve\xc4\x8dino drugih mitologij, v katerih je nebo obi\xc4\x8dajno ustvaril o\xc4\x8de, povezan z materjo Zemljo ali materjo narave. V egip\xc4\x8danski mitologiji je bila poosebljenje neba \xc5\xbeenska, poosebljenje Zemlje pa mo\xc5\xa1ki._NEWLINE_Nut se pojavlja v mitu o stvaritvi Heliopolisa, v kateri so pomebne vloge igrali tudi drugi bogovi: Tefnut je bila poosebljenje vlage, ki se je poro\xc4\x8dila z zrakom (\xc5\xa0u) in rodila nebo (Nut), Nut pa se je poro\xc4\x8dila z bratom zemljo (Geb).V njunem zakonu se je med drugimi rodila tudi najbolj priljubljena egip\xc4\x8danska boginja in Horova mati Izida. Z njo je povezana zgodba o vstajenju njenega brata/mo\xc5\xbea Ozirisa. Ozirisa je njegov brat Set ubil, ga razsekal na \xc5\xa1tirinajst delov in jih raztrosil po celem svetu. Izida je vse dele zbrala, jih ponovno sestavila in o\xc5\xbeivila. Oziris se je zatem po lestvi povzpel na nebo v zavetje svoje matere Nut in nazadnje postal kralj smrti._NEWLINE_Okoli Ozirisa se je razvil ogromen kult, ki se je ohranil do rimskih \xc4\x8dasov. Izida je bila kot njegova \xc5\xbeena kraljica podzemlja in hrati kraljica na zemlji. V tej vlogi je bila nekak\xc5\xa1na dvojnica boginje Hator. Podobno kot Hator ni bila povezana samo s smrtjo in ponovnim rojstvom, ampak je bila tudi za\xc5\xa1\xc4\x8ditnica otrok in boginja poroda.\n_START_SECTION_\nMit o Nut in Raju\n_START_PARAGRAPH_\nBog sonca Ra je bil drugi, ki je vladal na svetu. Bil je mo\xc4\x8dan vladar, vendar se je bal vsakogar, ki bi mu lahko prevzel prestol. Ko je ugotovil, da Nut namerava imeti otroke, je pobesnel in ukazal, da Nut ne sme roditi noben dan v letu. Od takrat je imelo leto samo 360 dni. Nut je govorila z bogom modrosti Totom in Tot je naredil na\xc4\x8drt, kako ukaniti Raja. Tot je kockal z bogom lune Honsujem, \xc4\x8digar svetloba je tekmovala z Rajevo, in Honsu je moral vsaki\xc4\x8d, ko je igro izgubil, Totu dati nekaj mese\xc4\x8dine. Igra se je nadaljevala toliko \xc4\x8dasa, da je Tot zbral dovolj mese\xc4\x8dine, da je naredil pet dodatnih dni. Ker ti dnevi niso bili del leta, je Nut lahko imela otroka: Ozirisa, kasneje vladarja bogov in boga smrti, Hora Starej\xc5\xa1ega, boga vojne, Seta, boga zla in pu\xc5\xa1\xc4\x8dav, Izido, boginjo magije in Neftis, boginjo voda. Ko je Ra to odkril, se je razbesnel in jo za ve\xc4\x8dno lo\xc4\x8dil od mo\xc5\xbea Geba in mednju postavil njenega o\xc4\x8deta \xc5\xa0uja. Nut kljub temu ni ob\xc5\xbealovala svoje odlo\xc4\x8ditve.\n_START_SECTION_\nNutina vloga\n_START_PARAGRAPH_\nNut je bila boginja neba in vseh nebesnih teles in simbol za\xc5\xa1\xc4\x8dite mrtvih, ko vstopijo v posmrtno \xc5\xbeivljenje. Egip\xc4\x8dani so bili prepri\xc4\x8dani, da nebesna telesa, kot sta sonce in luna, podnevi potujejo preko njenega telesa, zve\xc4\x8der pa jih boginja pogoltne. Pono\xc4\x8di preidejo skozi njen trebuh in se ob zori ponovno rodijo._NEWLINE_Nut je bila tudi pregrada, ki je lo\xc4\x8devala sile kaosa od urejenega kozmosa na zemlji. Upodabljali so jo kot \xc5\xbeensko, ki sloni na prstih nog in rok in tvori obok nad zemljo. Njeno telo so prikazovali kot zvezdno nebo. Njeni prsti so se dotikali \xc5\xa1tirih glavnih strani neba: severa, juga, vzhoda in zahoda._NEWLINE_Zaradi njene vloge pri re\xc5\xa1evanju Ozirisa so nanjo gledali kot na prijateljico in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnico pred smrtjo in se k njej obra\xc4\x8dali kot se otroci obra\xc4\x8dajo k svojim materam: \xc2\xbbO, moja mati Nut, raztegni se nad menoj, da dobim mesto med neminljivimi zvezdami, ki so Ti, in ne bom umrl\xc2\xab. Z Nut so verjeli, da mrtve potegne na svoje z zvezdami napolnjeno nebo in jih osve\xc5\xbei z jedjo in vinom: \xc2\xbbJaz sem Nut in sem pri\xc5\xa1la sem zato, da te objamem in te za\xc5\xa1\xc4\x8ditim pred vsemi zli\xc2\xab._NEWLINE_Nut so pogosto slikali na notranji strani pokrovov sarkofagov, da bi varovala pokojne. Stropi grobnic so bili pogosto pobarvani temno modro in poslikani z zvezdami, kar je predstavljalo Nut. Knjiga mrtvih pravi: \xc2\xbbPozdravljeno, sikamorino drevo boginje Nut! Daj mi vode in zraka, ki je v drevesu. Objemam prestol, ki je v Unuju, in stra\xc5\xbeim jajce Nekek-ura. Cveti in jaz cvetim, \xc5\xbeivi in jaz \xc5\xbeivim, razcveta se in jaz cvetim, voha zrak in jaz voham zrak, jaz, Oziris Ani, katerega beseda je resnica, v miru\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nNutina knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nNutina knjiga je sodoben naslov dela, v antiki znanega kot Osnove gibanja zvezd. Knjiga je pomembna zbirka staroegip\xc4\x8danskih astronomskih besedil, morda najstarej\xc5\xa1a od ve\xc4\x8d drugih podobnih knjig. Nastala je pred letom 2000 pr. n. \xc5\xa1t. V knjigi igra pomembno vlogo Nut kot boginja neba. Besedilo govori tudi o drugih bo\xc5\xbeanstvih neba in zemlje, na primer o bo\xc5\xbeanstvih zvezd in ozvezdij, in ciklih zvezd in planetov.'