b'\n_START_ARTICLE_\nKolonialna arhitektura v Latinski Ameriki\n_START_PARAGRAPH_\nKolonialna arhitektura na podro\xc4\x8dju Latinske Amerike se nana\xc5\xa1a na obdobje po\xc2\xa0Kolumbovem odkritju\xc2\xa0novega kontinenta 1492. pa vse do osamosvojitve kolonialnih dr\xc5\xbeav v XIX. stoletju. Evropski in \xc5\xa1panski arhitektonski modeli se prena\xc5\xa1ajo na novi kontinent, \xc2\xa0odpirajo se delavnice v katerih so se izu\xc4\x8devali tako kolonizatorji kot lokalno prebivalstvo. To isto lokalno prebivalstvo je uvedlo stilske spremembe uvajanjem novih tehnik gradnje, novih materialov, kot so razli\xc4\x8dna lepila, barve in kamni. Evropski modeli in tehnike so se obdr\xc5\xbeali kot norma katoli\xc5\xa1ke cerkve, kateri je primarni cilj bila evangelizacija ameri\xc5\xa1kih Indijancev. Katoli\xc5\xa1ka cerkev je v tem\xc2\xa0obdobju bila glavni pokrovitelj \xc2\xa0razvoja arhitekture in umetnosti. Iz tega razloga v arhitekturi dominira cerkveno graditeljstvo. Objekti civilne arhitekture so v manj\xc5\xa1ini, vendar so se do dana\xc5\xa1njega dne ohranile reprezentativne stavbe civilne kolonialne arhitekture. Me\xc5\xa1anica evropske in indijanske kulture omogo\xc4\x8dila je bogat sinkretizem\xc2\xa0razli\xc4\x8dnih stilov in obdobij.\n_START_SECTION_\nCerkvena arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku kolonialnega obdobja so cerkve in samostane, ki so jih zgradili redovniki, bili podobni trdnjavam. Njihova\xc2\xa0dekoracija se je \xc2\xa0ujemala s tendencam obdobja. Potrebno je naglasiti, da prvi misijonarji niso bili ne arhitekti ne in\xc5\xbeenirji, vendar so kljub temu s svojim amaterskim znanjem izgradili veli\xc4\x8dastna poslopja. Na stavbah so vidni vplivi \xc5\xa1panske srednjeve\xc5\xa1ke in mavrske arhitekture, gotike in renesanse, \xc2\xa0ki se zdru\xc5\xbeujejo s posebnostmi vsakega posameznega reda._NEWLINE_Rojevanje nove hispanoameri\xc5\xa1ke civilizacije je potekalo paralelno z razvojem evropskih kulturno-umetni\xc5\xa1kih obdobij. Uporaba novih tehnik gradnje, novih materialov, me\xc5\xa1anica gotskega, renesan\xc4\x8dnega in baro\xc4\x8dnega stila z elementi indijanske kulture ter prilagoditev na etni\xc4\x8dne in geografske razmere so \xc2\xa0imeli za posledico \xc2\xa0edinstven arhitektonski stil. Iz teh razlogov \xc2\xa0so stavbe \xc4\x8distega stila, kot je katedrala Svetega Dominika (Santo Domingo) in dolo\xc4\x8dene civilne stavbe, kot je Pala\xc4\x8de Diega Kolumba (Diego Col\xc3\xb3n) v\xc2\xa0Dominikanski Republiki, zelo redki in osamljeni primeri._NEWLINE_Samostani cerkvenih redov, posebej fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanov in avgu\xc5\xa1tincev, ki so bili zgrajeni pred letom 1570., imajo zna\xc4\x8dilnosti gotskega stila. Renesansa se uvaja v treh etapah: v prvi se me\xc5\xa1a s \xc2\xa0gotskim stilom, potem pa se pojavljajo \xc5\xa1e zna\xc4\x8dilnosti pleterskega stila. V\xc2\xa0zadnji fazi se zaznavajo geometri\xc4\x8dni ornamenti. Barok je v Latinski Ameriki predvsem dekorativne narave. V\xc2\xa0Mehiki in Peruju je ta zvrst kolonialnega baroka do\xc5\xbeivela svoj arhitektonski vrhunec. Za Mehiko je posebej zna\xc4\x8dilna uporaba poklikromnih dekoracij, tako imenovani\xc2\xa0churriguresco stil prinesen iz \xc5\xa0panije. Neoklasicizem\xc2\xa0prina\xc5\xa1a povratek v antiko in mnogo anti\xc4\x8dnih elementov na stavbah. Korintski stebri s klasi\xc4\x8dnim zatrepnim trikotnikom (timpanom) ali zaobljenim dvodelnim zatrepom prispevajo k monumentalnosti tega stila, ki ga najdemo v Gvatemali, Urugvaju ali Peruju.\n_START_SECTION_\nFran\xc4\x8di\xc5\xa1kani\n_START_PARAGRAPH_\nZa ta strogi red misijonarjev so zna\xc4\x8dilni masivni leseni stropi ter \xc2\xa0atriji skromne velikosti z minimalno dekoracijo. V\xc2\xa0XVI. stoletju so fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani izgradili ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tirideset poslopij. Najbolj znani primer fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanske arhitekture na podro\xc4\x8dju Latinske Amerike je samostan v Tapeaci, ki je podoben trdnjavi. Sledijo samostani v Talamanalcu, Huejotzingu, Calp\xc3\xa1nu in Atlixcu.\n_START_SECTION_\nDominikanci\n_START_PARAGRAPH_\nDominikanci v Latinsko Ameriko prina\xc5\xa1ajo stabilen in monumentalen bazilikalni tip stavb. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kane in \xc2\xa0Avgu\xc5\xa1tince so sku\xc5\xa1ali prekositi v gradnji kolosalnih samostanov v Tepotztl\xc3\xa1nu, Oaxaci in Yanhuitl\xc3\xa1nu. Pri\xc4\x8deli so z uporabo longitudinalnega kri\xc5\xbenega tlorisa, ki je pri njihovih stavbah dominanten, kot je vidno primeru cerkve v Oaxatepecu s karakteristi\xc4\x8dnimi pahlja\xc4\x8dastim stropom in koni\xc4\x8dastimi loki.\n_START_SECTION_\nAvgu\xc5\xa1tinci\n_START_PARAGRAPH_\nSvojo tendenco za lepim in dekorativnim avgi\xc5\xa1tinci prena\xc5\xa1ajo na razko\xc5\xa1ne stenske \xc4\x8drno-bele freske. Izgradili so obilno okra\xc5\xa1ena, kolosalna poslopja, na katerih je viden prehod iz gotskega v \xc2\xa0baro\xc4\x8dni stil.\xc2\xa0Od pribli\xc5\xbeno dvajset avgu\xc5\xa1tinskih cerkva in samostanov, najpomembnej\xc5\xa1i so slede\xc4\x8di samostani: v Acolm\xc3\xa1nu, Actopanu, Cuitzeu y Yuririi.\n_START_SECTION_\nKapelice\n_START_PARAGRAPH_\nOdprte kapelice nahajajo se z notranje strani atrija ali pa povezujejo s samostanom, na mestih, na katerih se odvijajo cerkveni rituali. Odprta kapelica je naziv za arhitektonsko re\xc5\xa1itev misionarjev v XVI. stoletju na podro\xc4\x8dju Vicekraljevine Nova \xc5\xa0panija. Imele so funkcijo zunanjega prezbiterija. S tem se je nadaljevale indijanska tradicija izvajanja obredov na odprtem, spredi velikih templjev, s \xc4\x8dim je v veliki meri olaj\xc5\xa1ana evangelizacija prebivalstva. Zaprte kapelice so skoraj na vsakem korak. Imele so ve\xc4\x8d namenov, vendar se najpogosteje omenja slede\xc4\x8da uporaba: uporabljale so se kot postaje na procesijah, v njihovi notranjosti se je pogosto odvila kratka ceremonija in se bi potem se nadaljevalo s procesijo.\n_START_SECTION_\nKatedala v Ciudad de M\xc3\xa9xico\n_START_PARAGRAPH_\nKatedrala glavnega mesta Mehike je ena od stavb, ki je najve\xc4\x8d vplivala na arhitekturo kolonialne \xc5\xa0panije na ameri\xc5\xa1kem kontinentu. Projektiral jo je arhitekt G\xc3\xb3mez de Trasmonte po naro\xc4\x8dilu nad\xc5\xa1kofa Alonsa de Mont\xc3\xbafara, ki je \xc5\xbeelel izgraditi pandam znani katedrali v Sevilli. Gradnja katedrale se je za\xc4\x8dela 1563. in je kon\xc4\x8dana komaj 1813. Katedrala se nahaja na Plaza de Asunci\xc3\xb3n (Trg vnebovzetja) v zgodovinskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Danes je centralna stavba mehi\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije. Katedrala je \xc5\xa1iroka 58 metrov in dolga 128 metrov. Sestavljena je iz pet ladij in osemnajst lateralnih kapelic. Posve\xc4\x8dena je vnebovzetju Device Marije.\n_START_SECTION_\nCivilna arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nV civilni arhitekturi najve\xc4\x8d se izpostavljajo me\xc5\xa1\xc4\x8danske pala\xc4\x8de, grajene skorajda brez variacij: notranje \xc5\xa1tirikotno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de obkro\xc5\xbeeno s \xc5\xa1tiri nadkrite galerije. Na stavbah iz XVI. stoletja je viden je srednjeve\xc5\xa1ki vpliv, \xc4\x8deprav je \xc5\xbee takrat precej prepleten z renesan\xc4\x8dnimi elementi. Fasade na ulicah so razko\xc5\xa1ne, kar odseva bogastvo njihovih lastnikov. Primeri tak\xc5\xa1nega tipa me\xc5\xa1\xc4\x8danskih pala\xc4\x8d so med ostalimi: hi\xc5\xa1a Mazariegas (San Cristobal de las Casas, dr\xc5\xbeava Chiapas, Meksiko), me\xc5\xa1\xc4\x8danaska pala\xc4\x8da mesta Cuernavaca (dr\xc5\xbeava Morelos, Meksiko) in pala\xc4\x8da Montejo (M\xc3\xa9rida, poluotok Yucat\xc3\xa1n, M\xc3\xa9ksiko)._NEWLINE_Hi\xc5\xa1e navadnih ljudi so predvsem enostavne in funkcionalne. Njihova fasade niso obilno okra\xc5\xa1ene, kot je to vidno na primeru me\xc5\xa1\xc4\x8danskih hi\xc5\xa1, pri katerih dominira mavrski stil okra\xc5\xa1evanja .\xc2\xa0Za njihovo gradnjo se uporabljajo materiali kot je les, trstika, glina in zidne ograje, ki so se uporabljale za izdelavo ornamentov na fasadah. Osnovne funkcije tak\xc5\xa1nega tipa stavb so za\xc5\xa1\xc4\x8dita od sonca in de\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da Cort\xc3\xa9s (Mehika)\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8da Cort\xc3\xa9s je zgodovinski spomenik mesta Cuernavaca (Mehika).Izgrajena je po naro\xc4\x8dilu\xc2\xa0Hern\xc3\xa1na Kolumba, sina Kri\xc5\xa1tofa Kolumba, \xc2\xa0v prvih letih po osvojitvi Mehike. Slu\xc5\xbeila mu je kot rezidenca po povratku iz Ciudad de M\xc3\xa9xico. Danes je upravna stavba muzeja Cuernavaca. Gradnja se je za\xc4\x8dela 1526., kar pomeni, da je pala\xc4\x8da ena od najstarej\xc5\xa1ih kolonialnih stavb v Mehiki. Izgrajena je na ru\xc5\xa1evinah obrednega mesta Tlalocayacalli, ki se je v predkolumbovskih \xc4\x8dasih uporabljalo kot oltar prina\xc5\xa1anja \xc5\xbertev stare\xc5\xa1ini Tlahuica, kar je prispevalo k zadr\xc5\xbeevanju pomembnosti polo\xc5\xbeaja pala\xc4\x8de. Pala\xc4\x8da je tekom \xc4\x8dasa imela razli\xc4\x8dne funkcije. Na za\xc4\x8detku je bila rezidenca Hern\xc3\xa1na Kolumba in njegove \xc5\xbeene Juane Z\xc3\xba\xc3\xb1ige. Od 1774. do 1821. je slu\xc5\xbeila kot zapor. Tekom 1855. je bila sedi\xc5\xa1\xc4\x8de za\xc4\x8dasne republike Juana N. \xc3\x81lvareza, ki je bil nasprotnik Santa Ane. Od 1864. do 1866. je bila je slu\xc5\xbebeno sedi\xc5\xa1\xc4\x8de avstrijskega nadvojvode Maksimilijana I. \xc5\xbde 1872., po restavraciji republike, je pala\xc4\x8da gostila vlado nedavno izvoljenega Moralesa.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da Montejo v M\xc3\xa9ridi (Mehika)\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8do so izgradili osvajalci polotoka Jukatan, \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine Montejo. Slu\xc5\xbeila jim je kot dru\xc5\xbeinska rezidenca v zgodovinskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta M\xc3\xa9rida. Poslopje je danes ohranjeno v izvirni obliki. Manj\xc5\xa1i popravki na stavbi so zanemarljivi.\xc2\xa0Danes pala\xc4\x8da deluje v slu\xc5\xbebi Hi\xc5\xa1e kulture in muzeja Casa Montejo. Edini je izvirno ohranjeni primer renesan\xc4\x8dne civilne pala\xc4\x8de v Mehiki.'