b'\n_START_ARTICLE_\nKriza (Golouh)\n_START_SECTION_\n1.-2. slika\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo je v krizi. Delavci so zelo nezadovoljni, medtem ko upravni svet cini\xc4\x8dno skrbi le za dobi\xc4\x8dek, ki ga poizku\xc5\xa1ajo zvi\xc5\xa1ati na ra\xc4\x8dun delavcev. Hkrati pa tudi pritiskajo na dr\xc5\xbeavo ter zahtevajo njihovo pomo\xc4\x8d. Do upravnikov pride sporo\xc4\x8dilo, da delavci razbijajo \xc5\xa1ipe, podijo zaposlene ven iz tovarne ter razgla\xc5\xa1ajo \xc5\xa1trajk. Skop je ogor\xc4\x8den in kli\xc4\x8de po \xc5\xbeandarjih, vsi tuji lastniki pa jo diskretno pobri\xc5\xa1ejo.\n_START_SECTION_\n3. slika\n_START_PARAGRAPH_\nStavkajo\xc4\x8de delavce napadejo tako vojska kot Orjuna. Ivan, Peter in Martin se strinjajo, da naj se delavci umaknejo, saj bodo nasprotniki izginili, oni pa bodo ostali. Toda Puntar temu nasprotuje; vojno so napovedali vsem, z njimi je Rusija, ter ves novi svet. On vr\xc5\xbee bombo, v tistem trenutku ga zadane strel, mno\xc5\xbeica pa se razbe\xc5\xbei. Peter sku\xc5\xa1a nasprotnikom dopovedati, da so tudi oni \xc5\xbertve manipulacije oblastnikov, da tudi oni pobijajo drug drugega za njih, ki jim je domovina zgolj denar. Kljub temu zmagata strah in sovra\xc5\xa1tvo, saj Petra ubijejo.\n_START_SECTION_\n4. slika\n_START_PARAGRAPH_\nKriza se vedno bolj poglablja, zmeraj ve\xc4\x8d tovarn stoji, delavci zaradi potrebe be\xc5\xbee v rudnike tujih de\xc5\xbeel. Ivan je prepri\xc4\x8dan, da je svet padel s te\xc4\x8dajev in neprestano i\xc5\xa1\xc4\x8de novo ravnote\xc5\xbeje - na pohodu je nekaj novega, kar bo v korist delavcev, saj jim bo bolje, \xc4\x8de bo industrija cvetela in se razvijala. Tudi Osek vztrajno i\xc5\xa1\xc4\x8de sti\xc4\x8dne to\xc4\x8dke z delavci, saj bi si skupaj morali prizadevati za o\xc5\xbeivitev gospodarstva, saj tako delo kot kapital s tovarno stojita in padata. Nekateri delavci to razumejo, spet drugi (npr. \xc5\xa0tempihar) pa splo\xc5\xa1no zbeganost izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo za demagogijo ter za lastno promocijo. Ko se pojavi Neznanec, ki je spro\xc5\xbeil usodne strele na prestolonaslednika, se Ivan in delavci zavedo, da je re\xc5\xa1itev v gibanju delavskih mno\xc5\xbeic, katerih mo\xc4\x8d bo rasla z mo\xc4\x8djo industrije. Zahtevati morajo obnovo dela, tovarne morajo za\xc5\xbeiveti ter stroji zapeti!\n_START_SECTION_\n5. slika\n_START_PARAGRAPH_\nSkupina mladih delavcev se odpravi v tujino, z njimi gredo tudi nekdanji nasprotniki, ki so razo\xc4\x8darani nad ugrabljeno in oplenjeno domovino. Petra so ubili, ker niso prenesli resnice upora, ki je iz\xc5\xbearevala iz njega - toda mo\xc4\x8di, da bi to mogli spoznati, niso imeli.\n_START_SECTION_\n6. slika\n_START_PARAGRAPH_\nLivarna je zopet o\xc5\xbeivela, kupili so nove stroje, i\xc5\xa1\xc4\x8dejo nove delavce. Osek je na zagon obrata med drugim povabil tudi delavski tisk, Ivana in Ano. Razlo\xc5\xbeil jima je svoje videnje zadeve: zdaj bodo vsi mogli delati \xc5\xa1e bolj, biti zadovoljni s kakr\xc5\xa1nokoli pla\xc4\x8do in opustit vsako misel na \xc5\xa1trajk, na njihov ra\xc4\x8dun se bodo povrnili stro\xc5\xa1ki za modernizacijo, zato pa se bo v proizvodnjo lahko vlagalo ve\xc4\x8d, kar pa bo povzro\xc4\x8dalo nenehen razvoj in odpiranje neskon\xc4\x8dnih mo\xc5\xbenosti. Toda Ivan in ostali delavci menijo, da je treba z borbo osvoboditi tako stroj kot tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nUprizoritev\n_START_PARAGRAPH_\nDrama je bila uprizorjena 30. aprila 1928. Bila je del proslav ob delavskem prazniku (1.maj). Na oder ljubljanske drame jo je postavil Bratko Kreft. V njej sta med drugim nastopila tudi Edvard Kardelj in Boris Kidri\xc4\x8d. Predstava je dobila izredno pozitivne kritike in je med ob\xc4\x8dinstvom vzbudila veliko zanimanja, hkrati pa tudi nemir oblasti.'