b'\n_START_ARTICLE_\nPredal\xc4\x8dna lesena gradnja\n_START_PARAGRAPH_\nPredal\xc4\x8dna lesena gradnja (nem\xc5\xa1ko fachwerkhaus, v \xc5\xa0vici riegelhaus) je najbolj znana v Nem\xc4\x8diji, Franciji in Angliji. Ogrodje je iz lesa z vodoravnimi in po\xc5\xa1evnimi palicami z medprostori, ki so napolnjeni z glinenimi ali ope\xc4\x8dnimi zidaki ali vrbovim popletom in ometani. Les je bil, razen poznega obdobja tega sloga, okrogel in obtesan. Tesarji so ga povezali s kovinskimi elementi, kot so \xc5\xbeeblji ali vijaki._NEWLINE_Taka gradnja hi\xc5\xa1 se je razvila iz preproste prazgodovinske lesene gradnje. Ta na\xc4\x8din se je od prvih pali\xc4\x8dnih konstrukcij razvijal vse od antike do 19. stoletja in je eden prevladujo\xc4\x8dih v srednji Evropi severno od Alp in Angliji. V poznem obdobju se je uveljavil tudi v Alpah. Sodobni naslednik predal\xc4\x8dne gradnje je leseni okvir._NEWLINE_Zasnova predal\xc4\x8dne lesene gradnje verjetno izvira iz srednjevisokonem\xc5\xa1ke besede vach za flechtwerk (pletenina, pletarski izdelek).\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovanje\n_START_PARAGRAPH_\nTesar, ki je bil obi\xc4\x8dajno tudi graditelj, je naris ali razrez izdelal neposredno na tla, pozneje in danes na povr\xc5\xa1ino lesa. To sta zdaj v glavnem prevzela arhitekt in in\xc5\xbeenir, vendar pa ima tesar \xc5\xa1e vedno najpomembnej\xc5\xa1o vlogo. Zdaj uporabljajo programsko opremo CAD. V\xc4\x8dasih izdelajo tudi model.\n_START_SECTION_\nMaterial\n_START_PARAGRAPH_\nLes je predvsem hrast in graden, jelka se uporablja na obmo\xc4\x8djih, bogatih z njimi, saj so odporni proti vremenskim vplivom in gnilobi._NEWLINE_Medprostore zapolnijo z lesenim popletom, napolnjenim z me\xc5\xa1anico slame in ilovice, ali z opeko ali kamnom, zidane pa z opeko in so ometane.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc5\xa1li so hi\xc5\xa1e iz neolitske michelber\xc5\xa1ke kulture, ki so bile zgrajene z \xc5\xbearkastim lesenim okvirjem._NEWLINE_Rimski arhitekt Vitruvij okoli 33 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem v svojem delu O arhitekturi (De Architectura) omenja gradnjo predal\xc4\x8dij. Leta 79 je Vezuv pokopal anti\xc4\x8dno rimsko mesto Herkulanej. Arheologi so odkrili delno polleseno stavbo (latinsko: Opus Craticium). Tako imenovana rimska dolga hi\xc5\xa1a iz 1. stoletja je bila zgrajena \xc5\xbee v slogu predal\xc4\x8dne lesene gradnje. V zgodnjem srednjem veku je bil ta na\xc4\x8din pri gradnji hi\xc5\xa1 v Srednji Evropi \xc5\xbee raz\xc5\xa1irjen in se je v srednji Evropi obdr\xc5\xbeal od prve polovice 12. do 19. stoletja. Bil je najbolj raz\xc5\xa1irjena oblika gradnje severno od Alp v Nem\xc4\x8diji, delu Francije, v Angliji in Skandinaviji. Pollesene stavbe so znane tudi na obmo\xc4\x8djih, bogatih z lesom, v  nekdanjem tur\xc5\xa1kem cesarstvu od Bolgarije do Sirije. Gline za zapolnitev prostorov med lesno konstrukcijo je bilo tudi dovolj. _NEWLINE_V Nem\xc4\x8diji sta bili v uporabi dve vrsti pregrajevanja prostora: starej\xc5\xa1a srednjeve\xc5\xa1ka stebrna konstrukcija (St\xc3\xa4nderbau), pri kateri so stebri med stenami od praga do strehe, in mlaj\xc5\xa1a okvirna gradnja (R\xc3\xa4hmbau ali Stockwerksbau), pri kateri je vsako nadstropje samostojno. Povod za ta razvoj je bilo domnevno pomanjkanje lesa v rasto\xc4\x8dih mestih. Tudi \xc5\xbeelja po vi\xc5\xa1jih stavbah ali kraj\xc5\xa1em lesu, la\xc5\xbejem za ravnanje z njim in prevoz, je spodbujala nastanek tega na\xc4\x8dina gradnje. Najstarej\xc5\xa1a je pekarna v Eppingerju na Altstadtstra\xc3\x9fe 36 iz leta 1412. Pogosto je zgornje nadstropje segalo nekoliko izven gabarita spodnjega nadstropja.\n_START_SECTION_\n13.\xe2\x80\x9314. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1970 so lahko starost lesa predal\xc4\x8dnih stavb ocenjevali le na podlagi strukturnih in slogovnih zna\xc4\x8dilnosti. \xc5\xa0ele z uporabo dendrokronologije so lahko starost lesa dolo\xc4\x8dili zelo natan\xc4\x8dno. Taka preiskava je leta 1984 pokazala, da je bila pollesena hi\xc5\xa1a takratne Zvezne republike Nem\xc4\x8dije zgrajena leta 1276 v mestu G\xc3\xb6ttingen. Najstarej\xc5\xa1i do zdaj ugotovljeni sta hi\xc5\xa1i v Esslingenu am  Neckar, na Heugasse 3 iz leta 1262/63 na Weber Gasse 7 iz leta 1267. Stara mesta Esslingen, G\xc3\xb6ttingen in Limburg an der Lahn imajo \xc5\xa1tevilne zelo stare pollesene hi\xc5\xa1e iz 13. in 14. stoletja._NEWLINE_Ker so bili v kasnej\xc5\xa1ih obdobjih pogosti po\xc5\xbeari, je zelo te\xc5\xbeko najti zelo stare hi\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\n16.\xe2\x80\x9318. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nStavbe, zgrajene v lesenem predal\xc4\x8dnem slogu iz 16. do 18. stoletja, so okra\xc5\xa1ene.\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nZ za\xc4\x8detkom industrializacije mineralnih in kovinskih vrst materiala je postala proizvodnja u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1a in prevoz enostavnej\xc5\xa1i. Tako so bile v nasprotju z lesom prvi\xc4\x8d prakti\xc4\x8dno neomejeno na razpolago trdnej\xc5\xa1e konstrukcije. Konvencionalni gradbeni les v srednji Evropi je bil skoraj popolnoma odpravljen. Pollesene stavbe, sorazmerno tanke, nevarne za po\xc5\xbear, niso ve\xc4\x8d izpolnjevale zahtev tistega \xc4\x8dasa. Les za okvirne konstrukcije se je zmanj\xc5\xa1al na strojno in enakomerno debelino.\n_START_SECTION_\n20. in 21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nOd pribli\xc5\xbeno leta 1900 dalje so v Nem\xc4\x8diji redko gradili predal\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e, nasprotno pa je bila tovrstna gradnja v Severni Ameriki zelo priljubljena in prevladuje. _NEWLINE_Tradicionalna gradnja je danes redka. Dana\xc5\xa1nja lesena gradnja je le malo podobna staremu slogu, saj je les od zunaj le delno viden._NEWLINE_Redka so gradbena podjetja, ki so se specializirala za gradnjo lesenih predal\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1 v tradicionalnem slogu. Ena takih je dru\xc5\xbeba Der Spieker iz Walsroda in leta 1921 ustanovljeno podjetje  Emil von Elling iz Winsna (Luhe).\n_START_SECTION_\nNem\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nKljub precej\xc5\xa1njemu uni\xc4\x8denju v drugi svetovni vojni se je ve\xc4\x8d kot milijon predal\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1 ohranilo v Braunschweigu, Frankfurtu na Majni, Hamburgu, Hannovru, Halberstadtu, Hildesheimu, Kasslu in N\xc3\xbcrnbergu, pa tudi drugod, med njimi je tudi nekaj cerkev. Take hi\xc5\xa1e \xc5\xa1e danes dolo\xc4\x8dajo podobo celotnih starih mest in vasi. V Stolbergu (Harz) je zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de z ve\xc4\x8d kot 500 let starimi ohranjenimi hi\xc5\xa1ami. V dr\xc5\xbeavi so tudi \xc5\xa1tevilne posamezne ko\xc4\x8de, predvsem na pode\xc5\xbeelju._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ke predal\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e presene\xc4\x8dajo z razli\xc4\x8dnimi konstrukcijskimi in okrasnimi elementi. Regionalne razlike so zelo velike, nekateri osnovni vzorci pa so se raz\xc5\xa1irili v ve\xc4\x8djem delu. Nekaj predstavnikov frankovskega sloga je v Alzaciji, alemansko predal\xc4\x8dje je mogo\xc4\x8de najti v podobni obliki v Zahodni Nem\xc4\x8diji, \xc5\xa0vici in Predarlski. Spodnjesa\xc5\xa1ke stavbe so \xc5\xa1e posebej znane po svojih bogatih, izklesanih okrasjih, ki se pojavljajo veliko redkeje v osrednji in ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji. Na drugi strani (obmo\xc4\x8dje Bavarske ju\xc5\xbeno od Donave) so tovrstne gradnje skoraj neznane. V Immenstaadu je bila leta 1578 zgrajena Schw\xc3\xb6rer Haus._NEWLINE_Zlasti v 18. in 19. stoletju so bile predal\xc4\x8dne stene pogosto prekrite z lesom ali skrilavcem, tako da je strukturo sorazmerno te\xc5\xbeko prepoznati od zunaj. V nekaterih predelih, kot je Bergische Land (Severno Porenje - Vestfalija), so imeli regionalne postopke na\xc4\x8drtovanja, pri katerih je skrilavec igral posebno vlogo._NEWLINE_Druga znana posebna vrsta pali\xc4\x8dnih konstrukcij je Umgebindehaus, posebna vrsta hi\xc5\xa1e z zasnovo bloka z lesenim okvirjem in trdno konstrukcijo, najdemo jih od Spodnje \xc5\xa0lezije do Zgornje Lu\xc5\xbeice in Severne \xc4\x8ce\xc5\xa1ke do Labe._NEWLINE_Na temeljih Franckove (August Hermann Francke) ustanove (siroti\xc5\xa1nice) v Hallu stoji najve\xc4\x8dja lesena predal\xc4\x8dna hi\xc5\xa1a v Evropi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0vica\n_START_PARAGRAPH_\nV severovzhodni \xc5\xa0vici, v kantonu Thurgau in \xc5\xa1e posebej v Z\xc3\xbcri\xc5\xa1kem kantonu je ve\xc4\x8d kot 90\xc2\xa0% starej\xc5\xa1ih kme\xc4\x8dkih lesenih hi\xc5\xa1; (po ocenah ve\xc4\x8d kot 600.000 pravih lesenih predal\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1 in \xc5\xa1tevilne me\xc5\xa1ane oblike) vasi (Unterstammheim in Oberstammheim, Nussbaumen, Uesslingen) imajo skoraj v celoti predal\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e. Les je rde\xc4\x8de pobarvan, polnila pa so bela. Pravokotno mre\xc5\xbeo skoraj vedno pre\xc4\x8dkajo diagonalni nosilci. Za ohranjanje ogro\xc5\xbeenih je bil ustanovljen muzej na prostem v Ballenbergu.\n_START_SECTION_\nAvstrija\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dne predal\xc4\x8dne konstrukcije prakti\xc4\x8dno ni. Le nekaj stavb je v Vorarlbergu. Pogostej\xc5\xa1a je tako imenovana brunarica (Bundwerk).\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nV Alzaciji so hi\xc5\xa1e predvsem v slogu frankovskih in alemanskih, tj. nem\xc5\xa1kih predal\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1, zaradi zgodovine in kulture, v Normandiji in \xc5\xa0ampanji temeljijo na razli\xc4\x8dnih francoskih predal\xc4\x8djih. Zaradi dveh vojn v 20. stoletju jih ni veliko. V o\xc5\xbejih mestnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih jih je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de najti v Rouenu in Troyesu ter nekaterih manj\xc5\xa1ih krajih. Precej pollesenih hi\xc5\xa1 je v nekaterih vaseh v \xc5\xa0ampanji._NEWLINE_V Normandiji je veliko manj\xc5\xa1ih gra\xc5\xa1\xc4\x8din in pode\xc5\xbeelske arhitekture v predal\xc4\x8dni gradnji. Navpi\xc4\x8dni stebri francoskih predal\xc4\x8dij so pogosto zelo tanki in so tesno vpeti med glavnimi stebri, pogosto veliko bolj neenakomerno kot na primer pri nem\xc5\xa1kih stavbah. Bogate rezbarije nekaterih stavb, posebej v Normandiji, ka\xc5\xbeejo visoko znanje francoskih tesarjev. Prav tako ni mogo\xc4\x8de slediti razli\xc4\x8dnim slogom v \xc4\x8dasovnem zaporedju. \xc5\xbde stoletja so nespremenjene, kar ka\xc5\xbee hi\xc5\xa1a na ulici Volta 3 v Parizu: to je najstarej\xc5\xa1a hi\xc5\xa1a v Parizu, zgrajena naj bi bila leta 1292 (morda tudi 1240), v skladu z najnovej\xc5\xa1imi raziskavami je iz leta 1644. Posrednjeve\xc5\xa1ke stavbe imajo pogosto enostavne diagonalne kri\xc5\xbee ali obliko diamanta. Posebnost je ukrivljen zatrep, ki so ga z veseljem posnemali v 19. stoletju v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nBaskija\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalna baskovska hi\xc5\xa1a iz pali\xc4\x8dnih elementov je kmetija (baskovsko: baserriak) . Zgornja nadstropja so zgrajena zamaknjeno navzven. Najstarej\xc5\xa1e kmetije ga imajo v tretjem nadstropju, v\xc4\x8dasih je bilo uporabljeno spajanje brun. Polnila so bila narejena s prepletenim lesom ali kamnom, pokrita z ilovico in nato ometana z belo apneno barvo, ali so bila zidana z opeko. \xc4\x8ceprav je celotna nosilna konstrukcija izdelana iz lesa, je les viden le na glavni fasadi, ki je obi\xc4\x8dajno usmerjena na jugovzhod. Leseni tramovi so pogosto pobarvani temno rde\xc4\x8de._NEWLINE_Kmetije so bile, \xc4\x8de je bilo finan\xc4\x8dno mogo\xc4\x8de, zidane iz kamna ali opeke. Leseno predal\xc4\x8dje je bilo znak rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, saj je bil hrastov les cenej\xc5\xa1i kot zid. Zato je bilo spodnje nadstropje pogosto zidano, zgornje pa predal\xc4\x8dna lesena konstrukcija. Taka gradnja je bila obi\xc4\x8dajna od 15. do 19. stoletja, in to na vseh baskovskih ozemljih z atlantskim podnebjem, razen v Zuberoi, najpogosteje pa jih je najti v Lapurdiju._NEWLINE_Predal\xc4\x8dne lesene hi\xc5\xa1e so v vaseh in mestih tudi enodru\xc5\xbeinske hi\xc5\xa1e, kot je vidno na fotografiji iz vasi Ustaritz.\n_START_SECTION_\nBelgija\n_START_PARAGRAPH_\nV Belgiji so predal\xc4\x8dne lesene hi\xc5\xa1e na\xc5\xa1li predvsem v provincah Li\xc3\xa8ge, Limburg in Luksemburg. V muzejih na prostem Fourneau Saint-Michel in Bokrijk so obnovili veliko hi\xc5\xa1, prav tako v mestu Liege. Predal\xc4\x8dne fasade, ki so bile posodobljene in spremenjene s kamnitim in cementnim ometom, so ponovno vidne. V primerjavi z nem\xc5\xa1kimi hi\xc5\xa1ami so fasade preprosto okra\xc5\xa1ene, razen kamna z imenom hi\xc5\xa1e. Les je redko pobarvan. Zna\xc4\x8dilno je pritli\xc4\x8dje mestnih hi\xc5\xa1 v modrem kamnu ali pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaku, zgornja nadstropja pa so predal\xc4\x8dne konstrukcije. Dober primer je rojstni kraj skladatelja Andr\xc3\xa9ja Ernesta Modesta Gr\xc3\xa9tryja, zdaj Gr\xc3\xa9tryjev muzej.\n_START_SECTION_\nAnglija\n_START_PARAGRAPH_\nNa srednjeve\xc5\xa1ke in zgodnje sodobne stanovanjske arhitekture v Angliji je mo\xc4\x8dno vplivala predal\xc4\x8dna lesena gradnja, ki je pogosto precej podobna francoski. Presenetljiva je podobnost v severni Franciji, tako imenovani zaprti slog (closed studding), za katerega je zna\xc4\x8dilno izredno tesno zaporedje stebrov. V tem slogu sta najstarej\xc5\xa1i ohranjeni leseni stavbi v Evropi, dva velika skednja iz leta 1205 in 1235 Cressing Temple. Stebri v obliki ribje kosti (herringbone studding) imajo diagonalne opornike. Nekatere okrasne oblike spominjajo na nem\xc5\xa1ke. Slogi so ostali nespremenjeni stoletja._NEWLINE_V \xc5\xa1tevilnih angle\xc5\xa1kih mestih so \xc5\xa1e lepe predal\xc4\x8dne lesene stavbe. Dobro ohranjeno je srednjeve\xc5\xa1ko mesto York, tudi v Londonu je imela pollesena stavba pomembno vlogo; v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Londona na ulici Strand je \xc5\xa1e vedno hi\xc5\xa1a iz 16. stoletja. Lepe predal\xc4\x8dne stavbe so tudi v vzhodni Angliji v Warwickshiru, Worcestershiru, Herefordshiru, Shropshiru in Cheshiru, kjer je Litle Moreton Hall ena najlep\xc5\xa1ih ohranjenih angle\xc5\xa1kih predal\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1. V Kentu in Sussexu je vrsta tako imenovanih hi\xc5\xa1 weald, stavba z osrednjo dvorano in odprtim delom strehe notranjosti.\n_START_SECTION_\nItalija\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj predal\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1 je v severni Italiji (v Piemontu, Lombardiji, okrog Coma) in Bologni.\n_START_SECTION_\nPoljska\n_START_PARAGRAPH_\nV severni Poljski (deli nekdanje dr\xc5\xbeave Prusije) poznajo predal\xc4\x8dno leseno gradnjo. V polj\xc5\xa1\xc4\x8dini se imenuje mur pruski in velja za  nem\xc5\xa1ko. Zato so bile \xc5\xa1tevilne predal\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e ometane ali so bila kako druga\xc4\x8de zakrita predal\xc4\x8dja ob Odri in Nisi, zlasti po drugi svetovni vojni.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nTudi v dana\xc5\xa1nji \xc4\x8ce\xc5\xa1ki (zgodovinska \xc4\x8ce\xc5\xa1ka) so razli\xc4\x8dne predal\xc4\x8dne lesene hi\xc5\xa1e, podobne hi\xc5\xa1am v sosednjih nem\xc5\xa1kim predelom. Znane so predal\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e egerlander.\n_START_SECTION_\nRusija\n_START_PARAGRAPH_\nKljub velikemu uni\xc4\x8denju med drugo svetovno vojno so \xc5\xa1tevilne predal\xc4\x8dne lesene hi\xc5\xa1e ostale v prej Vzhodni Prusiji, dana\xc5\xa1njem Kaliningradu, na primer v mestu Kaliningrad (prej K\xc3\xb6nigsberg) in v obalnem letovi\xc5\xa1\xc4\x8du Selenogradsk (prej Cranz).\n_START_SECTION_\nLitva\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1920 so prvi\xc4\x8d so na\xc5\xa1li predal\xc4\x8dne lesene hi\xc5\xa1e v nekdanjem Memelgebietu, lo\xc4\x8denem od Vzhodne Prusije, \xc5\xa1e posebej v mestu Klaipeda (prej Memel).\n_START_SECTION_\nGr\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi pomanjkanja lesa so v Gr\xc4\x8diji gradili hi\xc5\xa1e iz kamna in opeke. Nekaj je predal\xc4\x8dnih lesenih hi\xc5\xa1 je v severni in severozahodni Gr\xc4\x8diji._NEWLINE_Na otoku Lefkada so v 18. stoletju zaradi potresne nevarnosti uvedli gradnjo predal\xc4\x8dnih lesenih stavb. Mo\xc4\x8dno spominjajo na srednjeevropske, so pa zelo pisanih barv v sredozemskem slogu. Nekatere so bile obnovljene in delno prenovljene. V primerjavi s stro\xc5\xa1ki konvencionalne potresno odporne gradnje so predal\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e bolj\xc5\xa1e._NEWLINE_V poznem 19. stoletju so bile v obdobju historicizma predal\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e zelo moderne romanti\xc4\x8dne vrtne hi\xc5\xa1e ali skrbni\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e, na primer vile arhitekta Ernsta Zillerja.\n_START_SECTION_\nBrazilija\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ko priseljevanje je imelo za posledico gradnjo nekaj predal\xc4\x8dnih lesenih hi\xc5\xa1 tudi v Braziliji. V ju\xc5\xbeni Braziliji je v mestih precej takih hi\xc5\xa1 (Ivoti, Dois Irm\xc3\xa3os, Nova Petr\xc3\xb3polis, Teut\xc3\xb4nia, Blumenau, Joinville, Jaragua do Sul, Pomerode, Campos do jord\xc3\xa3o in Curitiba).\n_START_SECTION_\nSeverna Amerika in Avstralija\n_START_PARAGRAPH_\nPredal\xc4\x8dne lesene hi\xc5\xa1e so gradili kolonisti v Severni Ameriki in Avstraliji od 17. do 19. stoletja. Kot prostorske strukture ka\xc5\xbeejo britanski, pa tudi nizozemski vpliv in vpliv severne Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_\xc5\xa0tevil\xc4\x8dno je najve\xc4\x8d hi\xc5\xa1 iz 19. stoletja v ZDA in Avstraliji. Obi\xc4\x8dajno so ekonomi\xc4\x8dno sestavljene, na zunanji strani so oblo\xc5\xbeene z lesom. Kljub temu pa imajo na primer v Avstraliji hi\xc5\xa1e nem\xc5\xa1kih priseljencev vse podrobnosti in zna\xc4\x8dilnosti severnonem\xc5\xa1ko-pruske gradnje.\n_START_SECTION_\nJaponska\n_START_PARAGRAPH_\nNa Japonskem so v grajski arhitekturi uporabljali posebej zahtevne stre\xc5\xa1ne konstrukcije. V japonski grajski arhitekturi se je pojavila nova drzna ideja v vseh nadstropjih, od kleti do zgornjega \xc5\xa1estega ali sedmega nadstropja, dva trdna stebra sta namenjena varnosti pred potresi in nevihtami . En steber je izdelan iz enovitega kosa smreke, dolgega 24,80 m in z najve\xc4\x8djim premerom 95 cm. To ustreza velikosti prvega stebra. Drugi steber je sestavljen iz dveh delov (smreka in jelka) in so ga \xc5\xa1e okrepili leta 1655. V vsakem nadstropju so tla iz debelih desk.\n_START_SECTION_\nPrenova in obnova\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih desetletjih je bilo veliko lesenih predal\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1 obnovljenih in omet odstranjen. Mnoge od teh stavb prvotno niso bile na\xc4\x8drtovane kot predal\xc4\x8dne. Pogosto je bilo treba kamen zamenjati, saj je omet onemogo\xc4\x8dil prvotno naravo hi\xc5\xa1. Tudi poznej\xc5\xa1a vgradnja oken in druge spremembe so v\xc4\x8dasih spremenile videz. V mnogih starih mestih in vaseh se za debelimi plastmi ometa skriva predal\xc4\x8dje, ki ga je vredno ohraniti._NEWLINE_Poleg obnove zgodovinskih delov stavb v zadnjih 20 letih popolno ali delno prenavljajo med vojno po\xc5\xa1kodovane posamezne spomenike ali pali\xc4\x8dne konstrukcije, R\xc3\xb6merberg  (Frankfurt na Majni) na primer, v Hildesheimu je bil prenovljen celoten trg. Obnovili so tudi domnevno "najlep\xc5\xa1o predal\xc4\x8dno hi\xc5\xa1o na svetu" Mesarsko cehovsko hi\xc5\xa1o (Knochenhaueramtshaus). V Braunschweigu je bila leta 1994 kon\xc4\x8dana obnova Stare tehtnice (Alten Waage)._NEWLINE_V \xc5\xa1tevilnih muzejih na prostem so obnovljene predal\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e. V muzeju na prostem v Hessenparku je veliko hi\xc5\xa1, ki so bile poru\xc5\xa1ene drugje in \xc5\xa1e vedno \xc4\x8dakajo na ponovno postavitev.'