b'\n_START_ARTICLE_\nPeridotit\n_START_PARAGRAPH_\nPeridotit je gosta grobo zrnata magmatska kamnina, sestavljena prete\xc5\xbeno iz mineralov olivina in piroksena. Vsebuje manj kot 45% silicijevega dioksida, zato spada med ultramafi\xc4\x8dne kamnine. Vsebuje veliko koli\xc4\x8dino magnezija in \xc5\xbeeleza, vezanega v olivinu. Peridotit izhaja iz Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da in ima lahko obliko blokov, fragmentov ali kristalov, ki so se akumulirali iz magm iz Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da. Sestava peridotitov iz teh slojastih magmatskih kompleksov je zelo razli\xc4\x8dna, kar se ka\xc5\xbee v razli\xc4\x8dni razmerjih med pirokseni, kromitom, plagioklazom in amfibolom._NEWLINE_Peridotit je prevladujo\xc4\x8da kamnina zgornjega dela Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da. Posebno zanimiva je sestava peridotitnih nodulov v nekaterih bazaltih in diamantnih dimnikih (kimberlitih), ker vsebujejo vzorce kamnin iz globljih delov Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da od globine 30 km pa vse do pribli\xc5\xbeno 200 km. V nekaterih nodulih so se ohranila razmerja izotopov osmija in drugih elementov, v katerih so dokumentirani procesi, ki so se dogajali pred ve\xc4\x8d kot tremi milijardami let. Noduli so posebno zanimivi za paleogeologe, ker iz njih lahko sklepajo, kak\xc5\xa1na je bila sestava zgodnjega Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da in kak\xc5\xa1ni geolo\xc5\xa1ki procesi so se takrat dogajali._NEWLINE_Beseda peridotit je nastala iz imena poldragega kamna peridota, prozornega do prosojnega rumenkasto zelenega ali zelenkasto rumenega razli\xc4\x8dka turmalina, ki je po barvi podoben olivinu.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPeridotit je prevladujo\xc4\x8da kamnina Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da do globine pribli\xc5\xbeno 400 km. V ve\xc4\x8djih globinah oziroma tlakih se olivin pretvori v mineral valdslejit. Oceanske plo\xc5\xa1\xc4\x8de so sestavljene iz do 100 km debelega sloja peridotita, ki je prekrit s tanko skorjo. Skorja je sestavljena prete\xc5\xbeno iz bazalta, gabra in nekaj sedimentov in je obi\xc4\x8dajno debela pribli\xc5\xbeno 6 km. Peridotit pod oceansko skorjo, tako imenovani globinski peridotit, se nahaja v stenah globokih jarkov v dnu oceanov. Oceanske plo\xc5\xa1\xc4\x8de so obi\xc4\x8dajno v subdukcijskih conah podrinjene v pla\xc5\xa1\xc4\x8d, deli plo\xc5\xa1\xc4\x8d pa so lahko tudi vrinjeni ali narinjeni na kontinentalno skorjo v procesu, imenovanem obdukcija. Tak\xc5\xa1na namestitev je lahko nastala med orogenezo, s tr\xc4\x8denjem dveh kontinentov ali z oto\xc4\x8dnim lokom. Deli oceanskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d znotraj kontinentalne skorje se imenujejo ofioliti. Tipi\xc4\x8dni ofioliti so sestavljeni ve\xc4\x8dinoma iz peridotita in spremljajo\xc4\x8dih kamnin kot so gabro, blazinasti bazalt, diabaz in ro\xc5\xbeenec. Druge mase peridotita so vgrajene v gorovja in verjetno niso povezane z ofoiliti. Imenujejo se orogeni peridotitni masivi in alpski peridotiti. Peridotiti se pojavljajo tudi kot fragmenti (ksenoliti), ki jih je prinesla magma iz Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da. Med kamninami, ki obi\xc4\x8dajno vsebujejo peridotitne ksenolite, sta bazalt in kimberlit. Nekatere vulkanske kamnine, ki se v\xc4\x8dasih imenujejo komatiiti, so tako bogate z olivinom in piroksenom, da se lahko pri\xc5\xa1tevajo k perodotitu. Majhne kose peridotita so na\xc5\xa1li tudi v lunarnih bre\xc4\x8dah._NEWLINE_Kamnine iz dru\xc5\xbeine peridotitov so na Zemljini povr\xc5\xa1ini neobi\xc4\x8dajne in zelo nestabilne, ker olivin pri temperaturah, ki so zna\xc4\x8dilne za zgornji del pla\xc5\xa1\xc4\x8da in Zemljino povr\xc5\xa1ino, hitro reagira z vodo. Mnogo ali kar ve\xc4\x8dina predornin je vsaj delno pretvorjenih v serpentinit v procesu, v katerem se pirokseni in olivini pretvarjajo v zeleni serpentin. S hidratacijo se volumen kamnine mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da, kar povzro\xc4\x8di deformacijo prvotnih tekstur. Serpentiniti so mehansko neodporni in se zlahka pretvorijo v zemljo, na kateri rastejo zna\xc4\x8dilne rastlinske zdru\xc5\xbebe._NEWLINE_Eden od mineralov iz skupine serpentinov je vrsta azbesta.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nPeridotiti so nastali na dva primarna na\xc4\x8dina: kot kamnine Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so nastale med rastjo in diferenciacijo Zemlje, ali kot akumulirane kamnine, ki so nastale z obarjanjem olivina in piroksenov iz bazaltnih ali ultramafi\xc4\x8dnih magm. Te magme so nazadnje iz\xc5\xa1le iz zgornjega Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da zaradi delnega taljenja peridotitov._NEWLINE_Peridotiti pla\xc5\xa1\xc4\x8da se pojavljajo kot masivi alpskega tipa v kolizijskih gorskih verigah ali kot ksenoliti v bazaltu ali kimberlitu. Kamnine so v obeh primerih pirometamorfne, se pravi da so metamorfirale v prisotnosti raztaljenih kamnin in predstavljajo ali bogat pla\xc5\xa1\xc4\x8d (lercolit) ali delno iz\xc4\x8drpan pla\xc5\xa1\xc4\x8d (harcgurgit, dunit). Alpski peridotiti so lahko ali ofiolitne asociacije in predstavljajo najbolj zgornji del pla\xc5\xa1\xc4\x8da pod aceanskimi bazeni ali mase podkontinentalnega pla\xc5\xa1\xc4\x8da, ume\xc5\xa1\xc4\x8denega vzdo\xc5\xbe narinjenih prelomnic v gorskih verigah._NEWLINE_Slojasti peridotiti so magmatski sedimenti, ki so nastali z mehanskim akumuliranjem gostih kristalov olivina. Nekateri peridotiti so nastali z obarjanjem in akumuliranjem olivina in piroksena iz magm Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da, na primer tistih, ki imajo sestavo bazalta. Peridotiti, ki so povezani z ultramafi\xc4\x8dnimi kompleksi alja\xc5\xa1kega tipa, so akumulati, ki so nastali verjetno v korenih vulkanov. Akumulatni peridotiti so nastali tudi v tokovih komatiitne lave._NEWLINE_Lercoliti pla\xc5\xa1\xc4\x8da bi lahko bili osnovni vir kamnin bazaltnih magm, medtem ko so harcburgiti pla\xc5\xa1\xc4\x8da verjetno nastali iz kristalini\xc4\x8dnega ostanka, ki je ostal, ko je bazaltna magma izprala lercolit, in iz kristalini\xc4\x8dne akumulacije produktov zgodnjega strjevanja nekaterih bazaltnih magm.\n_START_SECTION_\nSpremljajo\xc4\x8de kamnine\n_START_PARAGRAPH_\nKomatiiti so redki vulkanski ekvivalenti peridotita._NEWLINE_Eklogit je kamnina, ki je po sestavi podobna bazaltu. Sestavljena je predvsem iz natrijevega klinopiroksena in granata. Eklogit spremlja peridotit v nekaterih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8dih ksenolita in v kamninah, ki so metamorfirale pri visokih tlakih med procesi, ki so povezanih s subdukcijo.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudija, ki je bila objavljena novembra 2008, je nakazala, da bi bil peridotit lahko cenen, varen in trajen na\xc4\x8din shranjevanja atmosferskega ogljikovega dioksida, s \xc4\x8demer bi se uravnavala koli\xc4\x8dina toplogrednih plinov. Lastnost peridotita, da reagira z ogljikovim dioksidom in tvori apnencu in marmorju podobne karbonate, je bila znana \xc5\xbee pred tem. \xc5\xa0tudija je pokazala, da se hitrost tega procesa lahko milijonkrat ali ve\xc4\x8d pove\xc4\x8da z enostavnim vrtanjem in hidravli\xc4\x8dnim drobljenjem skladov peridotita, v katere bi se zatem injiciral ogljikov dioksid._NEWLINE_Nekateri peridotiti se uporabljajo kot okrasni kamen._NEWLINE_S hidriranjem peridotita pri nizkih temperaturah nastane serpentinit, ki lahko vsebuje hrizolitni azbest (oblika serpentina) in lojevec._NEWLINE_Slojaste intruzije z akumulati peridotita so obi\xc4\x8dajno povezane s sulfidnimi in kromitnimi rudami. Med sulfidnimi rudami so najpomembnej\xc5\xa1e rude niklja in platinskih kovin, ki se kopljejo na primer v bushveldskem magmatskem kompleksu v Ju\xc5\xbeni Afriki in Great Dyku v Zimbabveju. Pasovi kromita, ki spremljajo peridotite, so najpomembnej\xc5\xa1e kromove rude.'