b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Mihaela, Pi\xc5\xa1ece\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nKot pravi ustno izro\xc4\x8dilo, je bila prvotna cerkev pri izviru Gabernice in je bila posve\xc4\x8dena sveti Katarini. Od te cerkve je ohranjen le slabo izdelan orehovi lupini podoben krstni kamen z napisom \xc2\xbbFONS BAPTISMALIS\xc2\xab. Druga cerkev je stala na mestu sedanjega \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da, slednje pa je bilo pred letom 1795 nad sedanjim, in sicer zahodno od Dupla (izvira), kjer je sedaj \xc5\xbeupnijski vrt._NEWLINE_Ker je bila cerkev za sorazmerno veliko \xc5\xbeupnijo premajhna, je bila potreba po ve\xc4\x8dji. Zato so farani leta 1791 vlo\xc5\xbeili pro\xc5\xa1njo na knezo\xc5\xa1kofijski ordinariat za zidanje nove cerkve. Ta jo je naznanil Okro\xc5\xbenemu sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v Celju ter jim pri tej stvari zagotovil vso potrebno podporo. Ko je \xc5\xa1kofijski ordinariat javil v Celje, da se bo v Pi\xc5\xa1ecah zidala nova cerkev, je gubernij v Celju ukazal, naj se v ta namen prei\xc5\xa1\xc4\x8dejo vse obstoje\xc4\x8de listine ter se zatem po\xc5\xa1ljejo njemu v Celje, da jih pregleda in potrdi. Za to morajo skrbeti Okro\xc5\xbeno sodstvo v Olimje, okro\xc5\xbeni \xc5\xbeolnir Jernej in zidarski mojster Wagner. Kmalu nato je videmski dekan dobil dovoljenje, da polo\xc5\xbei temeljni kamen za novo cerkev, z nalogo, naj ve\xc4\x8dkrat poro\xc4\x8da kako napreduje gradnja._NEWLINE_Gradnja je pomenila popolno preureditev dotedanjega prostora: stara cerkev z zvonikom na zahodni strani je med gradnjo nove \xc5\xa1e vedno slu\xc5\xbeila svojemu namenu. Njen zvonik je ohranil svojo vlogo tudi v sklopu nove cerkve, ki je bila pozidana na njegovo zahodno stran. Torej, zvonik se je zna\xc5\xa1el sredi med novo cerkvijo na levi in staro na desni strani (dana\xc5\xa1nje \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de) in tako \xc5\xa1e danes povezuje dve zgradbi v homogeno stavbno gmoto. Kakor nakazujejo kasnej\xc5\xa1e prezidave, je moral biti zvonik prej odprtega tipa, kar pomeni, da je slu\xc5\xbeil za vhod v staro cerkev in je bil iz treh strani odprt. Domneva se, da je bil zasnovan po zgledu bli\xc5\xbenje cerkve Marijinega rojstva na Svetih Gorah. Prostor nove cerkve je prej slu\xc5\xbeil kot pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Cerkev je bila dokon\xc4\x8dana leta 1795 in posve\xc4\x8dena leta 1810._NEWLINE_Leta 1825 so zvonik povi\xc5\xa1ali, predelali zakristijo in jo arhitekturno postopoma povezali z \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki oblikuje vzhodni del cerkvenega kompleksa. Dela so zaklju\xc4\x8dili leta 1837, ko je bila stara cerkev dokon\xc4\x8dno predelana v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de. Po po\xc5\xbearu leta 1861 so temeljito obnovili zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dino, med drugim je zvonik leta 1863 dobil novo bakreno streho. Leta 1878 je slikar Toma\xc5\xbe Fantoni poslikal notranj\xc5\xa1\xc4\x8dino cerkve.\n_START_SECTION_\nArhitektura in oprema\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je dolga 25 metrov, \xc5\xa1iroka 9 metrov in visoka 10 metrov. Zvonik je visok 42 metrov. Pro\xc4\x8delje krasijo kipi svetega Petra in svetega Pavla v levi in desni ni\xc5\xa1i, v sredinski pa kip zavetnika cerkve svetega Mihaela. Arhitektura cerkvene stavbe ka\xc5\xbee \xc4\x8disti baro\xc4\x8dni slog, ki se ka\xc5\xbee po \xc4\x8dlenovitih pilastrih, gredah in segmentnih oknih. Freska na oboku prezbiterija je Fantonijevo delo iz leta 1878. Obnovljena je bila leta 1891. Tudi ostale freske so bile narejene pod njegovim vplivom. _NEWLINE_Glavni oltar, dva stranska ter tlak in ograja pred velikim oltarjem so bili pripeljani iz samostanske cerkve dominikank Radlje ob Dravi. Posebej glavni oltar, ki datira v sredino 18. stoletja, je umetnina visoke vrednosti, po slogu pa spada v prehod med barokom in rokokojem. Od drugih umetnin je treba omeniti \xc5\xa1e pri\xc5\xbenico, kanonski tabli oltarja Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverija, pribli\xc5\xbeno iz leta 1800, sliko Marijino kronanje, ki je Layerjevo delo in se nahaja v atiki glavnega oltarja, najznamenitej\xc5\xa1a pa je slika Ecce homo iz konca 17. stoletja, slikarja Adama Weissenkirchnerja iz Radelj ob Dravi. Kri\xc5\xbeev pot je iz leta 1877. V prezbiteriju so vzidane 4 nagrobne plo\xc5\xa1\xc4\x8de rodbine Moscon, ki je imela v lasti bli\xc5\xbenji Grad Pi\xc5\xa1ece._NEWLINE_Zanimivost cerkve sta dve lo\xc5\xbei (nare\xc4\x8dno \xc5\xbel\xc3\xad\xc4\x8djek), ki sta postavljeni vsaka na svojo stran prezbiterija. Do njiju se je mo\xc4\x8d povzpeti po ozkih stopnicah iz zakristije. Iz tiste na severni strani pelje ozek hodnik naprej na pri\xc5\xbenico. Neko\xc4\x8d je bila namenjena izklju\xc4\x8dno rodbini Moscon, medtem ko je bila ju\xc5\xbena namenjena duhovnikovim sorodnikom.\n_START_SECTION_\nObnovitvena dela\n_START_PARAGRAPH_\nIzdelana je bila fasada, ki je po dobrih dvajsetih letih bila \xc5\xbee v zelo slabem stanju. Cerkveni zvonik je dobil novo leseno konstrukcijo, prevleko iz bakra in novi zvon. Streha na cerkvi in \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du je bila narejena na novo. Razbita barvna okenska stekla so bila zamenjana s prozornimi, sicer pa so bila okna zaradi pomanjkanja denarja zgolj za silo popravljena. Izvedena je bila elektrifikacija zvonov. Urejeno je bilo parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega pomena, vendar je v cerkveni lasti. _NEWLINE_Zaradi nujnega izsu\xc5\xa1evanja severne stene cerkve, se je le-ta opremila s sistemom za izsu\xc5\xa1itev po principu reverzibilne osmoze. Pridobila se je vsa potrebna projektna in gradbena dokumentacija za izdelavo cerkvenega opornega zidu ter za hidroizolacijo cerkve. Severna stena v notranjosti cerkve je bila na novo ometana. Na novo so bili izdelani nekateri podstavki oltarjev in nekaj drugega cerkvenega inventarja, ki je bil zaradi vlage uni\xc4\x8den. Za cerkvijo je \xc5\xbee postavljen oporni zid dol\xc5\xbeine 65 metrov in vi\xc5\xa1ine od 4,5 do 6 metra, ki pa ga je potrebno \xc5\xa1e obzidati. Za celotno severno steno cerkve je bilo potrebno izvesti \xc5\xa1e hidroizolacijo z izkopom materiala pribli\xc5\xbeno 2 metra globoko in drena\xc5\xbeo za potrebe odvoda povr\xc5\xa1inskih meteornih voda ter voda izza opornega zidu. _NEWLINE_Cerkev je bila skupaj z \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8dem leta 2004 razgla\xc5\xa1ena za kulturni spomenik lokalnega pomena.\n_START_SECTION_\nBogoslu\xc5\xbeje in druge prireditve\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni \xc5\xbeupnijski praznik je 29. septembra, na god zavetnika. _NEWLINE_Vsako leto so v Pi\xc5\xa1ecah organizirani Oro\xc5\xbenovi dnevi, koncert doma\xc4\x8dih vokalnih zasedb, v spomin na duhovnika in pesnika Valentina Oro\xc5\xbena, ki je v letih 1835 ter 1836 tu kaplanoval. Leta 2001 pa se je prvi\xc4\x8d obudil obi\xc4\x8daj blagoslova konj, ki se poslej vsako leto zgodi na \xc5\xa1tefanovo, 26. decembra, pred \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8dem.'