b"\n_START_ARTICLE_\nSibiu\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi uradni zapis, ki se nana\xc5\xa1a na obmo\xc4\x8dje Sibiuja, je iz leta 1191, ko je pape\xc5\xbe Celestin III. potrdil obstoj svobodne pro\xc5\xa1tije nem\xc5\xa1kih naseljencev v Transilvaniji s sede\xc5\xbeem v Sibiuju, takrat Cibiniumu. _NEWLINE_V 14. stoletju je bil \xc5\xbee pomemben trgovski center. Leta 1376 so bili obrtniki razdeljeni na 19 cehov. Sibiu je postal najpomembnej\xc5\xa1e nem\xc5\xa1ko mesto med sedmimi mesti, ki so dala Transilvaniji nem\xc5\xa1ko ime Siebenb\xc3\xbcrgen (Sedmogra\xc5\xa1ka \xe2\x80\x93 dobesedno sedem gradov). Tu je bila Universitas Saxonum (skupnost Sasov) z mre\xc5\xbeo pedagogov, ministrov, intelektualcev, mestnih uradnikov in svetnikov nem\xc5\xa1ke skupnosti, ki so leta 1440 ustvarili zakonodajni in politi\xc4\x8dni sistem v Transilvaniji. Med 18. in 19. stoletjem je bilo mesto drugo in kasneje prvo najpomembnej\xc5\xa1e sredi\xc5\xa1\xc4\x8de romunske skupnosti. V Sibiuju sta bili prva romunska banka (Albina) in ASTRA (Transilvansko zdru\xc5\xbeenje za romunsko literaturo in romunsko ljudsko kulturo). Romunski pravoslavni cerkvi je leta 1860 habsbur\xc5\xa1ka monarhija dodelila status metropolitskega sede\xc5\xbea in mesto je \xc5\xa1e vedno tretje najpomembnej\xc5\xa1e sredi\xc5\xa1\xc4\x8de romunske pravoslavne cerkve. Med mad\xc5\xbearsko revolucijo leta 1848 in 1867 (avstro-ogrski sporazum) se je v Sibiuju sestal transilvanski zbor, ki je po cesarskem dogovoru o raz\xc5\xa1iritvi glasovalnih pravic v tej regiji postal predstavni\xc5\xa1ki organ._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni, ko je Avstro-Ogrska razpadla, je Sibiu postal del Romunije. \xc5\xa0e vedno je bila najve\xc4\x8dja nem\xc5\xa1ka narodna skupnost (do leta 1941) poleg manj\xc5\xa1e mad\xc5\xbearske skupnosti. V petdesetih letih in po letu 1990 se je ve\xc4\x8dina Nemcev izselila v Nem\xc4\x8dijo in Avstrijo. Ostalo je pribli\xc5\xbeno 2000 Nemcev, med njimi Klaus Johannis, sedanji predsednik Romunije.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSibiu le\xc5\xbei v bli\xc5\xbeini geografskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Romunije na 45.792784\xc2\xb0N 24.152069\xc2\xb0E. Mesto, ki le\xc5\xbei v Cibinski kotlini na nadmorski vi\xc5\xa1ini 415 m, je oddaljeno pribli\xc5\xbeno 20 km od gorovja F\xc4\x83g\xc4\x83ra\xc5\x9f, 12 km od gorovja Cibin in pribli\xc5\xbeno 15 km od planine Lotru, ki meji na kotlino na jugozahodnem delu. Severne in vzhodne meje Sibiuja oblikuje planota T\xc3\xa2rnavelor, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da v dolino reke Cibin \xc4\x8dez hrib Gu\xc5\xa1tterei._NEWLINE_Skozi Sibiu te\xc4\x8dejo reka Cibin in nekateri manj\xc5\xa1i potoki. Zaradi geografskega polo\xc5\xbeaja je Sibiu eno najpomembnej\xc5\xa1ih prometnih vozli\xc5\xa1\xc4\x8d pomembnih cest in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog v Romuniji._NEWLINE_Podnebje je vla\xc5\xbeno celinsko, povpre\xc4\x8dna temperatura je od 8 do 9 \xc2\xb0C. Povpre\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padavin je 627 l/m\xc2\xb2, pribli\xc5\xbeno 120 dni v letu je zelo mrzlih.\n_START_SECTION_\nMestna okro\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nSibiu sestavlja ve\xc4\x8d \xc4\x8detrti. Nekatere vasi so bile sicer priklju\xc4\x8dene mestu, vendar so bile zgrajene nove soseske, saj se je mesto razvilo in pove\xc4\x8dalo svojo povr\xc5\xa1ino: zgodovinski center je razdeljen na zgornje in spodnje mesto ter center, k mestu spadajo \xc5\xa1e okro\xc5\xbeja Lupeni, Trei Stejari (Trije hrasti), Vasile Aaron, Hipodrom I, II, III, IV, Valea Aurie (Zlata dolina), Tili\xc8\x99ca, \xc8\x98trand, Turni\xc8\x99or (Mali stolp; nem\xc5\xa1ko Neppendorf), Pia\xc8\x9ba Cluj, \xc8\x9aiglari, Terezian, Re\xc8\x99i\xc8\x9ba, Lazaret, Gu\xc8\x99teri\xc8\x9ba (nem\xc5\xa1ko Hammersdorf), Brosc\xc4\x83rie, Viile Sibiului, Tineretului, Veteranilor de R\xc4\x83zboi._NEWLINE_Na ju\xc5\xbenem delu sta muzejski kompleks ASTRA in \xc5\xbeivalski vrt, ki \xc5\xa1e spadata k mestu.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nSibiu je eno najbolj kulturnih mest v Romuniji. Ima tri gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in filharmonijo, poleg drugih manj\xc5\xa1ih zasebnih gledali\xc5\xa1kih prizori\xc5\xa1\xc4\x8d in studiev scenskih umetnosti tudi gledali\xc5\xa1ki del univerze Luciana Blage, v katerem imajo \xc5\xa1tudenti mese\xc4\x8dne predstave._NEWLINE_Narodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Rada Stance je eno izmed vodilnih romunskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d. Ustanovljeno je bilo \xc5\xbee leta 1787 in v njem delujejo nekateri najbolj znani romunski re\xc5\xbeiserji, kot sta G\xc3\xa1bor Tompa in Silviu Purc\xc4\x83rete. Ima oddelek za romunski in nem\xc5\xa1ki jezik in v povpre\xc4\x8dju pet predstav v tednu._NEWLINE_Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Gong je lutkovno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, mimi\xc4\x8dne igre in nekonvencionalne predstave za otroke in najstnike. Predstave so v romun\xc5\xa1\xc4\x8dini in nem\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_V Dr\xc5\xbeavni filharmoniji Sibiu so tedenski koncerti klasi\xc4\x8dne glasbe in izobra\xc5\xbeevalni koncerti za otroke in najstnike. Dvorana Talija, koncertna in gledali\xc5\xa1ka dvorana iz leta 1787 stoji ob starih mestnih utrdbah. Tedenski orgelski koncerti so v evangeli\xc4\x8danski stolnici poleti, tematski koncerti zbora Teolo\xc5\xa1ke fakultete pa so v pravoslavni stolnici._NEWLINE_Mednarodni gledali\xc5\xa1ki festival Sibiu (Festivalul Interna\xc8\x9bional de Teatru de la Sibiu) je letni festival scenskih umetnosti. Od leta 2016 je to najve\xc4\x8dji umetni\xc5\xa1ki festival na svetu.\n_START_SECTION_\nParki\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni park Dumbrava se razprostira na 960 hektarjih, od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta je oddaljen 4 km v smeri jugozahod ob cesti proti R\xc4\x83\xc5\x9finariju. V njem sta \xc5\xbeivalski vrt in etnografski muzej._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje je Muzej parnih lokomotiv, v njem je okoli 40 lokomotiv, od katerih sta dve \xc5\xa1e uporabni._NEWLINE_Prvi park v mestu, Promenada, je bil urejen leta 1791 in je danes del parka ob citadeli (Parcul Cetatii). Sedanja ureditev parka, vklju\xc4\x8dno s prostorom med obzidji, je iz leta 1928._NEWLINE_Sub Arini park iz leta 1856 je eden najve\xc4\x8djih in najbolje urejenih parkov v Romuniji. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta je ve\xc4\x8d zelenih povr\xc5\xa1in, najbolj znan je Astra Park iz leta 1879. Drugi parki so \xc5\xa1e: Tineretului, Reconstruc\xc5\xa3iei, Corneliu Coposu, Petofi Sandor, Piata Cluj, \xc8\x98trand, Cristianului, \xc5\xa2i\xc5\xa3eica, Vasile Aaron, Lira.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2007 je bil Sibiu evropska prestolnica kulture (skupaj z Luxembourgom). To je bil najpomembnej\xc5\xa1i kulturni dogodek, ki se je kdaj zgodil v mestu. Obiskalo ga je veliko doma\xc4\x8dih in tujih turistov._NEWLINE_Mesto Sibiu in njegova okolica sta eno najbolj obiskanih obmo\xc4\x8dij v Romuniji. Je med najbolj ohranjenimi zgodovinskimi znamenitostmi v dr\xc5\xbeavi, \xc5\xa1tevilne srednjeve\xc5\xa1ke utrdbe so v odli\xc4\x8dnem stanju. Staro mestno jedro je za\xc4\x8delo postopek za uvrstitev na seznam Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine leta 2004. Sibiu z okolico ima \xc5\xa1tevilne pomembne muzeje, 12 ustanov z umetni\xc5\xa1kimi zbirkami, slikami in dekorativno umetnostjo, arheolo\xc5\xa1kimi, antropolo\xc5\xa1kimi, zgodovinskimi razstavami, razstavami industrijske arheologije in zgodovine tehnolo\xc5\xa1kih in naravoslovnih ved._NEWLINE_Mesto le\xc5\xbei blizu gorovja F\xc4\x83g\xc4\x83ras, zelo priljubljenega za treking, v bli\xc5\xbeini smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d P\xc4\x83ltini\xc5\x9f in Arena Plat\xc3\xb3s, priljubljenih zimskih po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kih to\xc4\x8dk, je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du nekdanje sa\xc5\xa1ke skupnosti, znane po trdnjavskih cerkvah._NEWLINE_Od leta 2007 imajo tradicionalno bo\xc5\xbei\xc4\x8dno tr\xc5\xbenico, ki se zgleduje po dunajski. Podprl jo je ata\xc5\xa1e avstrijskega veleposlani\xc5\xa1tva v Romuniji. Navadno je bila na Malem trgu (Piata Mica) z 38 stojnicami, malim odrom in delom, namenjenim otrokom. Leta 2008 se je raz\xc5\xa1irila na Veliki trg z ve\xc4\x8d kot 70 stojnicami, na njem so koncerti bo\xc5\xbei\xc4\x8dnih pesmi. Leta 2013 je bil med\xc2\xa0\xc2\xbb15 najlep\xc5\xa1imi bo\xc5\xbei\xc4\x8dnimi trgi v Evropi\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nGlavne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nStaro mestno jedro je na desnem bregu reke Cibin, pribli\xc5\xbeno 200 metrov od reke. Sestavljata ga Zgornje in Spodnje mesto. Tradicionalno je bilo zgornje mesto bogatej\xc5\xa1e, saj je bilo trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, v spodnjem je bil obrtni\xc5\xa1ki predel._NEWLINE_Spodnje mesto_NEWLINE_(nem\xc5\xa1ko Unterstadt, romunsko Ora\xc8\x99ul de jos) je obmo\xc4\x8dje med reko in hribom. Razvilo se je okoli prvih utrdb. Ulice so dolge in precej \xc5\xa1iroke za stare mestne standarde z majhnimi mestnimi trgovinami na trgih. Arhitektura je precej rustikalna: zna\xc4\x8dilne dvonadstropne hi\xc5\xa1e z visokimi strehami in vrati s prehodi na notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina zunanjega obzidja je bila izgubljena zaradi industrijskega razvoja in sodobnega urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drtovanja sredi konca 19. stoletja. \xc5\xa0tirje stolpi \xc5\xa1e vedno stojijo. Stavba, povezana z novim urbanizmom tega obdobja, je srednja \xc5\xa1ola Independen\xc5\xa3a._NEWLINE_To obmo\xc4\x8dje ima najstarej\xc5\xa1o cerkev v mestu, saj je iz leta 1292._NEWLINE_Zgornje mesto_NEWLINE_(nem\xc5\xa1ko Oberstadt, romunsko Ora\xc5\x9ful de sus) je okoli treh mestnih trgov in vrsto ulic vzdol\xc5\xbe hriba. Kot glavno obmo\xc4\x8dje me\xc5\xa1\xc4\x8danov ima ve\xc4\x8dino zanimivosti v mestu._NEWLINE_Veliki trg_NEWLINE_(nem\xc5\xa1ko Gro\xc3\x9fer Ring, romunsko Piata Mare) je, kot \xc5\xbee ime pove, najve\xc4\x8dji trg mesta in sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta od 15. stoletja. Z dol\xc5\xbeino 142 metrov in \xc5\xa1irino 93 metrov je eden najve\xc4\x8djih v Transilvaniji._NEWLINE_Brukenthalova pala\xc4\x8da (romunsko Palatul Brukenthal), eden najpomembnej\xc5\xa1ih baro\xc4\x8dnih spomenikov v Romuniji, stoji na severozahodnem kotu trga. Postavljena je bila med 1777 in 1787 kot glavno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de guvernerja Transilvanije Samuela von Brukenthala. Muzej, odprt leta 1817, je eden najstarej\xc5\xa1ih muzejev na svetu. Poleg pala\xc4\x8de je Casa Moringer ('Modra hi\xc5\xa1a'), baro\xc4\x8dna hi\xc5\xa1a iz 18. stoletja s starim grbom Sibiuja na fasadi._NEWLINE_Na severni strani je jezuitska cerkev skupaj s prizidki, nekdanja rezidenca jezuitov. Tudi na severni strani je bila na za\xc4\x8detu 20. stoletja zgrajena stavba v slogu art nouveauja, zdaj je v njej \xc5\xbeupan._NEWLINE_Poleg jezuitske cerkve je na severni strani Stolp sveta, eden od mestnih simbolov. Ta nekdanji obrambni stolp iz 13. stoletja je bil ve\xc4\x8dkrat zaporedoma obnovljen. Stavbo v bli\xc5\xbeini uporablja mestni svet za svoje sestanke. Spodaj je dostop do poti med Velikim in Malim trgom._NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni in vzhodni strani so dvo- ali trinadstropne hi\xc5\xa1e, ki imajo visoka podstre\xc5\xa1ja z majhnimi okni, znanimi kot o\xc4\x8di mesta. Ve\xc4\x8dina teh hi\xc5\xa1 je iz 15. do 19. stoletja, ve\xc4\x8dina pa je renesan\xc4\x8dna ali baro\xc4\x8dna._NEWLINE_Mali trg_NEWLINE_(nem\xc5\xa1ko Kleiner Ring, romunsko Pia\xc8\x9ba Mic\xc4\x83) je na severnem delu Zgornjega mesta. Po obnovi leta 2007 se je pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo majhnih podjetij, pa tudi gostiln in restavracij._NEWLINE_Trg je povezan z drugimi trgi z ozkimi prehodi. Glavni dostop iz Spodnjega mesta je skozi ulico Ocnei, ki trg deli na dva dela. Ulica poteka pod Mostom la\xc5\xbei, prvim iz litega \xc5\xbeeleza v Romuniji (1859). _NEWLINE_Desno od mostu je \xc5\xa1e en simbol mesta, Hi\xc5\xa1a umetnosti, zgradba iz 14. stoletja, ki je bila prej v lasti mlinarskega ceha. Na levi strani mostu je Luksembur\xc5\xa1ka hi\xc5\xa1a, baro\xc4\x8dna \xc5\xa1tirinadstropna stavba._NEWLINE_Trg Huet_NEWLINE_je tretji od treh glavnih trgov. Njegova najpomembnej\xc5\xa1a zna\xc4\x8dilnost je mestna protestantska cerkev svete Marije. Tu so najstarej\xc5\xa1e utrdbe zgradili konec 12. stoletja ali zgodnjega 13. stoletja. Stavbe okoli tega trga so ve\xc4\x8dinoma gotske. Na zahodni strani je Brukenthalova gimnazija namesto nekdanje \xc5\xa1ole iz 14. stoletja._NEWLINE_Utrdbe_NEWLINE_Sibiu je eno najpomembnej\xc5\xa1ih utrjenih mest v srednji Evropi. Okoli mesta je bilo zgrajenih ve\xc4\x8d obzidij, ve\xc4\x8dina iz opeke. Jugovzhodno obzidje je najbolje ohranjeno, vse tri vzporedne linije pa so \xc5\xa1e vedno vidne. Prva je zunanji zemeljski nasip, druga je 10 metrov visok rde\xc4\x8d ope\xc4\x8dnat zid. Vse strukture so povezane z labirintom predorov in prehodov, namenjenih zagotavljanju prometa med mestom in obrambnimi linijami._NEWLINE_V 16. stoletju so bili utrdbam dodani bastijoni. Dva sta vidna \xc5\xa1e danes, Hallerjev bastijon in Soldisch bastijon._NEWLINE_Prehod po stopnicah vodi navzdol do spodnjega dela Sibiuja. Spusti se ob nekaterih utrdbah pod podpornimi loki. To je najslikovitej\xc5\xa1i prehod, ki povezuje obe strani starega mesta."