b'\n_START_ARTICLE_\nPartizanski roman\n_START_PARAGRAPH_\nPartizanski roman je vrsta vojnega romana, ki je nastajala v drugi polovici 20. stoletja v okviru jugoslovanskega prostora in je tematizirala dogajanje med drugo svetovno vojno, s posebnim ozirom na partizansko tematiko, v smislu partizanskega \xc5\xbeivljenja, bojev z okupatorsko vojsko in va\xc5\xa1kimi stra\xc5\xbeami oz. domobranci v letih 1941\xe2\x80\x931945. Je sestavni del slovstva NOB, ki poleg leposlovja zajema tudi dokumentarno literaturo. Kadar nastaja po zgodovinskih virih in je oddaljen od izku\xc5\xa1enj pisca, je to zgodovinski roman.\n_START_SECTION_\nNastanek in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPartizanski roman je temeljni del knji\xc5\xbeevnosti NOB. Za razliko od lirike in dramatike se je za\xc4\x8del \xc5\xa1ele po drugi svetovni vojni in nastajal skozi celo drugo polovico 20. stoletja. Vojne razmere nastanku dalj\xc5\xa1ih knji\xc5\xbenih del niso dajale veliko mo\xc5\xbenosti, revolucijske okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine pa so izra\xc5\xbeale zahtevo po knji\xc5\xbeevnosti, ki bo \xc4\x8dim jasneje, u\xc4\x8dinkoviteje, hitreje, kratko in jedrnato izra\xc5\xbeala te\xc5\xbenje narodnoosvobodilnega gibanja, kar je bil tudi glavni cilj knji\xc5\xbeevnosti, ki je nastajala med vojno._NEWLINE_Nekaj dalj\xc5\xa1e pripovedne proze s partizansko tematiko je nastajalo \xc5\xbee med vojno, vendar je bila bodisi nedokon\xc4\x8dana (iz leta 1942 nedokon\xc4\x8dana povest \xc4\x8cude\xc5\xbe nad Bistro Mirana Jarca, ki je istega leta padel) bodisi so iz\xc5\xa1la \xc5\xa1ele po vojni (novela Modre dekli\xc5\xa1ke o\xc4\x8di za Paveli\xc4\x8da in povest Andante patetico Vitomila Zupana). Starej\xc5\xa1i avtorji so se navezovali \xc5\xa1e na predvojno tradicijo socialnega realizma (Ciril Kosma\xc4\x8d, Mi\xc5\xa1ko Kranjec), mlaj\xc5\xa1i pa so se po vojni usmerili k novej\xc5\xa1im tokovom (Vitomil Zupan, Vladimir Kav\xc4\x8di\xc4\x8d). Partizanski romani, ki so nastali na podlagi osebnih spominov, se lahko pojavijo tudi v obliki dnevni\xc5\xa1kih romanov (Edvard Kocbek, Matev\xc5\xbe Hace).\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKot velja za dela, ki so nastala kmalu po vojni, tudi partizanski roman ne pripada nobenemu konkretnemu literarnemu toku, pa\xc4\x8d pa gre za medsebojno prepletanje razli\xc4\x8dnih smeri, pri \xc4\x8demer velja za vodilno smer socialnega realizma. Le-ta je namre\xc4\x8d najbolj ustrezal temeljni tendenci knji\xc5\xbeevnosti NOB: prikaz duhovne podobe \xc4\x8dloveka, ki je dejaven nosilec osvobodilnega boja in revolucionarnih sprememb. S takimi zna\xc4\x8dilnostmi je lahko knji\xc5\xbeevnost neposredno slu\xc5\xbeila cilju narodnoosvobodilnega boja in bila tako uporabljena za dosego socialnih ciljev nove ideologije._NEWLINE_Postopoma se je otresel tenden\xc4\x8dnosti in se hkrati prilagajal novim literarnim tokovom. K \xc4\x8dim objektivnej\xc5\xa1emu prikazu medvojnega dogajanja je stremel Mi\xc5\xa1ko Kranjec, ki je z romanom Za svetlimi obzorji ustvaril zgodovinsko dokumentiran prikaz revolucionarnih let v \xc4\x8dasu narodnoosvobodilnega boja. Ciril Kosma\xc4\x8d je po drugi svetovni vojni izpostavljal moralno perspektivo: motive juna\xc5\xa1tva (heroi\xc4\x8dnosti) in izdajstva (Balada o trobenti in oblaku). Zupanov junak je intelektualec, individualist, nekonformist, upornik, izob\xc4\x8denec iz dru\xc5\xbebe (Menuet za kitaro). Benu Zupan\xc4\x8di\xc4\x8du v romanu Sedmina vojno dogajanje, postavljeno v okupirano Ljubljano, slu\xc5\xbei le kot okvir drugi problematiki. Tone Svetina je partizansko obdobje predstavil v obse\xc5\xbeni trilogiji Ukana (dopolnil jo je \xc5\xa1e s 4. in 5. knjigo), ki je med bralstvom dosegla veliko popularnost.'