b'\n_START_ARTICLE_\nDionizovo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nDionizovo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, tudi gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Dioniza Elevterskega, je veliko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de na prostem in eno izmed prvih ohranjenih v Atenah v Gr\xc4\x8diji. Uporabljali so ga za festivale v \xc4\x8dast boga Dioniza. Gr\xc5\xa1ka gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v antiki so bila v glavnem zelo velika. Sodobne \xc5\xa1tudije so pokazale, da so bile v idealnih vremenskih razmerah akusti\xc4\x8dne lastnosti odli\xc4\x8dne. Vemo, da je Dionizovo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Atenah sprejelo 17.000 gledalcev in da je lahko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Epidavru vedno sprejelo 14.000 gledalcev. V\xc4\x8dasih ga zamenjujejo s poznej\xc5\xa1im in bolje ohranjenim Odeonom Heroda Ati\xc5\xa1kega, ki je v bli\xc5\xbeini na jugozahodnem pobo\xc4\x8dju Akropole. Nekateri so verjeli, da je bil Dioniz sam odgovoren za njegovo gradnjo._NEWLINE_Na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju Akropole sta dve gledali\xc5\xa1\xc4\x8di, Odeon Heroda Ati\xc5\xa1kega in Dionizovo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Slednje ni tako dobro ohranjeno kot prvo, vendar je pomembnej\xc5\xa1e. Zgradili so ga v 4. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, vendar je bilo velikokrat predelano. Atenska tradicija gledali\xc5\xa1kih predstav se je prvi\xc4\x8d za\xc4\x8dela v Dionizovem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je razvilo versko praznovanje v \xc4\x8dast boga Dioniza. Predstave so bile tekmovanja, pri katerih so zmagovalci prejeli bronasti trino\xc5\xbenik. Postavili so ga kot trofejo na enega od spomenikov, ki so bili razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni okoli gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in vzdol\xc5\xbe ulice, ki je vodila na vzhod, po t. i. Ulici trino\xc5\xbenikov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDionizovo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de le\xc5\xbei na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju atenske Akropole in je znano \xc5\xbee od leta 1700. Gr\xc5\xa1ko arheolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo je izkopavalo ostanke gledali\xc5\xa1\xc4\x8da na za\xc4\x8detku leta 1838 in ve\xc4\x8dji del 19. stoletja. Zgodnji ostanki v obmo\xc4\x8dju, ki se nana\xc5\xa1a na Dionizov kult, so iz 6. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ko so vladali Pejzistrat in njegovi nasledniki, a gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zgrajeno \xc5\xa1ele stoletje pozneje. Edini dokazi tega zgodnjega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da so kamniti bloki, ki so bili ponovno uporabljeni v 4. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_V 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so bile predstave povezane z Dionizovim festivalom in so bile verjetno v atenski agori z gledalci, ki so sedeli na lesenih tribunah (ikria), postavljenih okoli ravnega kro\xc5\xbenega obmo\xc4\x8dja, orkestra, dokler ikria ni propadla v za\xc4\x8detku 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Dogodek je potrjen v anti\xc4\x8dnih virih. Po razpadu tribun so bila dramska in glasbena tekmovanja preseljena na obmo\xc4\x8dje Dioniza na pobo\xc4\x8dju Akropole._NEWLINE_Spremembe na odru v naslednjih zgodnjih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih so morale biti zelo preproste. Imela so ravno orkestro z nekaj vrstami lesenih ali kamnitih klopi, polo\xc5\xbeenimi na pobo\xc4\x8dje. Najstarej\xc5\xa1e orkestre v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du so bile kro\xc5\xbene (ali pribli\xc5\xbeno take) s premerom okoli 27 metrov, \xc4\x8deprav so razli\xc4\x8dna mnenja o njegovi izvirni velikosti in obliki. Lesena scenska stavba (skena) je bila o\xc4\x8ditno postavljena na zadnji strani orkestre in se je uporabljala za prikaz umetne kulise in morda za izbolj\xc5\xa1anje akustike. Taka je bila nezahtevna postavitev, ko so v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. v Atiki igrali tragedije._NEWLINE_Do konca 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je bilo nekaj lesenih konstrukcij nadome\xc5\xa1\xc4\x8denih s kamnitimi. Dionizovo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, kot se je ohranilo, je iz obdobja atenskega dr\xc5\xbeavnika Likurga (pribl. 390\xe2\x88\x92325/4. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.), ki je kot nadzornik financ in programa graditve mesta prenovil gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je dobilo kamnito monumentalno obliko. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je imelo v 4. stoletju stalen oder pred orkestro in tristopenjsko tribuno za sedenje (teatron), ki se je raztezala po pobo\xc4\x8dju. Gledali\xc5\xa1ki oder je imel projekcijski krili na obeh straneh (proskenij), ki bi lahko bili stopni\xc5\xa1\xc4\x8de ali premi\xc4\x8dna kulisa.  Margarete Bieber meni, da je to najstarej\xc5\xa1a ohranjena kamnita skena.  V helenisti\xc4\x8dnem obdobju so dodali 67 marmornih prestolov okoli obrobja orkestre, vpisanih z imeni dostojanstvenikov, ki so jih zasedali. Marmorni prestoli, ki jih lahko danes vidimo v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, imajo obliko klismos stolov in menijo, da so rimske kopije prej\xc5\xa1njih razli\xc4\x8dic.  V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du te vrste sede\xc5\xbeev je velik marmornat prestol, ki je bil namenjen Dionizovemu duhovniku._NEWLINE_Dionizovo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je do\xc5\xbeivelo posodobitev v rimskem obdobju, \xc4\x8deprav je gr\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ohranilo veliko svoje celovitosti in splo\xc5\xa1ne oblike. Popolnoma nov oder je bil zgrajen v 1. stoletju n. \xc5\xa1t., posve\xc4\x8den Dionizu in rimskemu cesarju Neronu. V tem \xc4\x8dasu so bila tla orkestre tlakovana z marmornimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, \xc4\x8dastni sede\xc5\xbei so bili zgrajeni na novo. Poznej\xc5\xa1e spremembe v 3. stoletju so po naro\xc4\x8dilu arhonta Fedrusa vklju\xc4\x8devale ponovno uporabo prvotnih Hadrijanovih reliefov, ki so bili narejeni v sprednjem delu odrske zgradbe.  Ostanki obnovljenih in preoblikovanih rimskih razli\xc4\x8dic so vidni \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo posve\xc4\x8deno Dionizu, bogu vina ter zavetniku drame in je gostilo mestni Dionizov festival. Med seboj so tekmovali dramatiki klasi\xc4\x8dne dobe, katerih dela so ohranjena: Ajshil, Sofoklej, Evripid, Aristofan in Menander. Tragedije so pripomogle, da so imeli Atenci festivale v dolo\xc4\x8denih obdobjih leta. Dramski festivali so povzro\xc4\x8dali tekmovalnost med dramatiki in so vklju\xc4\x8devali \xc5\xa1tiri drame, tri tragedije in eno satiro kot igro z la\xc5\xbejo temo. \xc5\xbde na za\xc4\x8detku je bila vsebina \xc5\xa1tirih dram pogosto povezana s tremi tragedijami, kar je ustvarilo trilogijo, kot je Ajshilova Oresteja. Ta znamenita trilogija (Agamemnon, Prina\xc5\xa1alke pitnih darov in Evmenide) je zmagala na tekmovanju leta 458 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in so jo igrali v Dionizovem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Uprizoritev pripoveduje zgodbo o prekletstvu v Atrejevi hi\xc5\xa1i: Agamemnona sta ubila \xc5\xbeena in njen ljubimec, sin Orest se je ma\xc5\xa1\xc4\x8deval in ubil lastno mater ter nato sojenje Orestu v Atenah._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so imeli dramatiki sceno in verjetno tudi plo\xc5\xa1\xc4\x8dad s kolesi za posebne u\xc4\x8dinke (ekiklema) ter dvi\xc5\xbeno napravo (mekhana), ki je bila na voljo za njihovo predstavo ter tudi za tretjega igralca. V poznem 4. stoletju so nosili izrazite maske, ki so bile zelo pomembne za prepoznavanje zna\xc4\x8daja za gledalce, ki jih je bilo ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d. Predpostavljajo, da so bile prvotne maske, ki so jih nosili v Ajshilovih dramah, skromnej\xc5\xa1e po izrazu in velikosti. _NEWLINE_Dionizovo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je v\xc4\x8dasih gostilo tudi seje atenske eklesije (anti\xc4\x8dna narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina v Atenah), potem ko je Pniks (hrib v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Aten) postal neprimeren. V rimskem obdobju so\xc2\xa0\xc2\xbbsurovo rimsko razvedrilo\xc2\xab, ki je bilo obi\xc4\x8dajno omejeno na amfiteater, nadomestile svete predstave, v bizantinskem obdobju pa je bil celoten kompleks uni\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\n24. novembra 2009 so gr\xc5\xa1ke oblasti sklenile, da bodo delno obnovile Dionizovo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Ministrstvo za kulturo je 9 milijonov vreden program dokon\xc4\x8dalo do leta 2015.'