b'\n_START_ARTICLE_\nHrva\xc5\xa1ka\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Hrva\xc5\xa1ke izhaja iz srednjeve\xc5\xa1ke latinske besede Cro\xc4\x81tia \xe2\x80\x93 v primerjavi z DUX CRUATORVM  [sic] ("Vojvoda Hrvatov") izpri\xc4\x8dano v Branimirjevem napisu, ki je sam po sebi izpeljanka severozahodno slovanskega *Xrovat-, z metatezo likvidov, najverjetneje iz skupnoslovanskega izraza *Xorvat- in \xc5\xa1e prej najverjetneje iz praslovanskega *Xarw\xc4\x81t- (*X\xd1\x8arvat\xd1\x8a) ali *X\xc5\xadrvat\xc5\xad (*x\xd1\x8arvat\xd1\x8a)._NEWLINE_Izvor imena je nejasen, vendar je najverjetneje gotski ali indo-arijanski izraz za slovanska plemena. Najstarej\xc5\xa1i ohranjeni zapis hrva\xc5\xa1ke oznake za ljudstvo *x\xd1\x8arvat\xd1\x8a je iz Ba\xc5\xa1ke plo\xc5\xa1\xc4\x8de v obliki zv\xd1\x8an\xd1\x8amir\xd1\x8a kral\xd1\x8a xr\xd1\x8avat\xd1\x8ask\xd1\x8a ("Zvonimir, hrva\xc5\xa1ki kralj")._NEWLINE_Prva omemba latinskega imena je pripisana listini vojvode Trpimirja I. iz leta 852. Original je izgubljen, ohranjen je le prepis iz 1568, kar vodi k dvomom o resni\xc4\x8dnosti trditve. Najstarej\xc5\xa1i ohranjeni zapis v kamnu je z Branimirjevega napisa iz 9. stoletja (ki so ga na\xc5\xa1li v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega Benkovca), kjer vojvodo Branimirja naslavljajo z nazivom Dux Cruatorvm. To\xc4\x8den datum nastanka ni gotov, splo\xc5\xa1no pa velja, da je najverjetneje iz obdobja med letoma 879 in 892, kar sovpada z obdobjem Branimirjeve vladavine.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina in zgodnja antika\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje sedanje Hrva\xc5\xa1ke je bilo poseljeno \xc5\xbee v prazgodovini. Izkopavanja v severni Hrva\xc5\xa1ki so razkrila fosilne ostanki neandertalcev, ki izhajajo iz obdobja srednjega paleolitika. Najbolj znano ter najbolje predstavljeno nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de se nahaja v Krapini (t.i. krapinski \xc4\x8dlovek). V vseh hrva\xc5\xa1kih regijah so na\xc5\xa1li tudi ostanke neolitskih in kalkolitskih kultur. Najve\xc4\x8dji del najdi\xc5\xa1\xc4\x8d le\xc5\xbei v re\xc4\x8dni dolinah severne Hrva\xc5\xa1ke, med njimi so najbolj znane lasinjska kultura, vu\xc4\x8dedolska kultura in badenska kultura. Iz \xc5\xbeelezne dobe izhajajo ostanki ilirske hal\xc5\xa1tatske kulture in keltske kulture.\n_START_SECTION_\nObdobje Grkov in Rimljanov\n_START_PARAGRAPH_\nPrecej kasneje so obmo\xc4\x8dje poselili Liburnijci in Iliri, medtem ko prve gr\xc5\xa1ke kolonije zasledimo na otokih Hvar (Pharos), Kor\xc4\x8dula (Melaina Korkyra) in Vis (Issa). Leta 9 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je ozemlje dana\xc5\xa1nje Hrva\xc5\xa1ke postalo del Rimskega imperija (rimska provinca Dalmatia). Cesar Dioklecijan je po upokojitvi leta 305 na mestu dana\xc5\xa1njega Splita zgradil pala\xc4\x8do, katere ostanki so vidni \xc5\xa1e danes; v Pulju pa \xc5\xa1e vedno stoji dobro ohranjen rimski amfiteater._NEWLINE_V 5. stoletju je eden zadnjih vladarjev Zahodnega rimskega cesarstva, Julius Nepos, svojemu cesarstvu vladal iz splitske pala\xc4\x8de. Obdobje se je zaklju\xc4\x8dilo z vdori Avarov in Hrvatov v prvi polovici 7. stoletja, med katerimi so bila uni\xc4\x8dena skoraj vsa rimska mesta. Romanski staroselci so se umaknili v mesta na obali, otokih in gorah. Tako je mesto Dubrovnik nastalo iz pre\xc5\xbeivelih iz mesta Epidaurum (dana\xc5\xa1nji Cavtat).\n_START_SECTION_\nPrihod Hrvatov in srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nEtnogeneza Hrvatov je nezanesljiva in jo razlaga ve\xc4\x8d teorij, med katerima sta v ospredju slovanska in iranska. Naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1e sprejeta, slovanska, govori o selitvi Belih Hrvatov z obmo\xc4\x8dja Bele Hrva\xc5\xa1ke v obdobju preseljevanja ljudstev. Nasprotno, iranska teorija govori o iranskem izvoru na osnovi plo\xc5\xa1\xc4\x8de iz Tanaisa, kjer so v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini zapisana imena \xce\xa7\xce\xbf\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xb1\xce\xb8[\xce\xbf\xcf\x82], \xce\xa7\xce\xbf\xcf\x81\xce\xbf\xce\xac\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82 in \xce\xa7\xce\xbf\xcf\x81\xcf\x8c\xce\xb1\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82 (Khoro\xc3\xbaathos, Khoro\xc3\xa1thos, and Khor\xc3\xb3athos) in njihova razlaga kot imena za Hrvate._NEWLINE_Slovanski predniki dana\xc5\xa1njih Hrvatov in ostali Ju\xc5\xbeni Slovani naj bi se ustalili na sedanjem obmo\xc4\x8dju tik pred za\xc4\x8detkom 7. stoletja ali, po drugi teoriji, nekje do 9. stoletja. Hrva\xc5\xa1ka je bila prvi\xc4\x8d omenjena v frankovskih in bizantinskih kronikah v 9. stoletju, njene meje pa je prvi opisal bizantinski cesar Konstantin VII. Porfirogenet v 10. stoletju v delu De Administrando Imperio. Nastali sta dve kne\xc5\xbeevini, Panonija (s sede\xc5\xbeem v Sisku) in Hrva\xc5\xa1ka (s sede\xc5\xbeem v Ninu.), ki sta jima vladala Ljudevit in Borna, kot v svojih kronikah navaja Einhard v letu 818. Najvi\xc5\xa1ji polo\xc5\xbeaj v zgodnji hrva\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi je zasedal knez, ki so ga izvolile pomembne hrva\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. Od za\xc4\x8detka 10. stoletja pa je nosil naziv kralj, krona je postala nato dedna in ve\xc4\x8dina poglavarjev v naslednjih 300 letih je izhajala iz dinastije Trpimirovi\xc4\x87ev. Od pogodbe v Aachnu v letu 812, ki je kon\xc4\x8dala vojno med vzhodnim in zahodnim cesarjem, je Hrva\xc5\xa1ka postala vazalna dr\xc5\xbeava Karla Velikega in njegovih naslednikov. _NEWLINE_Frankovska nadvlada se je kon\xc4\x8dala med vladanjem kneza Mislava dve desetletji kasneje. V tem \xc4\x8dasu se je obmo\xc4\x8dje med Savo in Dravo, poznano kot Spodnja Panonija, kasneje Slavonija, razvilo v kne\xc5\xbeevino pod svojimi doma\xc4\x8dimi knezi. Prvi doma\xc4\x8di hrva\xc5\xa1ki kralj, ki ga je priznal pape\xc5\xbe, deloma po svojih mo\xc4\x8deh in sposobnostih, deloma pa zaradi nemo\xc4\x8di zahodnih vladarjev, je bil knez Branimir, ki je priznanje pape\xc5\xbea Janeza VIII. prejel 7. junija 879. _NEWLINE_Po Konstantinu VII. naj bi se pokristjanjevanje za\xc4\x8delo v 7. stoletju, vendar teorija ni sprejeta in se pokristjanjevanje obi\xc4\x8dajno povezuje z 9. stoletjem. _NEWLINE_Posebno mesto v hrva\xc5\xa1ki zgodovini so zasedali vladarji obalnih in oto\xc5\xa1kih mest, ki so bila od 812. leta vklju\xc4\x8dena v bizantinsko provinco Dalmacijo. Ta mesta Zadar, Split, Trogir, Dubrovnik, Kotor, Krk, Rab in Osor so bile nekak\xc5\xa1ne trdnjave tuje mo\xc4\x8di sredi hrva\xc5\xa1kega kraljestva in so tako predstavljala dolo\xc4\x8deno nevarnost. Zaradi tega je hrva\xc5\xa1ki kralj stopil na bizantinsko stran v njihovi vojni z Bolgari v 9. in 10. stoletju in kot nagrado za to pomo\xc4\x8d so dobili pod svojo upravo provinco Dalmacijo, ki so ji vladali v bizantinskem imenu. Tak\xc5\xa1en polo\xc5\xbeaj je bil v obdobju kralja Tomislava, ki je bil tudi prvi v virih izpri\xc4\x8dan kralj (v pismu pape\xc5\xbea Janeza X., s katerim hrva\xc5\xa1ko kraljestvo datiramo v leto 925), ki je nosil naziv kralj Hrva\xc5\xa1ke in Dalmacije, in \xc5\xa0tefana Dr\xc5\xbeislava (969\xe2\x80\x93997). Med vladanjem kralja Petra Kre\xc5\xa1imirja IV. (1054\xe2\x80\x931074) in Dimitrija Zvonimirja (1075\xe2\x80\x931089) je bila Dalmacija dokon\xc4\x8dno vklju\xc4\x8dena v hrva\xc5\xa1ko kraljestvo in se je s tem lo\xc4\x8dila od bizantinskega imperija, hrva\xc5\xa1ko kraljestvo pa je ta \xc4\x8das doseglo svoj najve\xc4\x8dji obseg. Ko je kralj Stjepan II. umrl leta 1091 in s tem postal zaklju\xc4\x8dil dinastijo Trpimirovi\xc4\x87ev, je ogrski kralj Ladislav I. v imenu svoje sestre Helene, \xc5\xbeene Dimitrija Zvonimirja, zahteval hrva\xc5\xa1ko krono. Odpor tej zahtevi je vodil do bitke na Gvozdu (sedaj Petrovi gori) 1097, katere kon\xc4\x8dni rezultat \xe2\x80\x93 poraz Hrvatov in smrt kralja Petra Sva\xc4\x8di\xc4\x87a \xe2\x80\x93 je bilo leta 1102 kronanje mad\xc5\xbearskega kralja Kolomana za kralja Hrva\xc5\xa1ke in vstop v personalno unijo z Ogrsko; kralja je formalno izvolilo hrva\xc5\xa1ko plemstvo in nov kralj se jim je zahvalil v obliki oprostitve pla\xc4\x8devanja davkov. To pa jim je zamerilo mad\xc5\xbearsko plemstvo. Oblast na Hrva\xc5\xa1kem je v tem \xc4\x8dasu predstavljal sabor in ban, Hrva\xc5\xa1ka pa je bila skoraj \xc5\xa1tiri stoletja administrativno lo\xc4\x8dena od Ogrske._NEWLINE_Dalmatinska mesta so bila predmet bene\xc5\xa1kih interesov, zato so se mesta morala v \xc4\x8dasu med 12. in 14. stoletju stalno bojevati za svojo svobodo. Kljub temu je Bene\xc5\xa1ka republika do leta 1428 prevzela oblast nad Zadrom in Rabom (ne pa tudi nad Raguzo-Dubrovnikom), toda kralj in hrva\xc5\xa1ko plemstvo sta prepre\xc4\x8dila okupacijo celotne province. Ko je pri\xc4\x8dela mo\xc4\x8d mad\xc5\xbearskih Arpadovi\xc4\x8dev slabeti, so postali hrva\xc5\xa1ki bani iz dru\xc5\xbeine \xc5\xa0ubi\xc4\x8d-Bribir (kasneje Zrinski) pravzaprav neodvisni vladarji. Pavel, pripadnik An\xc5\xbeuvinske dinastije iz Neaplja, kot novi vladar pa je mo\xc4\x8d teh hrva\xc5\xa1kih banov kmalu zlomil. Posledica tega je bilo bene\xc5\xa1ko zavzetje vseh dalmatinskih mest, zato je kralj Ludvik Veliki za\xc4\x8del z vojno proti Bene\xc4\x8danom, ki se je kon\xc4\x8dala v njegovo korist leta 1358 s pogodbo v Zadru, s katero je provinca Dalmacija zopet pripadla Hrva\xc5\xa1ki. Hkrati je to tudi rojstni datum Dubrovni\xc5\xa1ke republike, ki je bila sicer pod oblastjo mad\xc5\xbearsko-hrva\xc5\xa1kih kraljev, toda delovala je povsem avtonomno. Novo obdobje nazadovanja centralne kraljeve oblasti pod kraljem Sigismundom in njegovih naslednikov je omogo\xc4\x8dilo Benetkam v obdobju 1409\xe2\x80\x931480, da so za skoraj \xc5\xa1tiri stoletja zavzele nadzor nad dalmatinskimi mesti z izjemo Dubrovnika, vse do leta 1797.\n_START_SECTION_\nHabsbur\xc5\xa1ka monarhija in Avstro-Ogrska\n_START_PARAGRAPH_\nPrelomen trenutek v hrva\xc5\xa1ki zgodovini je bil prihod Turkov na Balkan. Po srbskem porazu v Kosovski bitki (1389) in padcu bosanskega kraljestva (1463) se je tur\xc5\xa1ki imperij raz\xc5\xa1iril do hrva\xc5\xa1kih meja. Dr\xc5\xbeava je bila izpostavljena \xc5\xa1tevilnim in pogostim tur\xc5\xa1kim napadom, ki so povzro\xc4\x8dili \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke \xc5\xbertve, nekatere ljudi so odvedli s sabo, v velikem delu populacije je pri\xc5\xa1lo do migracij, prav tako pa je pri\xc5\xa1lo do teritorialnih izgub. Proti koncu 16. stoletja so bile hrva\xc5\xa1ke in slavonske meje potisnjene dale\xc4\x8d nazaj na zahod, tako oslabljeni Hrva\xc5\xa1ka in Slavonija sta bili ponovno zdru\xc5\xbeeni, od druge polovice 16. stoletja sta imeli tudi skupnega bana. Hrva\xc5\xa1ki poraz v bitki na Krbavskem polju v Liki leta 1493, mad\xc5\xbearski poraz v bitki pri Moha\xc4\x8du (1526) in smrt kralja Ludvika II. so vnesli potrebo po izvolitvi novega vladarja. Hrva\xc5\xa1ko plemstvo je videlo edino upanje zoper Turke v podpori s strani Habsbur\xc5\xbeanov. Zato se je hrva\xc5\xa1ki parlament leta 1527 zbral v Cetini in izbral nadvojvodo Ferdinanda za kralja Hrva\xc5\xa1ke (1. 1. 1527), pod pogojem, da bo Hrva\xc5\xa1ko varoval pred otomanskim imperijem in hkrati ohranil njene politi\xc4\x8dne pravice. V tem obdobju se je uveljavilo plemstvo iz dru\xc5\xbein Frankopan in Zrinski, iz katerih so nato v prihodnosti iz\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilni bani. Mad\xc5\xbearsko plemstvo pa je podpiralo Ivana Zapoljo, \xc4\x8dlana plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine iz Slavonije, in po obdobju dr\xc5\xbeavljanske vojne je bil Ferdinand tudi s strani mad\xc5\xbearskega plemstva potrjen za novega kralja. Habsbur\xc5\xbeani so tako vladali obema dr\xc5\xbeavama vse do leta 1918. V 16. stoletju so Habsbur\xc5\xbeani in hrva\xc5\xa1ko plemstvo organizirali in postavili obrambni pas proti Turkom, imenovan Vojna krajina. _NEWLINE_Habsbur\xc5\xa1ka politika je pripeljala do upora vidnej\xc5\xa1ega hrva\xc5\xa1kega in mad\xc5\xbearskega plemstva, katerega cilj je bilo svobodno hrva\xc5\xa1ko kraljestvo v vazalnem odnosu do Osmanskega imperija. Zrinsko-Frankopanski upor je bil odkrit in zatrt, njegovi voditelji so bili leta 1671 obglavljeni, Turkom pa odprta pot za obleganje Dunaja 1683._NEWLINE_V tem obdobju je pri\xc5\xa1lo tudi do znatnih demografskih sprememb. Hrvati so be\xc5\xbeali v Avstrijo in sedanji gradi\xc5\xa1\xc4\x8danski Hrvati so njihovi neposredni potomci. Da bi nadomestili be\xc5\xbee\xc4\x8de prebivalstvo, so Habsbur\xc5\xbeani povabili kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko prebivalstvo Bosne in Srbije. Dol\xc5\xbenost teh svobodnih poljedelskih naseljencev je bilo bojevanje proti Turkom, bili so opro\xc5\xa1\xc4\x8deni pla\xc4\x8devanja davkov; po verski pripadnosti so bili deloma katoliki, deloma pa pripadniki pravoslavne veroizpovedi in ti so bili imenovani tudi kot Vlahi. Srbske migracije v to podro\xc4\x8dje so dosegle vrhunec med velikimi srbskimi migracijami leta 1690 in v letih 1737\xe2\x80\x9339. Podoben proces se je dogajal tudi v Dalmaciji; po uspe\xc5\xa1nih vojnah v 17. in 18. stoletju proti Turkom in ponovni priklju\xc4\x8ditvi ve\xc4\x8dine delov srednjeve\xc5\xa1ke Hrva\xc5\xa1ke so bili \xc5\xbee pod Bene\xc4\x8dani naseljeni na obmo\xc4\x8dje Dalmacije srbski \xc5\xbeivinorejci kot mejni vojaki, najve\xc4\x8d okoli mesta Knin, kjer so kmalu prevladali nad kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko ve\xc4\x8dino._NEWLINE_Uspe\xc5\xa1na vojna proti Turkom (npr. bitka pri Sisku leta 1593, kjer so sodelovali tudi Slovenci pod vodstvom Andreja Turja\xc5\xa1kega) se je kon\xc4\x8dala s pogodbo v Sremskih Karlovcih (1699) in z mirom pri Po\xc5\xbearevcu (1718; ta ureja mejo med Mljetsko republiko in Tur\xc4\x8dijo), nekateri deli Hrva\xc5\xa1ke in Slavonije so se osvobodili in meje ob Bosni in Hercegovini iz leta 1718 so ostale skoraj enake vse do danes._NEWLINE_V letu 1712 je bil izglasovan zakon, ki je dovolil \xc5\xbeenski \xc4\x8dlanici Habsbur\xc5\xa1ke dinastije biti okronana za vladarico v primeru, \xc4\x8de ni nobenega mo\xc5\xa1kega naslednika, kar je kasneje Mariji Tereziji, kljub nasprotovanju mad\xc5\xbearskega plemstva, omogo\xc4\x8dilo priti do mad\xc5\xbearske krone. Hrva\xc5\xa1ko plemstvo je novo cesarico podprlo; Hrva\xc5\xa1ki je zavladala leta 1767 na kraljevem koncilu, ki je bil hkrati prva hrva\xc5\xa1ka vlada, ki je obstajala do leta 1779, cesarica pa se je za podporo oddol\xc5\xbeila z ugodnostmi in pravicami za Hrva\xc5\xa1ko._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Napoleonovih vojn sta tako Mljetska kot Dubrovni\xc5\xa1ka republika izgubili svojo neodvisnost, Francozi pa so zasedli ozemlje pod bene\xc5\xa1kim nadzorom in leta 1809 je ozemlje postalo del Ilirskih provinc s sede\xc5\xbeem v Ljubljani. Kot odgovor je britanska mornarica z otoka Visa izvajala blokado Jadranskega morja, ki je vodila do bitke pri Visu leta 1811. Ilirske province so Avstrijci zavzeli leta 1813 in so po Dunajskem kongresu 1815 postale del Avstrijskega cesarstva. S tem so se vsa ozemlja osrednje in primorske Hrva\xc5\xa1ke zopet zdru\xc5\xbeila pod isto krono._NEWLINE_1830. in 1840. so bila leta romanti\xc4\x8dnega nacionalizma, ki so navdihovala hrva\xc5\xa1ki nacionalni preporod, t.i. ilirsko gibanje, politi\xc4\x8dno in kulturno gibanje, ki je zagovarjalo enotnost vseh ju\xc5\xbenih Slovanov v cesarstvu. Glavni cilj gibanja je bil uveljavitev standardnega slovanskega jezika kot protiute\xc5\xbe mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini, skupaj z spodbujanjem hrva\xc5\xa1ke literature in kulture. Med mad\xc5\xbearsko revolucijo leta 1848 je bila Hrva\xc5\xa1ka na avstrijski strani, ban Josip Jela\xc4\x8di\xc4\x87 je leta 1849 pomagal poraziti mad\xc5\xbearske sile in s tem spodbudil obdobje germanizacije._NEWLINE_Do 1860. so posledice neuspe\xc5\xa1ne germanizacije v cesarstvu postale vidne, kar je vodilo do avstrijsko-mad\xc5\xbearskega kompromisa leta 1867 in nastanka personalne unije med Avstrijskim cesarstvom in mad\xc5\xbearskim kraljestvom; ob takrat oslabljeni Avstriji po izgubah v vojni s Prusijo in Italijani je na mo\xc4\x8di v cesarstvu pridobila Mad\xc5\xbearska in leta 1868 so bili hrva\xc5\xa1ki predstavniki prisiljeni v sprejetje sporazuma z Mad\xc5\xbearsko. Dogovor je dolo\xc4\x8dal preoblikovanje Hrva\xc5\xa1ke v enotno dr\xc5\xbeavo, z zdru\xc5\xbeenima kraljestvoma Hrva\xc5\xa1ka in Slavonija, z lastnimi notranjimi organi, sodstvom in izobra\xc5\xbeevalnim sistemom, toda kot del Mad\xc5\xbearskega kraljestva. Kraljestvo Dalmacija je bilo pod avstrijskim nadzorom, medtem ko je Reka obdr\xc5\xbeala status Corpus separatum, uveljavljenem leta 1779._NEWLINE_Ko je Avstro-Ogrska na podlagi Berlinskega dogovora iz leta 1878 okupirala Bosno in Hercegovino, je bilo do takrat obmejno voja\xc5\xa1ko podro\xc4\x8dje leta 1881 zopet podrejeno neposredno hrva\xc5\xa1kemu parlamentu, v skladu z hrva\xc5\xa1ko-mad\xc5\xbearskim dogovorom. Obnovljene napore za ponovno uveljavitev velike Avstrije s Hrva\xc5\xa1ko kot federalno enoto je ustavila prihajajo\xc4\x8da 1. svetovna vojna. Razdelitev dr\xc5\xbeave na Dalmacijo in ostalo Hrva\xc5\xa1ko, kot tudi polo\xc5\xbeaj hrva\xc5\xa1kega parlamenta, ki je bil izklju\xc4\x8den iz cesarskega, je v tem obdobju povzro\xc4\x8dilo krepitev mo\xc4\x8di politikov, ki so bili naklonjeni ideji o zdru\xc5\xbeenju Ju\xc5\xbenih Slovanov ter odcepitvi iz cesarstva.\n_START_SECTION_\nKraljevina SHS in Jugoslavija\n_START_PARAGRAPH_\n29. oktobra 1918 je hrva\xc5\xa1ki parlament (Sabor) razglasil neodvisnost in sprejel odlo\xc4\x8ditev o pridru\xc5\xbeitvi novoustanovljeni Dr\xc5\xbeavi Slovencev, Hrvatov in Srbov, ki je, z Zagrebom kot glavnim mestom, obstajala komaj mesec dni. Srbska populacija je \xc5\xbeelela hitro zdru\xc5\xbeitev s Srbskim kraljestvom, na drugi strani pa so italijanske gro\xc5\xbenje po zavzetju obse\xc5\xbenih hrva\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8dij v Dalmaciji prisilile Hrva\xc5\xa1ko, da je tudi sama prosila za pomo\xc4\x8d Srbijo. Dr\xc5\xbeava je nato 1. decembra 1918 vstopila v unijo z Kraljevino Srbijo in oblikovala Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev s sede\xc5\xbeem v Beogradu. Hrva\xc5\xa1ki sabor v resnici ni nikoli pisno potrdil zdru\xc5\xbeitve s Srbijo in \xc4\x8crno goro. Vidovdanska ustava iz leta 1921 je dr\xc5\xbeavo opredelila kot unitarno, razpust sabora pa je skupaj z brisanjem administrativnih meja dejansko zaklju\xc4\x8dil obdobje hrva\xc5\xa1ke samostojnosti. Hrva\xc5\xa1ka je bila administrativno lo\xc4\x8dena na ve\xc4\x8d podro\xc4\x8dij in prakti\xc4\x8dno na robu obstoja. Novi ustavi je nasprotovala naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a hrva\xc5\xa1ka stranka, Hrva\xc5\xa1ka selja\xc4\x8dka stranka (HSS; Hrva\xc5\xa1ka kme\xc4\x8dka stranka) pod vodstvom Stjepana Radi\xc4\x87a._NEWLINE_Politi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj se je \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1al po Radi\xc4\x87evem umoru v dr\xc5\xbeavnem parlamentu, kar je privedlo do uvedbe diktature kralja Aleksandra januarja 1929. Diktature je sicer formalno bilo konec 1931, ko je kralj uveljavil \xc5\xa1e bolj unitarno ustavo, dr\xc5\xbeava pa je dobila manj z narodi povezano novo ime: Kraljevina Jugoslavija. Hrva\xc5\xa1ke politi\xc4\x8dne stranke so v obdobju kraljeve diktature delovale v opoziciji. HSS, ko jo je sedaj vodil Vladko Ma\xc4\x8dek, je \xc5\xa1e naprej zagovarjala federalizacijo, kar je na koncu, ob nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di gro\xc5\xbenji 2. svetovne vojne, avgusta 1939 privedlo do dogovora princa Pavla z Vlatkom Ma\xc4\x8dkom in srbskim premierom Dragi\xc5\xa1o Cvetkovi\xc4\x8dem \xe2\x80\x93 dogovor Cvetkovi\xc4\x87\xe2\x80\x93Ma\xc4\x8dek \xe2\x80\x93 in s tem do avtonomije Banovine Hrva\xc5\xa1ke. Jugoslovanska vlada je zadr\xc5\xbeala nadzor nad obrambo, notranjo varnostjo, zunanjimi zadevami, trgovino in transportom, ostale stvari pa prenesla na Sabor in s strani kralja imenovanega bana.\n_START_SECTION_\nNeodvisna dr\xc5\xbeava Hrva\xc5\xa1ka (NDH)\n_START_PARAGRAPH_\nKo so aprila leta 1941 Nemci okupirali Jugoslavijo, je mnogo Hrvatov videlo v tem osvoboditev po dolgem obdobju zatiranja. Nemci in Italijani so se strinjali glede ustanovitve Neodvisne dr\xc5\xbeave Hrva\xc5\xa1ke (Nezavisna dr\xc5\xbeava Hrvatska) s fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno vlado. Meje te dr\xc5\xbeave so vklju\xc4\x8devale Hrva\xc5\xa1ko, dele Bosne in Hercegovine in Srem ter nekaj ozemlja na ju\xc5\xbeni meji dana\xc5\xa1nje Slovenije, okoli Obre\xc5\xbeja. Hrva\xc5\xa1ki fa\xc5\xa1isti so nemudoma sprejeli n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ke zakone in pri\xc4\x8deli z zatiranjem in preganjanjem Judov (ocena je, da jih je od 39.000 pre\xc5\xbeivelo le 9.000) in Srbov; pri\xc5\xa1lo je do ustanovitve koncentracijskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Jasenovac ter spremembe rabe zaporov v Stari Gradi\xc5\xa1ki. Ocena \xc5\xa1tevila med vojno s strani usta\xc5\xa1kega re\xc5\xbeima NDH pobitih hrva\xc5\xa1kih Srbov je okoli 500.000. Po drugi strani je ocena \xc5\xa1tevila umrlih Hrvatov okoli 200.000, kar vklju\xc4\x8duje tako \xc5\xbertve fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima, partizane, kot tudi medvojne \xc5\xbertve in \xc5\xbertve povojnih pobojev \xc4\x8dlanov kolaborantske vojske._NEWLINE_22. junija 1941 je bila blizu Siska ustanovljena prva hrva\xc5\xa1ka protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna partizanska skupina (prva v nem\xc5\xa1ko zasedeni Evropi). Kljub temu pa so bile ob za\xc4\x8detku vojne partizanske skupine politi\xc4\x8dno nehomogene in komunisti so jih kmalu vklju\xc4\x8dili pod svoj nadzor. Leta 1943 so hrva\xc5\xa1ki partizani ustanovili antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni parlament, ki je zdru\xc5\xbeeval Istro s Hrva\xc5\xa1ko. Po zmagi nad fa\xc5\xa1isti je to postal tudi uradni parlament, meje Hrva\xc5\xa1ke pa so bile na novo oblikovane. Ob meji z Bosno in Hercegovino je obveljala \xc5\xbee dve stoletji stara mejna \xc4\x8drta, meja s Srbijo pa je bila oblikovana skladno z nacionalno ve\xc4\x8dino v regiji Srem. Hrva\xc5\xa1ka je dobila tudi provinco Baranjo z ve\xc4\x8dinoma hrva\xc5\xa1ko populacijo ter \xc5\xbee omenjeno Istro. Tako kot v Sloveniji je tudi precej\xc5\xa1en del Hrvatov umrl v povojnih pobojih, od katerih se jih je zaradi umikanja kolaborantskih enot NDH ter civilnega prebivalstva proti Avstriji znaten del zgodil prav na ozemlju Slovenije in bli\xc5\xbenje okolice (Tezno pri Mariboru, Pliberk, Teharje, Barbarin rov ....), kar na Hrva\xc5\xa1kem pogosto ozna\xc4\x8dujejo z izrazom "kri\xc5\xbeev pot" (hrv. kri\xc5\xbeni put).\n_START_SECTION_\nHrva\xc5\xa1ka kot del socialisti\xc4\x8dne Jugoslavije\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu 2. svetovne vojne je Hrva\xc5\xa1ka postala enostrankarska socialisti\xc4\x8dna federalna enota (republika) SFR Jugoslavije, v kateri je bila na oblasti Komunisti\xc4\x8dna stranka Hrva\xc5\xa1ke. Znotraj federacije je u\xc5\xbeivala dolo\xc4\x8deno stopnjo samostojnosti. Leta 1967 so hrva\xc5\xa1ki pisci in jezikoslovci objavili Izjavo o statusu in imenu standardnega hrva\xc5\xa1kega jezika, s \xc4\x8demer so \xc5\xbeeleli dose\xc4\x8di ve\xc4\x8djo samostojnost hrva\xc5\xa1\xc4\x8dine. Izjava je prispevala k razvoju narodnega gibanja za ve\xc4\x8dje \xc4\x8dlovekove pravice in decentralizacijo jugoslovanskega gospodarstva, ki je doseglo vrhunec z Hrva\xc5\xa1kim poletjem leta 1971. Politi\xc4\x8dni nasprotniki so gibanje imenovali MASPOK (masovni pokret). Najvidnej\xc5\xa1i vodje gibanja so bili Savka Dab\xc4\x8devi\xc4\x87-Ku\xc4\x8dar (1923\xe2\x80\x932009) in Miko Tripalo (1926\xe2\x80\x9395), poleg njiju pa \xc5\xa1e Pero Pirker, Ivan \xc5\xa0ibl, Dragutin Haramija, razumniki kot Vlado Gotovac in Marko Veselica, ter \xc5\xa1tudentski vodje Dra\xc5\xbeen Budi\xc5\xa1a in Ivan Zvonimir \xc4\x8ci\xc4\x8dak. Zaradi sodelovanja je bilo obsojenih ve\xc4\x8d kot 2000 oseb, ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d pa je izgubilo slu\xc5\xbebo ali pa so bili preme\xc5\xa1\xc4\x8deni na ni\xc5\xbeja delovna mesta. Prepovedano je bilo delovanje Matice hrvatske ter ukinjeni \xc5\xa1tevilni \xc4\x8dasopisi in listi, vse po ukazu najvi\xc5\xa1jega jugoslovanskega vodstva. Kljub vsemu je jugoslovanska ustava iz leta 1974 zveznim enotam podelila ve\xc4\x8djo samostojnost in s tem pravzaprav izpolnila cilje hrva\xc5\xa1ke pomladi ter pripravila pravno osnovo za neodvisnost federalnih enot._NEWLINE_Po smrti jugoslovanskega predsednika Josipa Broza Tita leta 1980 se je politi\xc4\x8dno stanje v Jugoslaviji poslab\xc5\xa1alo, mednarodnostne napetosti pa je \xc5\xa1e pod\xc5\xbegal Memorandum Srbske akademije znanosti in umetnosti (1986) ter prevrati v Vojvodini, Kosovu in \xc4\x8crni gori (1989).\n_START_SECTION_\nSamostojna dr\xc5\xbeava\n_START_PARAGRAPH_\nJanuarja 1990 se je Komunisti\xc4\x8dna stranka Jugoslavije razdrobila po narodnostnih linijah, pri \xc4\x8demer je hrva\xc5\xa1ki del zahteval ohlapnej\xc5\xa1o federacijo. Istega leta so na Hrva\xc5\xa1kem izpeljali prve ve\xc4\x8dstrankarske volitve po koncu 2. svetovne vojne, po katerih je zmaga Franja Tu\xc4\x91mana \xc5\xa1e dodatno zaostrila mednarodnostna nasprotja. Po desetletjih je ponovno za\xc4\x8del delovati svobodno izvoljen parlament, sabor. Kmalu po volitvah je parlament junija 1991 razglasil popolno suverenost Republike Hrva\xc5\xa1ke, sklicujo\xc4\x8d se tudi na dejstvo, da Hrva\xc5\xa1ka kot dr\xc5\xbeava z ve\xc4\x8d ali manj neodvisnosti obstaja \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 11 stoletij (z izjemo 15-letnega obdobja v predvojni Jugoslaviji). Neodvisnost je v veljavo stopila 8. oktobra 1991. _NEWLINE_Nekateri izmed hrva\xc5\xa1kih Srbov so po tem zapustili sabor in razglasili neodvisnost obmo\xc4\x8dij, ki so kmalu postala znana kot nepriznana Republika Srbska krajina, s \xc4\x8demer so hoteli dose\xc4\x8di polno neodvisnost teh obmo\xc4\x8dij od Hrva\xc5\xa1ke. Navkljub neodvisnosti pa se je Hrva\xc5\xa1ka \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri leta zatem s srbskimi in jugoslovanskimi (para)voja\xc5\xa1kimi silami z oro\xc5\xbejem borila za suverenost nad svojim celotnim ozemljem (glej: vojna na Hrva\xc5\xa1kem). Leta 2013 je Hrva\xc5\xa1ka postala polnopravna \xc4\x8dlanica Evropske unije.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nHrva\xc5\xa1ka le\xc5\xbei na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du Srednje in Jugovzhodne Evrope. Meji na Slovenijo in Italijo (morska meja) na severozahodu, Mad\xc5\xbearsko na severovzhodu, Srbijo na vzhodu, Bosno in Hercegovino na jugovzhodu, \xc4\x8crno goro na skrajnem jugovzhodu ter Jadransko morje na jugozahodu. Ve\xc4\x8dina ozemlja se razteza med geografskima \xc5\xa1irinama 42\xc2\xb0 in 47\xc2\xb0 severno ter dol\xc5\xbeinama 13\xc2\xb0 in 20\xc2\xb0 vzhodno. Del ozemlja na skrajnem jugu okoli Dubrovnika je prakti\xc4\x8dno eksklava, ki je z ostalim ozemljem povezana le preko teritorialnih voda, na kopnem pa dostop seka ozemlje kratke obale Bosne in Hercegovine pri Neumu. Do tega ozemlja je trenutno brez pre\xc4\x8dkanja meja mo\xc4\x8d priti le preko trajektne povezave Plo\xc4\x8de\xe2\x80\x93Trpanj na polotoku Pelje\xc5\xa1ac; na Pelje\xc5\xa1ac pa je Hrva\xc5\xa1ka pri\xc4\x8dela graditi tudi most._NEWLINE_Ozemlje obsega 56.594 km\xc2\xb2, od tega 56.414 km\xc2\xb2 kopna in 128 km\xc2\xb2 celinskih voda. Po povr\xc5\xa1ini je 127. dr\xc5\xbeava na svetu. Nadmorska vi\xc5\xa1ina se giblje od vrhov v Dinarskem gorovju z najvi\xc5\xa1jim vrhom Dinara (1831 m) blizu meje z Bosno in Hercegovino na jugu do obale Jadranskega morja, ki se razteza po celotni jugozahodni meji. Hrva\xc5\xa1ko obalo zaznamuje ve\xc4\x8d kot 1000 otokov in oto\xc4\x8dkov razli\xc4\x8dnih velikosti, od katerih je stalno naseljenih le 48. Najve\xc4\x8dja otoka sta Cres in Krk, vsak z okoli 405 km\xc2\xb2._NEWLINE_Gri\xc4\x8devnati severni deli Hrva\xc5\xa1kega Zagorja in ravnice Slavonije na vzhodu, ki je del Panonske ni\xc5\xbeine, so prepredeni z ve\xc4\x8djimi rekami, kot so Donava, Drava, Kolpa in Sava. Donava, druga najdalj\xc5\xa1a evropska reka, te\xc4\x8de skozi mesto Vukovar na skrajnem vzhodu in predstavlja mejo s Srbijo. Osrednja in ju\xc5\xbena obmo\xc4\x8dja ob jadranski obali sestavljajo ni\xc5\xbeja gorovja in gozdnata vi\xc5\xa1avja._NEWLINE_Kra\xc5\xa1ka obmo\xc4\x8dja sestavljajo pribli\xc5\xbeno polovico Hrva\xc5\xa1ke in so zlasti prevladujo\xc4\x8da na obmo\xc4\x8dju Dinarskega gorovja. Na tem obmo\xc4\x8dju je tudi precej kra\xc5\xa1kih podzemnih jam, izmed katerih je 49 globljih od 250 m, 14 od njih globljih od 500 m in 3 globlje od 1000 m. Najbolj znana hrva\xc5\xa1ka jezera so Plitvi\xc4\x8dka jezera, sistem 16 jezer s slapovi, ki jezera povezujejo preko pregrad iz dolomita in apnenca. Jezera so znana po svoji zna\xc4\x8dilnih barvah, ki se raztezajo od turkizne do globoko zelene, sive ali modre._NEWLINE_Naravni viri, ki so na voljo v koli\xc4\x8dinah, primernih za gospodarsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje, vklju\xc4\x8dujejo nafto, premog, boksit, manj kvalitetno \xc5\xbeelezovo rudo, kalcij, apno, naravni asfalt, siliko, glino, sol in hidroenergijo.\n_START_SECTION_\nBiotska raznovrstnost\n_START_PARAGRAPH_\nHrva\xc5\xa1ko lahko zaradi podnebja in oblike povr\xc5\xa1ja razdelimo na ve\xc4\x8d ekoregij. Zaradi tega dejstva je z vidika biotske raznovrstnosti ena izmed najbogatej\xc5\xa1ih evropskih dr\xc5\xbeav. Na hrva\xc5\xa1kem ozemlju so zastopani \xc5\xa1tirje biogeografski tipi: mediteranski ob morski obali in v neposrednem zaledju, alpski po ve\xc4\x8dini Gorskega Kotarja, panonski ob Dravi in Donavi ter celinski v ostalih predelih. Med bolj opaznimi so kra\xc5\xa1ki habitati s podvodnim okoljem, kot npr. v reki Zrmanji in Krki, ter s podzemnimi habitati._NEWLINE_Kra\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje skriva okoli 7000 jam in manj\xc5\xa1ih lukenj; nekatere izmed njih so, tako kot v Sloveniji, bivali\xc5\xa1\xc4\x8de edinega znanega jamskega vreten\xc4\x8darja, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ribice. V dr\xc5\xbeavi so znatno zastopani tudi gozdovi, ki pokrivajo 2.490.000 hektarjev, kar predstavlja 44\xc2\xa0% hrva\xc5\xa1kega kopna. Drugi tipi \xc5\xbeivljenjskega okolja vklju\xc4\x8dujejo mokri\xc5\xa1\xc4\x8da, travnike, barja in mo\xc4\x8dvirja, grmi\xc4\x8devja ter obalna in morska okolja._NEWLINE_V smislu fitogeografije Hrva\xc5\xa1ka le\xc5\xbei v zmerno hladnem ter sredozemskem obmo\xc4\x8dju. Svetovni sklad za naravo (angle\xc5\xa1ko World Wide Fund for Nature - WWF) deli Hrva\xc5\xa1ko v tri ekoregije: panonski me\xc5\xa1ani gozdovi, me\xc5\xa1ani gozdovi Dinarskega gorstva in ilirski hrastovi gozdovi._NEWLINE_Na ozemlju Hrva\xc5\xa1ke je dokumentiranih 37.000 vrst \xc5\xbeivih bitij, ocenjena \xc5\xa1tevilka pa je med 50.000 in 100.000. Trditev temelji na skoraj 400 novih vrstah, odkritih samo v letih med 2000 in 2005. Od tega je ve\xc4\x8d kot 1000 endemitov, zlasti na obmo\xc4\x8dju masivov Velebit in Biokovo ter na obmo\xc4\x8dju jadranskih otokov in kra\xc5\xa1kih rek. Zakonodaja \xc5\xa1\xc4\x8diti 1131 vrst. Najresnej\xc5\xa1a gro\xc5\xbenja tem vrstam so izgube in uni\xc4\x8devanje njihovih naravnih \xc5\xbeivljenjskih okolij. Dodaten problem predstavljajo tujerodne invazivne vrste, zlasti alge Caulerpa taxifolia._NEWLINE_Invazivne alge redno opazujejo in odstranjujejo ter s tem \xc5\xa1\xc4\x8ditijo doma\xc4\x8da \xc5\xbeivljenjska okolja. \xc5\xa0tevilne so tudi doma\xc4\x8de sorte kulturnih rastlin in pasme doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali, ki vklju\xc4\x8dujejo tudi pet pasem konj, pet pasem goveda, osem pasem ovc, dve pasmi pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev in pasmo perutnine. Tudi med temi doma\xc4\x8dimi pasmami jih je \xc5\xbee devet ogro\xc5\xbeenih ali kriti\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeenih._NEWLINE_Na ozemlju Hrva\xc5\xa1ke je 408 za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8dij, kar predstavlja 9,2\xc2\xa0% ozemlja. To vklju\xc4\x8duje osem narodnih parkov, dva naravna rezervata in enajst naravnih parkov. Najbolj znan in hkrati najstarej\xc5\xa1i je narodni park Plitvi\xc4\x8dka jezera, ki je tudi uvr\xc5\xa1\xc4\x8den na UNESCO-v seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Narodni park Severni Velebit je del UNESCO-vega Program \xc4\x8clovek in biosfera (Man and the Biosphere Programme). Za\xc5\xa1\xc4\x8ditene rezervate in posebne rezervate upravlja dr\xc5\xbeava, medtem ko so ostala obmo\xc4\x8dja upravljajo \xc5\xbeupanije. Leta 2005 je bila vzpostavljena Nacionalna ekolo\xc5\xa1ka mre\xc5\xbea kot prvi korak pri pridru\xc5\xbeevanju Evropski uniji in pridru\xc5\xbeevanju programu Natura 2000.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nV ve\xc4\x8dini Hrva\xc5\xa1ke prevladuje zmerno toplo in de\xc5\xbeevno celinsko podnebje, kot ga dolo\xc4\x8da K\xc3\xb6ppnova podnebna klasifikacija. Srednja mese\xc4\x8dna temperatura se giblje med \xe2\x88\x923 \xc2\xb0C v januarju in 18 \xc2\xb0C v juliju. Najhladnej\xc5\xa1a dela Hrva\xc5\xa1ke sta Lika in Gorski Kotar, kjer najdemo sne\xc5\xbeno gozdnato podnebje na nadmorskih vi\xc5\xa1inah nad 1200 m. Najtoplej\xc5\xa1i deli Hrva\xc5\xa1ke so ob Jadranskem morju in v neposrednem zaledju, kjer prevladuje sredozemsko podnebje in temperaturne vrhunce umirja bli\xc5\xbeina morja. Posledi\xc4\x8dno se najvi\xc5\xa1je temperature pojavljajo v celinskem delu: najni\xc5\xbejo temperaturo \xe2\x88\x9235,5 \xc2\xb0C so 3. februarja 1919 izmerili v \xc4\x8cakovcu, najvi\xc5\xa1jo, 42,8 \xc2\xb0C, pa 4. avgusta 1981 v Plo\xc4\x8dah._NEWLINE_Srednja letna koli\xc4\x8dina padavin se giblje med 600 mm in 3500 mm, odvisno od geografskega podro\xc4\x8dja in prevladujo\xc4\x8dega podnebnega tipa. Najmanj padavin tako bele\xc5\xbeijo na zunanjih otokih (Bi\xc5\xa1evo, Lastovo, Svetac, Vis) in v vzhodnem delu Slavonije, pri \xc4\x8demer se v Slavoniji padavine pojavljajo zlasti v sezoni rasti polj\xc5\xa1\xc4\x8din. Najvi\xc5\xa1jo koli\xc4\x8dino padavin pa bele\xc5\xbeimo v Dinari in Gorskem Kotarju._NEWLINE_Prevladujo\xc4\x8di vetrovi v notranjosti so \xc5\xa1ibki do zmerni severovzhodni ali jugozahodni, ob obali pa so odvisni od lokalne oblike povr\xc5\xa1ja. Mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vetrovi so pogostej\xc5\xa1i v hladnej\xc5\xa1ih mesecih leta, najve\xc4\x8dkrat v obliki burje ali, redkeje, \xc5\xa1iroka. S soncem najbolj obdarjeni deli dr\xc5\xbeave so zunanji otoki, zlasti Hvar in Kor\xc4\x8dula, z okoli 2700 ur obsijanosti letno, sledijo pa Srednji in Ju\xc5\xbeni Jadran ter severna jadranska obala z ve\xc4\x8d kot 2000 urami son\xc4\x8dne svetlobe letno.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nRepublika Hrva\xc5\xa1ka je unitarna dr\xc5\xbeava s parlamentarnim sistemom upravljanja. Ob razpadu vladavine komunisti\xc4\x8dne stranke v SFR Jugoslaviji je leta 1990 Hrva\xc5\xa1ka izvedla prve ve\xc4\x8dstrankarske volitve in sprejela novo ustavo. 9. oktobra 1991 je razglasila neodvisnost in s tem \xc5\xa1e prispevala k razpadu Jugoslavije ter v letu 1992 prejela priznanje s strani \xc5\xa1tevilnih dr\xc5\xbeav in postala \xc4\x8dlanica OZN. V skladu z ustavo iz leta 1990 je Hrva\xc5\xa1ka delovala po pol-predsedni\xc5\xa1kem sistemu do leta 2000 (dolgoletni predsednik Franjo Tu\xc4\x91man je umrl leta 1999), ko je pre\xc5\xa1la na parlamentarni sistem. Veje oblasti so zakonodajna, izvr\xc5\xa1na in sodna._NEWLINE_Predsednik republike (hrva\xc5\xa1ko predsjednik Republike) vodi dr\xc5\xbeavo ter je voljen neposredno za petletno obdobje; po ustavi je lahko izvoljen najve\xc4\x8d dvakrat. Poleg vrhovnega poveljstva hrva\xc5\xa1kih oboro\xc5\xbeenih sil ima na podlagi soglasja parlamenta proceduralno vlogo imenovanja predsednika vlade ter ima nekaj vpliva na dr\xc5\xbeavno zunanjo politiko. Trenutna hrva\xc5\xa1ka predsednica je od leta 2015 Kolinda Grabar-Kitarovi\xc4\x87._NEWLINE_Hrva\xc5\xa1ko vlado vodi predsednik vlade, ki ima \xc5\xa1tiri namestnike ter \xc5\xa1estnajst ministrov, ki bdijo vsak nad svojim podro\xc4\x8djem. Kot izvr\xc5\xa1na veja oblasti je vlada pristojna za predlaganje zakonodaje in prora\xc4\x8duna, izvr\xc5\xa1evanje zakonov ter vodenje zunanje in notranje politike dr\xc5\xbeave. Sede\xc5\xbe vlade je v Banskih dvorih v Zagrebu. Od oktobra 2016 hrva\xc5\xa1ko vlado vodi Andrej Plenkovi\xc4\x87._NEWLINE_Enodomni parlament (Sabor) nosi zakonodajno vlogo. Drugi dom parlamenta, Dom \xc5\xbeupanij (\xc5\xbdupanijski dom), ki je bil vzpostavljen leta 1993, so opustili leta 2001. Predstavniki v Saboru, katerih \xc5\xa1tevilo se giblje med 100 in 160, so voljeni za \xc5\xa1tiriletno obdobje. Seje Sabora potekajo med 15. januarjem in 15. julijem ter 15. septembrom in 15. decembrom. Dve najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i stranki sta HDZ (Hrvatska demokratska zajednica) in SDP (Socijaldemokratska partija Hrvatske)\n_START_SECTION_\nMednarodni odnosi\n_START_PARAGRAPH_\nHrva\xc5\xa1ka ima vzpostavljene diplomatske odnose s 194 dr\xc5\xbeavami. Glede na stanje leta 2019 Hrva\xc5\xa1ka vzdr\xc5\xbeuje mre\xc5\xbeo preko 54 veleposlani\xc5\xa1tev, 28 konzulatov in osem stalnih diplomatskih misij. Poleg tega je na Hrva\xc5\xa1kem 52 tujih veleposlani\xc5\xa1tev in 69 konzulatov, skupaj s pisarnami mednarodnih organizacij, kot so Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD), Mednarodna organizacija za migracije, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), Svetovna banka, Svetovna zdravstvena organizacija (WHO), Mednarodni tribunal za zlo\xc4\x8dine na ozemlju biv\xc5\xa1e Jugoslavije (ICTY), Visoki komisar Zdru\xc5\xbeenih narodov za begunce in UNICEF. _NEWLINE_Od leta 2003 dalje se je hrva\xc5\xa1ka zunanja politika osredoto\xc4\x8dala na strate\xc5\xa1ki cilj pridru\xc5\xbeitve Evropski uniji. 9. decembra 2011 je Hrva\xc5\xa1ka zaklju\xc4\x8dila pridru\xc5\xbeitvena pogajanja in z Evropsko unijo podpisala pristopno izjavo. Z dejanskim vstopom v EU 1. julija 2013 je Hrva\xc5\xa1ka zaklju\xc4\x8dila proces, ki se je za\xc4\x8del leta 2001. Ponavljajo\xc4\x8di se oviri med pridru\xc5\xbeitvenimi pogajanji sta bili hrva\xc5\xa1ko nesodelovanje z Mednarodnim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem za zlo\xc4\x8dine na ozemlju biv\xc5\xa1e Jugoslavije in slovensko zaustavljanje pogajanj zaradi nere\xc5\xa1enih mejnih vpra\xc5\xa1anj. Zadnje naj bi re\xc5\xa1ili z arbitra\xc5\xbenim sporazumom, podpisanim leta 2009, toda zaradi dogodkov med arbitra\xc5\xbeo Hrva\xc5\xa1ka ne priznava rezultatov. V za\xc4\x8detku leta 2019 je stanje tako, da ima Hrva\xc5\xa1ka nere\xc5\xa1ena mejna vpra\xc5\xa1anja z vsemi dr\xc5\xbeavami z ozemlja biv\xc5\xa1e Jugoslavije, na katere meji (Slovenija, Srbija, Bosna in Hercegovina, \xc4\x8crna gora)._NEWLINE_Drug hrva\xc5\xa1ki strate\xc5\xa1ki cilj za to obdobje je bil \xc4\x8dlanstvo v NATO. Hrva\xc5\xa1ka se je leta 2000 vklju\xc4\x8dila v Partnerstvo za mir, leta 2008 je bila povabljena v NATO, ki se mu je formalno pridru\xc5\xbeila 1. aprila 2009. Hrva\xc5\xa1ka je v letih 2008\xe2\x80\x932009 bila tudi nestalna \xc4\x8dlanica Varnostnega sveta Zdru\xc5\xbeenih narodov, kar je v letu 2008 vklju\xc4\x8devalo tudi predsedstvo. Hrva\xc5\xa1ka se trenutno pripravlja za vstop v schengensko obmo\xc4\x8dje, kjer je problemati\xc4\x8dna zlasti dolga meja z BiH.\n_START_SECTION_\nVojska\n_START_PARAGRAPH_\nOboro\xc5\xbeene sile Republike Hrva\xc5\xa1ke (OSRH) sestavljajo Hrva\xc5\xa1ko vojno letalstvo in protizra\xc4\x8dna obramba, Hrva\xc5\xa1ka kopenska vojska in Hrva\xc5\xa1ka vojna mornarica, poleg poveljstva za izobra\xc5\xbeevanje in podporo. OSRH vodi Vrhovni \xc5\xa1tab, ki poro\xc4\x8da ministru za obrambo, ki pa nato na tem podro\xc4\x8dju poro\xc4\x8da predsedniku dr\xc5\xbeave. V skladu z ustavo je predsednik dr\xc5\xbeave tudi vrhovni poveljnik oboro\xc5\xbeenih sil in v primeru groze\xc4\x8de nevarnosti med vojno poveljuje neposredno Vrhovnemu \xc5\xa1tabu._NEWLINE_Po zaklju\xc4\x8dku t.i. domovinske vojne med letoma 1991\xe2\x80\x9395 so se obseg in izdatki za hrva\xc5\xa1ke oboro\xc5\xbeene sile ves \xc4\x8das zmanj\xc5\xa1evali. Tako je bila potro\xc5\xa1nja leta 2005 2,39\xc2\xa0% BDP, leta 2017 pa le \xc5\xa1e 1,32\xc2\xa0% BDP, kar je znatno manj kot rekordna stopnja 11,1\xc2\xa0% BDP leta 1994. \xc5\xa0tevil\xc4\x8dna popolnjenost je tradicionalno temeljila na naborni\xc5\xa1kem sistemu, so pa hrva\xc5\xa1ke oboro\xc5\xbeene sile pred pridru\xc5\xbeitvijo zvezi NATO izvedle \xc5\xa1tevilne reforme, ki so se osredoto\xc4\x8dale na zmanj\xc5\xa1evanje kadra, prestrukturiranje sestave in profesionalizacijo. Leta 2016 je bilo v oboro\xc5\xbeenih silah 15.977 zaposlenih. \xc5\xa0tevilka zajema 14.474 voja\xc5\xa1kih oseb, od tega 1539 ali 10,63\xc2\xa0% \xc5\xbeensk, in 1503 dr\xc5\xbeavnih uslu\xc5\xbebencev in name\xc5\xa1\xc4\x8dencev, od tega 537 ali 35,73\xc2\xa0% \xc5\xbeensk, s \xc4\x8demer se nadaljuje rast dele\xc5\xbea \xc5\xbeensk v vseh kategorijah voja\xc5\xa1kega in drugega osebja hrva\xc5\xa1kih oboro\xc5\xbeenih sil._NEWLINE_Obvezno slu\xc5\xbeenje voja\xc5\xa1kega roka je bilo ukinjeno januarja 2008. Dotlej je bil za mo\xc5\xa1ke nad 18 let obvezen \xc5\xa1estmese\xc4\x8dni voja\xc5\xa1ki rok, ki je \xc5\xbee skraj\xc5\xa1an s prej\xc5\xa1njih devet mesecev do leta 2001. Alternativa je bila osemmese\xc4\x8dno civilno slu\xc5\xbeenje roka._NEWLINE_Leta 2018 je bilo v razli\xc4\x8dnih voja\xc5\xa1kih misijah po svetu razporejenih 550 pripadnikov hrva\xc5\xa1kih oboro\xc5\xbeenih sil, od tega glavnina v okviru razli\xc4\x8dnih NATO-vih operacij (Afganistan ...), poleg tega pa tudi misije v okviru Zdru\xc5\xbeenih narodov in Evropske unije._NEWLINE_Na Hrva\xc5\xa1kem deluje tudi relativno mo\xc4\x8dna oboro\xc5\xbeitvena industrija. Tako je izvoz opreme in oro\xc5\xbeja leta 2016 zna\xc5\xa1al 224 milijonov EUR, kar je ve\xc4\x8d kot 100% pove\xc4\x8danje glede na predhodno leto. Tega leta je bila Hrva\xc5\xa1ka tretji najve\xc4\x8dji izvoznik oro\xc5\xbeja v ZDA, zlasti na ra\xc4\x8dun pi\xc5\xa1tol HS2000 proizvajalca HS Produkt.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nHrva\xc5\xa1ka je ve\xc4\x8dinsko katoli\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava. Ob popisu leta 2011 se je 86,3\xc2\xa0% prebivalcev izreklo za rimokatolike, 4,4\xc2\xa0% za pravoslavce, za ostale kristjane 0,3\xc2\xa0%, za agnostike 5\xc2\xa0% prebivalcev in za muslimane 1,5\xc2\xa0%. Pravoslavci v ve\xc4\x8dini pripadajo srbski etni\xc4\x8dni manj\xc5\xa1ini, za muslimane pa se opredeljujejo Bo\xc5\xa1njaki in Albanci, \xc5\xbeive\xc4\x8di na Hrva\xc5\xa1kem._NEWLINE_Odnos do religije na Hrva\xc5\xa1kem je kompleksen, kar velja tudi za ostale dr\xc5\xbeave biv\xc5\xa1e Vzhodne Evrope: vera se pojmuje kot osebno prepri\xc4\x8danje in sredstvo identifikacije z narodnostjo, vendar zunanje obele\xc5\xbeevanje vere (obiskovanje obredov ipd.) ni pogosto. Hkrati ve\xc4\x8dina prebivalstva zagovarja lo\xc4\x8devanje cerkve od dr\xc5\xbeave, po drugi strani pa Hrva\xc5\xa1ka precej prora\xc4\x8dunskih sredstev nameni za delovanje verskih skupnosti, zaradi \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti zlasti katoli\xc5\xa1ke Cerkve.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nV hrva\xc5\xa1kem storitvenem sektorju je mo\xc4\x8dno prisoten turizem, ki k BDP prispeva okoli 20\xc2\xa0%. V letu 2017 je ocenjen prihodek v vi\xc5\xa1ini 9,5 milijarde evrov. Njegovi pozitivni u\xc4\x8dinki se \xc4\x8dutijo v celotnem hrva\xc5\xa1kem gospodarstvu v smislu vi\xc5\xa1jih prihodkov v maloprodaji, prehrambeni industriji ter sezonskih zaposlitev. Pomen industrije je zlasti v izvozu, saj znatno prispeva k zmanj\xc5\xa1evanju zunanjega trgovinskega primanjkljaja dr\xc5\xbeave. Od zaklju\xc4\x8dka hrva\xc5\xa1ke vojne za neodvisnost je \xc5\xa1tevilo turistov nenehno raslo in doseglo petkratnik medvojnega obiska, tj. 14 milijonov turistov letno. Naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1i so turisti iz Nem\xc4\x8dije, Avstrije, Slovenije, Italije, Poljske, \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in Slova\xc5\xa1ke, Velike Britanije in same Hrva\xc5\xa1ke. Leta 2015 je bila povpre\xc4\x8dna doba bivanja 5 dni. _NEWLINE_Glavnina turisti\xc4\x8dne industrije je zgo\xc5\xa1\xc4\x8dena ob obali Jadranskega morja. Opatija je bila prvo turisti\xc4\x8dno letovi\xc5\xa1\xc4\x8de; turizem se je za\xc4\x8del razvijati sredi 19. stoletja, do 1890-ih pa je \xc5\xbee postala eno najbolj prepoznavnih zdravilnih letovi\xc5\xa1\xc4\x8d v Evropi. Kasneje se je na otokih in ob obali razvilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih letovi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so nudila storitve tako za mno\xc5\xbei\xc4\x8dni turizem kot za razli\xc4\x8dne ni\xc5\xa1ne trge. Eden najrazvitej\xc5\xa1ih izmed teh je navti\xc4\x8dni turizem, saj so na voljo \xc5\xa1tevilne marine z ve\xc4\x8d kot 16.000 privezi; Kulturni turizem gradi na privla\xc4\x8dnosti obalnih srednjeve\xc5\xa1kih mest in z mno\xc5\xbeico poletnih kulturnih prireditev privablja mno\xc5\xbeice turistov. Deskarji obiskujejo Bol na Bra\xc4\x8du in Viganj na Pelje\xc5\xa1cu. V notranjosti se razvijajo kme\xc4\x8dki turizem, gorska letovi\xc5\xa1\xc4\x8da in zdravili\xc5\xa1ki turizem. Pomembnej\xc5\xa1a turisti\xc4\x8dna destinacija je tudi glavno mesto Zagreb, ki se \xc5\xbee kosa z obalnimi letovi\xc5\xa1\xc4\x8di. Bo\xc5\xbei\xc4\x8dni sejem v Zagrebu je bil \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat prepoznan kot eden najatraktivnej\xc5\xa1ih v Evropi._NEWLINE_Hrva\xc5\xa1ko morje je precej neonesna\xc5\xbeeno, kar se izkazuje skozi \xc5\xa1tevilne naravne rezervate in 116 pla\xc5\xbe z modro zastavo. Po \xc5\xa1tevilu turistov se Hrva\xc5\xa1ka uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med 20 najbolj obiskanih dr\xc5\xbeav na svetu.\n_START_SECTION_\nInfrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nGlavnina zadnjih hrva\xc5\xa1kih vlaganj v razvoj infrastrukture je bila osredoto\xc4\x8dena v izgradnjo avtocest, ki so bile ve\xc4\x8dinoma zgrajene v poznih 1990-ih in v za\xc4\x8detku 2000-ih. Tako je leta 2019 na Hrva\xc5\xa1kem uporabnikom na voljo 1313,8 kilometrov avtocest in hitrih cest, ki povezujejo Zagreb z vsemi deli dr\xc5\xbeave in se \xc5\xa1ir\xc5\xa1e vklju\xc4\x8dujejo v \xc5\xa1tiri panevropske cestne koridorje. Najbolj prometni sta avtocesti A1 med Zagrebom in Splitom in A3 od Zagreba proti Beogradu. Hrva\xc5\xa1ke avtoceste so bile ve\xc4\x8dkrat prepoznane kot ene najvarnej\xc5\xa1ih v Evropi. \xc5\xa0iroko razprostranjena mre\xc5\xbea dr\xc5\xbeavnih cest slu\xc5\xbei kot povezovalne poti do avtocest in hkrati povezuje tudi glavna naselja v dr\xc5\xbeavi. _NEWLINE_Po ozemlju Hrva\xc5\xa1ke poteka 2722 kilometrov \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog, od katerih je 984 kilometrov elektrificiranih in 254 kilometrov dvotirnih. Najpomembnej\xc5\xa1e so tiste na panevropskih koridorjih Vb in X, ki povezujejo Reko z Budimpe\xc5\xa1to in Ljubljano z Beogradom, pri \xc4\x8demer obe potekata preko Zagreba. Vse storitve na omre\xc5\xbeju opravljajo Hrvatske \xc5\xbeeljeznice (H\xc5\xbd). Posebnost \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge do Pulja v Istri je, da je z ostalim omre\xc5\xbejem na Hrva\xc5\xa1kem povezana le preko slovenskega ozemlja, zaenkrat brez kratkoro\xc4\x8dnih na\xc4\x8drtov o neposredni povezavi, za katero bi bilo potrebno izvrtati predor pod U\xc4\x8dko. Eden ve\xc4\x8djih na\xc4\x8drtovanih projektov je nova, t. i. "ni\xc5\xbeinska proga" na relaciji Reka\xe2\x80\x93Zagreb z nizkim naklonom za pove\xc4\x8danje prepustnosti obstoje\xc4\x8de povezave (podobno kot slovenska povezava Diva\xc4\x8da\xe2\x80\x93Koper), ki pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Reka slu\xc5\xbei \xc5\xbee od 19. stoletja. Izgradnja je na\xc4\x8drtovana do leta 2030, en krak pa naj bi sicer povezal tudi istrsko progo._NEWLINE_Mednarodna letali\xc5\xa1\xc4\x8da so v Dubrovniku, Osijeku, Puli, Reki, Splitu, Zadru in Zagrebu. Najve\xc4\x8dje in najprometnej\xc5\xa1e letali\xc5\xa1\xc4\x8de je Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Franja Tu\xc4\x91mana v Zagrebu. Hrva\xc5\xa1ka ustreza varnostnim mednarodnim standardom organizacije IATA, ameri\xc5\xa1ka Zvezna organizacija za letalstvo (FAA) pa jo uvr\xc5\xa1\xc4\x8da v kategorijo 1._NEWLINE_Najprometnej\xc5\xa1e tovorno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na Hrva\xc5\xa1kem je Reka (Rijeka), najve\xc4\x8d potnikov pa potuje skozi pristani\xc5\xa1\xc4\x8di Split in Zadar. Poleg tega mno\xc5\xbeica manj\xc5\xa1ih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d omogo\xc4\x8da trajektni promet, ki slu\xc5\xbei ve\xc4\x8dinoma povezavam med otoki in celino, nekateri pa tudi mednarodnemu prometu, zlasti z ju\xc5\xbeno Italijo. Najve\xc4\x8dje re\xc4\x8dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je Vukovar ob Donavi, ki predstavlja tudi dr\xc5\xbeavno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za panevropski koridor \xc5\xa1t. VII._NEWLINE_Po hrva\xc5\xa1kem ozemlju poteka 631 km naftovodov, ki pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Reka povezujejo z rafinerijama v Reki in Sisku, ter \xc5\xa1e ostali tranzitni naftovodi. Sistem ima zmogljivost ve\xc4\x8d kot 20 milijonov ton letno. Sistem za distribucijo zemeljskega plina sestavlja 2113 km glavnih in regionalnih plinovodov ter ve\xc4\x8d kot 300 pripadajo\xc4\x8dih objektov, ki povezujejo vrtine, centralno skladi\xc5\xa1\xc4\x8de Okoli, 27 ve\xc4\x8djih kon\xc4\x8dnih odjemalcev in 37 distribucijskih sistemov._NEWLINE_Hrva\xc5\xa1ka lastna proizvodnja energije pokriva 85\xc2\xa0% potreb po zemeljskem plinu in 19\xc2\xa0% potreb po nafti. Leta 2013 je 30\xc2\xa0% energetskih potreb pokrival zemeljski plin, nafta 12,4\xc2\xa0%, drva 14,3\xc2\xa0%, vodna energija 38,1\xc2\xa0%, obnovljivi viri 3,7\xc2\xa0%. Leta 2013 je bila neto proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije 13.431 GWh, pri \xc4\x8demer je bila stopnja samooskrbe 54,3%. Glavnino uvoza energije predstavlja uvoz iz Jedrske elektrarne Kr\xc5\xa1ko, ki si jo Slovenija in Hrva\xc5\xa1ka delita v lastni\xc5\xa1tvu 50:50, pri \xc4\x8demer NEK zagotavlja 15\xc2\xa0% hrva\xc5\xa1ke porabe elektrike.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi svoje zemljepisne lege Hrva\xc5\xa1ka predstavlja me\xc5\xa1anico \xc5\xa1tirih kultur. Kultura se je razvijala na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du vplivov zahodne in vzhodne \xe2\x80\x93 od shizme med Zahodnim rimskim cesarstvom in Bizantinskim cesarstvom; prav tako pa tudi pod vplivom srednjeevropske in sredozemske kulture. Najpomembnej\xc5\xa1e obdobje za narodno kulturno zgodovino je bilo v \xc4\x8dasu Ilirskega gibanja, saj se je 19. stoletje izkazalo klju\xc4\x8dno za emancipacijo hrva\xc5\xa1kega jezika in je pri\xc5\xa1lo do dotlej nevidenega razvoja na vseh podro\xc4\x8djih umetnosti in kulture ter pojava mnogih sedaj pomembnih zgodovinskih osebnosti._NEWLINE_Za ohranjanje in razvoj naravne in kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine je krovno zadol\xc5\xbeeno hrva\xc5\xa1ko Ministrstvo za kulturo. Nekatere dodatne aktivnosti se izvajajo tudi na ravni lokalne uprave. UNESCO-v seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine vsebuje tudi deset vpisov s Hrva\xc5\xa1ke. Hrva\xc5\xa1ka je prav tako bogata z nesnovno kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino; na UNESCO-v seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine je tako uvr\xc5\xa1\xc4\x8denih tudi 15 vpisov s Hrva\xc5\xa1ke, kar Hrva\xc5\xa1ko v svetovnem merilu uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na \xc4\x8detrto mesto. Svetovno poznan hrva\xc5\xa1ki kulturni doprinos je kravata, ki je nastala iz dodatka, ki so ga v francoski vojski v 17. stoletju nosili hrva\xc5\xa1ki naborniki._NEWLINE_Hrva\xc5\xa1ka se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med dr\xc5\xbeave z visokim indeksom \xc4\x8dlovekovega razvoja (HDI \xe2\x80\x93 Human Development Index), z visoko enakostjo tako za mo\xc5\xa1ke kot za \xc5\xbeenske. V dr\xc5\xbeavi se posve\xc4\x8da skrb tudi osebam z gibalnimi motnjami. Priznavanje istospolnih zvez se je v zadnjih desetletjih izbolj\xc5\xa1evalo ter se na koncu odrazilo v civilnih zvezah julija 2014, s katerimi so istospolnim parom zagotovljene enake pravice do dedovanja in dav\xc4\x8dnih olaj\xc5\xa1av kot heteroseksualnim, omejena pa ostaja pravica do posvojitve. Kljub vsemu je bilo na podlagi referenduma iz decembra 2013 v ustavo zapisano, da se izraz poroka nana\xc5\xa1a izklju\xc4\x8dno na zvezo mo\xc5\xa1kega in \xc5\xbeenske. Svet Evrope je ob dogodkih, povezanih z vsakoletno komemoracijo \xc5\xbertvam povojnega poboja beguncev pri Pliberku, leta 2018 izrazil tudi posebno zaskrbljenost ob pojavih "desnih ekstremistov in neofa\xc5\xa1istov na Hrva\xc5\xa1kem."_NEWLINE_Kot najpomembnej\xc5\xa1e sodobne posameznike lahko \xc5\xa1tejemo tri dobitnike Nobelove nagrade: Ivo Andri\xc4\x87 za knji\xc5\xbeevnost, Vladimir Prelog in Lavoslav Ru\xc5\xbei\xc4\x8dka za kemijo.\n_START_SECTION_\nZnanost\n_START_PARAGRAPH_\nIz Hrva\xc5\xa1ke izhaja kar nekaj znanih znanstvenikov in izumiteljev. Slavoljub Eduard Penkala je izumitelj kemi\xc4\x8dnega svin\xc4\x8dnika, in Nikola Tesla je izumil generator izmeni\xc4\x8dne elektike, transformator in rotirajo\xc4\x8de magnetno polje. Tesla je pogosto opredeljen kot \xc4\x8dlovek, ki je izumil dvajseto stoletje. Faust Vran\xc4\x8di\xc4\x87 je izumil padalo, Ivan Lupis-Vuki\xc4\x87 pa torpedo. Ivan Vu\xc4\x8deti\xc4\x87 je izumitelj  daktiloskopije, metode identifikacije s pomo\xc4\x8djo prstnih odtisov. Antun Lu\xc4\x8di\xc4\x87 je zaslu\xc5\xbeen za izum prve naftne vrtine. Najpomembnej\xc5\xa1i znanstveniki so Ru\xc4\x91er Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87, Dragutin Gorjanovi\xc4\x87-Kramberger, Andrija Mohorovi\xc4\x8di\xc4\x87 in Milutin Milankovi\xc4\x87. Ivan Lu\xc4\x8di\xc4\x87 se pojmuje kot o\xc4\x8de hrva\xc5\xa1kega zgodovinopisja, ostali pomembni zgodovinarji pa so \xc5\xa1e Juraj Rattkay, Ivan Kukuljevi\xc4\x87 Sakcinski, Franjo Ra\xc4\x8dki, Tadija Smi\xc4\x8diklas, Vjekoslav Klai\xc4\x87 in Ferdo \xc5\xa0i\xc5\xa1i\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nUmetnost in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nArhitektura v Hrva\xc5\xa1ki odra\xc5\xbea vplive sosednjih narodov. Avstrijski in mad\xc5\xbearski vpliv je viden na javnih mestih in zgradbah v severnih ter osrednjih regijah, ob obali in v Istri pa je viden bene\xc5\xa1ki vpliv. Po umetnikih imenovani ve\xc4\x8dji trgi, lepo negovani parki ter pe\xc5\xa1 cone so zna\xc4\x8dilnosti starej\xc5\xa1ih mest, zlasti tistih, kjer so se uporabljala na\xc4\x8dela baro\xc4\x8dnega na\xc4\x8drtovanja mest; primeri so Osijek (Tvr\xc4\x91a), Vara\xc5\xbedin in Karlovac. Sodobnej\xc5\xa1a arhitektura izkazuje vplive Art Nouveau. Ob obali se sredozemska arhitektura me\xc5\xa1a z mo\xc4\x8dnimi bene\xc5\xa1kimi in renesan\xc4\x8dnimi vplivi, kar je vidno skozi dela arhitektov, kot sta npr. Giorgio da Sebenico in Niccol\xc3\xb2 Fiorentino, ki sta prispevala k podobi katedrale sv. Jakoba v \xc5\xa0ibeniku._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i ohranjeni primeri stare hrva\xc5\xa1ke arhitekture so cerkve iz 9. stoletja, med katerimi po velikosti izstopa cerkev sv. Donata v Zadru._NEWLINE_Poleg arhitekture, skozi katero so se ohranila najstarej\xc5\xa1a hrva\xc5\xa1ka umetnostna dela, se je do srednjega veka zvrstilo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo umetnikov. Iz tega obdobja je npr. kamniti portal trogirske katedrale, delo mojstra Radovana, ki je najpomembnej\xc5\xa1i romanski spomenik. Renesan\xc4\x8dni vpliv je najbolj opazen ob jadranski obali, saj so drugi deli Hrva\xc5\xa1ke bili vpleteni v stoletne hrva\xc5\xa1ko-tur\xc5\xa1ke spopade. Z uga\xc5\xa1anjem otomanskega cesarstva se je umetnost razcvetela v obdobju baroka in rokokoja. V 19. in 20. stoletju so se uveljavili \xc5\xa1tevilni umetniki, ki so jih pri tem podpirali meceni, kot na primer \xc5\xa1kof Josip Juraj Strossmayer. Svetovno slavo sta dosegla slikar Vlaho Bukovac in kipar Ivan Me\xc5\xa1trovi\xc4\x87. Drugi znani upodabljajo\xc4\x8di umetniki so \xc5\xa1e: kipar Jurij Dalmatinac in slikarji Mato Celestin Medovi\xc4\x87, Ivan Generali\xc4\x87, Julije Klovi\xc4\x87, Jozo Kljakovi\xc4\x87, Edo Murti\xc4\x87, Krsto Hegedu\xc5\xa1i\xc4\x87, Ivan Rabuzin, in drugi._NEWLINE_Ba\xc5\xa1ka plo\xc5\xa1\xc4\x8da z otoka Krka, ki izvira iz obdobja okoli leta 1100, se \xc5\xa1teje kot najstarej\xc5\xa1i ohranjen zapis v hrva\xc5\xa1\xc4\x8dini. Za\xc4\x8detek vidnej\xc5\xa1ega razvoja hrva\xc5\xa1ke literature ozna\xc4\x8duje renesansa in Marko Maruli\xc4\x87. Poleg Maruli\xc4\x87a so znani literati \xc5\xa1e renesan\xc4\x8dni pisec dramatike Marin Dr\xc5\xbei\xc4\x87, baro\xc4\x8dni pesnik Ivan Gunduli\xc4\x87, hrva\xc5\xa1ki narodni preroditelj pesnik Ivan Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87, romanopisec, dramatik in pesnik August \xc5\xa0enoa, otro\xc5\xa1ka pisateljica Ivana Brli\xc4\x87-Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87, pisateljica in novinarka Marija Juri\xc4\x87 Zagorka, pesnik in pisec Antun Gustav Mato\xc5\xa1, pesnik Antun Branko \xc5\xa0imi\xc4\x87, ekspresionisti\xc4\x8dni in realisti\xc4\x8dni pisec Miroslav Krle\xc5\xbea, pesnik Tin Ujevi\xc4\x87 ter romanopisec in esejist Ivo Andri\xc4\x87._NEWLINE_Na Hrva\xc5\xa1kem deluje 95 poklicnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d, 30 poklicnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d za otroke in 52 amaterskih gledali\xc5\xa1kih skupin, katerih predstave skupaj letno obi\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d kot 1,5 milijona obiskovalcev. Poklicna gledali\xc5\xa1\xc4\x8da zaposlujejo pribli\xc5\xbeno 1200 igralcev. Na ozemlju Hrva\xc5\xa1ke deluje tudi 46 poklicnih orkestrov, ansamblov in zborov, ki letno zberejo preko 300.000 gledalcev. Skupaj 166 kinematografov zbere ve\xc4\x8d kot 4,8 milijona obiskovalcev letno. V dr\xc5\xbeavi deluje tudi 222 muzejev s skupaj preko 2,7 milijona obiskovalcev letno (2016). Dostop do tiskane besede in drugih vsebin zagotavlja mre\xc5\xbea 1768 knji\xc5\xbenic, ki hranijo 26,8 milijona enot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva, ter 19 dr\xc5\xbeavnih arhivov.\n_START_SECTION_\nMediji\n_START_PARAGRAPH_\nSvoboda tiska in svoboda govora sta zagotovljeni z ustavo Republike Hrva\xc5\xa1ke. Hrva\xc5\xa1ka je leta 2018 zasedla 69. mesto v svetu po merjenju indeksa novinarske svobode (Press Freedomm Index), medtem ko je leta 2010 zasedala 62. mesto. Kot ena glavnih te\xc5\xbeav tiska se izpostavljajo fizi\xc4\x8dni napadi in psiholo\xc5\xa1ki pritisk na raziskovalne novinarje, ki obdelujejo korupcijo, organiziran kriminal in vojne zlo\xc4\x8dine, ter neprestano vme\xc5\xa1avanje politike v vsebine na nacionalnem radiu in televiziji. Dr\xc5\xbeavna tiskovna agencija HINA nudi teko\xc4\x8de informacije o politiki, gospodarstvu, dru\xc5\xbebi in kulturi v hrva\xc5\xa1kem in angle\xc5\xa1kem jeziku._NEWLINE_Leta 2010 je bilo objavljeno 7348 knjig in bro\xc5\xa1ur, skupaj z 2676 revijami in 267 \xc4\x8dasopisi. Leta 2017 je delovalo 147 radijskih postaj; \xc5\xa1tiri radijske postaje so s programom pokrivale celotno dr\xc5\xbeavo, ostale radijske postaje so bile regionalne ali lokalne. Po statusu radijske postaje jih je bilo 18 javnih organizacij, 11 neprofitnih in 118 komercialnih. Delovalo je tudi 27 TV postaj, od tega ena javna (HRT \xe2\x80\x93 Hrvatska radiotelevizija). Leta 2015 sta bila posneta dva igrana filma, 92 dokumentarnih, 4 risani in 39 reklamnih filmov. V letu 2009 je delovalo 784 amaterskih kulturnih in umetnostnih zdru\xc5\xbeenj, ki so skupaj ustvarila ve\xc4\x8d kot 10.000 kulturnih, izobra\xc5\xbeevalnih in umetni\xc5\xa1kih dogodkov. Trg knji\xc5\xbenega zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tva obvladuje nekaj ve\xc4\x8djih zalo\xc5\xbeb, ki svojo ponudbo pogosto predstavijo na osrednjem letnem sejmu Interliber, ki poteka na lokaciji Zagreb\xc5\xa1kega velesejma._NEWLINE_Na trgu tiskanih medijev prevladujeta Europapress Holding in Styria Media Group, ki izdajata dnevnike Jutarnji list, Ve\xc4\x8dernji list in 24sata. Drugi vplivni \xc4\x8dasopisi so Novi list in Slobodna Dalmacija._NEWLINE_Relativno majhno hrva\xc5\xa1ko filmsko produkcijo s subvencijami Ministrstva za kulturo mo\xc4\x8dno podpira dr\xc5\xbeava, pogosto pa v koprodukcijo vstopi tudi dr\xc5\xbeavna HRT. Vsakoletni Puljski filmski festival kot najbolj odmevni hrva\xc5\xa1ki dogodek s podro\xc4\x8dja filma gosti doma\xc4\x8de in tuje filmske ustvarjalce. Najve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeek hrva\xc5\xa1ke filmografije je dosegel Du\xc5\xa1an Vukoti\xc4\x87, ki je za svoj animirani kratki film Surogat (slovensko Ponaredek) prejel oskarja.\n_START_SECTION_\nKulinarika\n_START_PARAGRAPH_\nHrva\xc5\xa1ka tradicionalna kuhinja se razlikuje med regijami. Dalmacija in Istra \xc4\x8drpata iz kulinari\xc4\x8dnih vplivov italijanske in mediteranske kuhinje, ki gradita zlasti na razli\xc4\x8dnih morskih jedeh, kuhani zelenjavi in testeninah ter na za\xc4\x8dimbah, kot sta olj\xc4\x8dno olje in \xc4\x8desen. Kontinentalna kuhinja je pod mo\xc4\x8dnim vplivom avstrijske, mad\xc5\xbearske in tur\xc5\xa1ke kulinarike. V tem delu prevladujejo mesne jedi, sladkovodne ribe in zelenjavne jedi._NEWLINE_Na Hrva\xc5\xa1kem sta dve glavni vinorodni regiji. V kontinentalni na severovzhodu, zlasti v Slavoniji, proizvajajo vrhunska vina, \xc5\xa1e zlasti bela. Ob severni morski obali, v Istri in na otoku Krk pridelujejo podobna vina kot v sosednji Italiji in Sloveniji (od tod izhajajo tudi vzroki za spor med Hrva\xc5\xa1ko in Slovenijo glede za\xc5\xa1\xc4\x8dite vina teran). Ju\xc5\xbeneje, v Dalmaciji, mo\xc4\x8dno prevladujejo sredozemska rde\xc4\x8da vina. Letna proizvodnja presega 140 milijonov litrov. Hrva\xc5\xa1ka je bila do poznega 18. stoletja prakti\xc4\x8dno le potro\xc5\xa1nica vina, nakar se je pri\xc4\x8dela mno\xc5\xbei\xc4\x8dna proizvodnja in potro\xc5\xa1nja piva; letna proizvodnja piva je okoli 340 milijonov litrov, kar Hrva\xc5\xa1ko uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na 22. mesto v EU. Letna potro\xc5\xa1nja piva na prebivalca je 80 litrov z vklju\xc4\x8denimi turisti in 64 litrov brez turistov. Od piva je neposredno ali posredno odvisnih 28.000 delovnih mest.'