b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cistilna naprava\n_START_SECTION_\nIzvor odpadnih voda\n_START_PARAGRAPH_\nOdpadne vode so ustvarjene iz stanovanjskih, in\xc5\xa1ticionalnih ter poslovnih in industrijskih obratov in vklju\xc4\x8dujejo gospodinjske odpadke, vodo iz strani\xc5\xa1\xc4\x8d, kadi, kuhinj in umivalnikov, ki jih odvr\xc5\xbeemo v kanalizacijo. Voda, ki se uporabi v gospodinjstvu in industriji, se zavr\xc5\xbee kot odpadna voda. Ta se pri uporabniku zbere in odvede v kanalizacijo. Na mnogih podro\xc4\x8djih se v odpadne vode zlivajo tudi teko\xc4\x8di odpadki iz industrije in trgovin._NEWLINE_Kanalizacijski sistem je omre\xc5\xbeje podzemnih kanalov z ja\xc5\xa1ki, v katerih se zbira odpadna voda iz hi\xc5\xa1 in tovarn, ter vodi do \xc4\x8distilne naprave, kjer se voda pre\xc4\x8disti._NEWLINE_Lo\xc4\x8devanje in odvajanje gospodinjskih odpadkov v sive in \xc4\x8drne vode je vse bolj pogosta v razvitem svetu. Sive vode lahko uporabljamo za zalivanje in splakovanje strani\xc5\xa1\xc4\x8d. V ve\xc4\x8dino odpadnih voda se steka tudi de\xc5\xbeevnica in voda iz te\xc5\xbeko dostopnih podro\xc4\x8dij._NEWLINE_Kanalizacijskim sistemom, ki uporabljajo padavinske vode, pravimo tudi kombinirani sistemi ali me\xc5\xa1ani kanalizacijski sistem. Ti sistemi niso pogosti, saj zmanj\xc5\xa1ujejo u\xc4\x8dinkovitost \xc4\x8distilnih naprav v razli\xc4\x8dnih letnih \xc4\x8dasih. Obse\xc5\xbene spremembe v pretoku vode zaradi koli\xc4\x8dine padavin bi vodile k izgradnji ve\xc4\x8djih in dra\xc5\xbejih \xc4\x8distilnih naprav, kot bi jih sicer potrebovali. Poleg tega pa huda de\xc5\xbeevja prispevajo ve\xc4\x8d vode, kot jo \xc4\x8distilne naprave lahko pre\xc4\x8distijo. Zaradi tega bi se \xc4\x8distilni sistem poru\xc5\xa1il. Pri\xc5\xa1lo bi do razlitja in poplav. Sodobni \xc4\x8distilni sistemi imajo lo\xc4\x8dene odto\xc4\x8dne ja\xc5\xa1ke za de\xc5\xbeevnico._NEWLINE_Padavine, ki padejo na zemljo, vsebujejo razli\xc4\x8dne onesna\xc5\xbeevalce. Vsebujejo delce prsti, druge usedline, te\xc5\xbeke kovine, organske spojine, \xc5\xbeivalske odpadke ter olja in ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe. Nekatere zakonodaje dolo\xc4\x8dajo, da se morajo padavinske vode pre\xc4\x8distiti pred izlitjem v vodotok. Tak\xc5\xa1en primer pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8devanja padavinske vode so zadr\xc5\xbeevalniki, ki z razli\xc4\x8dnimi filtri izlo\xc4\x8dajo grobe delce. Sanitarni odto\xc4\x8dni kanali so po navadi precej manj\xc5\xa1i od odto\xc4\x8dnih kanalov, ki so namenjeni padavinskim vodam. Nepre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dene odplake se lahko pojavijo v kleteh, \xc4\x8de povr\xc5\xa1inska voda vdre v odto\xc4\x8dni sistem.\n_START_SECTION_\nProcesi \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja\n_START_PARAGRAPH_\nOdplake moramo pre\xc4\x8distiti tam, kjer nastajajo: v greznicah, biofiltrih ali aerobnih sistemih za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje. Lahko jih tudi speljemo po cevnem sistemu s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8drpalke do komunalne \xc4\x8distilne naprave. Zbiranje in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje odplak je obi\xc4\x8dajno v skladu z dr\xc5\xbeavnimi in lokalnimi predpisi. Industrijski viri odpadlih vod pogosto zahtevajo posebne postopke \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja._NEWLINE_\xc4\x8ci\xc5\xa1\xc4\x8denje odplak poteka v treh fazah. Lo\xc4\x8dimo primarno, sekundarno in terciarno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje._NEWLINE_Primarno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje predstavlja pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8devanje v mirujo\xc4\x8dem bazenu, kjer se trdne snovi posedejo, medtem, ko olje, ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe in la\xc5\xbeji delci splavajo na povr\xc5\xa1je. Usedlino in plavajo\xc4\x8do materijo odstranimo. Preostalo vodo lahko izpostavimo sekundarnemu \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju._NEWLINE_Sekundarno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje odstrani biolo\xc5\xa1ko razgradljive snovi. Zna\xc4\x8dilno je za avtohtone mikroorganizme v nadzorovanem \xc5\xbeivljenjskem prostoru. Sekundarno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje zahteva proces lo\xc4\x8devanja mikroorganizmov iz pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dene vode, preden se le-ta zavr\xc5\xbee ali gre v terciarno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje._NEWLINE_Terciarno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje je najvi\xc5\xa1ja stopnja \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja z namenom, da se omogo\xc4\x8di vrnitev vode nazaj v ekosistem. Voda je kemi\xc4\x8dno in fizi\xc4\x8dno pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena pred izpustom v potok, reko, zaliv, laguno ali v mokri\xc5\xa1\xc4\x8da (z lagunami in mikrofiltri). Vodo uporabljajo tudi za bogatenje podtalnice ali v kmetijske namene.\n_START_SECTION_\nVloga in vrste \xc4\x8distilnih naprav\n_START_PARAGRAPH_\nOdplake, ki izvirajo iz vasi, naselij in mest se na koncu izlivajo v reke, jezera in morja. Te odpadne vode prena\xc5\xa1ajo veliko koli\xc4\x8dino \xc5\xa1kodljivih snovi, zato jih je potrebno pre\xc4\x8distiti, da se izognemo nevarnostim onesna\xc5\xbeevanja. \xc4\x8ci\xc5\xa1\xc4\x8denje vode poteka v \xc4\x8distilnih napravah. Poznamo velike oziroma centralne \xc4\x8distilne naprave, na katere se priklapljajo ve\xc4\x8dji objekti in kanalizacije in pa male \xc4\x8distilne naprave ki slu\xc5\xbeijo za pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8devanje odpadnih vod enodru\xc5\xbeinskih hi\xc5\xa1 ali manj\xc5\xa1ih industrijskih objektov, oziroma povsod tam kjer ni izvedene skupne kanalizacije.\n_START_SECTION_\nDelovanje \xc4\x8distilne naprave\n_START_PARAGRAPH_\nPrva stopnja pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8devanja je mehansko \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje, kjer s precejevalniki in filtri odstranjujemo trdne odpadke. Po navadi je ta stopnja izvedena z nekim sitom, ki zadr\xc5\xbei vse delce, ki so ve\xc4\x8dji od 5\xc2\xa0mm. Od tam gre umazana voda v bazen, kjer poteka biolo\xc5\xa1ko \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje. Gre za razgrajevanje organskih snovi. V tem bazenu so posebni mikroorganizmi (aktivno blato), ki se prehranjujejo z umazanijo in jo tako razgradijo. V bazen dovajamo tudi precej\xc5\xa1njo koli\xc4\x8dino zraka v katerem je tudi kisik, ki \xc5\xa1e dodatno pospe\xc5\xa1i delovanje mikroorganizmov. Drugi bazen pa se imenuje usedalnik, kjer se voda \xc5\xa1e dodatno pre\xc4\x8disti s posedanjem. Od tu pa je pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena voda speljana v reko ali kam drugam nazaj v naravo.\n_START_SECTION_\nPrincip delovanja \xc4\x8distilne naprave\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje komunalne odpadne vode se uporablja izklju\xc4\x8dno biolo\xc5\xa1ke postopke \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja. \xc4\x8ci\xc5\xa1\xc4\x8denje v veliki meri posnema presnovo ogljikovih in du\xc5\xa1ikovih spojin v naravi, le da zaradi uporabljenih tehnolo\xc5\xa1kih naprav poteka veliko hitreje kot v naravi.\n_START_SECTION_\nPred\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nV fazi predobdelave se iz surovih odpadnih voda odstrani tisto umazanijo (smeti, drevesne veje, listje,...), ki jo lahko z lahkoto odstranimo iz surove odpadne vode, \xc5\xa1e preden ta po\xc5\xa1koduje ali zama\xc5\xa1i \xc4\x8drpalke in zajemalke primarnega \xc4\x8distilnega postopka.\n_START_SECTION_\nGrobo presejanje\n_START_PARAGRAPH_\nDa se odstranijo ve\xc4\x8dji predmeti iz odplak, vodo grobo presejemo. To po navadi neredimo z avtomati\xc4\x8dnim, mahani\xc4\x8dnim in grabljastim pregradnim sitom v modernih obratih, medtem ko se v manj\xc5\xa1ih obratih \xc5\xa1e vedno uporablja ro\xc4\x8dno odstranjevanje. Hitrost se prilagaja tempu akumulacije in toku odplak. Trdni delci se odstranijo na odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da ali pa se se\xc5\xbegejo. Grabljaste pregrade ali mre\xc5\xbeasta groba sita razli\xc4\x8dnih velikosti uporabljamo, da se trdni delci optimalno odstranijo. \xc4\x8ce grobi delci niso odstranjeni, lahko vstopijo v cevi in druge gibljive dele obdelovalnega postopka. Povzro\xc4\x8dili bi lahko obse\xc5\xbeno \xc5\xa1kodo in neu\xc4\x8dinkovitost celotnega procesa.\n_START_SECTION_\nOdstanitev peska\n_START_PARAGRAPH_\nPred\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje lahko vklju\xc4\x8duje tudi kanale za pesek in prod, oziroma peskolov. To je komora, kjer se pretok prihajajo\xc4\x8de odpadne vode prilagaja tako, da se pesek, prod, kamenje in delci razbitega stekla lahko usedejo. Te delce odstranijo, ker lahko po\xc5\xa1kodujejo \xc4\x8drpalke in drugo opremo. Pri manj\xc5\xa1ih sanitarnih kanalizacijskih sistemih celice za prod niso nujne, pri ve\xc4\x8djih obratih pa so za\xc5\xbeeljene.\n_START_SECTION_\nMa\xc5\xa1\xc4\x8doba in odstranjevanje ma\xc5\xa1\xc4\x8dob\n_START_PARAGRAPH_\nV nekaterih ve\xc4\x8djih obratih se ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe in olja odstranjujejo tako, da se odpadne vode \xc4\x8drpajo skozi manj\xc5\xa1i bazen, v katerem s strgali posnamejo ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe, medtem ko plavajo na povr\xc5\xa1ini. Zra\xc4\x8dni razpihovalci na dnu rezervoarja razpihujejo usedline, da se ma\xc5\xa1\xc4\x8doba la\xc5\xbeje lo\xc4\x8di. V ve\xc4\x8dini obratov se masti in ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe odstranjujejo v primarnem izlo\xc4\x8ditvenem usedalnem bazenu s pomo\xc4\x8djo mehanskih lovilcev ma\xc5\xa1\xc4\x8dob na povr\xc5\xa1ini.\n_START_SECTION_\nPrimarno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nV primarni fazi sedimentacije odplaka te\xc4\x8de skozi ve\xc4\x8dje bazene, ki se imenujejo primarni usedalniki oziroma primarni usedalni bazeni. Rezervoarji se uporabljajo za lo\xc4\x8ditev go\xc5\xa1\xc4\x8de od oljnate snovi. Primarni rezervoarji so opremljeni z mehani\xc4\x8dnimi \xc4\x8distilnimi grebljicami, ki potiskajo zbrano go\xc5\xa1\xc4\x8do proti zbirnemu lijaku na dnu rezervoarja. Od tam se pre\xc4\x8drpa v objekt za nadaljnjo obdelavo go\xc5\xa1\xc4\x8de. Ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe in olja se iz plavajo\xc4\x8dega materija predelajo s saponifikacijo (umiljenjem). Zaradi u\xc4\x8dinkovitega odstranjevanja snovi iz plavajo\xc4\x8dih odplak in go\xc5\xa1\xc4\x8de so dimenzije rezervoarja skrbno na\xc4\x8drtovane. Obi\xc4\x8dajen sedimentacijski rezervoar lahko odstrani 60-65% ustavljenih trdih snovi in 30-35% snovi, ki zahtevajo biokemi\xc4\x8dno kisikovo obdelavo.\n_START_SECTION_\nAktivno blato\n_START_PARAGRAPH_\nPogon aktivnega blata obsega raznolikost mehanizmov in procesov, ki uporabljajo raztopljen kisik, za spodbujanje rasti biolo\xc5\xa1kih vrst. Ti izdatno odstranjujejo organske materiale. Ta proces v idealnih pogojih spreminja amonijak v nitrile, nitrate pa v du\xc5\xa1ik.\n_START_SECTION_\nGradnja mokri\xc5\xa1\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nIzgrajena mokri\xc5\xa1\xc4\x8da (s povr\xc5\xa1inskim tokom, podpovr\xc5\xa1inskim tokom, horizontalnim ali vertikalnim tokom) vklju\xc4\x8dujejo na\xc4\x8drtovanja glede trsja in pripadajo skupini rastlinske obnovitvene eko-regije. Vsebujejo visoko stopnjo biolo\xc5\xa1kih raziskav in temeljijo na izdelanem na\xc4\x8drtu. Delujejo na primarni, sekundarni in terciarni ravni obdelave (poglej Fito-ozdravitev). Veliko zgrajenih mokri\xc5\xa1\xc4\x8d se uporablja za recikliranje vode. Primer je mesto Honfleur v Franciji in druga mesta v Evropi, ZDA, Aziji in Avstraliji. Zgrajena mokri\xc5\xa1\xc4\x8da so znana kot visoko produktivni sistemi in so podobna naravnim mokri\xc5\xa1\xc4\x8dam. Imenujemo jih tudi\xc2\xa0\xc2\xbbLedvice zemlje\xc2\xab\xc2\xa0in sicer zaradi zmo\xc5\xbenosti recikliranja in vodnega kro\xc5\xbeenja v biosferi. Mo\xc4\x8dna in zanesljiva mokri\xc5\xa1\xc4\x8da, ter njihova obdelovalna povr\xc5\xa1ina se s\xc4\x8dasoma izbolj\xc5\xa1ujejo in so nasprotje konvencionalnim obratom, katerih strojna tehnologija s \xc4\x8dasom zastari. \xc4\x8ceprav obstajajo ovire zaradi prostorske omejenosti, se mokri\xc5\xa1\xc4\x8da zaradi primernega in prakti\xc4\x8dnega dizajna vse ve\xc4\x8d uporabljajo.\n_START_SECTION_\nLe\xc5\xbee\xc4\x8di filter (oksidacijska le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da)\n_START_PARAGRAPH_\nStarej\xc5\xa1i obrati in tisti obrati, ki prejemajo nestalne obremenitve, uporabljajo kapljalne le\xc5\xbee\xc4\x8de filtre. Kapljalni le\xc5\xbee\xc4\x8di filtri se uporabljajo, kjer se teko\xc4\x8dinske odplake raz\xc5\xa1irjajo nad povr\xc5\xa1ino le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da. Sestavljeni so iz koksa (zogleneli premog), apnenca ali posebno izdelanih plasti\xc4\x8dnih medijev. Ti mediji morajo imeti veliko podlagalno povr\xc5\xa1ino za tvorbo mikrobov. Teko\xc4\x8dina kaplja skozi le\xc5\xbee\xc4\x8de filtre in se zbira v kanalizacijskih odtokih. Ti odtoki so tudi vir zraka, kateri prehaja skozi le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, kar zagotavlja zra\xc4\x8dnost. Bakterije, pra\xc5\xbeivali in glive se tvorijo na povr\xc5\xa1ini in porabljajo ali kako druga\xc4\x8de zmanj\xc5\xa1ujejo vsebino organskih snovi. Te biolo\xc5\xa1ke tvorbe se prehranjujejo v li\xc4\x8dinkah \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, pol\xc5\xbeev in \xc4\x8drvov, kjer ohranjajo optimalno velikost. Debela plast tvorbe pove\xc4\x8duje preobremenjenost le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d, kar vodi do zama\xc5\xa1itve filtrov in poplav. Nedavni napredki v procesu mikrobiolo\xc5\xa1kega oblikovanja so odgovorili na veliko vpra\xc5\xa1anj glede le\xc5\xbei\xc4\x8dih ali kapljalnih filtrov.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ki zra\xc4\x8dni filtri\n_START_PARAGRAPH_\nBiolo\xc5\xa1ki zra\xc4\x8dni filteri ali biofiltri zdru\xc5\xbeujejo filtracijo z biolo\xc5\xa1kim zmanj\xc5\xa1anjem ogljika, nitrifikacijo in denitrifikacijo. Biolo\xc5\xa1ki zra\xc4\x8dni filter vklju\xc4\x8duje reaktor s sredinskim filtrom. Namen filtra je filtracija izlo\xc4\x8dene snovi. Z zmanj\xc5\xa1anjem ogljika in amonijaka pride do sprememb v aerobni razgradnji, do nitratovih sprememb pa pride pri anaerobni razgradnji. Biolo\xc5\xa1ki zra\xc4\x8dni filter deluje tako v zgornjem kot zgornjem delu, odvisno od konfiguracije modela, ki ga dolo\xc4\x8di proizvajalec.\n_START_SECTION_\nRotacijski biolo\xc5\xa1ki kontaktorji\n_START_PARAGRAPH_\nRotacijski biolo\xc5\xa1ki kontaktorji so mehanski obdelovalci sekundarnih sistemov. So robustni in sposobni prenesti velike organske obremenitve. Rotacijski biolo\xc5\xa1ki kontaktorji so bili najprej name\xc5\xa1\xc4\x8deni v Nem\xc4\x8diji leta 1960. Od takrat so se razvijali in izpopolnjevali in sedaj delujejo zanesljivo. Vrte\xc4\x8di diski podpirajo rast bakterij in mikroorganizmov v kanalizaciji ter razgradijo in stabilizirajo organske odpadke. Da bi bilo to uspe\xc5\xa1no, mikroorganizmi potrebujejo tako kisik za \xc5\xbeivljenje, kot hrano za rast. Kisik dobijo iz ozra\xc4\x8dja, ko se diski vrtijo. Mikroorganizmi se razvijajo filtrih. Odlu\xc5\xa1\xc4\x8dijo se zaradi stri\xc5\xbenih sil, ki jih povzro\xc4\x8dajo vrte\xc4\x8di diski. Odpadna voda gre nato skozi kon\xc4\x8dno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje, kjer se mikroorganizmi lo\xc4\x8dijo od blata. Blato nato odstranijo iz zbiralnika za nadaljnjjo predelavo._NEWLINE_Funkcionalno podoben biolo\xc5\xa1ki sistem za filtriranje je postal priljubljen tudi v doma\xc4\x8dih akvarijih za filtriranje in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje vode. Akvarijska voda prispe iz rezervarja, nato prosto pada na vrte\xc4\x8da zobata kolesa, gre skozi filter in nazaj v akvarij. Prednje vrte\xc4\x8de kolo razvija biofilm, premaz mikroorganizmov, kateri se hranijo z odlo\xc5\xbeenimi odpadki v akvarijski vodi. Mikroorganizmi so prisotni dokler se kolo vrti. To je posebej dobro za odstranjevanje se\xc4\x8dnine in amonijaka rib in drugih \xc5\xbeivali v akvarijski vodi.\n_START_SECTION_\nMembranski bioreaktorji\n_START_PARAGRAPH_\nMembranski bioreaktorji (MBR) so kombinacija aktivne obdelave odpadnih voda in procesa membranske separacije teko\xc4\x8dih in trdnih delcev. Pri membranski komponenti se pri nizkem pritisku uporablja mikrofiltracijske ali ultrafiltracijske membrane, tako da bistrenje in terciarna filtracija nista ve\xc4\x8d pomembni. Membrane se potopijo v prezra\xc4\x8devalni bazen. Nekatere naprave pa imajo v ta namen tudi poseben bazen. Ena izmed glavnih prednosti sistema MBR je, da u\xc4\x8dinkovito prese\xc5\xbee omejitve povezane s slabim usedanjem odpadne vode v konvencionalnem procesu aktivacije odpadne vode (kratica CAS v ang.). Tehnologija omogo\xc4\x8da delovanje reaktorja pri sorazmerno visokih koncentracijah me\xc5\xa1ane suspenzije trdnih delcev v teko\xc4\x8dini (kratica MLSS v ang.), kot pa sistem CAS, ki ima omejitev zaradi slabega usedanja. Proces pri MLSS poteka v razponu 8.000-12.000\xc2\xa0mg/l, pri CAS pa pri 2.000-3.000\xc2\xa0mg/l. Povi\xc5\xa1ana koncentracija biomase v procesu MBR dovoljuje zelo u\xc4\x8dinkovito odstranjevanje tako topnih kot netopnih delcev biorazgradljivih materialov pri visokih stopnjah obremenitve. Tako podalj\xc5\xa1ani zadr\xc5\xbeevalni \xc4\x8dasi odpadne vode, ki navadno presegajo 15 dni, zagotavljajo popolno nitrifikacijo tudi pri zelo hladnem vremenu._NEWLINE_Stro\xc5\xa1ek izgradnje in delovanja MBR je navadno vi\xc5\xa1ji kot pri konvencionalni obdelavi obdelavi odpadnih voda. Membranski filtri se lahko zama\xc5\xa1ijo z ma\xc5\xa1\xc4\x8dobo ali odrgnejo s suspendiranimi delci, kar lahko pri vi\xc5\xa1jih pretokih zmanj\xc5\xa1a sposobnost bistrenja. Tehnologija postaja vse bolj popularna za zanesljivo predobdelane odpadne vode, kjer sta infiltracija in dotok kontrolirana. Postaja tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e sprejemljiva, saj se stro\xc5\xa1ki tekom \xc5\xbeivljenjskega cikla naprave nenehno ni\xc5\xbeajo. Zaradi majhne povr\xc5\xa1ine MBR naprave in visoke kakovosti iztoka, je tehnologija posebej uporabna, kadar \xc5\xbeelimo vodo ponovno uporabiti.\n_START_SECTION_\nSekundarno usedanje\n_START_PARAGRAPH_\nKon\xc4\x8dni korak pri sekundarni obdelavi odpadne vode je izpraznitev biolo\xc5\xa1kega ostanka in filtrskega materiala skozi sekundarni bistrilnik, da se proizvede odpadna voda z nizkimi ravnmi organskega materiala in suspendiranih delcev.\n_START_SECTION_\nTerciarno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nNamen tercialnega \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja je zagotoviti kon\xc4\x8dno fazo obdelave in dvigniti kakovost odplak, preden se odvajajo nazaj v sprejemno okolje (morja, jezera, reke, tla). V katerikoli \xc4\x8distilni napravi se lahko uporablja ve\xc4\x8d kot en tercialni proces \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja. Kon\xc4\x8dni proces je vedno dezinfekcija. Imenuje se tudi "poliranje iztoka"._NEWLINE_Pri tem postopku se iz odpadne vode odstranijo nekatere du\xc5\xa1ikove in fosforjeve spojine (hraniva).\n_START_SECTION_\nFiltracija\n_START_PARAGRAPH_\nPe\xc5\xa1\xc4\x8deni filtri odstranijo ve\xc4\x8dino preostalih suspendiranih snovi. Filtracija nad aktivnim ogljem imenovana tudi ogljikova adsorpcija, odpravlja preostale toksine.\n_START_SECTION_\nZajezitve\n_START_PARAGRAPH_\nLagune so nepremi\xc4\x8dni sistem, ki imajo stalni tok. Izbolj\xc5\xa1ajo biolo\xc5\xa1ko shranjevanje v velikih umetnih jezerih in lagunah. To so aerobne lagune, kjer se naseljujejo domorodni makrofiti. Tu se hranijo nevreten\xc4\x8darji, kot so Daphnia in vrste Rotifera ki zelo pomagajo pri obnavljanju z odstranitvijo drobnih delcev.\n_START_SECTION_\nOdstranitev hranilnih snovi\n_START_PARAGRAPH_\nOdpadna voda lahko vsebuje visoko hranljive vrednosti du\xc5\xa1ika in fosforja. Prekomerno spro\xc5\xa1\xc4\x8danje v okolje lahko vodi v kopi\xc4\x8denje hranilnih snovi, imenuje se evtrofikacija in lahko posledi\xc4\x8dno vzpodbuja razra\xc5\xa1\xc4\x8danje plevela, alg in cianobakterij (modro-zelene alge). To lahko povzro\xc4\x8di cvetenje alg in populacijo hitre rasti alg. \xc5\xa0tevilo alg je nestabilno in ve\xc4\x8dina od njih umre. Bakterije alg zavzamejo toliko kisika v vodi, da ve\xc4\x8dina ali vse \xc5\xbeivali poginejo, kar ustvari ve\xc4\x8d organskih snovi za razgradnjo bakterij. Nekatere vrste alg proizvajajo strupe, ki onesna\xc5\xbeujejo pitno vodo. Za odstranjevanje du\xc5\xa1ika in fosforja so potrebne razli\xc4\x8dne obdelave.\n_START_SECTION_\nOdstranitev du\xc5\xa1ika\n_START_PARAGRAPH_\nOdstranjevanje du\xc5\xa1ika poteka s pomo\xc4\x8djo biolo\xc5\xa1ke oksidacije iz amoniaka v nitrat (nitrifikacija), sledijo denitrifikacija in redukcija nitrata v plinasti du\xc5\xa1ik. Du\xc5\xa1ikov plin se sprosti v ozra\xc4\x8dje in se na tak na\xc4\x8din odstrani iz vode._NEWLINE_Nitrifikacija je sama po sebi dvostopenjski aerobni proces, kjer je vsak korak omogo\xc4\x8den z druga\xc4\x8dno vrsto bakterij. Nitrifikacija je oksidacija amoniaka (NH3) v nitrate (NO3), ki poteka najbolj pogosto z bakterijo Nitrosomonas. V prvi stopnji bakterije vrste Nitrosomas povzro\xc4\x8dajo oksidacijo amonijaka v du\xc5\xa1ikasto kislino. V drugi stopnji bakterije vrste Nitrobacter oksidirajo du\xc5\xa1ikasto kislino v du\xc5\xa1ikovo kislino._NEWLINE_Denitrifikacija zahteva anoksi\xc4\x8dne pogoje za spodbujanje ustreznih oblik \xc5\xbeivljenjskih zdru\xc5\xbeb. To je omogo\xc4\x8deno z raznolikostjo bakterij. Za zmanj\xc5\xa1evanje du\xc5\xa1ika se uporabljajo pe\xc5\xa1\xc4\x8deni filtri in posebni bazeni._NEWLINE_V\xc4\x8dasih je pretvorba strupenega amoniaka v nitrat kot tercialno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje._NEWLINE_Veliko \xc4\x8distilnih naprav uporablja aksialne \xc4\x8drpalke za prenos toka nitrirane me\xc5\xa1ane teko\xc4\x8dine iz prezra\xc4\x8devalne cone na anoksi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje za denitrifikacijo. Te \xc4\x8drpalke se pogosto ozna\xc4\x8duje kot Mixed Liquor Recycle \xc4\x8drpalke. Blato v anoksi\xc4\x8dnih cisternah mora biti dobro preme\xc5\xa1ano s potopnimi me\xc5\xa1alniki.\n_START_SECTION_\nOdstranitev fosforja\n_START_PARAGRAPH_\nOdstranjevanje fosforja je pomembno, saj omejuje hranila za rast alg v sve\xc5\xbei vodi velikih sistemov(negativni u\xc4\x8dinek alg glej pri \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju odplak in odstranitev hranil). Za sisteme je \xc5\xa1e posebej pomembna ponovna uporaba vode, kjer lahko visoka koncentracija fosforja privede do zama\xc5\xa1itve, kjer te\xc4\x8de voda po toku navzdol._NEWLINE_Fosfor je mogo\xc4\x8de biolo\xc5\xa1ko odstraniti v t. i.procesu okreplenega biolo\xc5\xa1kega odstranjevanja. V tem procesu posebne bakterije, ki se imenujejo polifosfati kopi\xc4\x8dijo organizme, ki so selektivno obogateni in se kopi\xc4\x8dijo velike koli\xc4\x8dine fosforja v okviru svojih celic (do 20% svoje mase). Ko se biomasa obogatena s temi bakterijami lo\xc4\x8di od pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dene vode, ima gnojilo visoko vrednost._NEWLINE_Naravno se lahko fosfor odstrani s padavinami, kemi\xc4\x8dno pa z \xc5\xbeelezovimi solmi (npr. \xc5\xbeelezov klorid), z aluminijem ali apnom. To lahko vodi k prekomerni proizvodnji blata, usedlin, hidroksidov in dodanih kemikalij. Kemi\xc4\x8dno odsranjevanje fosforja zahteva bistveno manj opreme kot biolo\xc5\xa1ko odstranjevanje. Pogosto je bolj zanesljivo in ga je la\xc5\xbeje uporabljati. Druga metoda za odstranjevanje fosforja je uporaba granuliranega laterita.\n_START_SECTION_\nDezinfekcija\n_START_PARAGRAPH_\nNamen dezinfekcije je \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje odpadne vode, zaradi \xc4\x8desar se bistveno zmanj\xc5\xa1a \xc5\xa1tevilo mikroorganizmov v vodi, ki se po \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju odvaja nazaj v okolje. U\xc4\x8dinkovitost dezinfekcije je odvisna od kakovosti vode, ki se obdeluje(npr.pH), pri \xc4\x8demer je odvisno katera vrsta razku\xc5\xbeevanja se uporablja, kak\xc5\xa1en je odmerek razku\xc5\xbeila (koncentracija in \xc4\x8das) in druge okoljske spremenljivke. Motna voda bo obdelana manj uspe\xc5\xa1no, saj lahko trdne snovi \xc5\xa1\xc4\x8ditijo organizme, zlasti z ultravijoli\xc4\x8dno svetlobo ali, \xc4\x8de je \xc4\x8das stika kratek. Dezinfekcija ni u\xc4\x8dinkovita, \xc4\x8de je njen \xc4\x8das kratek, \xc4\x8de so odmerki majhni in \xc4\x8de so pretoki vode visoki. Skupne metode razku\xc5\xbeevanja so ozon, klor, ultravijoli\xc4\x8dna svetloba ali natrijev hipoklorit. Kloramin, ki se uporablja za pitno vodo, se ne uporablja za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje odpadnih voda, zaradi svoje vztrajnosti._NEWLINE_Kloriranje je \xc5\xa1e vedno najpogostej\xc5\xa1a oblika dezinfekcije vode v Severni Ameriki zaradi nizkih stro\xc5\xa1kov in zgodovinsko gledano dolgoro\xc4\x8dne u\xc4\x8dinkovitosti. Slabost je, da kloriranje ostankov organskih snovi lahko povzro\xc4\x8di klorirane organske spojine, ki so lahko rakotvorne ali \xc5\xa1kodljive za okolje. Klor je strupen za vodne vrste, odplake morajo biti deklorirane, da je kompleksnost obdelave u\xc4\x8dinkovita._NEWLINE_Ultravijoli\xc4\x8dna (UV) svetloba se uporablja namesto klora, joda in drugih kemikalij. \xc4\x8ce se ne uporabljajo kemikalije, pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena voda nima \xc5\xa1kodljivega vpliva na organizme, kot se lahko zgodi z drugimi metodami. UV sevanje povzro\xc4\x8di genetsko \xc5\xa1kodo, zaradi \xc4\x8desar so bakterije, virusi in drugi povzro\xc4\x8ditelji bolezni, sposobni razmno\xc5\xbeevanja. Klju\xc4\x8dne slabosti UV dezinfekcije so potreba po pogostem vzdr\xc5\xbeevanju in menjavi svetilk in zagotovitev, da mikroorganizminiso za\xc5\xa1\xc4\x8diteni pred sevanjem UV svetlobe (vse trdne snovi, ki so prisotne v odplakah, lahko varujejo mikroorganizme pred UV svetlobo). V Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu je postala UV svetloba najbolj pogosto uporabljeno sredstvo za razku\xc5\xbeevanje zaradi zaskrbljenosti, kako u\xc4\x8dinkuje klor na ostale organske snovi v vodi in kako kloriranje vpliva na vode prejemnice.\n_START_SECTION_\nKontrola kvalitete zraka\n_START_PARAGRAPH_\nOzon (O3) je ustvarjen s posredovanjem kisika (O2). Zaradi visoke napetosti je potencial, ki izhaja iz tretjega atoma kisika, se ga oprime in oblikuje v 03. Ozon je zelo reaktiven in nestabilen in hitro oksidira. Uni\xc4\x8duje mnoge patogene mikroorganizme, ki pridejo v stik z njim. Ozon je varnej\xc5\xa1i kot klor (v primeru nenamernega izpusta zelo strupen), saj nastane tam, kjer je to potrebno. Pri razku\xc5\xbeevanju stranskih proizvodov, ozonizacija proizvaja manj stranskih u\xc4\x8dinkov kot kloriranje. Slabost razku\xc5\xbeevanja z ozonom je visoka cena opreme in se zahteva za posebne subjekte.\n_START_SECTION_\nPaket rastlin in sar\xc5\xbenih reaktorjev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce \xc5\xbeelimo za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje odpadnh voda in obdelavo te\xc5\xbekih tokov odpadkov porabiti manj prostora, so proizvedli ve\xc4\x8d modelov hibridnih naprav. Tak\xc5\xa1ni reaktorji pogosto zdru\xc5\xbeujejo vsaj dve stopnji in tri poglavitne faze, povezane v eno kombinirano stopnjo. V Veliki Britaniji, kjer je veliko \xc5\xa1tevilo \xc4\x8distilnih naprav, ki slu\xc5\xbeijo manj\xc5\xa1im populacijam je "paket rastline" alternativa za gradnjo velikih struktur za vsako fazo procesa. V ZDA se "paket rastlin" obi\xc4\x8dajno uporablja na pode\xc5\xbeelju, kjer se ljudje ustavijo na po\xc4\x8ditku ob avtocestah ali na razli\xc4\x8dnih taborih._NEWLINE_Obstaja tip sistema, ki zdru\xc5\xbeuje sekundarno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje in zaporedje poravnave reaktorja (SBR). Za ta postopek je zna\xc4\x8dilno, da se aktivno blato zme\xc5\xa1a s surovim iz dohodne kanalizacije in se nato zme\xc5\xa1a s sodavico. Nabrano blato potone zaradi sodavice, \xc4\x8dez \xc4\x8das pa se vrne nazaj na vrh. SBR obrati se zdaj uporabljajo v \xc5\xa1tevilnih delih sveta._NEWLINE_Pomankljivost postopka SBR je, da zahteva natan\xc4\x8dno kontrolo me\xc5\xa1anja, zra\xc4\x8denja in \xc4\x8dasa. Tak\xc5\xa1na natan\xc4\x8dnost se navadno dose\xc5\xbee z ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kim nadzorom, ki je povezan s senzorji. Tako kompleksen, krhek sistem je primeren za mesta, kjer so lahko kontrole nezanesljive, slabo vzdr\xc5\xbeevane, ali \xc4\x8de pride do prekinitev z napajalniki.\n_START_SECTION_\nObdelava in odstranjevanje blata\n_START_PARAGRAPH_\nMulj, ki se ga zbere v procesu \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja odpadnih voda, je treba obdelati in odstraniti na varen in u\xc4\x8dinkovit na\xc4\x8din. Namen predelave je zmanj\xc5\xa1ati koli\xc4\x8dino organskih snovi in uni\xc4\x8diti bolezni, ki jih povzro\xc4\x8dajo mikroorganizmi, ki so prisotni v trdem stanju. Najpogostej\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti obdelave so anaerobna presnova, aerobna prebava in kompostiranje. Uporablja se tudi se\xc5\xbeiganje, \xc4\x8deprav v veliko manj\xc5\xa1i meri._NEWLINE_Obdelava blata je odvisna od koli\xc4\x8dine proizvedenih snovi. Kompostiranje se najpogosteje uporablja za aerobno presnovo, kjer imajo manj\xc5\xa1e naprave, anaerobno presnovo pa uporabljajo za obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e posege.\n_START_SECTION_\nAnaerobna fermentacija\n_START_PARAGRAPH_\nAnaerobna presnova je bakterijski proces, ki poteka v odsotnosti kisika. Proces je lahko termofilni v katerega se blato vna\xc5\xa1a fermentirano v rezervoarje, ki imajo temperaturo 55 \xc2\xb0C ali mezofilni, kjer je temperatura okoli 36 \xc2\xb0C. Termofilna obdelava omogo\xc4\x8da kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das hrambe, a je iz vidika porabe energije dra\xc5\xbeja, ker poteka ogrevanje pri vi\xc5\xa1ji temperaturi._NEWLINE_Anaerobna presnova je najpogostej\xc5\xa1a (mezofilna) obdelava gospodinjskih odplak iz greznic, kjer se odplake obi\xc4\x8dajno zadr\xc5\xbeijo od enega do dveh dni, kar zmanj\xc5\xa1uje BPK za pribli\xc5\xbeno 35 do 40 odstotkov._NEWLINE_Ena glavnih zna\xc4\x8dilnosti aerobne presnove je proizvodnja bioplina (z najbolj koristno sestavino - metanom), kateri se lahko uporablja kot generatorji za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije in v kotlih za ogrevanje.\n_START_SECTION_\nAerobna prebava\n_START_PARAGRAPH_\nAerobna prebava je bakterijski proces, ki se pojavlja ob prisotnosti kisika. V aerobnih razmerah bakterije hitro porabijo organske snovi in se preoblikujejo v ogljikov dioksid. Obratovalni stro\xc5\xa1ki so veliko ve\xc4\x8dji za aerobno presnovo, ki jo potrebujemo za dodajanje kiska v prostor (ventilatorji, \xc4\x8drpalke, motorji). Za aerobno predelavo lahko uporabljamo razpr\xc5\xa1ilne sisteme, ki so potrebni za oksidacijo blata.\n_START_SECTION_\nKompostiranje\n_START_PARAGRAPH_\nKompostiranje je aerobni proces, ki vklju\xc4\x8duje me\xc5\xa1anje blata z viri ogljika, kot so \xc5\xbeagovina, slama ali lesni sekanci. V prisotnosti kisika in bakterij se prebavita obe odpadni snovi in dodan ogljikov vir. Pri tem se proizvaja velika koli\xc4\x8dina toplote.\n_START_SECTION_\nSe\xc5\xbeiganje\n_START_PARAGRAPH_\nSe\xc5\xbeiganje blata je manj pogosto, zaradi izpuhov v zrak in skrb vzbujajo\xc4\x8dega goriva (obi\xc4\x8dajno zemeljski plin ali kurilno olje). Zahteva se, da blato gori nizkokalori\xc4\x8dno in tako izhlapi odpadno vodo. V se\xc5\xbeigalnicah se blato zadr\xc5\xbei nekaj \xc4\x8dasa. To so najpogostej\xc5\xa1i sistemi, ki se uporabljajo za zgorevanje blata v odpadnih vodah. Sose\xc5\xbeig komunalnih odpadkov za pridobivanje energije se opravi ob\xc4\x8dasno, kljub predpostavki, da je tak\xc5\xa1en postopek poceni, saj \xc5\xbee obstajajo mo\xc5\xbenosti za obdelavo trdih odpadkov in ni potrebe za dodatno gorivo.\n_START_SECTION_\nOdstranjevanje blata\n_START_PARAGRAPH_\nOb proizvodnji teko\xc4\x8dega blata nadaljnja obdelava zahteva, da je primeren za kon\xc4\x8dno odlaganje. Zaredi odebeljenega mulja se zmanj\xc5\xa1a obseg prevoza izven kraja odlaganja. S posebnim procesom se lahko blato preoblikuje v majhna zrnca, ki vsebujejo veliko du\xc5\xa1ika in drugih organskih snovi. V New Yorku je ve\xc4\x8d \xc4\x8distilnih naprav, ki uporabljajo velike centrifuge, skupaj z dodatkom kemikalij (polimer), da odstranijo teko\xc4\x8dino iz blata. Odstranjeno teko\xc4\x8dino je mogo\xc4\x8de ponovno obdelati kot odpadno tehnolo\xc5\xa1ko vodo. Izdelek, ki nastane se imenuje "torta" in se spremeni v gnojilo. Ta izdelek se nato proda lokalnim kmetom, kot gnojilo za trate in zemljo. Ravno zaradi tega se zmanj\xc5\xa1a koli\xc4\x8dina blata, ki ga morajo odstraniti iz odlagali\xc5\xa1\xc4\x8d. Veliko je blata iz komercialnih in industrijskih podro\xc4\x8dij, ki so onesna\xc5\xbeena s strupenimi snovmi in se izlivajo v kanalizacijo iz industrijskih procesov. Pove\xc4\x8dana koncentracija teh snovi lahko povzro\xc4\x8di, da blato ni primerno za uporabo v kmetijstvu, zato ga je v tem primeru potrebno za\xc5\xbegati ali odstraniti na deponijo.\n_START_SECTION_\nObdelava v sprejemnem okolju\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko procesov v \xc4\x8distilnih napravah je zasnovano tako, da posnema naravne procese obdelave, ki se pojavljajo v okolju, v\xc4\x8dasih je to v okolju naravno vodno telo ali tla. Bakterije v okolju porabijo organska onesna\xc5\xbeevala, \xc4\x8deprav bo to zmanj\xc5\xa1alo raven kisika v vodi in bi se lahko bistveno spremenila splo\xc5\xa1na ekologija sprejemne vode. Naravna bakterijska populacija se hrani z organskimi onesna\xc5\xbeevali in \xc5\xa1tevilnimi mikroorganizmi, ki povzro\xc4\x8dajo bolezni. Zmanj\xc5\xa1ajo se naravni pogoji v okolju, kot je plenjenje in izpostavljenost ultra vijolo\xc4\x8dnim sevanjem. V primerih, ko okolje zagotavlja visoko stopnjo red\xc4\x8denja, ne smemo zahtevati visoke stopnje \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja odpadne vode. Vendar so pred kratkim dokazali, da zelo nizke ravni dolo\xc4\x8denih onesna\xc5\xbeevalcev v odpadnih vodah, vklju\xc4\x8dno z hormoni lahko naredijo nepredvidljivo \xc5\xa1kodo na naravne \xc5\xbeive organizme in tudi na ljudi, \xc4\x8de se voda ponovno uporabi kot pitna voda. V ZDA in EU nenadzorovano odvajanje odpadne vode ne dovoljuje zakonodaja in imajo stroge zahteve glede kakovosti vode. V hitro razvijajo\xc4\x8dih dr\xc5\xbeavah bo v prihodnjih desetletjih vse pogostej\xc5\xa1e nezakonito odvajanje odpadne vode.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ci\xc5\xa1\xc4\x8denje odplak v dr\xc5\xbeavah v razvoju\n_START_PARAGRAPH_\nV svetu obstaja malo podatkov o dele\xc5\xbeu odpadne vode, ki je zbrana v kanalizacijo. V mnogih dr\xc5\xbeavah v razvoju je ve\xc4\x8dji del gospodinjskih in industrijskih odvajanj odpadnih vod brez osnovne obravnave. V Latinski Ameriki gre okoli 15% zbrane vode skozi \xc4\x8distilne naprave (z razli\xc4\x8dnimi stopnjami mehanske obdelave). V Venezueli so ni\xc5\xbeje od povpre\xc4\x8dja dr\xc5\xbeav Ju\xc5\xbene Amerike v zvezi z obdelavo odpadne vode. Skoraj 97% odplak, dr\xc5\xbeava odvaja nepredelano v okolje. V relativno razvitih dr\xc5\xbeavah Bli\xc5\xbenjega vzhoda, kot so Iran, ve\xc4\x8dina prebivalcev popolnoma neobdelano kanalizacijo vbrizga v podtalnico mesta.'