b'\n_START_ARTICLE_\nMartenzit\n_START_PARAGRAPH_\nMartenzit je vrsta kristalne strukture v kovinskih zlitinah._NEWLINE_Pri hitrem ohlajanju jekla iz visoko temperaturne avstenitne faze so raziskovalci prvi\xc4\x8d opazili nastajanje fine strukture, ki so jo poimenovali martenzit (po nem\xc5\xa1kem metalurgu Adolfu Martensu). Kasneje so tak pojav opazili \xc5\xa1e pri drugih zlitinah, npr. v materialih z oblikovnim spominom. Ugotovili so, da je taka struktura posledica transformacije kristalne re\xc5\xa1etke in ne difuzije atomov. Ploskovno centrirana kristalna re\xc5\xa1etka avstenita se pretvori v obmo\xc4\x8dja v obliki le\xc4\x8de ali ravne plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki jih tvorijo prostorsko centrirane  kubi\xc4\x8dne kristalne re\xc5\xa1etke. Kristali nastali s tako transformacijo se imenujejo martenzit, sama transformacija pa martenzitna transformacija. Tako poimenovanje je splo\xc5\xa1no in se ne nana\xc5\xa1a zgolj na jekla, \xc4\x8deprav je mnogokrat ob uporabi imena martenzit mi\xc5\xa1ljena dolo\xc4\x8dena vrsta jekla, saj je taka uporaba termina najbolj znana v praksi.\n_START_SECTION_\nMartenzit pri jeklih\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce imamo v mislih vrsto jekla, je martenzit prenasi\xc4\x8dena trdna raztopina ogljika v \xce\xb1-\xc5\xbeelezu. Nastane iz avstenita z brezdifuzijsko premeno, kadar jeklo podhladimo pod temperaturo M\xe2\x82\x9b (temperatura za\xc4\x8detka nastajanja martenzita). Pri tem  se avstenit, ki ima ploskovno-centrirano kubi\xc4\x8dno kristalno zgradbo - PCK, z brezdifuzijsko ali martenzitno premeno pretvori v martenzit, ki ima telesno-centrirano tetragonalno (TCT) kristalno zgradbo. Kristalna zgradba martenzita je zelo podobna kristalni zgradbi ferita (TCK), razlika je samo v tem, da je velikost roba celice v smeri z-osi ve\xc4\x8dja kot v smeri x- in y-osi. To popa\xc4\x8denje povzro\xc4\x8di prisilno raztopljen ogljik, ki se prednostno razporedi v oktaedrske vrzeli na robovih, ki so vzporedni z-osi._NEWLINE_Za martenzitno premeno je zna\xc4\x8dilno, da dele\xc5\xbe martenzita ni odvisen od \xc4\x8dasa zadr\xc5\xbeevanja na temperaturi pod M\xe2\x82\x9b, temve\xc4\x8d se pove\xc4\x8duje z ve\xc4\x8danjem podhladitve pod M\xe2\x82\x9b. \xc5\xa0ele ko jeklo ohladimo pod Mf (temperatura konca nastajanja martenzita), se ves avstenit pretvori v martenzit. Avstenit, ki je v jeklu pri sobni temperaturi, imenujemo zadr\xc5\xbeani. Martenzitne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice nastanejo na dislokacijah v kristalnih zrnih. Prve plo\xc5\xa1\xc4\x8dice segajo preko celotnega kristalnega zrna. Ker se pri njihovem nastanku mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dajo notranje napetosti, je nadaljnja premena mo\xc5\xbena \xc5\xa1ele pri ni\xc5\xbeji temperaturi, nove plo\xc5\xa1\xc4\x8dice pa so vedno manj\xc5\xa1e. Velike notranje napetosti izhajajo iz dejstva, da ima martenzit druga\xc4\x8dno obliko kot avstenit, iz katerega nastane. \xc4\x8ceprav se plo\xc5\xa1\xc4\x8dice martenzita mo\xc4\x8dno plasti\xc4\x8dno deformirajo, ostanejo v avstenitu \xc5\xa1e velike elasti\xc4\x8dne napetosti._NEWLINE_Za martenzit je zna\xc4\x8dilna velika trdota, ki je sorazmerna dele\xc5\xbeu ogljika. V jeklu z okoli 0,8\xc2\xa0% ogljika dose\xc5\xbee trdota vrednost okoli 67 HRC. Veliko trdoto martenzita v najve\xc4\x8dji meri povzro\xc4\x8da prisilno raztopljeni ogljik (utrjanje trdne raztopine, raztopinsko utrjanje). Pomembni so tudi prispevki zaradi velike gostote dislokacij (deformacijsko utrjanje) oziroma dvoj\xc4\x8di\xc4\x8dnih mej v posameznih plo\xc5\xa1\xc4\x8dicah martenzita, velike gostote martenzitnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic (utrjanje s kristalnimi mejami) in velikih elasti\xc4\x8dnih napetosti v zadr\xc5\xbeanem avstenitu.'