b"\n_START_ARTICLE_\nKapital (knjiga)\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x8e_NEWLINE_Kapital (izvirno nem\xc5\xa1ko: Das Kapital) je obse\xc5\xbena kriti\xc4\x8dna analiza politi\xc4\x8dne ekonomije, ki jo je leta 1867 napisal in izdal Karl Marx (prvi del), kot sourednik drugega in tretjega dela, izdanih po Marxovi smrti v letih 1885 in 1894, pa je sodeloval tudi Friedrich Engels._NEWLINE_V delu si Marx prizadeva obrazlo\xc5\xbeiti temeljne mehanizme kapitalisti\xc4\x8dne ekonomije. Sem spadajo tako zna\xc4\x8dilnosti blagovne menjave, mezdnega dela in s tem produkcije prese\xc5\xbene vrednosti, pa tudi funkcioniranje kapitala kot takega. Primer slednjega sta drugi zvezek Kapitala, ki je posve\xc4\x8den podrobnej\xc5\xa1emu opisu cirkulacije kapitala, ter tretji zvezek, ki se posve\xc4\x8da odnosom znotraj same bur\xc5\xbeoazije (npr. odnosu med industrijskim, trgovskim in ban\xc4\x8dnim kapitalom), obravnava pa tudi vpra\xc5\xa1anje zemlji\xc5\xa1ke rente. V prvem zvezku Kapitala Marx naslavlja tudi vpra\xc5\xa1anje nastanka kapitalizma z njegovo prvotno akumulacijo; pri tem izpostavlja nasilnost procesa nasproti idili\xc4\x8dnim predstavam klasi\xc4\x8dnih ekonomistov.\n_START_SECTION_\nStruktura Kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nDelo je razdeljeno na tri zvezke. Prvi zvezek opisuje temeljne lastnosti kapitalisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina produkcije, opi\xc5\xa1e pa tudi zgodovinski nastanek kapitalizma. Drugi zvezek se poglobi v cirkulacijo kapitala. Tretji zvezek Kapitala obravnava kapitalisti\xc4\x8dno ekonomijo kot celoto: iz tega razloga tudi uvaja koncepte, kot na primer profitno mero (in njeno tenden\xc4\x8dno padanje), saj ta slu\xc5\xbei kot osnova za obrazlo\xc5\xbeitev delovanja trgovskega in ban\xc4\x8dnega (v Kapitalu\xc2\xa0\xc2\xbbobrestonosnega kapitala\xc2\xab). Tukaj tudi obravnava vlogo zemlji\xc5\xa1ke rente  v kapitalizmu in njen zgodovinski izvor. \xc4\x8cetrti zvezek je kritika njegovih ekonomskih predhodnikov (npr. fiziokratov in Adama Smitha); ta del je ostal na nivoju osnutkov, ki jih je prvi izdal Karl Kautsky med letoma 1905 in 1910._NEWLINE_Kapital kot temeljno delo Marxove analize in kritike kapitalizma je zaradi njegove smrti nedokon\xc4\x8dano delo. \xc4\x8cetrti zvezek je ostal na nivoju osnutkov, nedokon\xc4\x8dan pa je tudi tretji zvezek Kapitala; zadnje poglavje, ki govori o razredih, sestoji iz nekaj odstavkov, \xc4\x8demur sledi Engelsova uredni\xc5\xa1ka opomba, da se rokopis na danem mestu prekine. Nadalje je Marx osebno izdal le prvi zvezek Kapitala; drugi in tretji zvezek je izdal Friedrich Engels, \xc4\x8detrti zvezek pa, kot \xc5\xbee omenjeno, Karl Kautsky._NEWLINE_V Kapitalu Marx predstavlja lastno teoretsko analizo kapitalizma, isto\xc4\x8dasno pa kritizira njegove predhodnike. Pogosta obto\xc5\xbeba je nezmo\xc5\xbenost razlikovanja med delom in delovno silo, kar po Marxovih besedah v klasi\xc4\x8dni ekonomiji vodi do zmede o izvoru profita. Ena izmed kritik je tudi bur\xc5\xbeoazno pojmovanje nastanka kapitalizma, ki je tudi poznan kot prvotna akumulacija kapitala. Dodatna kritika v tretjem zvezku Kapitala je nezmo\xc5\xbenost razlikovanja med denarjem kot pla\xc4\x8dilnim sredstvom in kapitalom v denarni obliki.\n_START_SECTION_\nPrese\xc5\xbena vrednost\n_START_PARAGRAPH_\nMarx predpostavlja menjavo ekvivalentov, ker menjava ne-ekvivalentov, kot na primer goljufanje ali monopoli, sicer pojasni izvor profita za posamezni kapital, ne pa za kapital na nivoju celotne dru\xc5\xbebe. \xc4\x8ce je vir profita kapitala, da na primer prodaja nad vrednostjo, je tak\xc5\xa1na pridobitev le za\xc4\x8dasna; vsak kapitalist je namre\xc4\x8d tako prodajalec kot kupec, kar tudi pomeni, da bo izgubil kot kupec, kar je pridobil kot prodajalec (in obratno ob kupovanju pod vrednostjo). \xc4\x8ce govorimo o prilo\xc5\xbenostnem tr\xc5\xbenem polo\xc5\xbeaju, kot na primer goljufiji, to pojasni profit enega kapitalista; ne pojasni pa, kako obstaja profit za ostale kapitaliste._NEWLINE_Ta profit, ki ga Marx sprva imenuje prese\xc5\xbena vrednost, pojasni z mezdnim delom. Zanj je klju\xc4\x8dna razlika med vrednostjo delovne sile in vrednostjo, ki jo ta delovna sila ustvari. Mezda je dolo\xc4\x8dena z vrednostjo delovne sile, ta pa je definirana kot vsota vrednosti, ki jo delavec potrebuje, da ostane \xc5\xbeiv in delovno sposoben (ter vzdr\xc5\xbeuje svojo potomstvo). Mezda torej ni dolo\xc4\x8dena z vrednostjo, ki jo delavec dejansko ustvari; razliko med obema si kapitalist kot lastnik produkcijskih sredstev prisvoji kot profit oziroma prese\xc5\xbeno vrednost. Na tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din obstaja profit in kapital nasploh, ne da bi se kr\xc5\xa1ili zakoni blagovne menjave._NEWLINE_S tem se tako producirana vrednost, delovni dan ter samo delo delita na dva dela. Prvi del je potrebno, drugi pa prese\xc5\xbeno delo. Za potrebno delo dobi delavec pla\xc4\x8dilo v obliki mezde (variabilnega kapitala), drugi del pa je prese\xc5\xbeno delo, ki si ga kapitalist prisvoji, ne da bi dal karkoli v zameno; iz tega dela tudi izhaja profit oziroma prese\xc5\xbena vrednost. _NEWLINE_Produkcijo prese\xc5\xbene vrednosti Marx nadalje razdeli na dve kategoriji: prva je produkcija absolutne, druga pa produkcija relativne prese\xc5\xbene vrednosti. V prvem primeru se prese\xc5\xbena vrednost pove\xc4\x8da, ker se pove\xc4\x8da obseg prese\xc5\xbenega dela; primer je podalj\xc5\xa1evanje delovnega dneva. V drugem primeru se prese\xc5\xbena vrednost pove\xc4\x8da, ker se zmanj\xc5\xa1a obseg potrebnega dela; poleg zmanj\xc5\xa1evanja mezd je primer tak\xc5\xa1ne prakse pove\xc4\x8danje intenzivnosti dela._NEWLINE_Prese\xc5\xbena vrednost je eden izmed pomembnej\xc5\xa1ih konceptov Marxovega pojmovanja kapitalizma, saj s tem pojasnjuje, da je izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje delovne sile osrednji element kapitalizma tudi v njegovem idealnem stanju, da torej obstaja tudi ob popolni konkurenci in upo\xc5\xa1tevanju vseh zakonov blagovne menjave (tj. obstaja tudi brez goljufij).\n_START_SECTION_\nMera prese\xc5\xbene vrednosti in profitna mera\n_START_PARAGRAPH_\nMere prese\xc5\xbene vrednosti ni sopomenka profitni meri. Mera prese\xc5\xbene vrednosti pove, kolik\xc5\xa1en dele\xc5\xbe proizvedene vrednosti ostane delavcu, kolik\xc5\xa1en pa kapitalistu; Marx mero prese\xc5\xbene vrednosti definira kot razmerje med prese\xc5\xbeno vrednostjo in variabilnim kapitalom v tem vrstnem redu. Profitna mera oziroma stopnja donosa kapitala je nasprotno definirana kot razmerje med prese\xc5\xbeno vrednostjo in celotnim zalo\xc5\xbeenim kapitalom, torej tako variabilnim kot konstantnim kapitalom. Iz tega razloga je profitna mera vedno ni\xc5\xbeja kot mera prese\xc5\xbene vrednosti._NEWLINE_Profitna mera po eni strani zamegli vir samega profita; ustvarja vtis, da vsi deli kapitala v enaki meri ustvarjajo profit. To je tudi perspektiva kapitalista, ki ga bolj kot mera prese\xc5\xbene vrednosti zanima profitna mera. To je tudi razlog, da Marx uvede in uporablja koncept profitne mere; ker s tem pojasni odnos znotraj same bur\xc5\xbeoazije ter bur\xc5\xbeoazije do zemlji\xc5\xa1kih posestnikov._NEWLINE_Velikosti profitne mere ne dolo\xc4\x8da le \xc5\xbeivo delo (variabilni kapital in prese\xc5\xbena vrednost), ampak tudi obseg\xc2\xa0\xc2\xbbmrtvega dela\xc2\xab\xc2\xa0oziroma konstantnega kapitala. Profitna mera je torej odvisna tudi od organske sestave kapitala in je s slednjo obratno sorazmerna. Ker se ta zaradi pove\xc4\x8devanja produktivnosti dela pove\xc4\x8duje (ker se zmanj\xc5\xa1uje koli\xc4\x8dina \xc5\xbeivega dela v vsakem izdelku), to vodi v padanje profitne mere, \xc4\x8detudi absolutna koli\xc4\x8dina profita (prese\xc5\xbene vrednosti) nara\xc5\xa1\xc4\x8da. To padanje pa je tenden\xc4\x8dno, ker se kapitalist odzove z ukrepi z nasprotnim u\xc4\x8dinkom. Med te ukrepe spadajo pove\xc4\x8dano izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje delovne sile (tako z intenzivnej\xc5\xa1im delom kot ni\xc5\xbeanjem mezd), \xc5\xa1iritev na nove trge in produkcijske panoge (s podpovpre\xc4\x8dno organsko sestavo kapitala in nadpovpre\xc4\x8dnim profitom); tak primer je luksuzna potro\xc5\xa1nja; med faktorje, ki pove\xc4\x8dujejo profitno mero, spadata tudi pocenitev surovin ter devalvacija strojev (zaradi njihove zastarelosti).\n_START_SECTION_\nAkumulacija, koncentracija kapitala in brezposelnost\n_START_PARAGRAPH_\nAkumulacija kapitala pomeni priklju\xc4\x8ditev prese\xc5\xbene vrednosti kapitalu, ki je \xc5\xbee v cirkulaciji; po tem se akumulacija kapitala razlikuje od njegove enostavne reprodukcije, kjer vso prese\xc5\xbeno vrednost porabi kapitalist kot osebni dohodek in je ne investira naprej. Prese\xc5\xbena vrednost pa se ne more kapitalu priklju\xc4\x8diti v poljubnem obsegu, ampak mora prese\xc4\x8di nek minimum; primer je znesek, potreben za nakup novega stroja in zaposlitev dodatne delovne sile. \xc4\x8ce ta pogoj ni izpolnjen, se ustanovi rezervni denarni sklad, dokler ta ni dovolj velik, da se lahko priklju\xc4\x8di \xc5\xbee obstoje\xc4\x8demu kapitalu._NEWLINE_Tak\xc5\xa1no pove\xc4\x8devanje kapitala ima dve posledici. Prva posledica je koncentracija kapitala, kjer pridejo do izraza tudi posledice konkurence med kapitalisti. Na eni strani to pomeni pove\xc4\x8devanje obsega (in tr\xc5\xbenega dele\xc5\xbea) zmagovitih kapitalistov, na drugi strani pa propad in razlastitev kapitalistov, ki iz konkurence odidejo kot pora\xc5\xbeenci; to ima za posledico o\xc5\xbeenje obsega kapitalisti\xc4\x8dnega razreda ter vzpostavitev kapitalisti\xc4\x8dnih monopolov. Druga posledica je ve\xc4\x8dji pomen strojev, kar zmanj\xc5\xa1uje potrebe po delovni sili; to ima za posledico, da brezposelnost oziroma industrijska rezervna armada v kapitalizmu ni le mogo\xc4\x8da, ampak zagotovljena.\n_START_SECTION_\nKapitalisti\xc4\x8dne krize\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalisti\xc4\x8dne krize po eni strani izhajajo iz lo\xc4\x8ditve produkcije od konsumpcije, po drugi strani pa zaradi te\xc5\xbenje kapitala po \xc4\x8dimve\xc4\x8dji akumulaciji in s tem pove\xc4\x8devanju produkcije. Posledica tega je, da ni produkcija tista, ki se ravna glede na dru\xc5\xbebene (ali tr\xc5\xbene) potrebe, ampak je produkcija tista, ki pritiska na trg, da se ta prilagaja njenemu obsegu. Ker so trgi omejeni, produkcija pa tudi zaradi tehnolo\xc5\xa1kega razvoja raste hitreje kot kapacitete trgov, pride slejkoprej do zastoja pri blagovni menjavi; natan\xc4\x8dneje, pri prodaji blaga. Ta zastoj se raz\xc5\xa1iri na vse poslovne partnerje, kar vodi do vsesplo\xc5\xa1ne krize. Marx je tak\xc5\xa1ne krize ozna\xc4\x8dil za enega izmed najbolj nasilnih za\xc4\x8dasnih razre\xc5\xa1itev kapitalisti\xc4\x8dnih protislovij, ki pa vodi v velik obseg materialnega uni\xc4\x8denja; poda \xc5\xa1e komentar, da te krize ne povzro\xc4\x8da pomanjkanje, ampak preobilje blaga (vsaj glede na tr\xc5\xbene potrebe).\n_START_SECTION_\nCirkulacija kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nMarx razdeli cirkulacijo kapitala na dve fazi: cirkulacijski in produktivni kapital. Cirkulacijski kapital nadalje sestoji iz denarne in blagovne oblike; ko je kapital v produktivni fazi, se za\xc4\x8dasno umakne iz cirkulacije, v tem \xc4\x8dasu pa se tudi ustvari nova vrednost (in s tem tudi prese\xc5\xbena vrednost). Shema cirkulacije kapitala je tako D-B-P-B'-D'. V tej shemi B predstavlja nakup delovne sile in produkcijskih sredstev ter njihovo pretvorbo v produktivni kapital P. B' predstavlja kon\xc4\x8dni izdelek, D pa denarno obliko kapitala; pri tem velja \xc5\xa1e D'>D, da se je torej vrednost kapitala tekom cirkulacije zaradi prese\xc5\xbene vrednosti pove\xc4\x8dala._NEWLINE_To je osnovna shema cirkulacije kapitala, ki mora pote\xc4\x8di ne glede na vrsto kapitala in \xc5\xa1tevilo posrednikov. Tak\xc5\xa1en primer je ban\xc4\x8dni oziroma obrestonosni kapital; za bankirja je namre\xc4\x8d zna\xc4\x8dilno, da ne nadzoruje cirkulacije lastnega kapitala, ampak to nalogo prepusti dol\xc5\xbeniku. Temu svoj kapital posodi, mu ga za\xc4\x8dasno poda v upravljanje, v zameno pa zahteva del prese\xc5\xbene vrednosti kot obresti. Te obresti so znane kot tako imenovana\xc2\xa0\xc2\xbbcena kapitala\xc2\xab, njihova vi\xc5\xa1ina pa niha v skladu s ponudbo in povpra\xc5\xa1evanjem; splo\xc5\xa1ne smernice so, da obrestna mera v \xc4\x8dasu gospodarske prosperitete pada, v \xc4\x8dasu krize pa naraste. Dodatna zgornja meja obresti je profitna mera kapitala; \xc5\xbee \xc4\x8de se obresti pribli\xc5\xbeujejo tej meji, mo\xc4\x8dno zavirajo akumulacijo kapitala, od katere so navsezadnje obresti kot provizija prese\xc5\xbene vrednosti (oz. cene kapitala), s tem pa tudi obrestonosni kapital kot tak, odvisne.\n_START_SECTION_\nZemlji\xc5\xa1ka renta\n_START_PARAGRAPH_\nMarx je pri vpra\xc5\xa1anju zemlji\xc5\xa1ke rente obravnaval tri vidike; diferencialno rento (in iz tega izpeljano absolutno zemlji\xc5\xa1ko rento), zgodovinski nastanek zemlji\xc5\xa1ke rente in kritiko tako imenovane trinitarne formule._NEWLINE_V Marxovem Kapitalu je diferencialna renta definirana kot renta, ki izhaja iz posebnih kvalitet zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da; dva tak\xc5\xa1na primera sta nadpovpre\xc4\x8dna rodovitnost zemlje ter nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de naravnih bogastev (npr. rudnin). Ugodni naravni pogoji kapitalistu, ki jih izkoristi, prina\xc5\xa1a nadpovpre\xc4\x8den (poseben) profit; v primeru rodovitne zemlje ima za isto dela ve\xc4\x8dji pridelek, v primeru \xc4\x8diste rude ima ve\xc4\x8dji donos. \xc4\x8ce zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de ni v lasti kapitalista, ampak zemlji\xc5\xa1kega lastnika, pa ta posebni profit ne gre kapitalistu, temve\xc4\x8d ga pobere zemlji\xc5\xa1ki lastnik kot rento. Ta renta mu pripada izklju\xc4\x8dno zaradi lastni\xc5\xa1kega naslova nad zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dem. \xc4\x8ce ta zemlji\xc5\xa1ki lastnik proda svoje zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, to pomeni le, da s tem prenese lastninski naslov do dohodka nekomu drugemu; cena tak\xc5\xa1nega naslova je odvisna od vi\xc5\xa1ine dohodka in stopnje donosa, tak\xc5\xa1na pretvorba rente v ceno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da pa se imenuje kapitalizacija rente. _NEWLINE_Zemlji\xc5\xa1ki lastnik u\xc5\xbeiva dodatno ugodnost, da obdr\xc5\xbei vsakr\xc5\xa1ne izbolj\xc5\xa1ave, ki jih je podnajemnik storil na njegovem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du. Tak\xc5\xa1na primera sta izgradnja rudni\xc5\xa1kih ja\xc5\xa1kov ali stanovanjskih objektov. Oboje je vezano na zemljo, oboje izbolj\xc5\xa1uje njeno uporabnost; to deluje v prid zemlji\xc5\xa1kemu lastniku, saj to pomeni dvig zemlji\xc5\xa1ke rente (s tem pa tudi cene zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da)._NEWLINE_Zemlji\xc5\xa1ka renta ni nastala s kapitalizmom, ampak je ostanek in prilagoditev plemstva na nov dru\xc5\xbebeni red. Razlika med obema razredoma je v tem, da je za kapitalisti\xc4\x8dnega veleposestnika zemlja zanimiva edinole kot vir denarnega dohodka, pa naj govorimo o rednem dohodku oziroma renti ali \xc5\xa1pekulaciji, ki zadeva ceno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da; za fevdalca je nasprotno zemlja bila pomembna, ker je z njenim lastni\xc5\xa1tvom izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal odvisne kmete. Temu primerno razvoj (geneza) kapitalisti\xc4\x8dne zemlji\xc5\xa1ke rente sestoji iz treh faz. Prva faza je tlaka; kmetova dajatev zemlji\xc5\xa1kemu lastniku sestoji iz dela na osebni posesti zemlji\xc5\xa1kega lastnika. Druga faza je renta v naturalni obliki, pri \xc4\x8demer zemlji\xc5\xa1ki posestnik pobere del kmetovega pridelka v obliki raznih dajatev. Tretja oblika zemlji\xc5\xa1ke rente je denarna renta, kjer se zemlji\xc5\xa1ki posestnik ne zadovolji ve\xc4\x8d z materialnimi dajatvami, ampak nasprotno zahteva denar. To na eni strani prisili kmeta v blagovno menjavo (in najem oderu\xc5\xa1kih kreditov, \xc4\x8de ne zmore pokriti dajatev), na drugi strani pa je to zadnji korak pretvorbe iz fevdalnega v kapitalisti\xc4\x8dnega zemlji\xc5\xa1kega veleposestnika._NEWLINE_Marx iz tega vidika tudi kritizira koncept trinitarne formule, ki dru\xc5\xbebeni dohodek deli na tri neodvisne kategorije: mezdo, dohodek iz kapitala (profit) in zemlji\xc5\xa1ko rento. Marx v Kapitalu nasprotno postavi delitev dru\xc5\xbebenega produkta na potrebni in prese\xc5\xbeni podukt: potrebni produkt ostane producentom, prese\xc5\xbeni produkt pa si prilasti vladajo\xc4\x8di razred. Posledi\xc4\x8dno je konflikt med rento in profitom (pa tudi osebnim dohodkom kapitalista) vpra\xc5\xa1anje porazdelitve prese\xc5\xbene vrednosti znotraj vladajo\xc4\x8dega razreda."