b'\n_START_ARTICLE_\nZnak evra\n_START_PARAGRAPH_\nZnak evra (\xe2\x82\xac) je grafi\xc4\x8dni simbol, ki ozna\xc4\x8duje evro, uradno valuto Evropske unije. Evropska komisija je obliko predstavila javnosti 12. decembra 1996._NEWLINE_Oblika temelji na znaku \xe2\x82\xa0 za evropsko denarno enoto, predhodnico evra, in gr\xc5\xa1kem epsilonu (\xd0\x84). Zgledovanje po epsilonu simbolizira vlogo anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije kot zibelke evropske civilizacije (\xd0\x84 oz. E je hkrati prva \xc4\x8drka v besedi Evropa), dve vodoravni \xc4\x8drti, ki sekata znak, pa stabilnost valute. Izbrana je bila na razpisu, na katerega je prispelo deset predlogov. Javna anketa je nato zo\xc5\xbeila izbor na dva, kon\xc4\x8dnega zmagovalca pa je izbrala Evropska komisija._NEWLINE_Sprejeta oblika je po besedah Evropske komisije delo \xc5\xa1tirih neimenovanih oblikovalcev. Tej razlagi oporeka Arthur Eisenmenger, nekdanji glavni grafi\xc4\x8dni oblikovalec pri Evropski skupnosti, ki trdi, da je oblikoval znak \xc5\xbee dve desetletji prej.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nUradnega pravila za polo\xc5\xbeaj znaka ni, zato ga v razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah pi\xc5\xa1ejo bodisi pred, bodisi za zneskom, pogosto odvisno od tega, kako so pisali zneske v nekdanjih valutah. V Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu in na Nizozemskem ga tako po navadi pi\xc5\xa1ejo pred zneskom (\xe2\x82\xac3,50), v Franciji, Nem\xc4\x8diji in \xc5\xa0paniji pa za njim (3\xe2\x82\xac50 ali 3,50\xe2\x82\xac). Prav tako ni uradnega pravila za zapisovanje znaka za cent._NEWLINE_Zapisovanje v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih sistemih je odvisno od operacijskega sistema in jezikovnih nastavitev. V standardu Unicode ima znak ime EURO SIGN in kodo U+20AC (decimalna 8364). V jeziku HTML dobimo znak z zaporedjem &euro;, vendar je bilo to zaporedje uvedeno \xc5\xa1ele z razli\xc4\x8dico 4.0 kmalu po uvedbi znaka in ga starej\xc5\xa1e razli\xc4\x8dice brskalnikov ne podpirajo.'