b'\n_START_ARTICLE_\nEdvard Ravnikar\n_START_SECTION_\nArhitekt\n_START_PARAGRAPH_\nRavnikarjeva arhitektura je neobi\xc4\x8dajna avtorska sinteza, ki \xc4\x8drpa iz Ple\xc4\x8dnikovega lokalno obarvanega klasicizma, Le Corbusierjevega brutalizma in ljudske arhitekture, pa tudi anti\xc4\x8dnih in drugih vzorov, od Skandinavije do Japonske ter lastne likovne inventivnosti. Prva pomembnej\xc5\xa1a zgradba, ki jo je na\xc4\x8drtoval samostojno, je bila kostnica padlim med prvo svetovno vojno na \xc5\xbdalah v Ljubljani. Izvirne prvine na\xc4\x8drtovanja je \xc5\xa1e bolj pokazal pri izjemni konceptni in izvedbeni re\xc5\xa1itvi, Moderni galeriji v Ljubljani. Izidor Cankar je na\xc4\x8drte zanjo najprej iskal pri Ple\xc4\x8dniku, kasneje je delo zaupal Ravnikarju, ki si je zato nakopal tudi Ple\xc4\x8dnikovo zamero._NEWLINE_Za njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo v Ljubljani velja urbanisti\xc4\x8dno in arhitekturno celostno zasnovani kompleks Trga revolucije v Ljubljani, zasnovan (1960). Preurejanje obmo\xc4\x8dja nekdanjega Ur\xc5\xa1ulinskega vrta so na\xc4\x8drtovali \xc5\xbee v petdesetih letih, delno celo prej, ko so postavljali stanovanjske hi\xc5\xa1e v zaledju Pre\xc5\xa1ernove ceste. Ravnikar je s svojo zamislijo zmagal na nate\xc4\x8daju in za tem, skupaj s sodelavci, urejal celoto in posamezne objekte do leta 1982. Kompleks obsega plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi in razli\xc4\x8dno visoke ter razli\xc4\x8dno oblikovane stavbe: tlorisno tristrani stolpnici TR2 (Ljubljanska banka) in TR3 (nekdaj Iskra) v osi simbolnih ljubljanskih vrat, blagovnico Maximarket ob vzhodnem robu in kulturni ter kongresni center Cankarjev dom (dokon\xc4\x8dan 1982). Ob robu trga stoji \xc5\xa1e Spomenik revoluciji (D. Tr\xc5\xa1ar, otvoritev 9. maj 1975). Povr\xc5\xa1ino velikega trga so znova pretlakovali in odprli septembra 2014. Takrat so premaknili drog za slovensko zastavo in umaknili korito z lipo.  _NEWLINE_Drugo pomembno Ravnikarjevo delo, zlasti s podro\xc4\x8dja urbanizma, je Nova Gorica. Mesto je bilo zgrajeno po II. svetovni vojni kot samostojno mesto na robu starega mesta Gorica, ki je po dolo\xc4\x8ditvi nove dr\xc5\xbeavne meje ostalo v Italiji. Urbanisti\xc4\x8dni na\xc4\x8drt mesta je zasnovan kot mre\xc5\xbea, ki so jo pri\xc4\x8deli graditi leta 1947. Ravnikarjev urbanisti\xc4\x8dni na\xc4\x8drt nikoli ni bil izveden v celotnem obsegu. _NEWLINE_Znane zgradbe in ureditve, ki jih je zasnoval Ravnikar, so: izjemna pala\xc4\x8da Mestne ob\xc4\x8dine Kranj (OLO Kranj), grobi\xc5\xa1\xc4\x8de talcev v Begunjah in posebej zanimivo grobi\xc5\xa1\xc4\x8de talcev v Dragi. Zasnoval je ureditev za pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de internirancev v Kamporju na Rabu (1953) in ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih spomenikov v Ljubljani. Njegovo delo so mdr. stanovanjski kompleks Ferantov vrt (1975), zgradba \xc4\x8dasopisnga podjetja Dnevnik (Kanar\xc4\x8dek, poimenovana po rumeni plasti\xc4\x8dni fasadi) in Fakultete za gradbeni\xc5\xa1tvo in geodezijo. Nazadnje je zmagal na nate\xc4\x8daju za prizidek k Narodni galeriji (dograjen 1993), vse v Ljubljani. Ve\xc4\x8d objektov je postavil tudi v Kranju (banka, Hotel Creina, Veleblagovnica Globus - sedaj knji\xc5\xbenica). Ravnikar je oblikoval opremo za knjige, plakate in druge izdelke ter s svojim zgledom in u\xc4\x8denjem bistveno vplival na razvoj svovenskega grafi\xc4\x8dnega oblikovanja._NEWLINE_Med drugim je bil Ravnikar tudi del projektne skupine, ki je zasnovala Novi Beograd.\n_START_SECTION_\nPedagog\n_START_PARAGRAPH_\nEdvard Ravnikar je bil med mladimi arhitekti, ki so po II. svetovni vojni tudi s pomo\xc4\x8djo politi\xc4\x8dnih povezav, prevzeli vodenje \xc5\xa1ole za arhitekturo v Ljubljani. Katolicizmu in klasi\xc4\x8dni arhitekturi predani Ple\xc4\x8dnik je zaradi svojega politi\xc4\x8dnega prepri\xc4\x8danja in starosti (73 let) po vzpostavitvi komunisti\xc4\x8dne oblasti v Jugoslaviji na univerzi ostal ob robu in v senci u\xc4\x8dencev. Ple\xc4\x8dnikovo neomajno vztrajanje pri tradicionalnem pou\xc4\x8devanju arhitekture je \xc5\xbee v letih med 1920 in 1930 vzbudilo odpor pri nekaterih njegovih \xc5\xa1tudentih, ki so jih zanimala sodobnej\xc5\xa1a gibanja v arhitekturi. Kar sedem jih je od\xc5\xa1lo delat k Le Corbusierju v Pariz, med njimi tudi Edvard Ravnikar. Ta je odli\xc4\x8dne risarje in marljive sodelavce z veseljem sprejel. Z znanjem in izku\xc5\xa1njami, ki jih je nabral pri Le Corbusierju, je Ravnikar na prehodu iz 1940-ih v 1950-a razvoj slovenske arhitekture, skupaj z nekaterimi drugimi ustvarjalci, uspel odvrniti stran od ideologije socialisti\xc4\x8dnega realizma. Arhitekturna \xc5\xa1ola se je oprla na sodobne arhitekturne tokove v zahodni Evropi ter kriti\xc4\x8dno razpravo, ki je potekala znotraj CIAM.\n_START_SECTION_\nSlovenski modernizem\n_START_PARAGRAPH_\nRavnikar sam in njegovi \xc5\xa1tudentje so prevzeli klju\xc4\x8dne naloge pri povojni prenovi in obnovi v socialisti\xc4\x8dni Sloveniji in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e v Jugoslaviji. Slovenska moderna arhitektura, ki je nastajala v tem \xc4\x8dasu, je prepoznavna po razumni uporabi materialov, premi\xc5\xa1ljeni tlorisni organizaciji in posebnih detajlih pri oblogah povr\xc5\xa1in in spajanju konstrukcij. Arhitekti so bili po eni strani prisiljeni izumljati novosti zaradi pomanjkanja gotovih gradbenih izdelkov, po drugi strani pa so pomenili nadaljevanje obrtni\xc5\xa1tva, ki ga je v \xc5\xa1olo vpeljal Ple\xc4\x8dnik. Najvidnej\xc5\xa1i Ravnikarjevi \xc5\xa1tudenti, ki so ustvarjali arhitekturo tega obdobja, so arhitekti: Savin Sever, Oton Jugovec, Milan Miheli\xc4\x8d, Milo\xc5\xa1 Bon\xc4\x8da, Grega Ko\xc5\xa1ak, Majda Dobravec Lajovic, Janez Lajovic, Stanko Kristl in Ilija Arnautovi\xc4\x87. Ravnikar je oblikoval znak Osvobodilne fronte slovenskega naroda._NEWLINE_PRIZNANJA:  Edvard Ravnikar je dobil ve\xc4\x8d pomembnih nagrad, mdr. Pre\xc5\xa1ernovo 1961 in 1978 (za \xc5\xbeivljenjsko delo), Ple\xc4\x8dnikovo nagrado 1975 in 1987 (jubilejno), jugoslovanski nagradi "Borbe" in Avnoja (1982) in dunajsko Herderjevo nagrado (1988). Postal je dopisni \xc4\x8dlan Jugoslovanske akademije v Zagrebu (JAZU, 1963), Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU: dopisni \xc4\x8dlan 1969, redni 1979), 1985 je dobil naslov zaslu\xc5\xbenega profesorja ljubljanske univerze, Tehni\xc5\xa1ka univerza v Gradcu (Graz) pa mu je leta 1988 podelila \xc4\x8dastni doktorat.'