b'\n_START_ARTICLE_\nEtbin Kristan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nEtbin Kristan se je od mladosti zanimal za politiko. Po kon\xc4\x8dani kadetski \xc5\xa1oli v Karlovcu je tri leta pre\xc5\xbeivel kot oficir, pozneje med letoma 1887 in 1895 pa je deloval kot novinar v Zagrebu. Tu se je aktivno vklju\xc4\x8dil v \xc5\xa1portno \xc5\xbeivljenje, predvsem kot aktiven kolesar. Kot novinar ustanovi leta 1892 \xc4\x8dasopis s kolesarsko tematiko Hrvatsko-slovenski ciklista, ki je izhajal dve leti. Po prenehanju izhajanja kolesarskega \xc4\x8dasopisa, je Kristan od 1.novembra 1894 uredil \xc5\xa1est \xc5\xa1tevilk polmese\xc4\x8dnika Sport, glasila za vse \xc5\xa1portne panoge. Na Dunaju, kjer je \xc5\xbeivel od leta 1895, se je povezal s socialnimi demokrati. Sodeloval je pri delavskih \xc4\x8dasopisih Arbeiter Zeitung do leta 1901 in med letoma 1901 in 1905 pri Der Eisenbahner. Za \xc4\x8dasopisa je pisal politi\xc4\x8dne eseje in komentarje. Do leta 1914 je bil voditelj Jugoslovanske socialdemokratske stranke. Menil je, da je narod predvsem jezikovno-kulturna skupnost, zato se je na brnskem kongresu zavzemal za federativno ureditev Avstro-Ogrske in za kulturno avtonomijo njenih narodov. Zbli\xc5\xbeal se je z Ivanom Cankarjem in se z njim boril za ustanovitev umetni\xc5\xa1kega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, kasneje pa sta se zaradi razli\xc4\x8dnih pogledov na kulturo in prihodnost ju\xc5\xbenoslovanskih narodov sprla. Kristan se je namre\xc4\x8d za\xc4\x8del zavzemati za poenotenje kulture, jezika in pisave ju\xc5\xbenoslovanskih narodov, kar pa za Cankarja ni bilo sprejemljivo. Med prvo svetovno vojno do leta 1920 in v letih 1921\xe2\x80\x931951 je Kristan bival v ZDA, kjer je med izseljenci ustanovil ter vodil Slovensko republikansko zdru\xc5\xbeenje ter se pre\xc5\xbeivljal kot novinar in urednik. Po prvi svetovni vojni se je vrnil v domovino in bil leta 1920 izvoljen v Ustavodajno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino kot kandidat slovenske socialdemokracije. Pozneje se je odrekel mandatu in od\xc5\xa1el nazaj v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, kjer je ostal do konca druge svetovne vojne. Malo pred smrtjo se je vrnil v domovino.\n_START_SECTION_\nDramatika\n_START_PARAGRAPH_\nDramatika Etbina Kristana prikazuje socialno in psiholo\xc5\xa1ko problematiko. Sre\xc4\x8danje z Ibsenovo dramatiko je mo\xc4\x8dno vplivalo nanj. Dela je objavljal v Cankarjevem glasniku in Ameri\xc5\xa1kem dru\xc5\xbeinskem koledarju. Njegovi junaki se zaradi krivic in te\xc5\xbenje po osebni in dru\xc5\xbebeni svobodi spreminjajo v upornike. V prvih dramah, ki so zelo tenden\xc4\x8dne, zmaguje stari svet, ki ga podpira dr\xc5\xbeava s svojimi organi. Ob dru\xc5\xbebenih vpra\xc5\xa1anjih so v ospredju ljubezenski in dru\xc5\xbeinski zapleti. Oblikovno je tradicionalen: zgradba je trdna in jasna, formalisti\xc4\x8dna, dialog stvaren.'