b'\n_START_ARTICLE_\nFrance Av\xc4\x8din\n_START_SECTION_\nPoklicno delo\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo je obiskoval v rojstnem mestu, kjer je 1929 maturiral. Nato je \xc5\xa1tudiral elektrotehniko na Univerzi v Ljubljani in tam 2. maja 1935 diplomiral._NEWLINE_Od 15. februarja do 10. septembra 1935 je prakticiral v Strojnih tovarnah in livarnah v Ljubljani pri Feliksu Lobetu. Zatem je 13. junija 1936 odslu\xc5\xbeil devetmese\xc4\x8dni voja\xc5\xa1ki rok v protiletalski artileriji. Od avgusta 1936 je, ker ni bilo proste ukazne asistenture, delal kot asistent-volonter v elektrotehni\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu Univerze in se hkrati pripravljal na doktorat iz tehni\xc5\xa1kih ved. Obenem je delal kot honorarni name\xc5\xa1\xc4\x8denec v banovinskem in\xc5\xa1titutu za zdravljenje raka od vsega njegovega za\xc4\x8detka pri tehni\xc4\x8dni oziroma fizikalni organizaciji rentgenskega oz radijskega zdravljenja dokler ni 28. junija 1939 postal tam uradni\xc5\xa1ki pripravnik. Od leta 1937 do 1940 je hkrati honorarno delal v in\xc5\xa1titutu za preiskavo materiala, kjer je vodil prakti\xc4\x8dne vaje iz predmeta tehni\xc5\xa1ka mehanika pri Alojzu Kr\xc3\xa1lu Od 11. marca 1939 dalje je deloval kot predavatelj iz predmetov splo\xc5\xa1na elektri\xc4\x8dna merjenja, merjenje na elektri\xc4\x8dnih strojih in laboratorijske vaje iz osnov elektrotehnike v elektrotehni\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu Univerze. Za doktorja tehni\xc5\xa1kih ved je bil promoviran 24. junija 1939 na podlagi disertacije Matemati\xc4\x8dno re\xc5\xa1evanje problema toplotnega prevajanja v lameliranem \xc5\xbeeleznem jedru transformatorjev._NEWLINE_Junija 1940 je opravil izpit za poobla\xc5\xa1\xc4\x8denega elektroin\xc5\xbeenirja elektromedicinske stroke in bil 12. decembra 1941 imenovan za docenta na tehni\xc5\xa1ki fakulteti ter je tako pri\xc5\xa1el dokon\xc4\x8dno na Univerzo, delo v banovinskem in\xc5\xa1titutu za zdravljenje raka pa je nadaljeval honorarno do prostovoljnega odhoda v partizane 10. septembra 1943. Tam je bil tehni\xc4\x8dni in\xc5\xa1truktor in konstruktor Glavnega \xc5\xa1taba NOV in POS v oficirski \xc5\xa1oli do imenovanja 12. januarja 1944 za \xc4\x8dlana kolegija znanstvenega in\xc5\xa1tituta pri IOOF. Predsedstvo SNOS ga je 21. avgusta imenovalo za vodjo oddelka za industrijo in obrt pri odseku za gospodarstvo, \xc4\x8desar pa takrat ni prevzel._NEWLINE_26. decembra 1944 je bil poslan v Beograd v komisijo za gospodarsko obnovo dr\xc5\xbeave. 15. aprila 1945 pa v diplomatsko misijo kot \xc4\x8dlan trgovske delegacije v Francijo in \xc5\xa0vico. Po povratku 15. oktobra 1945 se je takoj vrnil na svoje docentsko mesto. Izredni profesor je postal 1. februarja 1946, 1957-80 pa je bil redni profesor za splo\xc5\xa1na elektri\xc4\x8dna in magnetska merjenja na elektrotehni\xc5\xa1ki fakulteti; po upokojitvi mu je ljubljanska univerza 1981 podelila naziv zaslu\xc5\xbeni profesor._NEWLINE_Kot predstojnik laboratorija za elektrotehni\xc4\x8dno merjenje in strokovnjak v elektromedicini se je v vojni in po vojni strokovno udejstvoval izven svojih rednih obveznosti na univerzi in banovinskem in\xc5\xa1titutu za zdravljenje raka na zelo razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih elektrotehnike. Delal je popravila in monta\xc5\xbee kot tudi rentgensko dozimetrijo na skoraj vseh tehni\xc4\x8dnih diagnosti\xc4\x8dnih in terapijskih rentgenskih aparaturah v Sloveniji. Po vojni je v Beogradu sodeloval pri generalnem projektiranju na\xc5\xa1e dr\xc5\xbeavne elektrifikacije. V \xc5\xa0vici in Franciji je leta 1945 prou\xc4\x8deval tamkaj\xc5\xa1njo industrijo, zlasti elektrotehni\xc5\xa1ko, in tamkaj\xc5\xa1nje zdravstvene ustanove. Leta 1948 je bil delegat FLRJ na 9. Generalni konferenci za mere in ute\xc5\xbei v Parizu, 1954 pa prav tam na 10. Generalni konferenci za mere in ute\xc5\xbei\xc2\xa0: sodeloval je v mednarodni elektrotehni\xc5\xa1ki komisiji IEC redno od leta 1950 v ve\xc4\x8d tehni\xc5\xa1kih komitejih, predvsem v TC 1,3,13,24,25,42. Aktivno se je udele\xc5\xbeil rednih zasedanj v Parizu 1950, Scheveningenu 1953 in v Londonu 1955, dalje zasedanja ekspertov TC 24, obenem s komisijo S.U.N. mednarodne komisije za \xc4\x8disto in uporabnostno fiziko v Parizu 1955 in zasedanje IEC TC 13 v Budimpe\xc5\xa1ti 1955. Leta 1955 je obiskal \xc5\xa1tudijsko Physikalisch Technische Bundesanstalt v Braunschweigu. V letu 1956 je bil povabljen na specializacijo v magnetskih merjenjih v National Bureau of Standards, Washington. Po njegovi zaslugi je bila 1960 sprejeta enota "tesla" (T) za vektor gostote magnetnega pretoka.\n_START_SECTION_\nDelo v planinski organizaciji\n_START_PARAGRAPH_\nAv\xc4\x8din je bil dejaven planinec, alpinist, gorski re\xc5\xa1evalec, lovec in naravovarstvenik. Bil je prvi povojni predsednik Planinske zveze Slovenije in \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan gorskih re\xc5\xa1evalcev in od 1981 podpredsednik komisije za varnostni material pri Mednarodnem zdru\xc5\xbeenju planinskih zvez. Kot strokovnjak za varnostno opremo v gorah je imel patenta za dereze in varnostne smu\xc5\xa1ke vezi. Bil je tudi strokovnjak za balistiko in je patentiral lovsko kroglo ABC. Z JLA je sodeloval kot strokovnjak za planinsko opremo vojske. Vrsto let je imel planinska predavanja in se kot predavatelj udele\xc5\xbeil raznih strokovnih te\xc4\x8dajev. \xc5\xbde leta 1969 je dal pobudo za organizirano varovanje okolja v Sloveniji in SFRJ.\n_START_SECTION_\nPatenti\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetno jedro s spremenljivo zra\xc4\x8dno re\xc5\xbeo. Na tem principu je izdelan novi veliki permameter fakultete za elektrotehniko in varilni transformator zavoda za varjenje, oboje iz sredstev sklada Borisa Kidri\xc4\x8da. Izum je dobil priznanje Zdru\xc5\xbeenja izumiteljev in avtorjev tehni\xc4\x8dnih izbolj\xc5\xa1av SR Slovenije. Varnostna glava za varnostne smu\xc5\xa1ke vezi. Ta izum prepre\xc4\x8duje v enem elementu nevarne po\xc5\xa1kodbe tako pri torzijskih kot pri flekcijskih preobremenitvah no\xc5\xbenih kosti. Prijavljena je tudi ustrezna petna glava. Prijavljena je tudi turna plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki omogo\xc4\x8da normalno hojo na smu\xc4\x8deh z dvigom pete ob isto\xc4\x8dasni polni ohranitvi varnostnega sistema. Vse troje je prevzelo in \xc5\xa1e izdelujejo v Mariboru. Izdana sta \xc5\xa1e francoski in ameri\xc5\xa1ki patent. Pripravlja se izdelava v Franciji. Lovska krogla, ki naj tako lahko kot te\xc5\xbeko divjad zanesljivo usmrti ne le z direktnimi po\xc5\xa1kodbami tkiva, temve\xc4\x8d tudi in predvsem z obojestranskim \xc5\xbeiv\xc4\x8dnim \xc5\xa1okom, tako da strela ne sli\xc5\xa1i ve\xc4\x8d, obenem pa naj dobro strelno rano s krvno sledjo, ki omogo\xc4\x8da lahko najdbo slabo zadete divjadi.\n_START_SECTION_\nIzumi\n_START_PARAGRAPH_\nPrestavljive in deljive dereze\xc2\xa0\xc2\xbbUNIVERZAL\xc2\xab, sistem Av\xc4\x8din. Uporabljala jih je JLA, na\xc5\xa1i alpinisti, vrsta himalajskih in andskih ekspedicij. Licenca prodana v Francijo, \xc5\xa0vico in Avstrijo.'