b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x96tzi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96tzi (tudi Oetzi) je dobro ohranjena \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka mumija pribli\xc5\xbeno iz 34. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ki so jo na\xc5\xa1li 19. septembra 1991 v ledeniku v Italiji (\xc3\x96tztalske Alpe) blizu meje z Avstrijo. Vzdevek \xc3\x96tzi prihaja od imena doline.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGre za najstarej\xc5\xa1e naravno mumificirano truplo z ozemlja Evrope, ki omogo\xc4\x8da dober vpogled v lastnosti bakrenodobnih Evropejcev. Po ocenah je bil \xc3\x96tzi v \xc4\x8dasu smrti visok pribli\xc5\xbeno 1,65 m in star 45 let. Na sebi je imel obleko iz usnja razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivali in \xc5\xa1iroke, vodoodporne \xc4\x8devlje za hojo po snegu. Med drugimi predmeti, ki so jih na\xc5\xa1li ob truplu, so bakrena sekira, kremenast no\xc5\xbei\xc4\x8d z lesenim ro\xc4\x8dajem, nedokon\xc4\x8dan lok iz tisovega lesa in tok s 14 pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami. Sledi na truplu ka\xc5\xbeejo, da je \xc3\x96tzi umrl nasilne smrti; imel je luknjo od pu\xc5\xa1\xc4\x8dice v rami in resno po\xc5\xa1kodbo glave, ki je verjetno povzro\xc4\x8dila smrt. _NEWLINE_Pred smrtjo ga je pestilo ve\xc4\x8d zdravstvenih te\xc5\xbeav, med njimi huda arterioskleroza, h kateri je bil nagnjen tudi genetsko. Analiza njegovega zobovja je razkrila ve\xc4\x8d mehanskih po\xc5\xa1kodb, kakor tudi luknje v zobeh in slabo stanje dlesni. Slednje povezujejo s pove\xc4\x8devanjem dele\xc5\xbea \xc5\xa1kroba v prehrani takratnih ljudi, ki je omogo\xc4\x8dil uspevanje ustnih bakterij.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nMumijo naj bi na\xc5\xa1la nem\xc5\xa1ka turista Helmut in Erika Simon, vendar slovenska plezalka Magdalena Mohar Jarc trdi, da jo je na\xc5\xa1la ona. Odkritje si lasti tudi \xc5\xa1vicarka Sandra Nemeth. _NEWLINE_Avstrijski uradniki so sprva obravnavali najdbo kot novodobno truplo in ga grobo izklesali iz ledu, pri \xc4\x8demer so ga nekoliko po\xc5\xa1kodovali. \xc5\xa0ele po tistem, ko so ga prepeljali v mrtva\xc5\xa1nico v Innsbruck, je bila ugotovljena njegova dejanska starost. Kasnej\xc5\xa1e meritve so pokazale tudi, da je najdba le\xc5\xbeala slabih 100 metrov znotraj ozemlja Italije._NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Bolzanu je najdbo prisodilo Simonovima. Hkrati je potekal tudi pravni spor o nagradi za najditelja. Simonova sta zahtevala 300.000\xe2\x82\xac, mnogo ve\xc4\x8d kot so bile pripravljene pla\xc4\x8dati lokalne oblasti glede na vrednost najdbe. Na koncu so se pogodili za 150.000\xe2\x82\xac. \xc3\x96tzi je danes na ogled v Ju\xc5\xbenotirolskem de\xc5\xbeelnem arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Bolzanu.'