b'\n_START_ARTICLE_\nArabeska\n_START_PARAGRAPH_\nArabeska je v likovni umetnosti okrasek v obliki realisti\xc4\x8dno upodobljene rastlinske vitice, prepletene z listjem in \xc5\xbeivalskimi ali geometrijskimi vzorci. Izraz arabeska izhaja bodisi iz italijanske besede arabo (arabski), bodisi iz besede moresque (mavrski), razlage so razli\xc4\x8dne in se pojavljajo \xc5\xa1e danes. Grove Dictionary of Art je najbolj jasen: \xc2\xbbbeseda arabeska se nana\xc5\xa1a na rastlinski okras v islamski umetnosti\xc2\xab._NEWLINE_Motiv se pojavlja v islamski umetnosti od pribli\xc5\xbeno 9. stoletja dalje in v evropski dekorativni umetnosti od renesanse naprej. _NEWLINE_Islamske arabeske so se razvile iz poznoanti\xc4\x8dnih in bizantinskih tipov. Uporabljajo se z relativno malo spremembami od za\xc4\x8detka islamske umetnosti (znameniti mozaiki iz 8. stoletja v Veliki mo\xc5\xa1eji v Damasku). Najpogosteje uporabljeni rastlini sta akant in trta. Cvetovi se pogosteje pojavljajo po letu 1500, \xc5\xa1e posebej v otomanski umetnosti in so pogosto prepoznavni po vrstah. Cvetli\xc4\x8dni okrasi verjetno izvirajo iz Kitajske._NEWLINE_Izraz je bil na Zahodu prvi\xc4\x8d uporabljen v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini, kjer je beseda rabeschi uporabljena v 16. stoletju kot izraz za okraste iz akanta na gr\xc5\xa1kih stebrih (pilastrih). V Franciji se izraz arabesque prvi\xc4\x8d pojavi leta 1546, uporabljen pa je bil v drugi polovici 17. stoletja s pojavom grotesknih ornamentov. Arabeski slog je bil \xc5\xa1e posebej priljubljen in dolgo\xc5\xbeiv v umetnosti knjige: okra\xc5\xa1evanje platnic v zlatu, obrobe ilustracij, tiskani elementi za zapolnitev praznih prosotrov na listu. Majne motive v tem slogu konservativni oblikovalci knjig uporabljajo \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nOsnovne oblike\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovne oblike arabeske so prikazane zgoraj. Klju\xc4\x8dni element je sr\xc4\x8dasta oblika, ki nastane iz 2 linij, ki se sre\xc4\x8data z volutami na steblu, prikazano obarvano zeleno na sliki. V to jedro se dodaja poljubno \xc5\xa1tevilo dodatnih volut, nad, pod ali na straneh. To je torej motiv, ki se lahko neskon\xc4\x8dno \xc5\xa1iri po povr\xc5\xa1ini vseh velikosti. Gre za okrasitev navadne pploskve, kar je glaven namen. Iz slike je razvidno, da je v 1. \xc4\x8detrtini 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja oblika prisotna na Ara Pacis (slika E), postavljena v Rimskem imperiju v \xc4\x8dasu cesarja Avgusta, je v bistvu nespremenjena v primerjavi z vzorcem v apsidi mozaika San Clemente v Rimu iz okoli 1200 (slika C). Osnovna oblika je skoraj nespremenjena v vmesnih stoletjih in seveda \xc5\xa1e naprej v uporabi prek renesanse, pa vse do danes.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9dS\xe2\x80\x9d- oblika\n_START_PARAGRAPH_\nKlju\xc4\x8dni element v obliki srca je v\xc4\x8dasih izpu\xc5\xa1\xc4\x8den, arabeske ima obliko "S" z volutami na koncih, obi\xc4\x8dajno nastopa v parih, ki se sre\xc4\x8dujejo, kot so mozaiki v zakladnici Velike mo\xc5\xa1eje v Damasku, bizantinsko delo iz 7. stoletja.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9dU\xe2\x80\x9d - oblika\n_START_PARAGRAPH_\nTudi ta oblika se je pojavila v Damasku, in ima par volut obrnjen navznoter proti posodi. Obrazec se obi\xc4\x8dajno uporablja samostojno in iz njega ne vzklijejo nadaljnje volute kot je to obi\xc4\x8dajno primer pri obliki srca.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nRazumevanje etimologije besede je koristno pri razvozlavanju nejasnosti, ki obkro\xc5\xbeajo njeno uporabo. Beseda arabeska je francoska, sposojena iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, sam francoski izraz pa izpeljan iz italijanske besede arabesco, ki se je prvi\xc4\x8d pojavil v italijanski knji\xc5\xbeevnosti v prvi polovici 16. stoletja. Knjiga "Opera nuova che insegna le donne cuscire ... laqual e intitolata esempio di raccammi (novo delo, ki u\xc4\x8di \xc5\xbeenske, kako \xc5\xa1ivati ... z naslovom "Vzorci vezenja"), objavljen v Benetkah leta 1530, vklju\xc4\x8duje "groppi moreschi e rabeschi"- mavrske vozle in arabeske. Italijanska beseda uporablja latinsko izpeljanko "inceptive" ali "inchoative" besedo, ki se kon\xc4\x8da "-esco", ki pomeni nek za\xc4\x8detek, torej ferveo za vreli\xc5\xa1\xc4\x8de in fervesco za za\xc4\x8dne vreti. Uporaba te besede v renesan\xc4\x8dni Italiji jasno ka\xc5\xbee, da je oblika zelo napa\xc4\x8dna, saj ima svoj za\xc4\x8detek v "Arabiji" oziroma bizantinskem cesarstvu.\n_START_SECTION_\nArabeska v islamski umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnja islamska umetnosti, na primer znameniti mozaiki iz 8. stoletja v Veliki mo\xc5\xa1eji v Damasku, pogosto vsebuje arabeskne vzorce. Najpogosteje uporabljajo rastline, stilizirane razli\xc4\x8dice akanta, s poudarkom na listnatih oblikah in vinsko trto, z enakim poudarkom na zavitem steblu. Z arabesknimi vzorci so okra\xc5\xa1eni tudi vsakdanji predmeti, kot so skodelice in posode. Razvoj teh oblik z zna\xc4\x8dilnim islamskim tipom je dosegel popolnost do 11. stoletja (za\xc4\x8detek v 8. ali 9. stoletju, v delu, kot je fasada Mshatta). V procesu razvoja so oblike rastlin postale ve\xc4\x8dje, poenostavljene in stilizirane. Podrobno \xc5\xa1tudijo islamskih oblik arabeske je za\xc4\x8del Alois Riegl v svoji \xc5\xa1tudiji Stilfragen: Grundlegungen zu einer Geschichte der Ornamentik (Problemi stila: temelji za zgodovino ornamenta) v letu 1893. Riegl izsledi formalisti\xc4\x8dno kontinuiteto in razvoj dekorativne oblike rastlin iz starodavne egip\xc4\x8danske umetnosti in drugih starodavnih civilizacij Bli\xc5\xbenjega vzhoda (Mezopotamska umetnost) preko klasi\xc4\x8dnega sveta islamske arabeske. Potrjena je bila njegova osnovna analiza razvoja vzorcev, ki jih kot \xc5\xa1ir\xc5\xa1i nabor primerov poznamo danes. Jessica Rawson je pred kratkim raz\xc5\xa1irila analizo s primerjavo s kitajsko umetnostjo, ki je Riegl ni zajel, slede\xc4\x8d \xc5\xa1tevilne elemente tradicionalne kitajske dekoracije. Gre za asimilacijo kitajskih motivov v perzijski umetnosti po invaziji Mongolov._NEWLINE_Trditve so pogoste v zvezi s teolo\xc5\xa1kim pomenom arabeske ter njenim izvorom s posebnim islamskim pogledom na svet. Islamski svet o svojih namerah uporabe dekorativnih motivov ni zapustil dokumentacije. Obstajajo pa teorije na ljubiteljski ravni. Podobno velja za predlagane povezave med arabesko in arabskim znanjem geometrije. Niso vsi umetnostni zgodovinarji prepri\xc4\x8dani, da je bilo tak\xc5\xa1no znanje dose\xc5\xbeeno, ali da so ga potrebovali tisti, ki so ustvarjali arabeske, \xc4\x8deprav v nekaterih primerih obstajajo dokazi, da taka povezava obstaja. Matematika je bila potrebna za veliko bolj za razvoj geometrijskih vzorcev, ki so pogosto povezani z arabesko. Geometrijska dekoracija pogosto uporablja vzorce, ki so sestavljeni iz ravnih linij in pravih kotov, so pa jasno izpeljani kot celota iz ukrivljenih vzorcev arabeske. _NEWLINE_Mnogo arabesknih vzorcev izgine (ali so "pod", kot se pogosto zdi gledalcu) in se ne kon\xc4\x8dajo na robu, tako se zdi, so neskon\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irljivi zunaj prostora, ki ga dejansko zasedajo. To je zagotovo posebnost islamske oblike, \xc4\x8deprav ne brez precedensa. Ve\xc4\x8dina, vendar ne vse listno okrasje preteklih kultur, se je zaklju\xc4\x8dilo na robu zasedenega prostora. Ti neskon\xc4\x8dno ponovljivi vzorci listja so zelo pogosti v sodobnem svetu na tapetah in tekstilu._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilno za zgodnje oblike je, da niso realisti\xc4\x8dne; nobenih posebnih vrst rastlin, ki so na vzorcih, botani\xc4\x8dno ni mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti. Oblika lista je bila obi\xc4\x8dajno vstran od stebla, kar pogosto imenujemo "pol-palmeta", poimenovana po daljni in zelo razli\xc4\x8dno oblikovanem vzorcu v starem egip\xc4\x8danskem in gr\xc5\xa1kem okrasju. Novo deblo izhaja iz listov, tip je pogosto imenovan kova\xc4\x8dnik (Lonicera) in steblo pogosto nima oblike in se navija neskon\xc4\x8dno v prostor. Na zgodnji fasadi Mshatta je prepoznavna neke vrste vinska trta, s konvencionalnimi listi na koncu kratkih pecljev in grozdje ali jagodi\xc4\x8dje, vendar je kasnej\xc5\xa1e oblike ve\xc4\x8d nimajo teh. Cvetovi so redki do okoli leta 1500, po katerem se pojavljajo pogosteje, \xc5\xa1e posebej v Osmanski umetnosti in so pogosto prepoznavni po vrstah. V Osmanski umetnosti je bilo veliko in pernato listje imenovane saz  zelo priljubljeno in so bile izdelane risbe, ki prikazujejo eno ali ve\xc4\x8d velikih listov. Cvetli\xc4\x8dna dekoracija ve\xc4\x8dinoma izvira iz kitajskih slogov, \xc5\xa1e posebej tistih iz kitajskega porcelana in nadome\xc5\xa1\xc4\x8da arabeske v mnogih oblikah izdelkov, kot so keramika, tekstil in miniature.\n_START_SECTION_\nPomen v islamu\n_START_PARAGRAPH_\nZa arabeske in geometri\xc4\x8dne vzorce islamske umetnosti pogosto pravijo, da izhajajo iz islamskega pogleda na svet. Upodobitev \xc5\xbeivali in ljudi, ki ga na splo\xc5\xa1no odsvetujejo,  pojasnjuje prednost abstraktnih geometrijskih vzorcev. _NEWLINE_Obstajata dva na\xc4\x8dina za umetnost arabeske. Prvi opozarja na na\xc4\x8dela, ki urejajo vrstni red na svetu. Ta na\xc4\x8dela vklju\xc4\x8dujejo gole osnove, kar naredi predmeti strukturno zvo\xc4\x8dne in posledi\xc4\x8dno tudi lepe (tj koti in fiksne / stati\xc4\x8dne oblike, ki jo ustvarjajo - pali\xc4\x8dje). V prvem na\xc4\x8dinu ima vsaka ponovitev geometri\xc4\x8dne oblike vgrajeno simboliko, ki ji je pripisana. Na primer, kvadrat, s svojimi \xc5\xa1tirimi enakostrani\xc4\x8dnimi stranicami, simbolizira elemente narave: zemlja, zrak, ogenj in voda. Brez enega od \xc5\xa1tirih, fizi\xc4\x8dni svet predstavlja krog vpisan v kvadrat, ki bi propadel vase in prenehal obstajati. Drugi na\xc4\x8din temelji na naravi in rastlinskih oblikah. Ta na\xc4\x8din spominja na \xc5\xbeensko naravo, ki daje \xc5\xbeivljenje. Poleg tega, po pregledu \xc5\xa1tevilnih primerov arabeskne umetnosti, nekateri trdijo, da je v resnici tudi tretji na\xc4\x8din, na\xc4\x8din arabske kaligrafije._NEWLINE_Namesto da bi se sklicevali na realnost duhovnega sveta, islam meni da je  kaligrafija viden izraz najvi\xc5\xa1je umetnosti; umetnost govorjene besede (prenos misli in zgodovine). V islamu se najpomembnej\xc5\xa1i dokument, to je Koran, posreduje ustno. Pregovore in popolne odlomke iz Korana je danes mogo\xc4\x8de videti v umetnosti arabeske. Predstavlja tretjo obliko ustvarjanja arabesk in je odraz enotnosti, ki izhaja iz raznolikosti; osnovno na\xc4\x8delo islama._NEWLINE_Arabeske se lahko prav tako razume kot umetnost in znanost. Umetni\xc5\xa1ki izdelek je hkrati matemati\xc4\x8dno natan\xc4\x8den, estetsko prijeten in simbolen. Zaradi te dvojnosti ustvarjanja, se lahko umetni\xc5\xa1ki del te ena\xc4\x8dbe naprej deli na posvetne in verske umetnine. Vendar pa za mnoge muslimane ni razlike; vse oblike umetnosti, naravnega sveta, matematike in naravoslovja so stvaritve Boga in zato odsevajo isto stvar: Bo\xc5\xbeja volja izra\xc5\xbeena skozi njegovo ustvarjanje. Z drugimi besedami, \xc4\x8dlovek lahko odkrije geometrijske oblike, ki predstavljajo arabeske, vendar bodo ti vzorci vedno obstajali kot del Bo\xc5\xbejega stvarstva._NEWLINE_Obstaja velika podobnost med arabesknimi umetninami iz zelo razli\xc4\x8dnih geografskih regij. V resnici so podobnosti tako izrazite, da je v\xc4\x8dasih te\xc5\xbeko tudi strokovnjakom povedati, od kod slog arabeske prihaja. Razlog za to je, da sta znanost in matematika, ki se uporabljata za izdelavo arabeske umetni\xc5\xa1ko univerzalna. Zato je za ve\xc4\x8dino muslimanov, najbolj\xc5\xa1e umetni\xc5\xa1ko delo, ki ga je \xc4\x8dlovek lahko ustvaril, uporabno v mo\xc5\xa1eji, je umetnina, ki prikazuje osnovni red in enotnost narave. Red in enotnost materialnem svetu, menijo, je le po\xc5\xa1asten pribli\xc5\xbeek duhovnega sveta, ki je za mnoge muslimane kraj, kjer obstaja edina prava realnost._NEWLINE_Umetnost arabeske je sestavljen iz niza ponavljajo\xc4\x8dih geometrijskih oblik, ob\xc4\x8dasno skupaj s kaligrafijo. Ettinghausen in drugi opisujejo arabeske kot "rastlinsko zasnovo, ki jo sestavljajo polne ... in pol palmete, (kot) neskon\xc4\x8den neprekinjen vzorec ... v katerem vsak list raste iz konice drugega\xc2\xab. Za privr\xc5\xbeence islama, je arabeska simbol njihove zdru\xc5\xbeene vere in na\xc4\x8din, na katerega tradicionalna islamska kultura gleda svet.\n_START_SECTION_\nArabeska v evropski umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz arabeska je bil na zahodu prvi\xc4\x8d uporabljen v Italiji, kjer je bil rabeschi uporabljen v 16. stoletju kot izraz za \xc2\xbbokrasje pilastra, ki prikazujejo dekoracijo iz akanta\xc2\xab\xc2\xa0podrobneje, \xc2\xbbteko\xc4\x8da spirala, ki je potekala navpi\xc4\x8dno navzgor po plo\xc5\xa1\xc4\x8di ali pilastru, namesto vodoravno skupaj frizom\xc2\xab. Od tam se je raz\xc5\xa1irila v Anglijo na dvor Henrika VIII., kjer je Hans Holbein leta 1536 prekril skodelico za Jane Seymour z arabeskno/mavrskim slogom in klasi\xc4\x8dnimi akantovimi volutami. _NEWLINE_Drug izraz je "mavrski". Randle Cotgrave je v A Dictionarie of the French and English Tongues leta 1611 to opredelil kot "nesramno ali anti\xc4\x8dno risanje ali rezljanje, podobno neke vrste divjim listom", in za arabesko, kot je v svoji prvi navedbi "Rebeske delo je majhno in nenavadno cvetli\xc4\x8dno". V Franciji se arabeska prvi\xc4\x8d pojavi leta 1546, in je bila prvi\xc4\x8d uporabljena v drugi polovici 17. stoletja z grotesknimi ornamenti, \xc2\xbbkljub klasi\xc4\x8dnemu poreklu slednjih\xc2\xab, \xc5\xa1e posebej, \xc4\x8de ni bilo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke figure v njih. _NEWLINE_V naslednjih stoletjih so trije izrazi: groteska, mavrske  in arabeske uporabljali predvsem v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, franco\xc5\xa1\xc4\x8dini in nem\xc5\xa1\xc4\x8dini za sloge dekoracije, ki so izhajale vsaj toliko iz evropske preteklosti kot islamskega sveta. \xc2\xbbGroteskno\xc2\xab\xc2\xa0postopoma pridobi sodoben pomen, bolj povezan z gotskimi grimasami in karikaturami, nadalje Pompeji slog v rimskem slikarstvu ali islamski vzorci. Beseda \xc2\xbbarabeska\xc2\xab\xc2\xa0se je uporablja za islamsko umetnost, ki jo je najpozneje 1851, John Ruskin uporabil v knjigi The Stones of Venice. Avtorji so v zadnjih desetletjih posku\xc5\xa1ali re\xc5\xa1iti pomembne razlike med besedami iz konfuznih zgodovinskih virov. _NEWLINE_Peter Furhring, specialist za zgodovino ornamenta pravi, da je (tudi v francoskem kontekstu:_NEWLINE_ "Za ornament znan kot mavrski v petnajstem in \xc5\xa1estnajstem stoletju (ampak zdaj bolj pogosto imenujemo arabeska) so zna\xc4\x8dilni razcepni zvitki, sestavljeni iz vej, ki so prepletene z vzorci listja. Ti osnovni motivi so privedli do \xc5\xa1tevilnih razli\xc4\x8dic. To je zna\xc4\x8dilno za mavrski vzorec, ki je v bistvu povr\xc5\xa1inski ornament, kjer je nemogo\xc4\x8de najti za\xc4\x8detek ali konec vzorca. ... S poreklom iz Bli\xc5\xbenjega vzhoda, je prek Italije in \xc5\xa0panije pri\xc5\xa1el v celinsko Evropo ... italijanski primeri tega ornamenta, ki je bil pogosto uporabljen za knjigove\xc5\xa1tvo in vezenje, so znani \xc5\xbee od poznega petnajstega stoletja." _NEWLINE_Mavrski vzorci ali arabeske so bili \xc5\xa1e posebej priljubljeni in so dolgo \xc5\xbeiveli v zahodni umetnosti v knjigah: vezava je okra\xc5\xa1ena v zlatu, prostora za ilustracije in tiskani okraski za okrasitev praznih prostorov na strani. Na tem podro\xc4\x8dju je tehnika zlatenja v 15. stoletju pri\xc5\xa1la iz islamskega sveta in seveda veliko usnja, ki so ga od tam uva\xc5\xbeali. Majni motivi v tem slogu so se med oblikovalci knjig obdr\xc5\xbeali do danes.\n_START_SECTION_\nUporaba v literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz arabeska se redko uporablja v angle\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeevnosti zaradi zmede, ki je pogosto obstajala glede natan\xc4\x8dnega pomena. V Franciji pa izraz \xc5\xa1e vedno dobro razumejo v popularni kulturi in se je uporablja naslednjih pomenih v literaturi:  multiplier les arabesques dans sa signature (tj. podpis je bolj volutiran, z roko zavit) ...  La fumee decrivait dans le ciel d\'elegantes arabesques (vrtin\xc4\x8denje dima). Francoski slovar Larousse samozavestno opredeljuje arabesko kot sinonim za "Spiralo". Pri pravilni uporabi angle\xc5\xa1\xc4\x8dine je arabeska izraz za kompleksne prostoro\xc4\x8dne perorisbe ali druge grafi\xc4\x8dne medije.\n_START_SECTION_\nModerna uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nArabeska je vzorec dobro znan v sodobni kova\xc5\xa1ki industriji, kjer izdelujejo okrasne predmete iz kovanega \xc5\xbeeleza: vrata, ograje, balustrade, za\xc5\xa1\xc4\x8dita za okna. Prav tako je arabeska  podlaga za vzorce na zidnih tapetah. Nekatere bolj fantasti\xc4\x8dne slike Van Gogha ka\xc5\xbeejo oblake in ozadja obliki arabeske.'