b"\n_START_ARTICLE_\nWilliam Paley\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nWilliam Paley se je rodil 14.7.1743 v Peterboroughu, Anglija. Njegov o\xc4\x8de je bil pedagog in kanonik v Peterboroughu, njegovo mater pa opisujejo kot skromno in inteligentno \xc5\xbeensko. Leta 1758 je bil sprejet na Christ College v Cambridgeu, kjer je bil njegov o\xc4\x8de ravnatelj. Bil je vesten u\xc4\x8denec, \xc5\xa1e posebej pa se je zanimal za matematiko. Leta 1763 je diplomiral in postal sodni sluga na akademiji v Greenwichu._NEWLINE_Leta 1766 je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati na Christ Collegeu in se v tem \xc4\x8dasu spoprijateljil z Johnom Lawjem, pou\xc4\x8deval pa je metafiziko, moralno filozofijo in Novo zavezo. Predaval je tudi o moralni filozofiji Johna Locka, Samuela Clarka in Josepha Butlerja. Svoja predavanja je kasneje strnil v najpomembnej\xc5\xa1e delo Na\xc4\x8dela moralne in politi\xc4\x8dne filozofije (Principles of Moral and Political Philosophy), ki je iz\xc5\xa1lo leta 1785. Delo je bilo \xc5\xbee naslednje leto vklju\xc4\x8deno v izpitno gradivo cambri\xc5\xa1ke univerze._NEWLINE_Leta 1767 je postal duhovnik v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du v Musgraveju v Cumberlandu. Leta 1776 je zapustil omenjeno \xc5\xbeupnijo in postal duhovnik dveh \xc5\xbeupnij, Appleby in Dalston. Kasneje, leta 1782, je postal arhidiakon, leta 1785 pa rektor \xc5\xa1kofije Carlisle. Od leta 1789 do leta 1792 je bil aktivni nasprotnik trgovine s su\xc5\xbenji. V \xc4\x8dasu ameri\xc5\xa1ke revolucije je bil Paley podpornik ameri\xc5\xa1kih kolonij, saj je verjel, da bo to vodilo do uni\xc4\x8denja svetovnega su\xc5\xbeenjstva._NEWLINE_Leta 1790 je Paley objavil svoj prvi esej o kr\xc5\xa1\xc4\x8danski apologetiki, z naslovom, Horae Paulinae, or The Truth of the Scripture History of St Paul. V delu primerja Pavlova pisma z Apostolskimi deli. Leta 1794 je bila Paleyova knjiga 'Pogledi na kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo (View of the Evidences of Christianity) dodana v u\xc4\x8dni na\xc4\x8drt Univerze v Cambridgeu. Za svoje delo so mu vplivnej\xc5\xa1i angle\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje podelili ve\xc4\x8d presti\xc5\xbenej\xc5\xa1ih funkcij in nazivov._NEWLINE_V zadnjih letih svojega \xc5\xbeivljenja je Paley napisal pomembno razpravo z naslovom Naravna teologija: dokazi za obstoj Boga (Natural Theology: or, Evidences of the Existence and Attributes of the Deity), kjer predstavi odnos med naravo, znanostjo in Bogom. Za\xc4\x8denja se s slavno analogijo o urarju in uri. V \xc4\x8dasu pisanja knjige je zbolel. Umrl je 25. maja 1805 v Bishopwearmounthu, Anglija, pokopan je v katedrali Carlisle s svojima \xc5\xbeenama.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nEno izmed najbolj vplivnih filozofskih besedil v angle\xc5\xa1kem poznem razsvetljenstvu je bilo delo Na\xc4\x8dela moralne in politi\xc4\x8dne filozofije (Principles of Moral and Political Philosophy, 1785), v katerem je Paley predstavil \xc5\xa1tevilne pravne razprave o zakonih v Veliki Britaniji. Prav tako pa je navedel tudi razprave v ameri\xc5\xa1kem kongresu. Knjiga je bila del u\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta na Univerzi v Cambridgeu vse do viktorijanske dobe, tako da je bila obvezno \xc4\x8dtivo tudi za Charlesa Darwina, ki je \xc5\xa1tudiral teologijo na Christ College (1828-31). Portreti Darwina in Paleya so ohranjeni \xc5\xa1e danes na omenjenem kolid\xc5\xbeu._NEWLINE_Paley je znan tudi zaradi prispevka k filozofiji religije, utilitaristi\xc4\x8dne etike in kr\xc5\xa1\xc4\x8danske apologetike. 1802 je bila izdana njegova zadnja knjiga z naslovom Naravna teologija (Natural Theology: or, Evidences of the Existence and Attributes of the Deity). Kot je navedeno v uvodu, je knjigo videl kot skupek izjav svojih drugih filozofskih in teolo\xc5\xa1kih knjig. Predlaga, da se Naravno teologijo prebere pred ostalimi njegovimi deli, saj je le tako mo\xc5\xbeno sistemati\xc4\x8dno razumeti njegove argumente. Glavna misel knjige je, da je bo\xc5\xbeje oblikovanje celotne stvarnosti vidno v sre\xc4\x8di in harmoniji, kar je o\xc4\x8ditno v dru\xc5\xbebenem in fizi\xc4\x8dnem redu stvari. Paleyjeva knjiga spada v tradicijo del naravne teologije, napisane v \xc4\x8dasu razsvetljenstva. Vzorniki Paleyovega mi\xc5\xa1ljenja so bili John Ray, William Derham in Bernard Nieuwentyt._NEWLINE_Paleyjevi argumenti temeljijo predvsem na anatomiji in naravni zgodovini. Sam je dejal:\xc2\xa0\xc2\xbbKar se mene ti\xc4\x8de, svoje stali\xc5\xa1\xc4\x8de postavljam na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki anatomiji.\xc2\xab\xc2\xa0Sam je razvil veliko metafor in analogij, njegova najbolj znana je napisana v uvodu v delo Naravna teologija (1802), ki se navezuje na urarja in uro. Iz zapletenosti, ki jo opazimo v naravi, potem sledi, da je to zapletenost nekdo ustvaril: to pa ni bil nih\xc4\x8de drug kot neko nadnaravno bitje, tj. Bog. Veliko zgodovinarjev, filozofov in teologov to analogijo imenujejo 'urarjeva analogija'. Skoznjo predstavi planetarno kro\xc5\xbeenje in trdi, da redno gibanje son\xc4\x8dnega sistema spominja na delovanje velikanske ure. Da podpre svojo izjavo navaja citate svojega prijatelja, matematika Johna Lawja in astronoma Johna Brinkleyja. Izvor te ideje je mo\xc5\xbeno najti \xc5\xbee v \xc4\x8dasih son\xc4\x8dne ure in Ptolemeja, kjer je ponazorjen bo\xc5\xbeanski red sveta. Ves ta prikaz je viden v Ciceronovemu delu De Natura Deorum.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPaleyjeva dela se pojavljajo med \xc5\xa1tudijskim gradivom programa filozofija religije. Posredno je Paleyevemu argumentu za obstoj Boga \xc5\xbee generacijo prej nasprotoval \xc5\xa1kotski filozof David Hume, vendar so bila Paleyjeva dela med leti 1800 in 1840 vplivnej\xc5\xa1a od Humovih. Charles Darwin, ki bil tekom \xc5\xa1tudija pod vplivom Paleyeve naravne teologije, je za\xc4\x8del po potovanjih z ladjo Beagle in prou\xc4\x8devanjem zbranega gradiva dvomiti v bo\xc5\xbeje stvarjenje sveta. Ugotovitve, ki predstavljajo za\xc4\x8detek moderne evolucijske biologije, je kasneje Darwin strnil v delu O izvoru vrst (On the Origin of Species, 1859)._NEWLINE_Richard Dawkins v delu Slepi urar (The Blind Watchmaker) kategori\xc4\x8dno zavrne Paleyevo analogijo o urarju. \xc4\x8ce je nekaj zapleteno sestavljeno, \xc5\xa1e ne pomeni, da ima ex nihilo stvarnika, kar ponazori s Paleyjevim primerom o\xc4\x8desa."