b'\n_START_ARTICLE_\nTrdo\xc5\xbeivnjaki\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti in \xc5\xbeivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski krog o\xc5\xbeigalkarjev z menjavo oblik polipa in meduze med generacijami je do neke mere ohranjen pri trdo\xc5\xbeivnjakih, vendar mo\xc4\x8dno prevladuje polipna oblika. Polipi trdo\xc5\xbeivnjakov so cilindri\xc4\x8dne oblike, z usti in vencem lovk (najve\xc4\x8dkrat 6) na enem koncu ter t. i. bazalno plo\xc5\xa1\xc4\x8do, s katero se \xc5\xbeival pritrdi na podlago, na drugem. Merijo nekaj milimetrov do ve\xc4\x8d kot centimeter v dol\xc5\xbeino, pri \xc4\x8demer pa njihov premer po navadi ne prese\xc5\xbee enega milimetra. Velika ve\xc4\x8dina vrst je kolonijskih, kolonijam trdo\xc5\xbeivnjakov pravimo kormi. Kolonijski polipi se v ugodnih pogojih razmno\xc5\xbeujejo nespolno z brstenjem, pri \xc4\x8demer ostane novi osebek povezan s star\xc5\xa1evskim. Povezava je popolna, tako da se vse telesne plasti (epidermis, mezogleja in gastrodermis) zvezno nadaljujejo med njimi, skupna jim je tudi prebavna votlina. Zna\xc4\x8dilnosti trdo\xc5\xbeivnjakov so, da v mezogleji ni celic, o\xc5\xbeigalke (knidocite) in gamete pa se razvijejo samo v epidermisu._NEWLINE_Zaradi razlik v vzorcu brstenja nastanejo kormi razli\xc4\x8dnih grmi\xc4\x8dastih ali peresastih oblik. Ve\xc4\x8dina zraste med 5 in 15 cm v vi\xc5\xa1ino. Usta z lovkami (hidrant) posameznega polipa so na vrhu peclja (hidrokavlus), ki se nadaljuje v ogrodje korma, vse skupaj pa se prira\xc5\xa1\xc4\x8da na podlago s koreninam podobnim stolonom (tu poimenovanim hidroriza). Nekateri trdo\xc5\xbeivnjaki izlo\xc4\x8dajo hitinast zunanji skelet, ki lahko obdaja samo peclje (perisark) ali tudi sam hidrant (kapsula hidranta se imenuje hidroteka). \xc5\xa0e ena zna\xc4\x8dilnost kormov je polimorfizem polipov: ti so ve\xc4\x8dinoma vsaj v dveh oblikah z razli\xc4\x8dnimi vlogami. Glavna je gastrozooid, ki ima vlogo prehranjevanja, poleg nje pa obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1e obrambni daktilozooid z velikim \xc5\xa1tevilom o\xc5\xbeigalk. Specializirani kormi trdo\xc5\xbeivnjakov iz reda Siphonophora niso pritrjeni na dno, temve\xc4\x8d prosto plavajo, s pecljem obe\xc5\xa1eni na s plinom (obi\xc4\x8dajno ogljikovim monoksidom) napolnjen zvon. Med prosto plavajo\xc4\x8de trdo\xc5\xbeivnjake sodi denimo portugalska ladjica. Plavajo tudi trdo\xc5\xbeivnjaki iz nekaterih drugih specializiranih skupin, le da je pri njih za vzgon odgovorna hitinasta plo\xc5\xa1\xc4\x8da, v kateri so z zrakom napolnjene kamrice._NEWLINE_Meduze prav tako nastajajo z brstenjem, ve\xc4\x8dinoma ostanejo pritrjene na mati\xc4\x8dni korm, pri nekaterih vrstah pa so prosto plavajo\xc4\x8de. Podobne so meduzam klobu\xc4\x8dnjakov, z usti v sredi spodnje povr\xc5\xa1ine, ki se nadaljujejo v radialne kanale (najve\xc4\x8dkrat \xc5\xa1tiri). Med njimi je razpeta elasti\xc4\x8dna mezogleja, ki tvori klobuk in se zaklju\xc4\x8duje s kro\xc5\xbenim kanalom po obodu meduze. Ob kanalu poteka obro\xc4\x8d iz \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih celic, ki predstavlja eno najkomplesknej\xc5\xa1ih \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih struktur med o\xc5\xbeigalkarji, in nadzira plavanje. Meduze imajo tudi statociste in svetlobno ob\xc4\x8dutljive skupke pigmentnih celic. Ko dozorijo, se v meduzah razvijejo gonade in pri\xc4\x8dnejo izlo\xc4\x8dati spolne celice. Oploditev je lahko zunanja ali notranja, iz zigote se razvije li\xc4\x8dinka - planula, nato aktinula - in tvori novo kolonijo. \xc5\xbdivljenjska oblika meduze je lahko v manj\xc5\xa1i ali ve\xc4\x8dji meri reducirana, v skrajnem primeru se razvijejo gonade kar v epidermisu polipa, kot se to zgodi pri zelenem trdo\xc5\xbeivu._NEWLINE_Kljub na\xc4\x8delni prevladi polipa se pri razli\xc4\x8dnih vrstah trdo\xc5\xbeivnjakov pojavljata oba ekstrema redukcije ene od \xc5\xbeivljenjskih oblik - torej tudi popolna odsotnost polipov. To odpira vpra\xc5\xa1anje evolucije menjave generacij pri o\xc5\xbeigalkarjih, ki \xc5\xa1e vedno ni popolnoma razjasnjena.\n_START_SECTION_\nEkologija in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dinoma so plenilski, z o\xc5\xbeigalkami omamijo druge majhne \xc5\xbeivali, kot so ribje mladice in planktonski raki, ter jih prebavijo. Drugi filtrirajo delce organskih snovi (detrit) iz vode. Ob ve\xc4\x8dji \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti predstavljajo pomemben \xc4\x8dlen v prehranjevalni verigi v morju. Kljub o\xc5\xbeigalkam jih plenijo razli\xc4\x8dni drugi morski organizmi, predvsem pol\xc5\xbei in razni morski \xc4\x8drvi. Pol\xc5\xbei golo\xc5\xa1krgarji in nekateri drugi organizmi so sposobni celo po\xc5\xbereti o\xc5\xbeigalke brez da bi jih spro\xc5\xbeili ter jih uporabiti za lastno obrambo._NEWLINE_Tdro\xc5\xbeivnjaki \xc5\xbeivijo v vseh svetovnih morjih, sladkovodni pa na vseh celinah, razen Antarktike. Kot skupina so torej kozmopolitski, najbolj pa so \xc5\xa1tevil\xc4\x8dni v toplih, plitkih vodah. V slovenskem morju so pogosta morska peresca iz rodu Aglaophenia in morski grmi\xc4\x8dki iz rodu Eudendrium, od prostoplavajo\xc4\x8dih pa morsko kolesce (Aequorea aequorea) in Kochova miljka (Muggiaea kochi). Najbolj znan sladkovodni predstavnik je gotovo zeleni trdo\xc5\xbeiv, vendar ni gotovo, ali osebki iz Slovenije zares pripadajo tej vrsti. Favnisti\xc4\x8dno najzanimivej\xc5\xa1a vrsta pa je \xc5\xbeivljenju pod zemljo prilagojeni jamski trdo\xc5\xbeiv ali velkovrhija (Velkovrhia enigmatica), ki je dinarski endemit.'