b'\n_START_ARTICLE_\nGibsit\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nGibsit je dobil ime po ameri\xc5\xa1kemu mineralogu in zbiralcu mineralov Georgeu Gibbsu (1776-1833). Njegovo zbirko je na za\xc4\x8detku 19. stoletja prevzela Univerza Yale.\n_START_SECTION_\nStruktura\n_START_PARAGRAPH_\nKristalna strutura je zanimiva in analogna osnovni strukturi sljud. Osnovna struktura je sestavljena iz sklada med seboj povezanih oktaedrov aluminijevega hidroksida. Oktaedri so zgrajeni iz centralnih aluminijevih ionov Al\xe2\x81\xba\xc2\xb3, vezanih na \xc5\xa1est oktaedri\xc4\x8dno koordiniranih hidroksidnih ionov z nabojem -1. Ker je vsak hidroksid vezan samo na dva aluminijeva iona, je ena tretjina oktaedrov brez centralnega aluminijevega iona. Rezultat tak\xc5\xa1ne vezave je elektri\xc4\x8dno nevtralen sklad, ker se naboja +3/6 = +1/2 (naboj aluminija +3 deljen s \xc5\xa1estimi vezmi s hidroksidi) in -1/2 (naboj hidroksida -1 deljen z dvema vezema z aluminijem), izni\xc4\x8dita. Pomanjkanje naboja na skladih gibsita povzro\xc4\x8di, da so vezi med skladi \xc5\xa1ibke, kristali pa so zato zelo mehki in lahko klavni._NEWLINE_Struktura gibsita je zelo sorodna strukturi brucita (Mg(OH)\xe2\x82\x82). Zaradi manj\xc5\xa1ega naboja magnezija v brucitu (+2) v primerjavi z nabojem aluminija v gibsitu (+3) ni potrebe, da bi bila ena tretjina oktaedrov zaradi elektri\xc4\x8dne nevtralnosti brez centralnega iona. Razli\xc4\x8dni simetriji gibsita in brucita sta posledica razli\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina zlaganje osnovnih skladov._NEWLINE_Enak osnovni sklad kot gibsit ima tudi mineral korund (Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83), samo da so hidroksidi zamenjani s kisikom. Ker ima kisik naboj -2, skladi niso nevtralni, zato morajo biti vezani na aluminij iz sosednjega zgornjega in spodnjega sklada. S tak\xc5\xa1no vezavo nastane zna\xc4\x8dilna prostorska mre\xc5\xbena struktura korunda._NEWLINE_Gibsit je zanimiv tudi zato, ker se pogosto pojavlja kot del strukture drugih mineralov. Nevtralni sloji aluminijevega hidroksida se pojavljajo v sendvi\xc4\x8dih med silikatnimi skladi na primer v ilitu, kaolinitu in v montmorijonitno/smektitni skupini. Posamezni skladi so identi\xc4\x8dni posameznim skladom gibsita, zato se imenjejo gibsitni skladi.'