b'\n_START_ARTICLE_\nJohann Rudolf Glauber\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBil je sin brivca. Zaradi slabega premo\xc5\xbeenjskega stanja velike dru\xc5\xbeine \xc5\xa1ole ni dokon\xc4\x8dal, a je kljub temu \xc5\xa1tudiral farmacijo in obiskoval laboratorije. Sam zase je dejal, da je vesel, da ni trpel zaradi guljenja v visoki \xc5\xa1oli, ampak se je vsega nau\xc4\x8dil iz izku\xc5\xa1enj. \xc5\xbdivel je na Dunaju (1625), Salzburgu, Giessenu in Wertheimu (1649-1651), Kitzingenu (1651-1655), Baslu, Parizu, Frankfurtu na Majni, K\xc3\xb6lnu in Amsterdamu (1640-1644, 1646-1649 in 1656 do smrti). Najprej je delal v proizvodnji ogledal, kasneje pa dvakrat kot apotekar na giessenskem dvoru, drugi\xc4\x8d kot glavni apotekar. Slu\xc5\xbebo je zaradi tridesetletne vojne opustil in od\xc5\xa1el v Amsterdam, kjer je za\xc4\x8del proizvajati zdravila in kemikalije, med njimi tudi Glauberjevo sol (natrijev sulfat, Na\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x84). Posel mu je sprva cvetel, potem pa je leta 1649 bankrotiral. Po bankrotu je od\xc5\xa1el iz Amsterdama v Wertheim._NEWLINE_Poro\xc4\x8dil se je dvakrat, drugi\xc4\x8d leta 1641 s Heleno Cornelius, s katero je imel osem otrok. Sin Johannes Glauber mu je verjetno pomagal pri graviranju ilustracij._NEWLINE_Leta 1660 je resno zbolel, verjetno zaradi zastrupitve s te\xc5\xbekimi kovinami (arzen, \xc5\xbeivo srebro), ki jih je uporabljal pri svojem delu. Leta 1666 se je pri padcu z voza te\xc5\xbeko po\xc5\xa1kodoval in je do smrti le\xc5\xbeal v postelji. Nesre\xc4\x8da ga je prisilila, da je zaradi vzdr\xc5\xbeevanja \xc5\xa1tevilne dru\xc5\xbeine prodal vse knjige in opremo. Umrl je 16. marca 1670 v Amsterdamu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nGlauber je preu\xc4\x8deval kemijo proizvodnje vina in komercialno uspel s prodajo pravic do uporabe svojih izbolj\xc5\xa1av. Bil je tudi lekarnar, ki je revne brezpla\xc4\x8dno oskrboval z zdravili. Znan je po svojih dose\xc5\xbekih v anorganski kemiji in dejstvu, da je bil sposoben \xc5\xbeiveti od iztr\xc5\xbeka kemijske proizvodnje, ki je temeljila na njegovih odkritjih. Zaradi izbolj\xc5\xa1av kemi\xc4\x8dnih procesov in opreme, zlasti pe\xc4\x8di in destilacijskih naprav. Zaradi izbolj\xc5\xa1av mu nekateri zgodovinarji pripisujejo naslov zgodnjega kemijskega in\xc5\xbeenirja._NEWLINE_Bil je prvi, ki je proizvedel koncentrirano klorovodikovo kislino. S segrevanjem kalijevega nitrata s koncentrirano \xc5\xbeveplovo kislino je izbolj\xc5\xa1al postopek za proizvodnjo du\xc5\xa1ikove kisline (1648). Njegova proizvodnja natrijevega sulfata, ki ga je imenoval sal mirabils ali \xc4\x8dude\xc5\xbena sol, mu je prinesla slavo in preimenovanje v Glauberjevo sol. Sol je bila u\xc4\x8dinkovito in relativno varno odvajalo in zato priljubljeno zdravilo za mnoge bolezni._NEWLINE_Glauber je prvi opazoval in leta 1646 opisal tako imenovani kemi\xc4\x8dni ali silikatni vrt, v katerem je v vodno raztopino natrijevega silikata (vodno steklo, Na\xe2\x82\x82SiO\xe2\x82\x83) dodal kristale \xc5\xbeelezovega(II) klorida (FeCl\xe2\x82\x82)._NEWLINE_Prvi je sintetiziral in izoliral antimonov triklorid (SbCl\xe2\x82\x83), arzenov triklorid (AsCl\xe2\x82\x83), kositrov tetraklorid (SnCl\xe2\x82\x84) in cinkov klorid (ZnCl\xe2\x82\x82)._NEWLINE_Poleg tega je napisal pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tirideset knjig. V vizionarski knjigi Dess Teutschlands Wohlfahrt (Nem\xc5\xa1ka blaginja) je predlagal kemi\xc4\x8dno industrijo kot sredstvo za okrevanje nem\xc5\xa1kega gospodarstva po tridesetletni vojni.'