b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xb3zsef Mindszenty\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbeef se je rodil kot J\xc3\xb3zsef Pehm v narodnostno me\xc5\xa1ani kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini kot prvorojenec od \xc5\xa1estih otrok 29. marca 1892 o\xc4\x8detu Jo\xc5\xbeefu Pehmu in materi Borb\xc3\xa1li r. Kov\xc3\xa1cs v Csehimindszentu na zahodnem Mad\xc5\xbearskem. Duhovni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje je prejel v Sombotelu 12. junija 1915. Po novi ma\xc5\xa1i je deloval kot du\xc5\xa1ni pastir, verou\xc4\x8ditelj in pisatelj (publicist). \xc5\xbde 1919. je pri\xc5\xa1el navzkri\xc5\xbe z Bela Kunovo filosovjetsko komunisti\xc4\x8dno republiko. 9. februarja 1919 ga je zaprla K\xc3\xa1rolyijeva vlada in ga imela zaprtega vse do padca Kunovega komunizma 31. julija 1919._NEWLINE_1941. se je odpovedal svojemu nem\xc5\xa1kemu priimku Pehm iz protesta do preganjanja drugih narodov, zlasti Judov in Romov, s strani nacistov, in prevzel novi priimek po svojem rojstnem kraju Csehimindszentu \xe2\x80\x93 Mindszenty._NEWLINE_4. marca 1944 ga je Pij XII. imenoval za veszpr\xc3\xa9mskega \xc5\xa1kofa. 25. marca istega leta je prejel \xc5\xa1kofovsko posve\xc4\x8denje. Mnogo \xc5\xbertev nacisti\xc4\x8dnega preganjanja \xe2\x80\x93 zlasti Judov \xe2\x80\x93 se mu lahko zahvali za \xc5\xbeivljenje, ker jih je spravil na varno. Prav zaradi tega so Nemci tudi njega zaprli. Po osvoboditvi iz zapora ga je 16. avgusta 1945 imenoval Pij XII. za esztergomskega nad\xc5\xa1kofa. Kmalu za tem, 18. februarja 1946, ga je isti pape\xc5\xbe povi\xc5\xa1al v kardinala in ga imenoval za kardinala-duhovnika pri Santo Stefano al Monte Celio.\n_START_SECTION_\nKrmar v hudih \xc4\x8dasih\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbeef Mindszenty, ki ga je pape\xc5\xbe imenoval 1945. za esztergomskega nad\xc5\xa1kofa, naslednje leto pa za kardinala, je bil tudi predsednik Mad\xc5\xbearske \xc5\xa1kofovske konference. Kot tak se je \xc4\x8dutil dol\xc5\xbenega, da je opozarjal na moralno usmerjanje dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja. Njegovo \xc5\xa1kofovsko geslo Pannonia Sacra (Sveta Panonija) je zagotavljalo, da bo tudi v te\xc5\xbeavnih \xc4\x8dasih skrbel za uveljavljanje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih vrednot ne le zasebno, temve\xc4\x8d tudi v javnosti._NEWLINE_Pod njegovim vodstvom se je mad\xc5\xbearski \xc5\xa1kofovski zbor oglasil s skupnimi okro\xc5\xbenicami v slu\xc4\x8dajih, ko je dr\xc5\xbeavno vodstvo, ki se je vse bolj bli\xc5\xbealo proletarski diktaturi, prekr\xc5\xa1ilo svobodo vesti ali veroizpovedi, svobodo \xc5\xa1olanja ali umetni\xc5\xa1kega ustvarjanja; dosledno se je zavzemal za uveljavljanje osnovnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din. Spregovoril je o preganjanju Mad\xc5\xbearov v Vojvodini in o Vojvodinskih mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih pobojih, o ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1kem izganjanju Podonavskih Nemcev (Donau-Schwaben), o brezpravnem zapiranju ter ravnanju z jetniki._NEWLINE__NEWLINE_Pred volitvami ljudskih predstavnikov v skup\xc5\xa1\xc4\x8dino 18. oktobra 1945 in 25. avgusta 1947 je \xc5\xa1kofovski zbor z okro\xc5\xbenico opozoril vernike, naj volijo take stranke, katerih program navdihuje evangeljski duh. S tem so razjezili tiste kroge, ki so pripravljali komunistom prevzem oblasti.\n_START_SECTION_\nZapor, osvoboditev, azil\n_START_PARAGRAPH_\n26. decembra 1948 je policija protipravno in protizakonito zaprla Mindszentyja. Telesno in du\xc5\xa1evno so ga mu\xc4\x8dili, da bi priznal svoje delovanje proti re\xc5\xbeimu. Na temelju la\xc5\xbenivih obto\xc5\xbeb so ga obsodili na dosmrtno je\xc4\x8do 8. februarja 1949 na prvi stopnji, 6. do 9. julija pa na drugi stopnji, kar je povzro\xc4\x8dilo v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem svetu hudo razburjenje. Pape\xc5\xbe Pij XII. je izrazil zoper krivi\xc4\x8dno in protipravno obsodbo svoje ogor\xc4\x8denje, generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina OZN je na svojem ob\xc4\x8dnem zboru tudi obsodila ravnanje mad\xc5\xbearske vlade ter o\xc5\xbeigosala kardinalovo zaprtje kot mednarodno \xc5\xbealitev. Po \xc5\xa1estletnem budimpe\xc5\xa1tanskem zaporu so ga zaradi zdravstvenih te\xc5\xbeav od 17. avgusta 1955 imeli zaprtega v P\xc3\xbcsp\xc3\xb6kszentl\xc3\xa1szlu, a od 2. novembra 1955 v Fels\xc5\x91pet\xc3\xa9nyu._NEWLINE__NEWLINE_Po izbruhu vstaje 29. oktobra 1956 so ga po navodilih komunisti\xc4\x8dnega centralnega komiteja hoteli odgnati na neznan kraj, a brez uspeha. 30. oktobra pono\xc4\x8di so ga demokrati\xc4\x8dni mad\xc5\xbearski vojaki osvobodili iz ujetni\xc5\xa1tva in 31. oktobra dopoldne je prispel v budimsko prima\xc5\xa1ko pala\xc4\x8do._NEWLINE__NEWLINE_Med \xc5\xa1tirimi dnevi svoje svobode se je pogovarjal s \xc4\x8dlani \xc5\xa1kofovskega zbora in vodstvom svoje \xc5\xa1kofije o prihodnosti katoli\xc5\xa1ke Cerkve na Mad\xc5\xbearskem, z dr\xc5\xbeavnim predsednikom Zoltanom Tildyjem ter s predstavnikih inozemskih humanitarnih organizacij v zvezi s potrebno gmotno pomo\xc4\x8djo. Sre\xc4\x8dal se je tudi z protestantskimi voditelji \xe2\x80\x93 evangeli\xc4\x8dani in reformiranimi; predstavnikov politi\xc4\x8dnih strank pa ni sprejel. Na predlog ministrskega predsednika Imreta Nagya je 3. novembra zve\xc4\x8der imel 15-minutni govor prek Svobodnega mad\xc5\xbearskega radia, kjer je podprl cilje ljudskega osvobodilnega boja, ter orisal predstavo prihodnje demokracije. Po napadu sovjetskih \xc4\x8det 4. novembra zjutraj je zaprosil in tudi dobil zavetje v ameri\xc5\xa1kem veleposlani\xc5\xa1tvu. Menil je, da bo njegovo tamkaj\xc5\xa1nje bivanje kratkotrajno. Ra\xc4\x8dunal je na to, da bo Organizacija zdru\xc5\xbeenih narodov spravila sovjetske voja\xc5\xa1ke sile k umiku; na to je kazala tudi obsodba OZN sovjetskega vpada._NEWLINE_K\xc3\xa1d\xc3\xa1rjeva vlada je nadaljevala s protizakonitimi ovirami ter Mindszentyju ni dovolila vrnitve na nad\xc5\xa1kofijski sede\xc5\xbe. Mindszenty je ve\xc4\x8dkrat nameraval zapustiti ameri\xc5\xa1ko veleposlani\xc5\xa1tvo, vendar so temu nasprotovale zunanje razmere. Kon\xc4\x8dno je izpolnil \xc5\xbeeljo pape\xc5\xbea Pavla VI. ter 28. septembra 1971 zapustil ambasado ter od\xc5\xa1el v Rim._NEWLINE__NEWLINE_Do 23. oktobra je stanoval v Vatikanu, do svoje smrti 6. maja 1975 pa v stavbi Pazmaneuma na Dunaju.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0\xc4\x8dit je razdeljen na dve polji; na levem je sveta Marjeta, na desni strani pa tri bele ro\xc5\xbee na zeleni podlagi, vzete iz dru\xc5\xbeinskega plemi\xc5\xa1kega grba. Za plemi\xc4\x8da je bil imenovan neki njegov prednik-voj\xc5\xa1\xc4\x8dak v za\xc4\x8detku 18. stoletja za izkazan pogum v bojih zoper Turke. Podnapis se glasi:\xc2\xa0\xc2\xbbPannonia sacra\xc2\xab\xc2\xa0-\xc2\xa0\xc2\xbbSveta Panonija\xc2\xab. To pomeni program, naj bi Mad\xc5\xbearska in kraji z mad\xc5\xbearsko manj\xc5\xa1ino ostali oziroma postali zvesti kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim na\xc4\x8delom.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Pavel VI. je 1. novembra 1973 od Mindszentyja zahteval, da odstopi od polo\xc5\xbeaja primasa, a kardinal je zahtevo spo\xc5\xa1tljivo a odlo\xc4\x8dno zavrnil. Zato ga je pape\xc5\xbe uradno odstavil 18. novembra. S tem je bila omogo\xc4\x8dena ureditev cerkvenih razmer in postavitev novih \xc5\xa1kofov na izpraznjene \xc5\xa1kofijske sede\xc5\xbee. Mindszenty si je izbral za svoje zadnje bivali\xc5\xa1\xc4\x8de Dunaj. Tam ga je tudi doletela smrt 6. maja 1975._NEWLINE_Po njegovi \xc5\xbeelji v oporoki so ga najprej pokopali v Marijinem Celju v Avstriji, kjer so njegov grob stalno obiskovali pobo\xc5\xbeni romarji; ko je pa po prenehanju sovjetske zasedbe in padcu komunizma to postalo mo\xc5\xbeno, so ga 4. maja 1991 prenesli v domovino; tam po\xc4\x8diva v Esztergomski baziliki.\n_START_SECTION_\nPostopek za priznanje svetni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\n19. marca 1994 se je v Budimpe\xc5\xa1ti, v stavbi Osrednjega semeni\xc5\xa1\xc4\x8da, za\xc4\x8del \xc5\xa1kofijski postopek za kardinalovo beatifikacijo in kanonizacijo, ki je bil uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dan 31. julija 1996. 22. oktobra 1996 so vse spise uradno poslali v Rim. Postulator v \xc5\xa1kofijskem postopku je bil salezijanec \xe2\x80\xa0J\xc3\xa1nos Sz\xc5\x91ke. Veljavnost \xc5\xa1kofijskega postopka so iz Rima potrdili 8. novembra 1999. Stalna komisija pri Mad\xc5\xbearski \xc5\xa1kofovski konferenci je poslala pro\xc5\xa1njo v Rim v zvezi z razglasitvijo za bla\xc5\xbeenega in svetega kardinala Mindszentyja._NEWLINE__NEWLINE_10. novembra 1999 so za\xc4\x8deli preu\xc4\x8devanje \xc4\x8dude\xc5\xbenega ozdravljenja rakavega bolnika, ki naj bi se zgodilo na pripro\xc5\xa1njo Jo\xc5\xbeefa Mindszentyja; 16. novembra je bila \xc5\xa1kofijska preiskava uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dana in vse tozadevno gradivo je bilo poslano v Rim._NEWLINE_ Postulator pri kongregacji za svetni\xc5\xa1ke zadeve (CCS) je Andrea Ambrosi. Potreben je \xc5\xa1e pape\xc5\xa1ki odlok o herojskih krepostih ter potrditev \xc4\x8dude\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nRehabilitacija\n_START_PARAGRAPH_\nNa zahtevo kardinala-primasa Petra Erd\xc5\x91ja, ki je naslednik Bo\xc5\xbejega slu\xc5\xbeabnika kardinala Jo\xc5\xbeefa Mindszentyja, je marca 2012 Vrhovno dr\xc5\xbeavno to\xc5\xbeilstvo v Budimpe\xc5\xa1ti uradno kon\xc4\x8dalo postopek za njegovo rehabilitacijo. Glede zadeve, ki jo je budimpe\xc5\xa1tansko Ljudsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de obravnavalo pod redno \xc5\xa1tevilko IX. 254/1949, je Vrhovno to\xc5\xbeilstvo dolo\xc4\x8dilo ponovno obravnavo obto\xc5\xbenice. Zakon iz 1990. je dolo\xc4\x8dil razveljavitev obsodb, ki so kr\xc5\xa1ile zakonitost. Sedanja razsodba pomeni sklep preiskave prej\xc5\xa1nje revizije in obenem potrjuje pravno, moralno in politi\xc4\x8dno rehabilitacijo kardinala Jo\xc5\xbeefa Mindszentyja v celotnem obsegu.'