b'\n_START_ARTICLE_\nMo\xc4\x8dvirska sklednica\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOklep, glava in okon\xc4\x8dine so zelenkasto rjave barve z zna\xc4\x8dilnimi rumenimi pikami, ki so pogosto \xc5\xbearkasto razporejene. Trebu\xc5\xa1ni del oklepa nima enotne obarvanosti, lahko je svetlo rumen ali skoraj \xc4\x8drn. Tudi vzorec pik na hrbtni strani oklepa je odvisen od podvrste. Odrasle \xc5\xbeivali zrastejo do 20\xc2\xa0cm v dol\xc5\xbeino in tehtajo najve\xc4\x8dkrat med 400 in 700 grami. Prehranjuje se v glavnem z vodnimi \xc5\xbeivalmi (\xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, paglavci, celo ribami), del prehrane pa predstavlja tudi rastlinski material._NEWLINE_Mo\xc4\x8dvirska sklednica je aktivna predvsem zjutraj in zve\xc4\x8der, ob dovolj visokih temperaturah okolice pa tudi pono\xc4\x8di. Preostanek dneva se grejejo na izpostavljenih mestih, lahko tudi po ve\xc4\x8d kot 8 ur dnevno, odvisno od temperature. Pogosto je mogo\xc4\x8de opaziti osebke, ko se grejejo na bregovih mlak, koreninah in kamnih, vendar je mo\xc4\x8dvirska sklednica plaha \xc5\xbeival, ki se hitro skrije med vodno rastlinje, kadar jo kaj zmoti. Tudi sicer pre\xc5\xbeivi ve\xc4\x8dino dneva v vodi. Del leta, ko so temperature zraka ni\xc5\xbeje od 10\xc2\xa0\xc2\xb0C, pre\xc5\xbeivi zakopana v blatu, vendar ne gre za pravo hibernacijo, saj je aktivna tudi v kratkih obdobjih toplej\xc5\xa1ega vremena pozimi. Parijo se spomladi, samice odlagajo jajca zgodaj poleti.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost in varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc4\x8dvirsko sklednico ogro\xc5\xbea predvsem izsu\xc5\xa1evanje mokri\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so njen habitat, in je v Evropi za\xc5\xa1\xc4\x8ditena po dolo\xc4\x8dilih Bernske konvencije, kjer je vklju\xc4\x8dena na seznam strogo varovanih \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst. Poleg uni\xc4\x8devanja habitatov pa jo ogro\xc5\xbea tudi neodgovorno vna\xc5\xa1anje podobnih, a tujerodnih in mnogo agresivnej\xc5\xa1ih rde\xc4\x8devratke ter rumenovratke v naravo. Plaha mo\xc4\x8dvirska sklednica se ob interakciji vedno umakne, s \xc4\x8dimer tro\xc5\xa1i energijo in dodatno izgublja \xc5\xbeivljenjski prostor.\n_START_SECTION_\nStatus v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dje populacije te vrste \xc5\xbeivijo na Ljubljanskem barju, v Beli krajini, pore\xc4\x8dju Save in na obali. Za severnej\xc5\xa1e predele je manj podatkov. V Beli krajini so z raziskavo, trajajo\xc4\x8do 2008-2012, potrdili prisotnost mo\xc4\x8dvirske sklednice na \xc5\xa1tirih ve\xc4\x8djih obmo\xc4\x8djih ob stoje\xc4\x8dih vodah in izvirih. V Prilozju, Zjotu, kalu Golek, mrtvici Obrh in Nerajcu so potrdili razmno\xc5\xbeevanje \xc5\xbeelv, v kalu Golek in Gornjem kalu so izpri\xc4\x8dana mesta za odlaganje jajc. Najbolj vitalna je populacija ob zgornji Lahinji, sledijo mrtvice Obrh pri Metliki, okolica naselij Prilozje in Hrast. Slovenija se je kot podpisnica Bernske konvencije zavezala k pravni za\xc5\xa1\xc4\x8diti vrst, ki so uvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v sezname. Mo\xc4\x8dvirska sklednica je tako zavarovana z Uredbo o zavarovanih prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivalskih vrstah, njeni habitati pa so na podlagi Evropske direktive o habitatih (92/43/EEC) uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v mre\xc5\xbeo Natura 2000.'