b'\n_START_ARTICLE_\nBarvni naboj\n_START_PARAGRAPH_\nBarvni naboj je v kvantni kromodinamiki (oznaka QCD) zna\xc4\x8dilnost kvarkov in gluonov (zanje je zna\xc4\x8dilna mo\xc4\x8dna interakcija). Barvni naboj ima podoben smisel kot elektri\xc4\x8dnemu naboj pri drugih delcih. Barva kvarkov in gluonov v resnici nima nobene zveze s pojmom na\xc5\xa1ega dojemanja barve. Izraz barva je bil vzet samo zato, ker se nana\xc5\xa1a na tri oblike pojavljanja, ki jih imamo za analogne trem primarnim barvam (rde\xc4\x8da, zelena in modra). \xc4\x8ce barvni naboj primerjamo z elektri\xc4\x8dnim nabojem, vidimo, da ima elektri\xc4\x8dni naboj samo eno obliko pojavljanja, ki lahko zavzame pozitivno in negativno obliko. V kvantni elektrodinamiki (oznaka QED) torej poznamo samo en naboj, v kvantni kromodinamiki pa tri naboje, ki jih imenujemo barvni. Interakcija, katere nosilci so gluoni (imajo spin 1), se v\xc4\x8dasih imenuje tudi barvna interakcija. Podobno kot v kvantni elektrodinamiki pozitivnemu elektri\xc4\x8dnemu naboju ustreza negativni elektri\xc4\x8dni naboj, imamo v kvantni kromodinamiki ustrezne nasprotne naboje (rde\xc4\x8demu ustreza antirde\xc4\x8di naboj, zelenemu ustreza antizeleni naboj in modremu antimoder naboj). Kvarki tako nosijo razen necelo\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnega elektri\xc4\x8dnega naboja (1/3, 2/3 \xe2\x80\x93 pozitiven ali negativen v odvisnosti od vrste kvarka) \xc5\xa1e barvni ali antibarvni naboj. Nevtralno (brezbarvno) skupino kvarkov glede na barvni naboj dobimo samo, \xc4\x8de skupina vsebuje enako \xc5\xa1tevilo modrih, rde\xc4\x8dih in zelenih kvarkov. Najbolj znani skupini brezbarvnih kvarkov sta proton in nevtron. Vsi hadroni so brezbarvni, brezbarvni so tudi leptoni. V hadronih kvarki nenehno oddajajo in sprejemajo gluone, pri tem pa se vedno ohranja barvni naboj. Gluoni imajo eno barvo in eno antibarvo. V mezonih (sestavlja jih kvark in antikvark) je vedno enaka verjetnost, da najdemo kvark z dano barvo in odgovarjajo\xc4\x8do antibarvo, kar tudi pomeni brezbarvno stanje. Barvni naboj je povezan z grupo SU(3)_NEWLINE_Na naslednjih dveh slikah je prikazan zgled sklopitve za barvno nabite delce._NEWLINE_Gluoni vsebujejo dva barvna naboja (zgled: rde\xc4\x8di in antizeleni). Kvantna kromodinamika predvideva osem vrst oziroma osem barv gluonov._NEWLINE_Na naslednjih slikah je prikazan na\xc4\x8din spremembe barve kvarka (nastala nova skupina je ostala brezbarvna).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po nastanku zamisli o kvarkih leta 1964 je ameri\xc5\xa1ki fizik Oscar Wallace Greenberg vpeljal zamisel o barvnem naboju, da bi lahko pojasnil kako lahko kvarki ostanejo v hadronih v istih kvantnih stanjih, ne da bi kr\xc5\xa1ili Paulijevo izklju\xc4\x8ditveno na\xc4\x8delo. Teorijo kvantne kromodinamike razvijajo od 1970-ih in predstavlja pomemben del standardnega modela fizike osnovnih delcev.'