b'\n_START_ARTICLE_\nIndska civilizacija\n_START_PARAGRAPH_\nIndska civilizacija, po prvoizkopanem mestu Harapa v\xc4\x8dasih tudi Harapska civilizacija, 2800-1800 pr. n. \xc5\xa1t., je bila starodavna civilizacija ob bregovih rek Ind in Ghagar-Hakra v dana\xc5\xa1njem Pakistanu. V zadnjem \xc4\x8dasu v lu\xc4\x8di novih dognanj hindujski nacionalisti vztrajajo, da bi bil izraz preimenovan v Sarasvatijska civilizacija.\n_START_SECTION_\nPrva mesta\n_START_PARAGRAPH_\nPrva mesta nasploh so se razvila pred pribli\xc5\xbeno 5000 leti ob rekah Evfrat in Tigris v starodavni Sumeriji, danes delu Iraka. Pred 4500 leti so za\xc4\x8dela mesta vznikati tudi drugod, ob bregovih reke Nil v Egiptu ter ob Indu in njegovih pritokih v Pakistanu. Za vsa starodavna mesta na tem podro\xc4\x8dju je bilo zna\xc4\x8dilno to kar je zna\xc4\x8dilno za sodobna mesta: gosto naseljen \xc5\xbeivljenjski prostor - velike, mogo\xc4\x8dne stavbe ter trgovine in proizvodne \xc4\x8detrti. Ko so re\xc4\x8dno vodo speljali v dovr\xc5\xa1eno mre\xc5\xbeo namakalnih jarkov, se je neko\xc4\x8d izsu\xc5\xa1ena pokrajina spremenila v rodovitna polja, kjer so pridelali ve\xc4\x8d kot dovolj hrane za lokalno prebivalstvo. Mesto je \xc4\x8desto obdajalo velikansko obzidje, ki je prebivalce \xc5\xa1\xc4\x8ditilo pred napadi sovra\xc5\xbenikov. Znotraj mesta so stali veli\xc4\x8dastni templji in pala\xc4\x8de, pa tudi manj\xc5\xa1e hi\xc5\xa1e v katerih je \xc5\xbeivela ve\xc4\x8dina navadnega prebivalstva. Pribli\xc5\xbeno z nastankom prvih mest se je razvila tudi pisava. Pisalo se je na glinene plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so jih \xc5\xbegali ali su\xc5\xa1ili na soncu. Poleg tega so zapise vklesavali v kamen, pisali pa so tudi na tako imenovani papirus._NEWLINE_S preu\xc4\x8devanjem pisanih virov in na podlagi podatkov, ki so jih razkrila skrbna izkopavanja v Harapi, Mohend\xc5\xbeu-daru, Kalibanganu, Lothalu in Dholavire, se je arheologom posre\xc4\x8dilo razre\xc5\xa1iti uganke mnogih starodavnih mest, ki so danes ve\xc4\x8dinoma le \xc5\xa1e ru\xc5\xa1evine v pesku. Na\xc5\xa1e razumevanje indske dr\xc5\xbeave se je pove\xc4\x8dalo, vendar mnoge uganke \xc5\xa1e vedno ostajajo. Neko\xc4\x8d bo, upamo, indska pisava razvozlana in bodo strokovnjaki lahko prevedli napise. Potem bodo lahko arheologi dopolnili mozaik z novimi ko\xc5\xa1\xc4\x8dki.\n_START_SECTION_\nKmetovanje\n_START_PARAGRAPH_\nSpri\xc4\x8do rednega poplavljanja reke Ind so se na okoli\xc5\xa1ki zemlji nabirale plasti blata. Z leti se je raven kopna zvi\xc5\xa1ala. Danes le\xc5\xbeijo prva indska polja globoko pod povr\xc5\xa1jem, vseeno pa so na\xc5\xa1li eno pri Kalibanganu. Kak\xc5\xa1en pridelek so gojili Indi in kak\xc5\xa1ne \xc5\xbeivali so jim delale dru\xc5\xbebo vemo po \xc5\xbeivalskih kosteh in rastlinskih ostankih iz razli\xc4\x8dnih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d. Na ko\xc5\xa1\xc4\x8dkih gline in lon\xc4\x8denine se poznajo odtisi \xc5\xbeita in tkanin. To ka\xc5\xbee, da so pridelovali p\xc5\xa1enico, je\xc4\x8dmen in bomba\xc5\xbe, iz katerega so izdelovali tkanine. Drugi vir podatkov so pe\xc4\x8dati, na katerih so \xc4\x8desto upodobljene \xc5\xbeivali. Poleg tega so Indi izdelovali kipce \xc5\xbeivali, ljudi in vozil. Nekateri bi lahko bili za igra\xc4\x8do, drugi bi lahko imeli religiozen pomen. Razli\xc4\x8dni dokazi ka\xc5\xbeejo, da \xc5\xbeivali, ki so jih redili v \xc4\x8dasu indske civilizacije, niso bile dosti druga\xc4\x8dne od teh, ki jih tu sre\xc4\x8dujemo danes: ovce, koze, govedo in bivoli. Poleg tega so se tu klatile tudi mnoge divje \xc5\xbeivali, med njimi gazele, nosorogi in sloni.'