b'\n_START_ARTICLE_\nMia Couto\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nAnt\xc3\xb3nio Em\xc3\xadlio Leite Couto se je rodil 5. julija 1955 v Beiri, v drugem najve\xc4\x8djem mestu Mozambika, kjer je odrasel in se \xc5\xa1olal, kot sin portugalskih priseljencev. Pri \xc5\xa1tirinajstih je objavil nekaj svojih pesmi v lokalnem \xc4\x8dasopisu, imenovanem Not\xc3\xadcias da Beira, tri leta kasneje pa se je preselil v glavno mozambi\xc5\xa1ko mesto Louren\xc3\xa7o Marques (sedaj znano kot Maputo), kjer je \xc5\xa1tudiral medicino na Univerzi Louren\xc3\xa7o Marques. V tem \xc4\x8dasu se je antikolonialisti\xc4\x8dno gverilsko in politi\xc4\x8dno gibanje FRELIMO trudilo zru\xc5\xa1iti portugalsko kolonialno nadoblast v Mozambiku.\n_START_SECTION_\nMozambik po osamosvojitvi\n_START_PARAGRAPH_\nPo revoluciji nageljnov aprila 1974 v Lizboni in strmoglavljenju re\xc5\xbeima Estado Novo je Mozambik postal neodvisna republika. \xc5\xa0e istega leta je FRELIMO prosil Couta, \xc4\x8de bi za eno leto prelo\xc5\xbeil \xc5\xa1tudij in \xc5\xbeelel delati kot novinar Tribune in nato kot urednik na novo ustanovljene mozambi\xc5\xa1ke informacijske agencije (Mozambique Information Agency - AIM). Ponudbo je sprejel in nato urejal \xc5\xa1e revijo Tempo do leta 1981. Njegova prva zbirka pesmi Raiz de Orvalho je iz\xc5\xa1la leta 1983 in vklju\xc4\x8duje tudi tekste, nastale proti  marksisti\xc4\x8dni militantni propagandi. Do leta 1985 je \xc5\xa1e delal za \xc4\x8dasopis Not\xc3\xadcias, nato pa odstopil, da bi dokon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij biologije.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nMia Couto ni samo najve\xc4\x8dji mozambi\xc5\xa1ki avtor, ampak tudi znan izven meja svoje mati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave, saj so njegova dela iz\xc5\xa1la v ve\xc4\x8d kot 20 dr\xc5\xbeavah in so prevedena v \xc5\xa1tevilne jezike, kot so angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, franco\xc5\xa1\xc4\x8dina, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina, nem\xc5\xa1\xc4\x8dina in katalon\xc5\xa1\xc4\x8dina. Slogovno je na njegovo pisanje vplival magi\xc4\x8dni realizem, stilna in popularna moderna latinsko-ameri\xc5\xa1ka literatura, njegov na\xc4\x8din pisanja pa spominja na brazilskega pisatelja Guimar\xc3\xa3esa Roso. Pri njegovem literarnem ustvarjanju pa so pe\xc4\x8dat pustili tudi mnogi Brazilci, npr. Jorge Amando, Graciliano Ramos, Manuel Bandeira, Jo\xc3\xa3o Cabral Melo e Neto, od Portugalcev pa zlasti pesniki, predvsem Eug\xc3\xa9nio de Andrade in Sopia de Mello Breyner.Opa\xc5\xbeen je bil z ustvarjanjem pregovorov v svojih fikti\xc4\x8dnih delih, vidne pa so tudi uganke in skrivnosti, legende, metafore, ki dajejo njegovi prozi poeti\xc4\x8dno dimenzijo. Coutov prvi roman Terra Son\xc3\xa2mbula ali Mese\xc4\x8dna de\xc5\xbeela je mednarodna \xc5\xbeirija Mednarodnega knji\xc5\xbenega sejma v Zimbabveju imenovala eno izmed najbolj\xc5\xa1ih dvanajst afri\xc5\xa1kih knjig 20. stoletja. Leta 2007 je postal prvi afri\xc5\xa1ki avtor, ki je prejel presti\xc5\xbeno nagrado Latinska unija, ki se podeljuje vsako leto v Italiji \xc5\xbee od leta 1990. Mia Couto je \xc5\xa1ele \xc4\x8detrti portugalsko pi\xc5\xa1o\xc4\x8di avtor, ki je prejel to nagrado, kljub visoki konkurenci iz Portugalske, Francije, Kolumbije, \xc5\xa0panije, Italije in Senegala. Trenutno je zaposlen kot biolog Limpopo Transfrontier Parka in se posve\xc4\x8da ekologiji, obenem pa nadaljuje pisateljsko delo._NEWLINE__NEWLINE_Njegovo delo torej obsega zbirko pesmi, ki ji je sledilo precej zbirk kratkih zgodb in nekaj romanov. Zvrst par excellence je kratka zgodba, intimno vezana na ljudsko izro\xc4\x8dilo v Coutovi mati\xc4\x8dni dr\xc5\xbeavi, ob tem pa sam pravi, da se njegove zgodbe ne bi mogle dogajati nikjer drugje kot zgolj in samo v Mozambiku, saj je ta de\xc5\xbeela neke vrste izmenjavali\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer se me\xc5\xa1ajo in kri\xc5\xbeajo razli\xc4\x8dne kulture. Na njegovo literaturno usmeritev je izdatno vplival o\xc4\x8de, tudi sam novinar, pesnik in pisatelj, ki \xc5\xa1e vedno pregleduje njegova dela. Sam priznava, da je v njih precej\xc5\xa1en dele\xc5\xbe njegovega otro\xc5\xa1tva, kjer se je sre\xc4\x8deval s to raznolikostjo, me\xc5\xa1anico kultur, jezikov, obi\xc4\x8dajev, dvojnostjo med \xc2\xbbzahodnja\xc5\xa1ko kulturo\xc2\xab\xc2\xa0doma in afri\xc5\xa1ko z ulice.'