b'\n_START_ARTICLE_\nKralj Matja\xc5\xbe (Kozak)\n_START_SECTION_\n1. dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nKralj Matja\xc5\xbe vstane izpod Krima, z Iga ga prepla\xc5\xa1eni policaji po\xc5\xa1ljejo Komisarju v Ljubljano. Matja\xc5\xbe vidi, da se je zna\xc5\xa1el v nekak\xc5\xa1en klavrn Liliput, cini\xc4\x8dni Komisar se strinja, a njegova naloga je, da v tem Liliputu skrbi za red in mir, zato sku\xc5\xa1a Matja\xc5\xbeev prihod zamol\xc4\x8dati. Vse pa je zaman, saj je tu \xc5\xbee zastopnik mesta s predlogi o slavnostnem sprejemu, hotelir, ki ponuja apartma, in Dama, Komisarjeva ljubica, ki kralja povabi v svojo vilo na Bledu. Za njimi pridejo politiki, \xc5\xbeurnalisti, me\xc5\xa1\xc4\x8dani, Matja\xc5\xbeev narod, ki so mu red, pokor\xc5\xa1\xc4\x8dina in vdanost najsvetlej\xc5\xa1i ideali.\n_START_SECTION_\n2. dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nV vili na Bledu se zbere smetana slovenske dru\xc5\xbebe. Vrstijo se pozdravni govori, nato pa zaradi nesporazumov pride do pretepa.\n_START_SECTION_\n3. dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nDama se pripravlja, da bi kralja zapeljala, Komisar pa je ni pripravljen izpustiti, zato ji napove boj. Matja\xc5\xbe ob Daminem laskanju hitro ugotovi, da je gospe dolg\xc4\x8das in jo mika naslov, \xc4\x8dast in zakladi podzemlja. V sobo vdro veljaki, ki jim je Komisar podtaknil misel, da ho\xc4\x8de Matja\xc5\xbe z Damo zbe\xc5\xbeati \xc4\x8dez mejo, \xc4\x8desar ne bodo dovolili, saj je kralj last naroda in narod ne dovoli avantur. Kralj spregleda Komisarjevo spletko in jim pove, da ga nih\xc4\x8de od njih ni sprejel s srcem in da jim je narod le menica za profit. Komisar da kralja aretirati in ga da odpeljati na Grad v zapor. Ko si veljaki kon\xc4\x8dno oddahnejo pa priderejo prepla\xc5\xa1eni stra\xc5\xbeniki, ki pravijo, da se je na poti na Grad odprla gora in da je kralj Matja\xc5\xbe poniknil vanjo. Kanonik zato veselo oznani, da se je svet vrnil v pravi tir, da so pravljice za otroke. Po njihovem odhodu se Komisar obrne k Dami, ki se mu vr\xc5\xbee okrog vratu in mu pove, da je bil on zmeraj njen edini.\n_START_SECTION_\nUprizoritve\n_START_PARAGRAPH_\nPrva uprizoritev komedije je bila leta 1974 v Slovenskem ljudskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Celje. Ob tej uprizoritvi se je na\xc5\xa1a gledali\xc5\xa1ka kritika zna\xc5\xa1la v nemajhni zadregi. Ni prav vedela, kam naj jo uvrsti, saj je s svojim slogom in fantasti\xc4\x8dnimi dogodki vsaj za dve desetletji prehitela vse izume na\xc5\xa1e dramatike po drugi svetovni vojni. Zadnja uprizoritev iz Kozakovega dramskega opusa je povzro\xc4\x8dila nesporazum, saj je le malokdo vedel, kaj naj po\xc4\x8dne z legendarnim metafori\xc4\x8dnim vitezom, ki se je pojavil na ljubljanskem Barju.'