b'\n_START_ARTICLE_\nFran\xc4\x8dek Kova\xc4\x8dec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli v  Cerkvenjaku, je obiskoval  me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo v  Mariboru,_NEWLINE_leta  1930 kon\xc4\x8dal  srednjo tehni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo v Ljubljani, nato pa se odpravil \xc5\xa1tudirat na  Visoko tehni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo v  Brno na  \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. Tam je leta 1935 diplomiral iz  strojni\xc5\xa1tva leto kasneje pa \xc5\xa1e iz  elektrotehnike. Najprej je bil zaposlen v Kranjski industrijski dru\xc5\xbebi na  Jesenicah, nato pa do za\xc4\x8detka  druge svetovne vojne v Splo\xc5\xa1na stavbena dru\xc5\xbeba (Metalna) v Mariboru. V \xc4\x8dasu vojne je delal v nem\xc5\xa1ki tovarni letalskih motorjev v Mariboru, takoj po vojni pa je postal  tehni\xc4\x8dni direktor mariborske Tovarne avtomobilov in motorjev. \xc5\xbde od leta 1946 je predaval kot izredni profesor strojeslovje na  Tehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani, kjer je imel v letih 1955\xe2\x80\x941980 naziv rednega  profesorja. Ve\xc4\x8d let je predaval tudi  kmetijsko strojeslovje na  biotehni\xc5\xa1ki fakulteti. Leta 1981 je dobil naslov zaslu\xc5\xbenega profesorja Univerze v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV jugoslovanskem prostoru je po drugi svetovni vojni zaslovel kot odli\xc4\x8den konstruktor velikih transportnih naprav in dvigal za potrebe ve\xc4\x8djih industrijskih obratov, za hidroelektrarne in pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. S svojimi konstrukterskimi zamisli je sodeloval pri gradnji vsaj 300 objektov; mednje spadajo elektrarne na Dravi, novej\xc5\xa1e jugoslovanske \xc5\xbeelezarne (npr. Smederevo), Luka Koper, in Luka Rijeka ter drugod.'