b'\n_START_ARTICLE_\nIntel\n_START_SECTION_\nSRAM in mikroprocesor\n_START_PARAGRAPH_\nIntel je v 1970-ih predvsem izdeloval integrirana vezja, DRAM, SRAM in ROM. So\xc4\x8dasno so in\xc5\xbeenirji podjetja Marcian Hoff, Federico Faggin, Stanley Mazor in Masatoshi Shima izumili Intelov prvi mikroprocesor 4004. Procesor je bil prvotno namenjen kot zamenjava za integrirana vezja v kalkulatorju japonskega podjetja Busicom, \xc5\xa1ir\xc5\xa1emu trgu pa je bil predstavljen 15. novembra 1971.\n_START_SECTION_\nOsredoto\xc4\x8denje na mikroprocesorje\n_START_PARAGRAPH_\nZ za\xc4\x8detkom vzpona osebnih ra\xc4\x8dunalnikov leta 1983 je Intelov dobi\xc4\x8dek od proizvodnje DRAM-a upadal zaradi mnogih drugih japonskih proizvajalcev. Takrat\xc5\xa1nji predsednik Intela Andy Grove se je odlo\xc4\x8dil, da bo proizvodni proces podjetja osredoto\xc4\x8dil na mikroprocesorje. Glavni element njegovega na\xc4\x8drta je bil postati edini proizvajalec, ki bi izdeloval naslednike procesorja 8086, zato je prenehal z licenciranjem dizajnov \xc4\x8dipov konkuren\xc4\x8dnim podjetjem kot so IBM in AMD. S kasnej\xc5\xa1im naglim vzponom PC industrije v poznih 1980-ih in 1990-ih je podjetje tako preseglo dobi\xc4\x8dek v vi\xc5\xa1ini ene milijarde ameri\xc5\xa1kih dolarjev.\n_START_SECTION_\nIntel x86 in IBM PC\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so mikroprocesorji postali zelo pomembni, modeli 4004, 8008 in 8080 nikoli niso bili glavni vir dobi\xc4\x8dka podjetja. Z naslednjim procesorjem 8086, dokon\xc4\x8danim leta 1978 je Intel \xc5\xbeelel dobiti najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo kupcev za procesor. Glavna zmaga v strategiji je bil IBM PC, v katerem je procesor bil uporabljen._NEWLINE_IBM je svoj PC predstavil leta 1981, leto kasneje (1982) pa je Intel predstavil procesor 80286. Compaq, konkurent IBM-u je hitrej\xc5\xa1i 80286 uporabil v svojem ra\xc4\x8dunalniku, kmalu zatem pa je sledil sistem s \xc5\xa1e hitrej\xc5\xa1im modelom 80386. Compaq je s tem \xc2\xbbpremagal\xc2\xab\xc2\xa0IBM in ustvaril konkuren\xc4\x8den trg v PC industriji._NEWLINE_Leta 1975 je Intel za\xc4\x8del razvijati napreden 32-bitni mikroprocesor iAPX 432, ki je bil predstavljen leta 1981. iAPX 432 na trgu ni uspel, saj ni dosegal zmogljivostnih ciljev. Intel je zato vse svoje prihodnje x86 procesorje raz\xc5\xa1iril na 32-bitno arhitekturo.\n_START_SECTION_\n386, 486, Pentium in Itanium\n_START_PARAGRAPH_\nAndy Grove je v \xc4\x8dasu razvoja procesorja 386 zaprl ve\xc4\x8dino proizvodnje DRAM \xc4\x8dipov in proizvodnjo usmeril v mikroprocesorje. Procesor 386 (znan tudi kot 80386 ali i386) so proizvajali v treh geografsko oddaljenih mestih: Santa Clara, Kalifornija; Hillsboro, Oregon in Chandler, Arizona. Izdelave procesorja podjetje ni licenciralo drugim proizvajalcem kot je AMD, temve\xc4\x8d je svojim kupcem s tremi tovarnami zagotovil dosledno proizvodnjo procesorjev brez napak. AMD je zaradi tega to\xc5\xbeil Intel, dobil ve\xc4\x8d milijonov dolarjev zaradi povzro\xc4\x8dene \xc5\xa1kode in za\xc4\x8del razvijati svojo procesorsko arhitekturo. Compaqov ra\xc4\x8dunalnik Deskpro 386 s procesorjem 386 je do\xc5\xbeivel izjemen uspeh, Intelov dobi\xc4\x8dek zaradi tega pa je pospe\xc5\xa1il razvoj visokozmogljivih procesorjev in tovarn, kar je Intel pripeljalo v nevpra\xc5\xa1ljivo vodstvo pred vsemi drugimi proizvajalci mikroprocesorjev._NEWLINE_Intel je procesor 486, znan tudi kot 80486 ali i486 predstavil leta 1989. Leta 1990 je podjetje sestavilo dodatno dizajnersko ekipo (skupaj so imeli dve ekipi), ki je vzporedno na\xc4\x8drtovala in oblikovala procesorja P5 in P6. Glavni cilj je bil izdati nov procesor vsaki dve leti in ne na vsake \xc5\xa1tiri ali ve\xc4\x8d let, kot je to trajalo za prej\xc5\xa1nje modele. In\xc5\xbeenirja Vinod Dham in Rajeev Chandrasekhar sta bila najpomembnej\xc5\xa1a pri izdelavi modela 486 in kasneje modela Pentium. P5 je bil predstavljen leta 1993 kot Intel Pentium, P6 pa leta 1995 kot Pentium Pro. Izbolj\xc5\xa1ava P6 je sledila leta 1997 kot Pentium II. Nove procesorske arhitekture so izmenjujo\xc4\x8de razvijali v Santa Clari, Kalifornija in Hillsboru, Oregon._NEWLINE_Ekipa v Santa Clari je leta 1993 za\xc4\x8dela z razvojem naslednika 32-bitne arhitekture x86 pod kodnim imenom P7. Leto kasneje so projekt opustili, vendar so ga in\xc5\xbeenirji podjetja Hewlett-Packard ponovno o\xc5\xbeiveli. Arhitekturo Itanium so predstavili junija 2001, 8 let po za\xc4\x8detku projekta. V primerjavi z AMD-jevo arhitekturo x86-64 (64-bitna implementacija 32-bitne x86) so procesorji, temelje\xc4\x8d na Itanium tehnologiji operacije opravljali slab\xc5\xa1e, zato niso nikoli postali tekmec AMD-ju. Intel \xc5\xa1e danes uporablja AMD-jevo licenco za arhitekturo x86-64, le pod drugim imenom (Intel 64).\n_START_SECTION_\nNapaka v Pentium P5 modelih\n_START_PARAGRAPH_\nJunija 1994 so Intelovi in\xc5\xbeenirji v enoti za ra\xc4\x8dunanje s plavajo\xc4\x8do vejico Pentiuma P5 odkrili napako. V dolo\xc4\x8denih pogojih odvisnih od vne\xc5\xa1enih parametrov, so bili rezultati deljenja s plavajo\xc4\x8do vejico napa\xc4\x8dni (\xc5\xa1tevke po 5. ali 6. decimalnem mestu so bile napa\xc4\x8dne). _NEWLINE_4 mesece kasneje je napako odkril Thomas Nicely, profesor matematike na Lynchburg College. Profesor je Intel kontaktiral glede napake, vendar ni dobil odgovora. Zato je svoje odkritje objavil na internetu, ki se je hitro raz\xc5\xa1irilo do industrijskih medijev. Napaka je bila preprosta, uporabnik jo je lahko preizkusil sam z vnosom specifi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tevil v kalkulator na ra\xc4\x8dunalniku. V \xc4\x8dasu ameri\xc5\xa1kega praznika Thanksgiving je The New York Times objavil novico o napaki. Intel je \xc5\xa1ele takrat javno priznal napako in za\xc4\x8del z brezpla\xc4\x8dno zamenjavo defektnih procesorjev, to pa je povzro\xc4\x8dilo za 475 milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev manj\xc5\xa1i dobi\xc4\x8dek.\n_START_SECTION_\nMeltdown, Spectre: varnostne napake v letu 2018\n_START_PARAGRAPH_\nJanuarja 2018 so raziskovalci odkrili dve kriti\xc4\x8dni napaki v vseh Intelovih procesorjih, narejenih od leta 1995 naprej (razen Intel Itanium in Intel Atom pred 2013). Napaki so poimenovali Meltdown in Spectre._NEWLINE_Popravki za obe napaki naj bi uporabnikov ra\xc4\x8dunalnik upo\xc4\x8dasnili, vendar je upo\xc4\x8dasnitev odvisna od operacij, ki jih uporabnik opravlja. Upo\xc4\x8dasnitev naj bi bila posebej vidna na starej\xc5\xa1ih ra\xc4\x8dunalnikih, na novej\xc5\xa1ih procesorjih (2016 in novej\xc5\xa1e) pa naj bi zna\xc5\xa1ala nekaj procentov.\n_START_SECTION_\nSolid-state drives (SSD-ji)\n_START_PARAGRAPH_\nIntel je leta 2008 za\xc4\x8del s prodajo SSD-jev. Tako kot pri procesorjih tudi pri svojih SSD-jih razvijajo \xc4\x8dipe s \xc4\x8dim manj\xc5\xa1im nanometrskim procesom. Diski uporabljajo industrijske standarde kot so NAND flash, mSATA, PCIe in NVMe. Leta 2017 so v sodelovanju z Micron Technology predstavili svoje Optane SSD-je, ki temeljijo na 3D XPoint tehnologiji.\n_START_SECTION_\nIntel 4004\n_START_PARAGRAPH_\nIntel 4004, izdelan v letu 1971 je bil prvi komercialni mikroprocesor. 4004 je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den na silicijska vrata tehnologije PMOS debeline 10 \xce\xbcm in je lahko izvajal skoraj 60.000 operacij na sekundo. Prvi ra\xc4\x8dunalnik s \xc5\xa1tiribitnim Intelovim mikroprocesorjem 4040 so sestavili \xc5\xbee med letoma 1973 in 1974. Programiranje brez zaslona in tipkovnice je bilo izjemno zahtevno: s stikali so morali najprej vnesti program za povezavo ra\xc4\x8dunalnika z napravo za branje podatkov s papirnatega traku, nato pa ve\xc4\x8d ur \xc4\x8dakati, da je ra\xc4\x8dunalnik prebral operacijski sistem. Nemalokrat je bralna naprava presko\xc4\x8dila del traku in postopek je bilo treba v celoti ponoviti.\n_START_SECTION_\nIntel 4040\n_START_PARAGRAPH_\nIntel 4040 je bil naslednik procesorja 4004. Predstavljen je bil leta 1974 in je deloval na taktu 740 kHz (za primerjavo: dana\xc5\xa1nji Intelovi procesorji za osebne ra\xc4\x8dunalnike delujejo na taktih blizu 3 GHz (3.000.000 kHz)). Imel je 3.000 tranzistorjev, velikost spomina je bila pove\xc4\x8dana iz 4 kB na 8 kB. Velikost predpomnilnika je zna\xc5\xa1ala 640 bajtov.\n_START_SECTION_\nIntel 8008\n_START_PARAGRAPH_\nIntel 8008 je bil prvi 8-bitni mikroprocesor, od modela 4004 pa se arhitekturno mo\xc4\x8dno razlikuje. Izdelan je bil leta 1972 in je v dolo\xc4\x8denih primerih bil po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i kot 4004, vendar so arhitekturne spremembe (8 bitov, bolj u\xc4\x8dinkovite operacije) pripomogle k splo\xc5\xa1no hitrej\xc5\xa1em izvajanju operacij. Podpiral je 16 kB spomina in je imel 3.500 tranzistorjev (500 ve\xc4\x8d kot 4004).\n_START_SECTION_\nIntel 8080\n_START_PARAGRAPH_\nProjekt je vodil Federico Faggin, ki je delal \xc5\xbee pri prvem projektu. Procesor je bil dokon\xc4\x8dan leta 1974.  Intel 8080 je ustvaril trg z microprocesorji. 8080 se ni arhitekturno razlikoval od 8008, vendar je imel mnogo izbolj\xc5\xa1av. Maksimalni spomin je bil raz\xc5\xa1irjen na 64 kB.\n_START_SECTION_\nIntel 8085\n_START_PARAGRAPH_\nIntel 8085, prvi 5-voltni mikroprocesor je bil naslednik zelo uspe\xc5\xa1nega modela 8080, dobil pa je tudi mnoge tehnolo\xc5\xa1ke izbolj\xc5\xa1ave.\n_START_SECTION_\nIntel 8086\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli let 1978-1979 se je Intel odlo\xc4\x8dil za naslednji korak in izdelal prvi 16-bitni procesor. Projekt je vodil Bill Pohlman. Procesor 8086 je imel 29.000 tranzistorjev (Intel Pentium 4 jih ima 40.000.000). IBM se je odlo\xc4\x8dil, da ga uporabi v svojih ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih sistemih.\n_START_SECTION_\nIntel 8088\n_START_PARAGRAPH_\nTudi ta je eden izmed prvih procesorjev, ki so bili vgrajeni v osebne ra\xc4\x8dunalnike IBM.  Narejen je bil leta 1979, in je bil nekak\xc5\xa1na izbolj\xc5\xa1ava predhodnega modela 8086. Tako kot njegov predhodnik je tudi ta imel 29.000 tranzistorjev. Leta 1981 so naredili klona teh dveh procesorjev, vendar je klon bil 30\xc2\xa0% po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i, kot so pri\xc4\x8dakovali. Tudi po drugih lastnostih ni veliko odstopal od 8086.\n_START_SECTION_\nIntel 80186\n_START_PARAGRAPH_\nZasnovali so ga leta 1980. Kupec je lahko izbiral med 8- ali 16-bitno verzijo, odvisno od potreb posameznika. Procesor je imel delovni takt 6 MHz. Razli\xc4\x8dica 80188 je imela 8-bitno podatkovno vodilo.\n_START_SECTION_\nIntel 80286\n_START_PARAGRAPH_\nProcesor 80286 je Intel predstavil 2. februarja 1982. Delovni takt je zna\xc5\xa1al od 6 MHz do 25 MHz, podatkovno vodilo je bilo 16-bitno, naslovno vodilo pa 24-bitno. Procesor je lahko za delovanje uporabljal 16 MB spomina, od prvega 16-bitnega modela (8086) pa je bil 3\xc3\x97 do 6\xc3\x97 hitrej\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nPartnerstvo z Applom\n_START_PARAGRAPH_\n6. junija 2005 je Applov direktor Steve Jobs naznanil, da Apple \xc5\xbeeli narediti prehod iz dolgo priljubljenega PowerPC-ja na Intel x86, ker PowerPC ni zadostoval Applovim potrebam. Prvi Applov ra\xc4\x8dunalnik, ki bi vseboval Intelov CPE je bil napovedan 10. januarja 2006. Apple je planiral, da bo uspel do konca 2007 vstaviti vse Intelove \xc4\x8dipe in kasneje se je izkazalo, da je bilo to dose\xc5\xbeeno do konca leta 2006.'