b'\n_START_ARTICLE_\nKrajinski park Gori\xc4\x8dko\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNarava na Gori\xc4\x8dkem se \xc5\xa1e uspe\xc5\xa1no upira spremembam, ki jih prina\xc5\xa1a \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka civilizacija. Eden od dokazov za to je najbolje ohranjena populacija vidre (Lutra lutra) v Sloveniji, ki \xc5\xa1e \xc5\xbeivi na obmo\xc4\x8dju Gori\xc4\x8dkega. Z razvejanostjo in povezanostjo vodnega omre\xc5\xbeja pa tudi s stoje\xc4\x8dimi vodami, kot so jezera, ribniki in razli\xc4\x8dna mokri\xc5\xa1\xc4\x8da, se ugodne \xc5\xbeivljenjske razmere \xc5\xa1e pove\xc4\x8dujejo. _NEWLINE_Najbolj ohranjeni naravni ekosistemi na Gori\xc4\x8dkem so gozdovi. Na hrastov les je vezanih nekaj redkih hro\xc5\xa1\xc4\x8dev, med njimi hrastov kozli\xc4\x8dek (Cerambyx cerdo) in roga\xc4\x8d (Lucanus cervus). Prekmurska jelenjad (Cervus elaphus) je edina avtohtona populacija jelenjadi, ki je v Sloveniji \xc5\xbeivela nepretrgano in se izognila iztrebljenju v 19. stoletju, zato je v genetskem pogledu dragocenost. V gozdovih sre\xc4\x8damo tudi podleska (Muscardinus avellanarius), prisr\xc4\x8dnega in redkega sorodnika navadnega polha.\n_START_SECTION_\nKrajinski park Gori\xc4\x8dko \xe2\x80\x93 \xc3\x96rseg \xe2\x80\x93 Raab\n_START_PARAGRAPH_\nSkupna kulturna in naravna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina je povezala Krajinski park Gori\xc4\x8dko (ob ustanovitvi) z \xc5\xbee oblikovanima parkoma na avstrijski strani z Naravnim parkom Raab (ustanovljen 1996) in Narodnim parkom \xc5\x90rs\xc3\xa9g (ustanovljen 2002). Tako obsega Krajinski park Gori\xc4\x8dko \xe2\x80\x93 \xc3\x96rseg \xe2\x80\x93 Raab na slovenski strani celotno Gori\xc4\x8dko, na avstrijski strani je vanj vklju\xc4\x8dena podregija Ju\xc5\xbeno Gradi\xc5\xa1\xc4\x8dansko Jennersdorf s sedmimi ob\xc4\x8dinami na ju\xc5\xbenem Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danskem ob reki Rabi, na mad\xc5\xbearski strani pa Zalska in \xc5\xbdelezna \xc5\xbeupanija.  Sede\xc5\xbe skupnega parka je na\xc4\x8drtovan v Gradu na Gori\xc4\x8dkem.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Cankova\n_START_PARAGRAPH_\nV Ob\xc4\x8dini Cankova najdemo na vla\xc5\xbenih in mo\xc4\x8dvirnih travnikih med Ku\xc4\x8dnico in cesto Cankova - Korovci bogato rasti\xc5\xa1\xc4\x8de narcis (Narcissus stellaris). Vmes uspevajo posamezni primerki sibirske perunike (Iris sibirica). V letu 1985/86 je bila izvedena melioracija. Ve\xc4\x8dina rasti\xc5\xa1\xc4\x8da pa izsu\xc5\xa1evanju ni bila podvr\xc5\xbeena, zato se je rasti\xc5\xa1\xc4\x8de tudi ohranilo. _NEWLINE_Reka Ledava si je ustvarila \xc5\xa1iroko dolino skozi vasi Kra\xc5\xa1\xc4\x8di, Domajinci in Topolovci. Ta dolina je v Kra\xc5\xa1\xc4\x8dih umetno zajezena in nastalo je Ledavsko jezero. Ledavsko jezero je vodni zadr\xc5\xbeevalnik, ki je nastal zaradi ubla\xc5\xbeitve in zadr\xc5\xbeevanja visokih vod reke Ledava ob mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih nalivih. To je dobrodo\xc5\xa1lo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnim obvodnim pticam. Med vasema Korovci in Gerlinci le\xc5\xbei gozdni kompleks, imenovan Korovska gora, v katerem je speljana gozdna u\xc4\x8dna pot Fuks graba.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Dobrovnik\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Dobrovnik se razprostira na 31 km\xc2\xb2. Ju\xc5\xbeno od naselja Dobrovnik le\xc5\xbei v dolini potoka Bukovnice med gozdovi na ju\xc5\xbenih obronkih Gori\xc4\x8dkega umetno Bukovni\xc5\xa1ko jezero, ki ga ojezerja voda istoimenskega potoka. Jezero je nastalo kot protipoplavni ukrep z regulacijskimi deli ob reki Ledavi in njenih pritokih, ki so zajezili tudi povirje Bukovni\xc5\xa1kega potoka. _NEWLINE_V gozdu ob jezeru vodi Vidova pot do kapelice sv. Vida, kjer je tudi Vidov izvir z zdravilno vodo. Voda naj bi bila blagodejna za bolezni o\xc4\x8di. Leta 1999 so radiestezisti po bli\xc5\xbenji okolici jezera za\xc4\x8deli sistemati\xc4\x8dno odkrivati energetske to\xc4\x8dke z zdravilnimi u\xc4\x8dinki.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Gornji Petrovci\n_START_PARAGRAPH_\nV Ob\xc4\x8dini Gornji Petrovci se nahaja mogo\xc4\x8dna katoli\xc5\xa1ka cerkev Sv. Trojice ali Nedela, ki je tudi kulturnozgodovinski spomenik. Njen nastanek sega v zgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko obdobje. Na robu vasice \xc5\xbdenavlje stoji spomenik, ki od dale\xc4\x8d spominja na nogometno \xc5\xbeogo. Ponazarja vesoljski prostor in spominja na dogodek, ko sta 18. avgusta 1934 tu zasilno pristala z balonom znanstvenika iz Zahodne Evrope.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Grad\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Grad je geografsko razgibana pokrajina z razglednimi to\xc4\x8dkami, od koder vidimo \xc4\x8dez mejo v Avstrijo in na mariborsko Pohorje._NEWLINE_V naselju Grad je eden najve\xc4\x8djih gradov na Slovenskem. Grajsko poslopje pri Gradu (nekdanja Gornja Lendava) je prvi\xc4\x8d omenjeno leta 1208, v stoletjih je dobil zna\xc4\x8dilno mnogokotno obliko, v njem pa se ka\xc5\xbeejo romanske, poznogotske, renesan\xc4\x8dne in baro\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti. Neko\xc4\x8d naj bi imel tristopetin\xc5\xa1estdeset sob, danes ga z evropskimi sredstvi uspe\xc5\xa1no obnavljajo in v njegovih mogo\xc4\x8dnih prostorih so na ogled postavljene \xc5\xa1tevilne etnolo\xc5\xa1ke zbirke. Zaradi ume\xc5\xa1\xc4\x8denosti, zgodovinske vloge, zasnove in velikosti je danes v njem sede\xc5\xbe tride\xc5\xbeelnega parka Gori\xc4\x8dko - Raab \xe2\x80\x93 \xc3\x96rseg. _NEWLINE_V cerkvi Marijinega vnebovzetja pri Gradu je pri obnovi sredi 50.let prej\xc5\xa1njega stoletja pustil mo\xc4\x8dan pe\xc4\x8dat Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik. Po njegovih zamislih so obnovili notranjost cerkvene ladje.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Hodo\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Hodo\xc5\xa1 ima evangeli\xc4\x8dansko cerkev na Hodo\xc5\xa1u, ki je bila zgrajena v preteklem stoletju v klasi\xc4\x8dnem stilu. V Krplivniku si lahko ogledamo zgodovinsko-etnografsko stalno razstavo. V preteklosti je bila v tej hi\xc5\xa1i edina ve\xc4\x8dja \xc5\xbeganjekuha v okolici.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Kobilje\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Kobilje se razprostira po 19 km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine. V zgodovinskih virih je bilo Kobilje prvi\xc4\x8d omenjeno leta 1208, arheolo\xc5\xa1ke najdbe pa pri\xc4\x8dajo o poseljenosti omenjenega podro\xc4\x8dja \xc5\xbee v kameni dobi. Kobilje je zna\xc4\x8dilna obcestna panonska vas, pozidana v urejenih krakih, s hi\xc5\xa1ami, ki imajo o\xc5\xbeji del pravokotno obrnjen k cesti._NEWLINE_V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Kobilja stoji cerkev sv. Martina z znamenitimi Kregarjevimi okni. V parku ob cerkvi stoji edinstveni primerek breka (Sorbus torminalis), ki je najve\xc4\x8dje in najstarej\xc5\xa1e drevo svoje vrste v Sloveniji. V obsegu meri 255 cm. Kolesarska steza je speljana od Bukovni\xc5\xa1kega jezera po gozdnem rezervatu do Kobilja in naprej proti Mad\xc5\xbearski.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Kuzma\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Kuzma se razpostrira na terciarnem gri\xc4\x8devnatem delu - na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du treh de\xc5\xbeel Avstrije, Mad\xc5\xbearske in Slovenije. _NEWLINE_Na tromeji v Trdkovi stoji piramidasti tromejni kamen iz leta 1924. Vsaka stran piramide nosi grb ene od mejnih dr\xc5\xbeav, obrnjen v smeri te dr\xc5\xbeave ter letnico dolo\xc4\x8ditve dr\xc5\xbeavne meje (10.9.1919 in 4.6.1920). Tromejnik je 31. maja 1924 na sedanjo mesto postavila mednarodna razmejitvena komisija. _NEWLINE_V spomin na leto 1991, ko so pripadniki teritorialne obrambe in policije sodelovali v bojih za osamosvojitev Republike Slovenije in ubranili mednarodni mejni prehod Kuzma, so postavili spominski park._NEWLINE_Od sakralnih objektov so pomembni predvsem cerkev sv. Kozme in Damijana v Kuzmi, ki je poslikana s freskami Lojzeta Perka, evangeli\xc4\x8danska cerkev na Gornjih Slave\xc4\x8d in \xc5\xa1tevilne kapelice.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Puconci\n_START_PARAGRAPH_\nV Ob\xc4\x8dini Puconci stoji spomenik o\xc4\x8detu prekmurske knji\xc5\xbeevnosti \xc5\xa0tefanu K\xc3\xbczmi\xc4\x8du v Strukovcih. Na obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine sta dve evangeli\xc4\x8danski cerkvi:  Evangeli\xc4\x8danska cerkev, Puconci in Evangeli\xc4\x8danska cerkev, Bodonci, katoli\xc5\xa1ka cerkev sv. Sebastjana v zaselku Sebe\xc5\xa1\xc4\x8dan v Pe\xc4\x8darovcih in binko\xc5\xa1tna cerkev v Vadarcih. Kot pomemben etnolo\xc5\xa1ki spomenik je leseni zvonik na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Dolini. Va\xc5\xa1ki zvonik naj bi bil po izro\xc4\x8dilu star skoraj 300 let.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Roga\xc5\xa1ovci\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Roga\xc5\xa1ovci sega od Ledavskega jezera na jugu do najvi\xc5\xa1jih vzpetin razvodnega gri\xc4\x8devja med Muro in Rabo, na zahodu pa do potoka Ku\xc4\x8dnica, po katerem te\xc4\x8de dr\xc5\xbeavna meja z Avstrijo. Sotinski breg ali Kugla je s 418 metri najvi\xc5\xa1ja vzpetina na Gori\xc4\x8dkem in je geomorfolo\xc5\xa1ka posebnost obmo\xc4\x8dja. Narava je klasi\xc4\x8dno Gori\xc4\x8dko gri\xc4\x8devje z ravninskim osrednjim delom. Dolinsko dno do Ledave in mejne Ku\xc4\x8dnice pokrivajo travniki, polo\xc5\xbena gri\xc4\x8devnata pobo\xc4\x8dja njive, najvi\xc5\xa1ja razvodna obmo\xc4\x8dja pa gozd. V dolini reke Lendave je delno \xc5\xa1e ohranjena obvodna pokrajina s starimi vrbami, ki so jih zna\xc4\x8dilno oblikovali z vsakoletnim obsekavanjem za potrebe doma\xc4\x8de pletarske obrti. _NEWLINE_Kot naravno bogastvo je potrebno omeniti izvire mineralnih voda v Nuskovi in kamnolom permkarbonskih skrilavcev v Sotini.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina \xc5\xa0alovci\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina \xc5\xa0alovci le\xc5\xbei v najbolj severovzhodnem delu Slovenije. Severovzhodno od vasi \xc5\xa0alovci je anti\xc4\x8dno grobi\xc5\xa1\xc4\x8de s pribli\xc5\xbeno 20 gomilami. V bli\xc5\xbeini je tudi zavarovano rasti\xc5\xa1\xc4\x8de grmi\xc4\x8dastega di\xc5\xa1e\xc4\x8dega vol\xc4\x8dina (Daphne cneorum f. arbusculoides), in sicer na opu\xc5\xa1\xc4\x8deni njivi nad Fickovo doma\xc4\x8dijo in na Frimovem. Vol\xc4\x8din uspeva v sestoju Myrtillo - Pinetum subpannonicum callunetosum. Uspeva tudi zelen\xc4\x8dek (Chimaphila umbellata). V Frimovem gozdu, ki je 300 metrov oddaljen od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da vasi, je obnovljen znani Frimov vodnjak. Zgradila ga je grofovska dru\xc5\xbeina Frim, globok je 5 metrov, v njem pa je zelo zdrava pitna voda, ki so jo veliko let za pitje uporabljali krajani.'