b'\n_START_ARTICLE_\nVoja\xc5\xa1ko letali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbdeljava\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nProjekt o veliki letalski podzemni bazi z delovnim imenom\xc2\xa0\xc2\xbbObjekt 505\xc2\xab\xc2\xa0je bil zami\xc5\xa1ljen \xc5\xbee sredi 50. let 20. stoletja v strogi tajnosti. Po vdoru sil var\xc5\xa1avskega pakta na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko so leta 1968 za\xc4\x8deli z intenzivnimi gradbenimi deli pri vasici \xc5\xbdeljava. Glavni razlog, da so bazo za\xc4\x8deli graditi prav tam, je zelo ugodna geolo\xc5\xa1ka sestava tal in lokacija pod hribom, ki je omogo\xc4\x8dala vzletanje letal izza radarske sence planine. Gradnja je potekala v strogi tajnosti celih dvanajst let. Cena izgradnje voja\xc5\xa1ke baze naj bi dosegla po nekaterih podatkih 4 milijarde ameri\xc5\xa1kih dolarjev, po drugih pa 8,5 milijard ameri\xc5\xa1kih dolarjev._NEWLINE_16. maja 1992, v \xc4\x8dasu vojne na Hrva\xc5\xa1kem in v Bosni, je vojska Republike Srbske krajine skoraj popolnoma uni\xc4\x8dila letali\xc5\xa1\xc4\x8de in bazo.\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dne karakteristike\n_START_PARAGRAPH_\nV planini so bile tri gara\xc5\xbene galerije, \xc5\xa1iroke prek 15 metrov, medsebojno povezane v obliki \xc4\x8drke M, v katerih je bilo prostora za 58 letal. Ostali podzemni hodniki so bili \xc5\xa1iroki od treh do dvanajst metrov. Skupna dol\xc5\xbeina vseh hodnikov je zna\xc5\xa1ala 3,5 kilometrov._NEWLINE_V notranjosti planine je delovala samostojna dizel-elektri\xc4\x8dna centrala za oskrbo baze z energijo. V galerije je bil s skladi\xc5\xa1\xc4\x8da Pokoj pri Biha\xc4\x87u speljan tudi desetkilometrski posebni cevovod, ki je letala v bazi oskrboval s kerozinom. Baza je bila projektirana tudi za morebitni napad z jedrskim oro\xc5\xbejem._NEWLINE_Izven planine so iz vsake galerije potekale tri vzletne steze, preko katerih sta bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni \xc5\xa1e dve vzletno-pristajalni stezi. V bli\xc5\xbenji voja\xc5\xa1nici v bli\xc5\xbeini vasi Li\xc4\x8dko Petrovo Selo se je nahajala logisti\xc4\x8dna baza._NEWLINE_Na vrhu planine Plje\xc5\xa1ivica (1650 m) se je nahajal radar z dometom 400 kilometrov. Posadka s tedaj najmodernej\xc5\xa1em radarjem lahko nadzirala velik del Italije, Avstrije in Mad\xc5\xbearske._NEWLINE_V \xc5\xbdeljavi je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den 117. lovsko-letalski polk s 124. in 125. eskadriljo JLA, ki je razpolagal z letali Mig-21.'