b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Uzbekistana\n_START_PARAGRAPH_\nUzbekistan je dr\xc5\xbeava v Srednji Aziji, ki le\xc5\xbei med Aralskim jezerom na severu in gorovjem Pamir na jugovzhodu. Ima povr\xc5\xa1ino 447.000 km\xc2\xb2 od tega 425.400 km\xc2\xb2 kopnega in 22.000 km\xc2\xb2 voda._NEWLINE_ _NEWLINE_Uzbekistan se razteza 1425 km od zahoda proti vzhodu in 930 km od severa proti juga. Na jugozahodu meji na Turkmenistan, na severu na Kazahstan in na jugu in vzhodu na Tad\xc5\xbeikistan in Kirgizistan.  Na SZ obsega tudi delto reke Amu Darja, ki se izliva v Aralsko jezero in del Ustjurtske planote._NEWLINE_Uzbekistan je ena od ve\xc4\x8djih dr\xc5\xbeav v Srednji Aziji in edina, ki meji na vse \xc5\xa1tiri prej navedene. Na jugu ima tudi kratko mejo z Afganistanom. Uzbekistan je tudi ena od le dveh dr\xc5\xbeav na svetu, ki nimajo morske obale in ki je v celoti obkro\xc5\xbeena z drugimi takimi dr\xc5\xbeavami. Druga je Liechtenstein._NEWLINE_Dol\xc5\xbeina meje zna\xc5\xa1a skupaj 6.221 km. Dr\xc5\xbeave s katerimi meji so: Afghanistan 137 km, Kazahstan 2.203 km, Kirgizstan 1.099 km, Tad\xc5\xbekistan 1.161 km, Turkmenistan 1.621 km._NEWLINE_Morske obale kot re\xc4\x8deno nima, obsega pa 420 km obale ju\xc5\xbenega dela Aralskega jezera._NEWLINE_Najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka je Sariqarnish Kuli z -12 m nmv._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka je gora Khazret Sultan s 4643 m in le\xc5\xbei v obmo\xc4\x8dju Gissar, na meji s Tad\xc5\xbeikistanom.\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1je in vode\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1je Uzbekistana je raznoliko. Zahodni del obsega osrednje Turansko ni\xc5\xbeavje, ki ga sestavljajo pu\xc5\xa1\xc4\x8davske ravnice (skoraj 80% ozemlja), bolj proti vzhodu pa so gri\xc4\x8devja in gorski grebeni, ki dosegajo pribli\xc5\xbeno 4500 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Ta del \xc5\xbee sodi v Nebe\xc5\xa1ko gorovje (Tian Shan) - predgorje Pamirja, ki se nadaljuje v sosednjem Kirgizistanu in Tad\xc5\xbeikistanu in tvori naravno mejo med Srednjo Azijo in Kitajsko. Velika pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Kizilkum (v prevodu "rde\xc4\x8di pesek" - v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini Kyzyl Kum) je razdeljena med Kazahstan in Uzbekistan. Najbolj rodovitni del Uzbekistana je Ferganska dolina, to je obmo\xc4\x8dje veliko okoli 21.440 km\xc2\xb2 (je 300 km dolga in 120 km \xc5\xa1iroka) in le\xc5\xbei vzhodno od pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Kizilkum, v pore\xc4\x8dju Sir Darje, na severu, jugu in vzhodu pa jo obkro\xc5\xbeajo Nebe\xc5\xa1ke gore. Zahodni konec doline je omejen s potekom reke Sir Darja, ki te\xc4\x8de po vsem severovzhodnem delu Uzbekistana v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Kizilkum. \xc4\x8ceprav Ferganska dolina prejme le 100-300 milimetrov de\xc5\xbeja na leto, je zaradi obilice vode iz gorskih rek in potokov ter namakanja najbolj rodovitna._NEWLINE_Druga pomembna zna\xc4\x8dilnost povr\xc5\xa1ja Uzbekistana je potresna aktivnost, ki prevladuje v ve\xc4\x8djem delu dr\xc5\xbeave. V velikem potresu leta 1966 je bil popolnoma uni\xc4\x8den Ta\xc5\xa1kent, ve\xc4\x8d drugih potresov pa je povzro\xc4\x8dilo veliko \xc5\xa1kodo pred in po tem. Posebej ob\xc4\x8dutljiva na potrese so gorska obmo\xc4\x8dja, saj so del obse\xc5\xbenega Himalajskega pogorja, ki se zaradi podrivanja Indijske tektonske plo\xc5\xa1\xc4\x8de pod Evrazijsko, \xc5\xa1e vedno dviga._NEWLINE_Vodni viri so neenakomerno razporejeni in so redki. Dve najve\xc4\x8dji reki, ki te\xc4\x8deta skozi Uzbekistan sta Amu Darja (2540 km) in Sir Darja (3019 km) in izvirata v gorah Tad\xc5\xbeikistana in Kirgizistana in imata ledeni\xc5\xa1ki vodni re\xc5\xbeim (najve\xc4\x8d vode imata od aprila do septembra). Ti dve reki predstavljata glavna pore\xc4\x8dja osrednje Azije in se uporabljata predvsem za namakanje. Skupaj s sistemom umetnih kanalov, ki so bili zgrajeni v ve\xc4\x8d stoletjih omogo\xc4\x8dajo rabo obse\xc5\xbenih obdelovalnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d v Ferganski dolini in drugod po Uzbekistanu. Tretja ve\xc4\x8dja reka je \xc5\xa1e Zaraf\xc5\xa1on, ki prav tako izvira v gorah. Na meji s Turkmenistanom le\xc5\xbei plitvo jezero Sarygamysh.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nUzbekistan ima celinsko podnebje, z vro\xc4\x8dimi poletji in hladnimi zimami. Poletne temperature od meseca junija do avgusta pogosto prese\xc5\xbeejo 40 \xc2\xb0 C (popre\xc4\x8dno 32 \xc2\xb0C),  zimske temperature so povpre\xc4\x8dno okoli -2 \xc2\xb0 C, lahko pa padejo tudi do -40 \xc2\xb0 C. Ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeave je tudi precej su\xc5\xa1ne, s povpre\xc4\x8dno letno koli\xc4\x8dino padavin med 100 in 200 mm, ki se pojavljajo predvsem pozimi in spomladi, tudi v obliki snega, ki pa ga ni veliko. V gorah je padavin ve\xc4\x8d in jih pade  do 1000 mm.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nUzbekistan ima 4,48 milijona hektarjev njiv ali 10% povr\xc5\xa1ine, 375.000 hektarjev trajnih nasadov in 22,8 miliona hektarjev pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih pa\xc5\xa1nikov. Glavni pridelki so: p\xc5\xa1enica, ri\xc5\xbe, je\xc4\x8dmen, paradi\xc5\xbenik, krompir in druga zelenjava, bomba\xc5\xbe in bomba\xc5\xbeno seme, sadje (jabolka, slive, marelice, grozdje), meso in mleko ter volna in svila._NEWLINE_Uzbekistan je eden najve\xc4\x8djih pridelovalcev bomba\xc5\xbea na svetu.'