b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Klan\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini posestnika Janeza Klan\xc4\x8di\xc4\x8da. Njihov priimek je dobil slovensko obliko \xc5\xa1ele leta 1898. Leta 1871 je bil izvoljen za \xc5\xbeupana novoustanovljene ob\xc4\x8dine Podgora (sedaj ital. Piedimonte del Calvario), v katero so poleg kraja Podgora spadali \xc5\xa1e kraji Oslavje (Oslavia) Pevma (Piuma), Podsabotin in \xc5\xa0tmaver (San Mauro). Ob izvolitvi je bil Klan\xc4\x8di\xc4\x8d \xc5\xa1e mlad, vendar \xc5\xbee zelo dejaven v narodnem gibanju tudi zunaj svoje ob\xc4\x8dine; dru\xc5\xbeil se je z vidnimi slovenskimi politiki v Gorici in bil leta 1868 med voditelji tabora v \xc5\xa0empasu. V \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeupanovanja je do\xc5\xbeivela ob\xc4\x8dina Podgora velik razmah. V urade je vpeljal uporabo slovenskega jezika, poskrbel za novi \xc5\xa1olski poslopji in otro\xc5\xa1ka vrtca v Podgori in Pevmi, zgradil novi most \xc4\x8dez So\xc4\x8do\xc2\xa0\xc2\xbbna Barki\xc2\xab\xc2\xa0ter poskrbel za obnovo cest in poti. Krajani Podgore so 2. novembra 1911 praznovali 40. letnico njegovega \xc5\xbeupanovanja. V maju 1915 se je zaradi vojnih razmer umaknil v notranjost monarhije, najprej v Rihemberk (sedaj Branik), nato k Devici Mariji v Polju pri Ljubljani (sedaj \xc4\x8cetrtna skupnost Polje). Tu je bil v \xc4\x8dasu vojne tudi nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeupan. Po kon\xc4\x8dani vojni se je vrnil v Podgoro, bil \xc5\xa1e nekaj let ob\xc4\x8dinski svetnik, \xc5\xbeupanovanja pa zaradi starosti ni \xc5\xbeelel prevzeti._NEWLINE_Klan\xc4\x8di\xc4\x8d je Podgorsko ob\xc4\x8dino vodil 47 let. Kot politik je bil ves \xc4\x8das prista\xc5\xa1 dr. Antona Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da. Leta 1884 je bil prvi\xc4\x8d izvoljen za de\xc5\xbeelnega poslanca v kuriji slovenskega veleposestva v gori\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni zbor, kar se je do za\xc4\x8detka vojne ob So\xc4\x8di \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat ponovilo. Bil je tudi v odboru Gregor\xc4\x8di\xc4\x8deve Centralne posojilnice ter med glavnimi pobudniki kulturnega in zadru\xc5\xbenega gibanja v podgori\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini.'