b'\n_START_ARTICLE_\nFranjo \xc5\xbdge\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nFranjo \xc5\xbdge\xc4\x8d je bil rojen v Dornavi pri Ptuju kmetu Francu in Ani \xc5\xbdge\xc4\x8d. Gimnazijo je med letoma 1908 in 1913 obiskoval na Ptuju, nato pa \xc5\xa1e v Mariboru, kjer je bil kot dijak 6. razreda aprila 1915 vpoklican k vojakom. Poslan je bil na rusko fronto, bil tam zajet in od 6. junija 1916 do 31. oktobra 1918 v ruskem ujetni\xc5\xa1tvu. Po vrnitvi v Maribor je do februarja 1919 ponovno slu\xc5\xbeil vojsko, nato pa je istega leta maturiral in opravil dopolnilni izpit iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dine. Od jeseni 1919 je \xc5\xa1tudiral slavistiko, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino in pedagogiko na ljubljanski Filozofski fakulteti in 1923 doktoriral z disertacijo Problemi vzgoje naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1ih plasti na\xc5\xa1ega naroda, ki je 1923 iz\xc5\xa1la tudi v knjigi, in bil zanjo odlikovan z redom svetega Save. Takoj nato je s francosko dr\xc5\xbeavno \xc5\xa1tipendijo od\xc5\xa1el na pari\xc5\xa1ko Sorbono, kjer je delal v laboratoriju eksperimentalne pedagogike Theodorja Simona. Tam je navezal stike z znanimi pedagogi in se dodatno izpopolnjeval \xc5\xa1e v in\xc5\xa1tititu J. J. Rousseau v \xc5\xbdenevi. Oktobra 1924 je nastopil slu\xc5\xbebo u\xc4\x8ditelja na Prevaljah, ki jo je opravljal do aprila 1925. Nato je bil 5 mesecev suplent na \xc5\xbeenskem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du v Mariboru, od septembra 1925 do novembra 1926 asistent na vi\xc5\xa1ji pedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Zagrebu, od novembra 1926 do oktobra 1928 suplent na mo\xc5\xa1kem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du in do januarja 1931 profesor na realni gimnaziji v Mariboru. Leta 1931 so ga kazensko premestili na ptujsko gimnazijo in od tam leta 1934 v Celje. Med okupacijo je bil brezposeln in prisilno upokojen. Od oktobra 1945 je eno leto u\xc4\x8dil na realni gimnaziji v Celju, nato pa se je zaradi bolezni upokojil._NEWLINE_Leta 1921 je na ljubljanski univerzi s K. Ozvaldom ustanovil Akademsko socialno-pedago\xc5\xa1ki kro\xc5\xbeek in bil ve\xc4\x8d let njegov predsednik. Bil je med aktivnimi \xc4\x8dlani Pedago\xc5\xa1ke centrale v Mariboru, idejni vodja njenega programa ter med letoma 1928 in 1930 sourednik pedago\xc5\xa1ke revije Popotnik._NEWLINE_\xc5\xbdge\xc4\x8d velja za pionirja pedago\xc5\xa1ke sociologije na Slovenskem. V svojih spisih je s pedago\xc5\xa1kim in sociolo\xc5\xa1kim posluhom odkrival in vzor\xc4\x8dno-posledi\xc4\x8dno analiziral bedo slovenskih osnovno\xc5\xa1olskih otrok in bil oster kritik krivic, ki jih je v njegovem \xc4\x8dasu do\xc5\xbeivljala \xc5\xa1olska mladina. \xc4\x8clanke in razprave je objavljal v Pedago\xc5\xa1kem zborniku, Poporniku, U\xc4\x8diteljskem tovari\xc5\xa1u, Ljubljanskem zvonu, \xc5\xbdenskem svetu, Roditeljskem listu in Obzorjih. Napisal je samostojni deli Problemi vzgoje naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1ih plasti na\xc5\xa1ega naroda in Ali spolna vzgoja res ni potrebna? \xc5\xbdge\xc4\x8d je bil pedago\xc5\xa1ki teoretik in praktik, humanist z izredno razvitim socialnim \xc4\x8dutom, marksist, ki je bil sposoben prena\xc5\xa1ati napredne ideje med slovensko u\xc4\x8diteljstvo._NEWLINE_Umrl je v Celju, pokopan pa je v Dornavi, kjer so mu leta 1976 odkrili doprsni kip, delo V. Gojkovi\xc4\x8da.'