b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Egipta\n_START_PARAGRAPH_\nGeografija Egipta se nana\xc5\xa1a na dve regiji: severno Afriko in jugozahodno Azijo._NEWLINE_Egipt ima obale ob Sredozemskem morju, reki Nil in Rde\xc4\x8dem morju. Na zahodu meji na Libijo, na severovzhodu na Gazo in na jugu na Sudan. Meri 1.001.449 km\xc2\xb2._NEWLINE_Najdalj\xc5\xa1a ravna linija v Egiptu od severa do juga je 1024 km, od vzhoda proti zahodu pa 1240 km. Ve\xc4\x8d kot 2900 km obale ima ob Sredozemskem morju, Sue\xc5\xa1kem in Akabskem zalivu.\n_START_SECTION_\nPokrajine\n_START_PARAGRAPH_\nEgipt je razdeljen na 27 pokrajin, ki vklju\xc4\x8dujejo dve mestni: Aleksandrijo  in Kairo. V regiji delte Nila v Spodnjem Egiptu jih je 9, 10 jih je v Zgornjem Egiptu vzdol\xc5\xbe reke Nil ju\xc5\xbeno od Kaira do Asuana in 5 je mejnih, ki pokrivajo Sinaj in pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, ki le\xc5\xbeita zahodno in vzhodno od reke Nil.\n_START_SECTION_\nZahodna pu\xc5\xa1\xc4\x8dava\n_START_PARAGRAPH_\nZahodna pu\xc5\xa1\xc4\x8dava zajema pribli\xc5\xbeno 700.000 km\xc2\xb2, kar je pribli\xc5\xbeno dve tretjini celotne povr\xc5\xa1ine Egipta. Ta ogromna pu\xc5\xa1\xc4\x8dava zahodno od Nila obsega obmo\xc4\x8dje od Sredozemskega morja proti jugu do sudanske meje. Planota Gilf Kebir na srednji nadmorski vi\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno 1000 m je izjema na neprekinjenem obmo\xc4\x8dju spodnjih kamnin, ki jih pokrivajo plasti horizontalno zasnovanih sedimentov, ki tvorijo masivno ravnino ali nizko planoto. Veliko pe\xc5\xa1\xc4\x8deno morje le\xc5\xbei v pu\xc5\xa1\xc4\x8davski ni\xc5\xbeini in se razteza od oaze Siva do Gilf Kebirja. V nekaterih delih Zahodne pu\xc5\xa1\xc4\x8dave so strma pobo\xc4\x8dja (grebeni) in globoke depresije (kotline) in nobena reka ali potok ne odteka na obmo\xc4\x8dje ali z njega._NEWLINE_Vlada je Zahodno pu\xc5\xa1\xc4\x8davo obravnavala kot obmejno regijo in jo na dve pokrajini na pribli\xc5\xbeno 21. vzporedniku: Matruh na severu in Vadi D\xc5\xbeadid (Nova dolina) na jugu. V Zahodni pu\xc5\xa1\xc4\x8davi je sedem pomembnih depresij, vse pa veljajo za oaze, razen najve\xc4\x8dje, Katare, katere voda je slana. Depresija Katara, ki vklju\xc4\x8duje najni\xc5\xbejo to\xc4\x8dko v dr\xc5\xbeavi, obsega 19.605 kvadratnih kilometrov, kar je podobno velikosti Ontarijskega jezera. Je v glavnem pod morsko gladino in je na najni\xc5\xbeji ravni 133 m pod gladino morja. Pustinje, slana mo\xc4\x8dvirja in slana jezera pokrivajo redko naseljeno depresijo Katara._NEWLINE_Omejena kmetijska pridelava, nekateri naravni viri in stalna naselja so v preostalih \xc5\xa1estih depresijah, od katerih ima vsaka sve\xc5\xbeo vodo iz Nila ali lokalno podzemno vodo. Oaza Siva blizu libijske meje in zahodno od Katare je lo\xc4\x8dena od preostalega Egipta, vendar je ohranila \xc5\xbeivljenje od anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasov. Sivin Amonov skalni tempelj je bil ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d let znan po svojih orakljih. Herodot in Aleksander Veliki sta bila med mnogimi znamenitimi ljudmi, ki sta obiskala tempelj v predkr\xc5\xa1\xc4\x8danski dobi._NEWLINE_Druge glavne oaze sestavljajo topografsko verigo kotlin, ki segajo od oaze Fajum (v\xc4\x8dasih tudi depresija Fajum), ki le\xc5\xbei 60 kilometrov jugozahodno od Kaira, ju\xc5\xbeno do oaz Baharija, Farafirah in Dakhilah, preden dose\xc5\xbee najve\xc4\x8djo oazo v dr\xc5\xbeavi, oazo Karga. Braki\xc4\x8dno jezero Birket Karun na severnem delu oaze Fajum, je v starih \xc4\x8dasih odteklo v Nil. Stoletja so arte\xc5\xa1ki vodnjaki sladke vode v oazi Fajum omogo\xc4\x8dali obse\xc5\xbeno gojenje na namakanih povr\xc5\xa1inah velikosti ve\xc4\x8d kot 1800 km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nVzhodna pu\xc5\xa1\xc4\x8dava\n_START_PARAGRAPH_\nTopografske zna\xc4\x8dilnosti pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega obmo\xc4\x8dja vzhodno od Nila se razlikujejo od tistih zahodno od Nila. Vzhodna pu\xc5\xa1\xc4\x8dava je sorazmerno gorata. Nadmorska vi\xc5\xa1ina se nenadoma dvigne od Nila in  navzdol nagnjeni plato peska se razteza \xc4\x8dez 100 km do aridnih, osoljenih, skalnatih gri\xc4\x8dev, ki te\xc4\x8dejo severno in ju\xc5\xbeno med mejo s Sudanom in delto. Hribi segajo v vi\xc5\xa1ino ve\xc4\x8d kot 1900 m._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a zna\xc4\x8dilnost regije je veriga robustnih gora, Rde\xc4\x8di morski hribi, ki segajo od doline Nila proti vzhodu do Sue\xc5\xa1kega zaliva in Rde\xc4\x8dega morja. Ta povi\xc5\xa1ana regija ima naravni drena\xc5\xbeni vzorec, ki redko deluje zaradi nezadostnih padavin. Prav tako ima kompleks nepravilnih, mo\xc4\x8dno vrezanih vadijev, ki segajo proti zahodu, proti Nilu. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko okolje se razteza vse do obale Rde\xc4\x8dega morja.\n_START_SECTION_\nSinajski polotok\n_START_PARAGRAPH_\nSinajski polotok je trikotno oblikovan polotok povr\xc5\xa1ine pribli\xc5\xbeno 61.100 km\xc2\xb2. Na polotoku so pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in gore, ki so v svojem ju\xc5\xbenem delu geolo\xc5\xa1ka raz\xc5\xa1iritev Rde\xc4\x8demorskih gora, nizke vzdol\xc5\xbe obale Rde\xc4\x8dega morja, z najvi\xc5\xa1jo to\xc4\x8dko dr\xc5\xbeave goro Katarina (D\xc5\xbeabal Katrinah) z 2642 m nmv. Rde\xc4\x8de morje je morda dobilo ime po teh gorah._NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni strani polotoka je strm vzpon, ki se razteza po ozki obalni polici in se spusti v Rde\xc4\x8de morje in Akabski zaliv. Nadmorska vi\xc5\xa1ina ju\xc5\xbene sinajskega planote je pribli\xc5\xbeno 1000 m. Proti severu se vi\xc5\xa1ina te apnen\xc4\x8daste planote zmanj\xc5\xa1a. Severna tretjina Sinaja je ravna, pe\xc5\xa1\xc4\x8dena obalna ravnica, ki se razteza od Sue\xc5\xa1kega prekopa v Gazo in Izrael._NEWLINE_Pred izraelsko voja\xc5\xa1ko zasedbo Sinaja v vojni junija 1967 (arabsko-izraelska vojna, znana tudi kot \xc5\xa1estdnevna vojna) je celotni polotok vodil en egiptovski guverner. Do leta 1982, ko je bil Sinaj vrnjen Egiptu, je centralna vlada razdelila polotok v dve pokrajini. Severni Sinaj ima svoje glavno mesto Ari\xc5\xa1, Ju\xc5\xbeni Sinaj pa Art Turki\xc5\xa1i._NEWLINE_Obilo \xc5\xbeivljenja na Sinajskem polotoku morda ni takoj o\xc4\x8ditno. To ima svoje korenine v na\xc4\x8dinu, kako so se \xc5\xbeivali iz pu\xc5\xa1\xc4\x8dave prilagodile \xc5\xbeivljenju tukaj. Mnoge vrste, predvsem sesalci, pa tudi plazilci in celo ptice, kot so sove, so no\xc4\x8dne. Dneve pre\xc5\xbeivijo na sorazmerno hladnih vi\xc5\xa1inah, ob  balvanih ali v skalnih razpokah. Mnoga od teh bitij so vidna samo po svojih sledeh ali pono\xc4\x8di v avtomobilskih \xc5\xbearometih. Celo tiste \xc5\xbeivali, ki se opogumijo in odlo\xc4\x8dijo za dnevno vro\xc4\x8dino, so navadno aktivne zgodaj zjutraj ali zve\xc4\x8der.\n_START_SECTION_\nUrbana in pode\xc5\xbeelska obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nV popisu leta 1970 se je 57\xc2\xa0% Egip\xc4\x8danov \xc5\xa1telo za pode\xc5\xbeelje, vklju\xc4\x8dno s tistimi, ki \xc5\xbeivijo na kmetijskih obmo\xc4\x8djih v dolini Nila in Delti, pa tudi veliko manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo oseb, ki \xc5\xbeivijo na pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih obmo\xc4\x8djih. Pode\xc5\xbeelska obmo\xc4\x8dja se razlikujejo od mestnih v smislu rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, stopnje rodnosti in po drugih socialnih dejavnikih. Kmetijstvo je klju\xc4\x8dna sestavina gospodarstva na pode\xc5\xbeelju, \xc4\x8deprav so nekateri zaposleni v turizmu ali drugih nekmetijskih poklicih. Leta 1992 je bil odstotek egip\xc4\x8danskega prebivalstva, zaposlenega v kmetijstvu, 33\xc2\xa0%.'