b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica svete Marije, Sevilja\n_START_SECTION_\nObdobje Almohade (1172-1248)\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu muslimanskega uprave, je almohadski kalif Abu Yacoub Jusuf ukazal zgraditi veliko mo\xc5\xa1ejo v Sevilji na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du, ki ga trenutno zaseda stolnica. Delo je trajalo med aprilom 1172 in marcem 1198, \xc4\x8deprav je bila odprta \xc5\xbee 30. aprila 1182._NEWLINE_Delo je bilo zaupano znamenitemu arhitektu andaluzijskega porekla  Ahmedu Ben Basu, istemu, ki je zgradil pala\xc4\x8do Buhayra v Sevilji. Zgradil je lepo pravokotno stavbo 113 x 135 m, s povr\xc5\xa1ino ve\xc4\x8d kot 15.000 m\xc2\xb2. Imela je 17 ladij, opremljenih s podkvastimi loki in prostorno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, sahn, ki \xc5\xa1e vedno ohranja ime Patio de los Naranjos. Trenutna Vrata Odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja so dostop do ograjenega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nObdobje mud\xc3\xa9jar (1248-1401)\n_START_PARAGRAPH_\nPo osvojitvi mesta 23. novembra 1248 s strani kristjanov, je bila mo\xc5\xa1eja posve\xc4\x8dena, kasneje je postala stolnica nad\xc5\xa1kofije z majhnimi spremembami, kot je kraljeva kapela, kjer so pokopani razli\xc4\x8dni vladarji in dru\xc5\xbeine, vklju\xc4\x8dno z Alfonzom X., Ferdinandom III. in Beatrice \xc5\xa0vabske._NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot 150 let so kristjani uporabljali muslimansko stavbo. Od  leta 1401 so si omislili nov tempelj popolnoma kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih oblik, a na podlagi tega, kar je ostalo od mo\xc5\xa1eje.\n_START_SECTION_\nGotika (1401-1528)\n_START_PARAGRAPH_\nStolni kapitelj se je 8. julij 1401 odlo\xc4\x8dil zgraditi nov tempelj, saj je bila stara mo\xc5\xa1eja Almohad v slabem stanju po potresu leta 1356, ki jo je resno prizadel. _NEWLINE_Za za\xc4\x8detek gradnje velja leto 1402, ki pa ga nekateri danes pomikajo v leto 1434. Prvotni na\xc4\x8drt naj bi izdelal Alonso Mart\xc3\xadnez. Naknadno naj bi leta 1439 delo kot delovodja prevzel Ysambarte. Njegov naslednik je bil Francoz Carl\xc3\xadn (Charles Gauter de R\xc3\xbaan), ki je prevzel odgovornost za delo s pla\xc4\x8do tiso\xc4\x8d maravedis na leto in domnevajo, da je bil zadol\xc5\xbeen za delo do svoje smrti leta 1448, kamnosek je bil Juan Normant. Med letoma 1498 in 1512 je slu\xc5\xbeboval kot glavni mojster Alonso Rodr\xc3\xadguez._NEWLINE_6. oktobra 1506, je bila uradna slovesnost v po\xc4\x8dastitev zaklju\xc4\x8dka dela, pri katerem je bil na vrhu kupole postavljen "poslednji kamen". Nad\xc5\xa1kof Diego de Deza, ki je bil povabljen k sodelovanju, se je opravi\xc4\x8dil, da je preve\xc4\x8d star, da bi plezal na vrh in je pri\xc4\x8dal kot gledalec ob kapeli Marije Antigve. Naslednje leto, 1507, je bila cerkev posve\xc4\x8dena, \xc4\x8deprav nekateri deli \xc5\xa1e niso bili kon\xc4\x8dani. Kon\xc4\x8dni rezultat je bila veli\xc4\x8dastna gotska cerkev ogromnih dimenzij in stroge oblike._NEWLINE_\xc5\xa0tiri leta pozneje, 28. decembra 1511 se je poru\xc5\xa1il eden od ogromnih stebrov in spro\xc5\xbeil plaz, verjetno zaradi prekomerne te\xc5\xbee konstrukcije, ki je prizadel kupolo. Alonso Rodr\xc3\xadguez, po skrbni \xc5\xa1tudiji o mo\xc5\xbenih re\xc5\xa1itvah in arhitekt Juan Gil de Honta\xc3\xb1\xc3\xb3n, po za\xc4\x8detnem slogovnem okvirju, sta zasnovala novo kupolo, ki je bila kon\xc4\x8dana leta 1519. Ta kupola se je poru\xc5\xa1ila zaradi potresa 370 let kasneje,1. avgusta 1888. Arhitekt Joaqu\xc3\xadn Fern\xc3\xa1ndez je postavil novo podobno.\n_START_SECTION_\nRennesansa (1528-1593)\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1528 dalje je bila izdelana serija pritiklin: glavna zakristija (Sacrist\xc3\xada Mayor), kapiteljska dvorana (Sala Capitular), Kraljeva kapela (Capilla Real), druga zakristija (Sacrist\xc3\xada de los C\xc3\xa1lices) in druge kapele. V teh delih so sodelovali arhitekti Diego de Riano, Martin de Gainza in Asensio de Maeda. Tudi v tej fazi je Hern\xc3\xa1n Ruiz zgradil zadnjo fazo Giralde. Stolnica in njeni prostori so bili zaklju\xc4\x8deni leta 1593.\n_START_SECTION_\nBarok (1618-1758)\n_START_PARAGRAPH_\nV tej dobi je bila zgrajena  la Iglesia del Sagrario (1618-1663), avtor Miguel de Zumarraga; je dejansko neodvisna cerkev, \xc4\x8deprav je povezana s stolnico in z njo komunicira.\n_START_SECTION_\nAcad\xc3\xa9mica (1758-1823)\n_START_PARAGRAPH_\nFachada lateral sur de noche._NEWLINE_V tej fazi prevladuje neoklasicisti\xc4\x8dni slog. Zgrajeni so bili razli\xc4\x8dni deli, ki se nahajajo na jugozahodnem obmo\xc4\x8dju, med sedanjo ulico in Archivo de Indias. Med letoma 1762 in 1797 so bile poru\xc5\xa1ene stavbe, ki so povezovale spomenik z mestom, da bi dobili popolnoma neodvisen prostor. Glavna arhitekta, ki sta sodelovala pri delih sta bila Manuel N\xc3\xba\xc3\xb1ez in Fernando de Rosales.\n_START_SECTION_\nNeogotika (1825-1928)\n_START_PARAGRAPH_\nDele stavbe, ki so ostali nedokon\xc4\x8dani, posku\xc5\xa1ajo narediti \xc4\x8dim bli\xc5\xbeje prvotni gotski zasnovi. Nadaljevanje projekta vodi arhitekt Demetrio de los R\xc3\xados leta 1866, vrata Concepci\xc3\xb3n in San Cristobal je kon\xc4\x8dal Adolfo Fern\xc3\xa1ndez Casanova med letoma 1895 in 1917, ki je izvedel tudi  druga restavratorska dela. Eno fazo je za\xc4\x8del Fernando de Rosales in kon\xc4\x8dal Javier Luque.\n_START_SECTION_\nStolnica v 21. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2010 je bil mejnik v mestu, ki je sprejelo 1.305.000 obiskovalcev, od tega ve\xc4\x8d kot 99% turistov, ki obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo seviljske spomenike, ki se samofinancirajo, kar predstavlja pomemben vir prihodkov zbranih za restavratorska dela. Polo\xc5\xbeaj objekta na Avenida de la Constituci\xc3\xb3n, ki je glavni dostop do zgodovinskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta, je v zadnjih desetletjih doprinesel k izjemnemu fizikalnemu poslab\xc5\xa1anju kamna, ki je bil prekrit z gosto \xc4\x8drno skorjo na stenah in vratih, kar je posledica intenzivnega onesna\xc5\xbeevanja okolja s plini zaradi prometa. _NEWLINE_Pomembni koraki v 21. stoletju vklju\xc4\x8dujejo spremembo Avenije v pe\xc5\xa1cono in razli\xc4\x8dna restavratorska dela, predvsem \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje in utrjevanje zahodne fasade, da bi o\xc4\x8distili kamen in odstranili oksidacijo \xc5\xbeeleznih materialov. Poleg tega obstajajo vrsta elementov, ki so bili razstavljeni in popravljani, kot skulpture, fiale, grimase in vitraji, ki so prejeli posebne oblike sanacije. Notranjost stolnice je bila zelo natan\xc4\x8dno prou\xc4\x8dena, da bi re\xc5\xa1ila poslab\xc5\xa1anje strukture dveh stebrov, ki so imeli razpoke, odkrite v letu 1980. Natan\xc4\x8dna naloga je vklju\xc4\x8devala zamenjavo 576 blokov, od katerih ima povpre\xc4\x8den te\xc5\xbeo 250 kg, brez spreminjanja jedra stebra. Leta 2011 se je za\xc4\x8dela obnova oltarnega zaslona, ki bo trajala vsaj 30 mesecev in ve\xc4\x8dji posegi na tlaku kraljeve kapele ter fasadi, ki gleda na ulico Alemanes.\n_START_SECTION_\nMateriali\n_START_PARAGRAPH_\nKatedrala je zgrajena iz kamna iz ve\xc4\x8d kot 20 kamnolomov, z ve\xc4\x8dine fosilnega apnenca iz kamnolomov v Sierra de San Cristobal, Puerto de Santa Mar\xc3\xada, v pokrajini C\xc3\xa1diz. Naslednji po pomembnosti je bolj fino zrnat apnenec iz Espera, tudi v pokrajini C\xc3\xa1diz. Kamen iz Estepa, Utrera Mor\xc3\xb3n de la Frontera in drugih krajev je uporabljen za podstavke, krogovi\xc4\x8dje, restavratorska dela, itd. Vrata Concepci\xc3\xb3n in Princ so bila v poznem devetnajstem stoletju in v za\xc4\x8detku dvajsetega narejena iz kamna Monovar, v provinci Alicante.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica v Sevilji je bila zgrajena, da bi pokazala bogastvo v mestu, ki je postalo glavni trgovinski center v letih po rekonkvisti 1248. V juliju 1401 je bilo odlo\xc4\x8deno, da se zgradi novo stolnico. Po lokalnem ustnem izro\xc4\x8dilu naj bi \xc4\x8dlani kapitlja dejali: "Hagamos una Iglesia tan hermosa y tan Grandiosa que los que la vieren labrada nos tengan por locos" ("Zgradimo cerkev tako lepo in tako veliko, da bodo tisti, ki jo bodo videli kon\xc4\x8dano mislili, da smo nori").  Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1402 in se nadaljevala do 1506. Duhovniki \xc5\xbeupnije so dali polovico svojega zaslu\xc5\xbeka za pla\xc4\x8dilo arhitektom, umetnikom, obrtnikom vitrajev, zidarjem, rezbarjem in delavcem ter za druge stro\xc5\xa1ke. _NEWLINE_Pet let po tem, ko je bila gradnja kon\xc4\x8dana, to je leta 1511, se je kupola zru\xc5\xa1ila in delo na se je ponovno za\xc4\x8delo. Kupola se je zaradi potresa ponovno poru\xc5\xa1ila leta 1888 in delo na kupoli se je nadaljevalo vsaj do leta 1903. Potres je povzro\xc4\x8dila uni\xc4\x8denje "vseh dragocenih predmetov pod" kupolo. _NEWLINE_Notranjost ima od vseh stolnic v \xc5\xa0paniji najdalj\xc5\xa1o ladjo. Osrednja ladja se dviga do vi\xc5\xa1ine 42 metrov in je bogato okra\xc5\xa1ena z veliko koli\xc4\x8dino pozlate. V glavnem delu katedrale je najbolj opazna funkcija super skrinjici podoben kor, ki zavzema osrednji del ladje, in velik gotski retabel z izklesanimi prizori iz Kristusovega \xc5\xbeivljenja. Ta oltar je bil \xc5\xbeivljenjsko delo enega samega mojstra,  Pierra Dancarta._NEWLINE_Gradbeniki so uporabili nekatere stebre in druge elemente iz starodavne mo\xc5\xa1eje, vklju\xc4\x8dno z minaretom, ki je bil preurejen v zvonik, znan kot La Giralda, ki je postal najbolj znan simbol mesta.\n_START_SECTION_\nGiralda\n_START_PARAGRAPH_\nGiralda je zvonik stolnice v Sevilji. Njegova vi\xc5\xa1ina je 105 m, njegova kvadratna osnova stoji 7,0 m nad morjem in ima stranico 13 m. Giralda je nekdanji minaret mo\xc5\xa1eje, ki je stala na mestu pod muslimansko oblastjo, in je bil zgrajen tako, da je spominjal na minaret  mo\xc5\xa1eje Koutoubia v Marake\xc5\xa1u, Maroko. Minaret je bil preurejen v zvonik po rekonkvisti, \xc4\x8deprav so vrh dodali v renesansi. Leta 1987 je posatl del svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESCO-a. Stolp je bil eden od najpomembnej\xc5\xa1ih simbolov  srednjeve\xc5\xa1kega mesta. Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1184 pod vodstvom arhitekta Ben Ahmad Baso-ja. Kronist Ibn al-Sahib Salah pi\xc5\xa1e, da so ibla dela kon\xc4\x8dana 10. marca leta 1198 z ume\xc5\xa1\xc4\x8danjem \xc5\xa1tirih pozla\xc4\x8denih bronastih kroglic v zgornjem delu stolpa. Po mo\xc4\x8dnem potresu leta 1365 so kroglice zmanjkale. V 16. stoletju je arhitekt Hern\xc3\xa1n Ruiz zvoniku dodal mlaj\xc5\xa1i; kip na vrhu, ki se imenuje "El Giraldillo" je bil postavljen leta 1568 in predstavlja zmagoslavje kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere.\n_START_SECTION_\nVrata\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica v Sevilji ima petnajst vrat na svojih \xc5\xa1tirih fasadah. Glavna vrata so:\n_START_SECTION_\nZahodna fasada\n_START_PARAGRAPH_\nVrata krsta (Portada del Bautismo) na levi strani, so bila zgrajena v 15. stoletju in okra\xc5\xa1ena s scenami, ki prikazujejo Jezusov krst, delavnica Lorenzo Mercadante de Breta\xc3\xb1a. So v gotskem slogu okra\xc5\xa1ena s koni\xc4\x8dastim arhivoltom s krogovi\xc4\x8djem. Vsebujejo skulpture bratov Sv. Izidorja in Sv. Leandra ter sestr Sv. Juste in Rufine, avtor Lorenzo Mecadante in serijo angelov in prerokov, obrtnika Pedro Mill\xc3\xa1na. _NEWLINE_Glavna vrata ali vrata Marijinega vnebovzetja (Portada principal o de la Asunci\xc3\xb3n ) so v centru zahodne fasade, so dobro ohranjena in bogato okra\xc5\xa1ena. Kardinal Cienfuegos y Jovellanos je naro\xc4\x8dil umetniku Ricardu Bellverju klesati relief Marijinega vnebovzetja nad vrati. Izveden je bil med 1877 in 1898._NEWLINE_\'Vrata svetega Mihaela ali Kristusovega rojstva ( Portada de San Miguel o del Nacimiento) imajo kipe, ki predstavljajo rojstvo Jezusa, Pedro Millana. Zgrajena so bila v 15. stoletju in so okra\xc5\xa1ena s terakota skulpturami Sv. Laureana, Sv. Hermengild in \xc5\xa1tirih evangelistov. Danes se ta vrata uporablja za procesije v Svetem tednu.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbena fasada\n_START_PARAGRAPH_\nVrata Sv. Kri\xc5\xa1tofa ali De la Lonja (Puerta de San Crist\xc3\xb3bal o del Pr\xc3\xadncipe) (1887-1895) v ju\xc5\xbeni pre\xc4\x8dni ladji je oblikoval Adolfo Fernandez Casanova in so bila kon\xc4\x8dana leta 1917. Prvotno jih je zasnoval arhitekt Demetrio de los Rios leta 1866. Pred temi vrati stoji replika "Giraldillo".\n_START_SECTION_\nSeverna fasada\n_START_PARAGRAPH_\nVrata spo\xc4\x8detja ( Puerta de la Concepci\xc3\xb3n ) (1895-1927), odprta na Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de pomaran\xc4\x8d (Patio de los Naranjos) in so zaprte, razen v prazni\xc4\x8dnih dneh. Oblikoval sta jih Demetrio de los Rios in Adolfo Fernandez Casanova, kon\xc4\x8dana so bila leta 1895, zgrajena v gotskem slogu, da se skladajo z ostalo stavbo._NEWLINE_Vrata ku\xc5\xa1\xc4\x8darja (Puerta del Lagarto) vodijo iz Dvori\xc5\xa1\xc4\x8da pomaran\xc4\x8d. Imenovana so tako zaradi krokodila, ki visi s stropa._NEWLINE_Sveta vrata (Puerta del Sagrario) omogo\xc4\x8dajo dostop do sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Oblikoval jih je Pedro Sanchez Falconete v zadnji tretjini 17. stoletja, so uokvirjena s korintskimi stebri s kipi na vrhu, ki predstavljajo kralja Ferdinanda III. Kastiljskega poleg svetnikov Izidore, Leandra, Juste in Rufine._NEWLINE_Vrata odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja ( Puerta del Perd\xc3\xb3n). Ta vrata omogo\xc4\x8dajo dostop do Dvori\xc5\xa1\xc4\x8da pomaran\xc4\x8d iz Calle Alemanes in zato niso zares vrata stolnice. Pripadala so starodavni mo\xc5\xa1eji in so ohranila svojo obliko podkvastega loka. V za\xc4\x8detku 16. stoletja so bila okra\xc5\xa1ena s terakota skulpturami kiparja Miguela Perrina, ki poudarjajo velik relief O\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja na vhodu loka. Ometne okraske je izdelal Bartolom\xc3\xa9 L\xc3\xb3pez.\n_START_SECTION_\nVzhodna fasada\n_START_PARAGRAPH_\nVrata palic ali \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denja treh kraljev ( Puerta de Palos) so okra\xc5\xa1ena s kipi Lope Marina iz leta 1548, na vrhu imajo relief \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje treh kraljev, ki ga je Miguel Perrin izvedel leta 1520. Ime "Palos" ali "palica" imajo zaradi lesene ograje, ki lo\xc4\x8duje to obmo\xc4\x8dje od preostalega objekta._NEWLINE_Vrata zvonov ( Puerta de Campanillas) so tako imenovan, ker so v \xc4\x8dasu gradnje tukaj\xc5\xa1nji zvonovi klicali delavce. Renesan\xc4\x8dne skulpture in relief na timpanonu predstavljajo Kristusov prihod v Jeruzalem in jih je naredil Lope Marin leta 1548.\n_START_SECTION_\nKapele\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica ima 80 kapel, v katerih se je na dan zvrstilo do 500 ma\xc5\xa1, kot je navedeno v 1896.  Krstilnica v kapeli svetega Antona vsebuje sliko vizije svetega Antona (1656), avtor [[Bartolom\xc3\xa9 Esteban Murillao]. V novembru 1874 je bilo ugotovljeno, da so tatovi izrezali del, ki prikazuje Svetega Antona. Nato je v januarju 1875 \xc5\xa1panski priseljenec posku\xc5\xa1al prodati ta fragment galeriji v New Yorku. Lastnik galerije, Hermann Schaus se je izpogajal za ceno $ 250 in kontaktiral \xc5\xa1panski konzulat. Po prodaji je Schaus poslal sliko na \xc5\xa1panski konzulat, ta pa preko Havane in C\xc3\xa1diza v Seviljo.\n_START_SECTION_\nPatio de los Naranjos\n_START_PARAGRAPH_\nPatio de los Naranjos (Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de pomaran\xc4\x8d) je bilo prvotno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de v mo\xc5\xa1eji Almohad. Je pravokotne oblike, velikosti 43 m krat 81 m. Vse stranice so bile prvotno sestavljene iz sedmih dvojnih lokov, starej\xc5\xa1i so imeli trinajst lokov, dve seriji po \xc5\xa1est z velikim obokom na sredini. Iz ulice v notranjosti se pride skozi Vrata odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja (Puerta del Perd\xc3\xb3n), ki so okra\xc5\xa1ena z renesan\xc4\x8dnimi \xc5\xa1tukaturami, Bartolom\xc3\xa9a Lopeza iz 1522. Vratna krila so lesena, prekrita z bronom, okra\xc5\xa1ena in izrezljana. To je pomembno delo iz 12. stoletja iz \xc4\x8dasa Almohadov. V sredini dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je vodnjak iz \xc4\x8dasa Vizigotov._NEWLINE_Gradnja je potekala med letoma 1172 in 1186. Sprva je bil uporabljen za tipi\xc4\x8dne dejavnosti muslimanskih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d (sahn). Po osvojitvi Sevilje leta 1248, so ga kristjani uporabljali za razli\xc4\x8dne dejavnosti: pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, letne sejme v mestu in podobno. Trenutno je Patio de los Naranjos eden izmed najpomembnej\xc5\xa1ih delov stolnice in v celoti vklju\xc4\x8den vanjo. Skozi stoletja je do\xc5\xbeivel \xc5\xa1tevilne pomembne spremembe, kot leta 1618, ko je bilo poru\xc5\xa1eno zahodno krilo zaradi gradnje cerkve Sagrario. Od petnajstega stoletja je postopoma izgubljalo svojo kulturno konotacijo in ostalo zaprt prostor brez verskih dogodkov.'