b'\n_START_ARTICLE_\nMetulji\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke zelo raznolikih velikosti, telesna zgradba pa je kljub \xc5\xa1tevilu vrst zelo enotna. Najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1a zna\xc4\x8dilnost metuljev je, da je celotno telo vklju\xc4\x8dno s krili pokrito z drobnimi luskami. Najbolj se razlikujejo po velikosti, prek kril merijo od manj kot 3 milimetre (listni zavrta\xc4\x8d iz dru\xc5\xbeine pritlikavih listnih zavrta\xc4\x8dev) do okoli 26\xc2\xa0cm (Ornithoptera alexandrae z Nove Gvineje)._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji del razmeroma velike glave zasedajo velike sestavljene o\xc4\x8di, sestavljene iz nekaj tiso\xc4\x8d omatidijev, poleg njih pa ima ve\xc4\x8dina metuljev tudi par o\xc4\x8desc. Oblika tipalnic se med vrstami zelo razlikuje. Pogosti dnevni metulji imajo ve\xc4\x8dinoma kijaste tipalnice, pri drugih pa segajo od kratkih izrastkov pri dru\xc5\xbeini Hepialidae do ogromnih peresastih tipalnic nekaterih no\xc4\x8dnih pavlin\xc4\x8dkov (Saturniidae). Ve\xc4\x8dina vrst ima zelo dolgo sesalo (proboscis), sestavljeno iz preoblikovanega para maksil, ki se ob strani stikajo in tvorijo kanal za sesanje. Kadar se ne prehranjujejo, metulji zvijejo sesalo pod glavo s pomo\xc4\x8djo temu namenjenih mi\xc5\xa1ic in traku elasti\xc4\x8dnega tkiva pri vrhu kanala. Sesalo je pri nekaterih vrstah dolgo 15\xc2\xa0cm ali ve\xc4\x8d, kar jim omogo\xc4\x8da sesanje nektarja iz cvetov z zelo dolgim vratom. Preostali del obustnega aparata je ve\xc4\x8dinoma reduciran in nefunkcionalen. Obstaja tudi nekaj izjem \xe2\x80\x93 metulji iz dru\xc5\xbeine Micropterigidae imajo funkcionalne tudi mandibule, pri odraslih no\xc4\x8dnih metuljih iz dru\xc5\xbeine Hepialidae pa je celoten obustni aparat zakrnel._NEWLINE_Oprsje je pri primitivnej\xc5\xa1ih predstavnikih zgrajeno iz treh med seboj podobnih \xc4\x8dlenov, pri naprednej\xc5\xa1ih vrstah pa je predprsje reducirano v majhen, ovratniku podoben obro\xc4\x8d za glavo. Krila izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz sredoprsja in zaprsja.Sredoprsje je pri vseh metuljih najve\xc4\x8dji \xc4\x8dlen oprsja, ki deloma prekriva bistveno manj\xc5\xa1e zaprsje. Noge so kot pri ostalih \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah, le pri nekaterih dru\xc5\xbeinah metuljev sprednji par manjka. Sprednji par membranastih kril je pri ve\xc4\x8dini skupin mnogo ve\xc4\x8dji od zadnjega. Krila so porasla z drobnimi luskami, ki so nastale s preoblikovanjem dlak. Izlo\xc4\x8dajo jih podko\xc5\xbene celice, vsaka luska je pritrjena v svoji jamici. Obi\xc4\x8dajno so \xc5\xa1iroke in ploske, pogosto pa tudi dolge in ozke, kar izdaja njihovo sorodnost z dlakami. Nespremenjene dlake pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo v glavnem oprsje in bazo kril. Luske so votle in vsebujejo pigmente, ki dajejo krilom barvo. Fina struktura lusk z vzdol\xc5\xbenimi grebeni vpliva na lom svetlobe, kar povzro\xc4\x8da vpadljive mavri\xc4\x8dne barve, ki se spreminjajo v odvisnosti od polo\xc5\xbeaja opazovalca. Pri nekaterih samcih najdemo tudi posebne luske (androkoniji), namenjene raz\xc5\xa1irjanju feromonov, ki so povezane z \xc5\xbelezami v membrani kril. Metulji iz dru\xc5\xbeine Micropterigidae imajo najosnovnej\xc5\xa1i vzorec o\xc5\xbeiljenosti kril \xe2\x80\x93 pri njih sta tudi oba para enaka. Pri ostalih predstavnikih je ta vzorec reduciran, z veliko celico v sredini krila, od katere potekajo \xc5\xbeile proti robu. Pre\xc4\x8dnih \xc5\xbeil skorajda ni._NEWLINE_Zadek je tak kot pri ostalih \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah, le nekateri no\xc4\x8dni metulji imajo na njegovi bazi veliko membrano timpanalnega organa. Pri ostalih no\xc4\x8dnih metuljih je membrana na videz na istem mestu, vendar le\xc5\xbei ob zadnjem robu oprsja._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke metuljev imenujemo gosenice (strokovno \xc2\xbberuciformne li\xc4\x8dinke\xc2\xab). V splo\xc5\xa1nem imajo valjasto, \xc4\x8dlenjeno telo z dobro razvito glavo, tri pare pravih nog na oprsju in po navadi od dva do pet parov mesnatih pano\xc5\xbeic na 10-\xc4\x8dlenskem zadku. Na vsaki pano\xc5\xbeici je obro\xc4\x8d kavljev, s katerim se lahko gosenica trdno pritrdi na podlago. Gosenice vseh metuljev imajo par svilnih \xc5\xbelez, ki so mo\xc4\x8dno spremenjene \xc5\xbeleze slinavke. Iz odprtin na bazi glave izlo\xc4\x8dajo hitro su\xc5\xa1e\xc4\x8do se lepljivo teko\xc4\x8dino (svilo)._NEWLINE_Odrasle metulje (image) te\xc5\xbeko zamenjamo za katero drugo skupino \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, le nekateri manj\xc5\xa1i no\xc4\x8dni metulji so na prvi pogled podobni mladoletnicam, od katerih jih lahko enostavno lo\xc4\x8dimo po dolgem sesalu. Gosenice lahko zamenjamo za li\xc4\x8dinke ko\xc5\xbeekrilcev.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nTudi po \xc5\xbeivljenjski navadah so metulji zelo enoten red._NEWLINE_Samica s pomo\xc4\x8djo oku\xc5\xa1alnih receptorjev na nogah najde ustrezno rastlino za razvoj li\xc4\x8dink in nanjo odlo\xc5\xbei jaj\xc4\x8deca, ali jih samo spusti med rastlinje pri vrstah, katerih li\xc4\x8dinke niso specializirane na dolo\xc4\x8deno rastlino. Jaj\xc4\x8deca lahko odlagajo posami\xc4\x8d ali v skupinah, ki segajo od dveh ali treh jaj\xc4\x8dec do nekaj sto. Samice tekom \xc5\xbeivljenja odlo\xc5\xbeijo od 50 do preko 1000 jaj\xc4\x8dec, odvisno od velikosti. V krajih z zmernim podnebjem traja razvoj li\xc4\x8dink med dvema in tremi tedni, razen pri vrstah, kjer osebki v jaj\xc4\x8decu prezimijo. Li\xc4\x8dinka se ob izvalitvi pregrize skozi jaj\xc4\x8dni ovoj in pogosto po\xc5\xbere \xc5\xa1e preostanek jaj\xc4\x8deca._NEWLINE_Gosenice so po ve\xc4\x8dini rastlinojede. Prehranjevanje je tudi do konca stadija li\xc4\x8dinke skoraj edina aktivnost gosenic, zaradi \xc4\x8desar se izredno hitro razvijajo. S prehranjevanjem prenehajo le za kak\xc5\xa1en dan ali dva ob vsakokratni levitvi. Ker so po\xc4\x8dasne, se je pri gosenicah razvila mno\xc5\xbeica obrambnih mehanizmov proti plenilcem. Mehanizmi so lahko zelo preprosti, tako se nekatere gosenice ob motnji enostavno spustijo z lista in padejo na tla, \xc4\x8dez nekaj \xc4\x8dasa pa splezajo nazaj. Druge se zana\xc5\xa1ajo tudi na varovalno barvo \xe2\x80\x93 po obliki in obarvanosti se zlijejo z listom, na katerem sedijo, spominjajo na vejico, ali kak\xc5\xa1en drug predmet. Gosenice metulja vrste Papilio demoleus tako spominjajo na pti\xc4\x8dji iztrebek. V zadnji skupini so gosenice, pora\xc5\xa1\xc4\x8dene s te\xc5\xbeko prebavljivimi ali celo strupenimi \xc5\xa1\xc4\x8detinami, kar \xc2\xbbogla\xc5\xa1ujejo\xc2\xab\xc2\xa0z \xc5\xbeivopisano svarilno obarvanostjo._NEWLINE_Mnogo metuljev si ob koncu stadija li\xc4\x8dinke zgradi kokon in se zabubi znotraj njega, ni pa to lastnost vseh metuljev. Ve\xc4\x8dinoma pritrdijo kokon na rastlino, nekateri no\xc4\x8dni metulji pa se zabubijo pod zemljo. Gosenice mravlji\xc5\xa1\xc4\x8darjev (rod Maculinea) se na za\xc4\x8detku prehranjujejo z razvijajo\xc4\x8dimi se semeni hranilne rastline, nato pa se spustijo na tla. Ker izlo\xc4\x8dajo posebne feromone, jih poberejo mravlje dolo\xc4\x8dene vrste in odnesejo v svoje mravlji\xc5\xa1\xc4\x8de. Tam se prehranjujejo na zarodu gostiteljev ali pa jih hranijo kot ostale svoje li\xc4\x8dinke._NEWLINE_Glavni aktivnosti odraslih metuljev sta prehranjevanje in razmno\xc5\xbeevanje. Ob ugodnih razmerah (suho vreme brez mo\xc4\x8dnega vetra) obiskujejo cvetove gostiteljskih rastlin in sesajo nektar ali jedo cvetni prah. Nekateri metulji pred parjenjem izvajajo zapletene rituale, ki jim skupaj pravimo svatbeni ples. Partnerja se najdeta s pomo\xc4\x8djo vonja \xe2\x80\x93 samica izlo\xc4\x8da feromone, ki jih lahko samci (posebej no\xc4\x8dnih metuljev) zaznajo na zelo velike razdalje, kasneje pa je prepoznava odvisna od barvnega vzorca. Tudi metulji z na videz neugledno obarvanostjo imajo lahko impresivne vzorce v ultravijoli\xc4\x8dnem delu elektromagnetnega valovanja. Samci so lahko v obdobju parjenja tudi teritorialni, iz svojega ozemlja agresivno odganjajo morebitne tekmece. Samica pri\xc4\x8dne odlagati jaj\xc4\x8deca kmalu po parjenju._NEWLINE_Generacijski \xc4\x8das metuljev je odvisen od njihove velikosti in temperature. V obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem lahko opazimo preko leta pove\xc4\x8dano pojavljanje posameznih vrst, ki na fenogramu \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti tvori vrhove. Po \xc5\xa1tevilu vrhov tako razlikujemo univoltine (en vrh \xe2\x80\x93 ena generacija letno), bivoltine (dva vrhova) in multivoltine (ve\xc4\x8d vrhov) vrste. Ve\xc4\x8dina metuljev ima samo eno generacijo letno, najve\xc4\x8dkrat prezimijo kot jaj\xc4\x8dece.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nMetulji \xc5\xbeivijo na vseh celinah, razen na Antarktiki, v vseh tipih habitatov od pu\xc5\xa1\xc4\x8dav, pragozdov in morske obale do visokogorij v Himalaji. Posamezne vrste metuljev pa so zaradi specializiranosti gosenic na eno ali nekaj rastlinskih vrst vezane na obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti gostiteljskih rastlin. Odrasli metulji se prehranjujejo z nektarjem, zaradi \xc4\x8desar so pomembni opra\xc5\xa1evalci in skozi zgodovino se je razvilo mnogo parov rastlina-metulj, prilagojenih drug na drugega. Metulje pogosto vidimo, kako s sesalom li\xc5\xbeejo mrhovino, iztrebke ali vla\xc5\xbeen pesek. Z rastlinskim sokom, s katerim se prehranjujejo, namre\xc4\x8d ne dobijo dovolj mineralov, predvsem du\xc5\xa1ika in natrija, zato se morajo poslu\xc5\xbeevati drugotnih virov._NEWLINE_Tudi odrasli metulji imajo razli\xc4\x8dne obrambne mehanizme proti \xc5\xa1tevilnim plenilcem. Najpogosteje plenijo metulje drugi \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci in pti\xc4\x8di. Nekateri metulji tudi kot odrasli vsebujejo zanje strupene snovi, kar tako kot gosenice razkazujejo z \xc5\xbeivimi barvami. Znani so tudi primeri mimikrije, ko nestrupeni metulji posnemajo vzorec prvih, kar od\xc5\xbeene plenilce, ki imajo izku\xc5\xa1nje s strupom. No\xc4\x8dni pavlin\xc4\x8dki in nekateri drugi metulji imajo na zadnjem paru kril dve piki v obliki velikih o\xc4\x8des, ki jih obrnejo proti napadalcu in ga tako prestra\xc5\xa1ijo. Drugi metulji z manj vpadljivimi barvnimi vzorci posnemajo predmete v naravi in se tako skrijejo pred nevarnostjo.\n_START_SECTION_\nEvolucija\n_START_PARAGRAPH_\nFosilnih ostankov metuljev je razmeroma malo, saj se je zaradi mehkega telesa ohranilo le malo primerkov. Najbolje so ohranjene hitinizirane glavine kapsule gosenic. Poleg tega ne \xc5\xbeivijo v habitatih, kjer so procesi fosilizacije najizrazitej\xc5\xa1i, jezerih in ribnikih. Kljub temu so v jantarju odkrili nekaj dobro ohranjenih fosilov, ki pri\xc4\x8dajo o evoluciji te skupine \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Poleg tega so ohranjeni tudi nekateri posredni dokazi o metuljih. V fosiliziranih listih platane, starih 97 milijonov let, so tako odkrili zelo zna\xc4\x8dilne tunele, ki jih vrtajo listni zavrta\xc4\x8di iz dru\xc5\xbeine pritlikavih listnih zavrta\xc4\x8dev, in pri\xc4\x8dajo o zelo starih povezavah med posameznimi vrstami rastlin in metuljev._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i fosil metulja, osebek vrste Archaeolepis mane, datirajo v za\xc4\x8detek jure, izpred 190 milijoni let. Obse\xc5\xbena radiacija vrst v kredi je sovpadala s pojavom kritosemenk in ob koncu terciarja pred 65 milijoni let je obstajala \xc5\xbee ve\xc4\x8dina modernih rodov._NEWLINE_Primer no\xc4\x8dnega metulja brezovega pedica iz dru\xc5\xbeine pedicev je med najpogosteje uporabljenimi zgledi za delovanje naravne selekcije. V populaciji sta dve barvni obliki tega metulja, svetla typica in temna carbonaria. V naravi prevladuje svetla oblika, katere barva skrije metulja ob po\xc4\x8divanju na deblu brez pred plenilci, predvsem velikimi sinicami. Razmerje pa se je med industrijsko revolucijo v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu bistveno spremenilo v prid temne oblike, saj svetla barva metulja ni ve\xc4\x8d skrivala na od smoga potemnelih deblih. Svetla oblika ponovno prevladuje od konca 20. stoletja zaradi zmanj\xc5\xa1anega onesna\xc5\xbeenja ob uvedbi naravovarstvenih ukrepov.\n_START_SECTION_\nSistematika\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj poznana je delitev metuljev na \xc2\xbbno\xc4\x8dne\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbdnevne\xc2\xab\xc2\xa0metulje, pri \xc4\x8demer so no\xc4\x8dni metulji aktivni predvsem pono\xc4\x8di, rjavkastih barv s \xc4\x8dokatim, zelo pora\xc5\xa1\xc4\x8denim telesom, nitastimi ali peresastimi tipalnicami, dnevni pa vitki, z velikimi \xc5\xbeivopisanimi krili, kijastimi antenami in aktivni podnevi. Vendar je taksonomsko gledano tak\xc5\xa1na razdelitev umetna in ne ustreza naravnemu stanju. Morfolo\xc5\xa1ko in evolucijsko se namre\xc4\x8d skupini ne lo\xc4\x8dita popolnoma \xe2\x80\x93 mnogo \xc2\xbbdnevnih metuljev\xc2\xab\xc2\xa0je po videzu in vedenju zelo podobnih no\xc4\x8dnim in obratno._NEWLINE_Naddru\xc5\xbeine Micropterigoidea, Agathiphagoidea in Heterobathmioidea predstavljajo evolucijsko zgodnje odcepe od preostalih skupin metuljev. To so morfolo\xc5\xa1ko najbolj raznolike skupine metuljev, ki jih zdru\xc5\xbeuje odsotnost zavitega sesala in jih po tej lastnosti uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v podred prametulj\xc4\x8dkov (Aglossata). Vse tri poddru\xc5\xbeine vsebujejo le po eno dru\xc5\xbeino z malo vrstami metuljev. Ostale naddru\xc5\xbeine z 98\xc2\xa0% vseh vrst uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v podred ril\xc4\x8dastih metuljev (Glossata), ki jih najbolje lo\xc4\x8duje mehanizem za usklajeno zamahovanje kril, ve\xc4\x8dinoma v obliki kavelj\xc4\x8dka na zadnjem robu sprednjega para, ki se pripenja na \xc5\xa1op dlak (retinakulum) na sprednjem robu zadnjega para. _NEWLINE_Znotraj ril\xc4\x8dastih metuljev tvorita naddru\xc5\xbeini lastovi\xc4\x8darjev (Papilionoidea) in debeloglav\xc4\x8dkov (Hesperioidea) skupino, ki jo poznamo kot \xc2\xbbdnevni metulji\xc2\xab\xc2\xa0(Rhopalocera). Glede na telesno zgradbo sodi med dnevne metulje \xc5\xa1e naddru\xc5\xbeina ameri\xc5\xa1kih moljev (Hedyloidea), ki pa so po obarvanosti in vedenju bolj podobni ve\xc5\xa1\xc4\x8dam in so razlog, zakaj dnevni metulji kot jih pojmujemo v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju niso naravna skupina (klad). Vse tri naddru\xc5\xbeine zdru\xc5\xbeuje to, da se usklajeno zamahovanje kril dose\xc5\xbee z enostavnim prekrivanjem sprednjega in zadnjega para._NEWLINE_Po starej\xc5\xa1i razdelitvi lo\xc4\x8dujemo metulje na skupini velikih metuljev (Macrolepidoptera) in metulj\xc4\x8dkov (Microlepidoptera), kar pa je prav tako nenaravna delitev, a ponekod \xc5\xa1e vedno v uporabi.\n_START_SECTION_\nMetulji v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji \xc5\xbeivijo predstavniki naddru\xc5\xbein, ki so v zgornjem seznamu navedene tudi s slovenskim imenom. Do danes je za Slovenijo znanih okoli 3200 vrst, od tega nekaj manj kot 200 vrst, ki jih pri\xc5\xa1tevamo med \xc2\xbbdnevne metulje\xc2\xab, in sedem prametulj\xc4\x8dkov, od katerih je najpogostej\xc5\xa1i kalu\xc5\xbeni prametulj\xc4\x8dek (Micropteryx calthella). Celotno \xc5\xa1tevilo vrst je ocenjeno na 3600._NEWLINE_Dnevni metulji so pri nas ena najbolj raziskanih skupin \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Na slovenskem jih je prvi opisoval \xc5\xbee Scopoli. Zaradi te\xc5\xbeavnega dolo\xc4\x8danja no\xc4\x8dnih metuljev so le-ti manj zanimivi za ljubiteljske lepidopterologe in tako \xc5\xa1e vedno slabo poznani.'