b'\n_START_ARTICLE_\nTiskalnik\n_START_PARAGRAPH_\nTiskalnik (angle\xc5\xa1ko printer) je v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvu izhodna naprava, ki kodirane podatke iz ra\xc4\x8dunalnika pretvori v \xc4\x8dloveku razumljivo obliko, besedilo in/ali sliko, ki jo odtisne na papir ali drug material.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crnilni tiskalniki\n_START_PARAGRAPH_\nSodobni \xc4\x8drnilni (brizgalni) tiskalniki delujejo na pribli\xc5\xbeno enak na\xc4\x8din, saj iz brizgalnih \xc5\xa1ob brizgajo barvo na papir. Od kakovosti tiskalnika pa je odvisno kako lep je zapis. Osnovni princip \xc4\x8drnilnih tiskalnikov je enak pri vseh proizvajalcih, vendar pa se razlike ka\xc5\xbeejo v tehniki brizganja barvila iz barvnih cev\xc4\x8dic. Ve\xc4\x8dina jih uporablja bubble-jet (\xc2\xbbmehur\xc4\x8dkasto\xc2\xab) tehniko, ki je bila odkrita in patentirana leta 1977 od podjetja Canon. Pri tej tehnologiji gre za segreto brizgalno cev\xc4\x8dico, ki zaradi segrevanja, raz\xc5\xa1irjeni barvni mehur\xc4\x8dek izbrizga na papir, kjer se razlije v obliki kapljice. HP (Hewlett Packard) je prav tako leta 1977 podobno tehniko poimenoval thermal inkjet._NEWLINE_Za razliko od Canona in HP-ja pa je Epson razvil tehniko piezzo, ki izrablja lastnost nekaterih kristalov, ki spremenijo obliko,\xc4\x8de jih spodbudimo z elektri\xc4\x8dnimi impulzi in tako iztisnejo barvilo iz cev\xc4\x8dice._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji problem pri izdelavi tiskalnikov te vrste so tiskalne glave. Tiskalna glava je sestavljena iz cevk, ki so napolnjene s \xc4\x8drnilom. Na eni strani so pritrjene na kartu\xc5\xa1e, na drugi pa so odprte. Pri tiskalni glavi je pomembno, da vsaka cevka s \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo hitrostjo brizga kapljice \xc4\x8drnila, ki so \xc4\x8dim manj\xc5\xa1e, okrogle in identi\xc4\x8dne. Za\xc5\xbeeleno je, da naenkrat brizgne le eno kapljico, saj se druga\xc4\x8de pojavijo packe. Za natan\xc4\x8dno postavitev na papirju in tako dobro kakovost pa je pomembno, da kapljica leti s \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo hitrostjo, saj le tako leti naravnost in se postavi na \xc5\xbeeleno mesto._NEWLINE_Na sliki 1 lahko vidimo izbrizg kapljice \xc4\x8drnila, pri toplotnem prenosu, razdeljenega na 6 korakov: (1) Grelni element je ohlajen, \xc5\xa1oba pa je napolnjena s \xc4\x8drnilom. (2) Grelni element se hitro segreva, z njim se segreje tudi \xc4\x8drnilo, ob elementu nastanejo majhni mehur\xc4\x8dki. (3) \xc4\x8crnilo se neposredno ob grelnem elementu v trenutku upari in majhni mehur\xc4\x8dki se zdru\xc5\xbeijo v ve\xc4\x8djega. (4) Grelni element je vse bolj topel in mehur\xc4\x8dek ob njem raste. Ko dose\xc5\xbee najve\xc4\x8djo velikost iztisne \xc4\x8drnilo prek izhoda \xc5\xa1obe. (5) Grelni element se ugasne, in vse se zelo hitro ohladi, zato se mehur\xc4\x8dek hitro zmanj\xc5\xa1a, izbrizgano \xc4\x8drnilo pa se spremeni v kapljico. (6) Izbrizgana kapljica odleti na papir, podtlak v cevki pa potegne novo \xc4\x8drnilo v \xc5\xa1obo, in postopek se ponovi._NEWLINE_Na sliki 2 lahko vidimo izbrizg kapljice \xc4\x8drnila pri piezzo prenosu razdeljenega na 8 korakov: (1) Piezzo kristal spremeni velikost, ko ga priklju\xc4\x8dimo na elektriko. Ko ga odklopimo se vrne v prvotno obliko. Spreminjanje stanj je zelo hitro in natan\xc4\x8dno, tako ga lahko s spreminjanjem napetosti dobro nadzorujemo. Dobra lastnost kristalov je tudi dolga \xc5\xbeivljenjska doba, zato v Epsonovih tiskalnikih, ki uporabljajo to tehnologijo, menjamo le kartu\xc5\xa1e in ne tudi tiskalne glave. (2) Epson uporablja ve\xc4\x8dplastni piezzo material, ki ima zelo dobre lastnosti, saj potrebuje za najve\xc4\x8djo upognejnost le 5 mikrosekund, naslednjih 5 mikrosekund gre za poravnavo. Teoreti\xc4\x8dno lahko na sekundo izstrelimo 20.000 kapljic, ki dose\xc5\xbeejo veliko hitrost, kar pomeni veliko natan\xc4\x8dnost. (3) Tiskalna glava je tik pred za\xc4\x8detkom tiskanja. Piezzo element ni elektri\xc4\x8dno nabit, cevka pa je napolnjena s \xc4\x8drnilom. (4) Piezzo element se priklju\xc4\x8di na napajanje, pri tem spremeni obliko, tako da se upogne navznoter in tako iztisne \xc4\x8drnilo. (5) Napajanje na piezzo elementu se ugasne in element se hitro izravna, zaradi tega nastane kapljica. (6) Kapljica z veliko hitrostjo odleti na papir, podtlak v \xc5\xa1obi pa hkrati potegne novo \xc4\x8drnilo v \xc5\xa1obo. \xc5\xa0oba je pripravljena na nov izbrizg. (7) Na sliki je konec \xc5\xa1obe pri navadnem piezzo brizganju. Opna, ki jo ustvari \xc4\x8drnilo je malo upognjena navznoter, v trenutku ko tiskalnik izstreli kapljico se opna upogne \xc5\xa1e malenkost bolj v notranjost, nato pa se vrne v prvotno stanje. (8) Ker Epsonovi tiskalniki delujejo druga\xc4\x8de od tiskalnikov drugih bolj raz\xc5\xa1irjenih podjetij, so se njihovi in\xc5\xbeenirji druga\xc4\x8de spopadli s problemom ve\xc4\x8dje lo\xc4\x8dljivosti. Za dosego ve\xc4\x8dje lo\xc4\x8dljivosti potrebujemo manj\xc5\xa1e kapljice. Te je mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di na tri na\xc4\x8dine. Pri enem od njih gre za zo\xc5\xbeanje \xc5\xa1obe, vendar se pri tem na\xc4\x8dinu \xc5\xa1oba pogosto zama\xc5\xa1i s \xc4\x8drnilom. Mo\xc5\xbeno je tudi zmanj\xc5\xa1anje napetosti na piezzo kristal, tako da se ta po\xc4\x8dasneje razteza in kr\xc4\x8di, vendar je ta tehnologija prepo\xc4\x8dasna. Epson je zato v seriji tiskalnikov, imenovani Stylus Color, uporabil tehnologijo AMC \xe2\x80\x93 Advanced Meniscus Control, ki tik pred izbrizgom na piezzo material pripelje negativno napetost, zato se material upogne navzven, s tem zmanj\xc5\xa1a napetost v \xc5\xa1obi in opna se upogne \xc5\xa1e bolj v notranjost. Nato na piezzo element pripeljejo pozitivno napetost in kapljica, ki jo \xc5\xa1oba izstreli, je manj\xc5\xa1a. To pomeni ve\xc4\x8djo lo\xc4\x8dljivost, hitrost pa je \xc5\xa1e vedno dobra, saj lahko \xc5\xa1oba v eni sekundi, pri lo\xc4\x8dljivosti 720 dpi, izstreli 14.400 kapljic. Te so trikrat manj\xc5\xa1e od obi\xc4\x8dajnih. \xc5\xa0oba lahko brizga kapljice razli\xc4\x8dnih velikosti, kar lahko pri tiskanju z manj\xc5\xa1o lo\xc4\x8dljivostjo pospe\xc5\xa1i tiskanje. Teoreti\xc4\x8dno je mogo\xc4\x8de tudi izpisovanje s spremenljivo velikostjo pik.\n_START_SECTION_\nLaser ali LED diode\n_START_PARAGRAPH_\nKer poznamo dva razli\xc4\x8dna na\xc4\x8dina preslikavanja slike na valj, se pojavlja vpra\xc5\xa1anje kateri je bolj\xc5\xa1i. Pravega odgovora ne moremo dobiti, saj imata tako laserska tehnologija, kot tudi tehnologija z LED diodami dobre in slabe lastnosti._NEWLINE_Laserska tehnika temelji na laserskem \xc5\xbearku, ki se skozi prizmo preslika na valj. Prizma slu\xc5\xbei tudi za usmerjanje \xc5\xbearka po vodoravni osi valja (slika 11). Za natan\xc4\x8dnost potrebujemo \xc5\xa1e sistem le\xc4\x8d, ki poskrbijo za odpravo napak, ki nastanejo zaradi razli\xc4\x8dnih dol\xc5\xbein med prizmo in valjem (prizma \xe2\x80\x93 sredina valja, prizma \xe2\x80\x93rob valja). Lo\xc4\x8dljivost pri takem tiskalniku dolo\xc4\x8data dva mehanizma. Vodoravna lo\xc4\x8dljivost je odvisna od natan\xc4\x8dnosti mehanizma le\xc4\x8d in prizme. Navpi\xc4\x8dna lo\xc4\x8dljivost pa je odvisna od natan\xc4\x8dnosti kora\xc4\x8dnega motorja, ki vrti valj (valj se ne vrti zvezno, ampak po korakih). S programsko opremo se da mehansko dolo\xc4\x8deno lo\xc4\x8dljivost \xc5\xa1e izbolj\xc5\xa1ati. Vendar je slika, ki je natisnjena s tiskalnikom z mehansko lo\xc4\x8dljivostjo 1200 dpi bolj\xc5\xa1a od slike, ki je bila natisnjena s tiskalnikom, ki ima mehansko lo\xc4\x8dljivost 600 dpi in s programskimi algoritmi izbolj\xc5\xa1ano na 1200 dpi. Vseeno pa je slika, ki je natisnjena s pomo\xc4\x8djo programskih algoritmov bolj\xc5\xa1a kot slika natisnjena z istim tiskalnikom, vendar le z mehansko lo\xc4\x8dljivostjo._NEWLINE_Leta 1995 je Casio razvil novo tehnologijo, s katero so zapleten sistem le\xc4\x8d in laserja nadomestili z LED diodami, ki posvetijo na boben, na mesto, kjer ga \xc5\xbeelimo razelektriti. Ostali deli tiskalnika so ostali enaki kot pri pravih laserskih tiskalnikih. Verjetno prav zaradi tega tudi tej vrsti tiskalnikov pravimo laserski, \xc4\x8deprav nimajo laserja. Pri tej tehnologiji je dobro, da lahko pri barvnem tiskalniku uporabimo le en valj in je hitrost enaka \xc4\x8drno belemu tiskanju, saj so LED diode postavljene v \xc5\xa1tiri vrste (za vsako barvo ena vrsta). Slabost te tehnologije je, da lahko v eno vrsto postavimo le 600 diod, zato pa je lo\xc4\x8dljivost dosti slab\xc5\xa1a od najvi\xc5\xa1jih. Vodoravna lo\xc4\x8dljivost je tako le 600 dpi in se je ne da programsko izbolj\xc5\xa1ati. Programsko izbolj\xc5\xa1amo lahko le navpi\xc4\x8dno lo\xc4\x8dljivost. Upo\xc5\xa1tevati moramo tudi, da se LED diode nenehno pri\xc5\xbeigajo in uga\xc5\xa1ajo, zato je njihova \xc5\xbeivljenjska doba kraj\xc5\xa1a. Vseeno pa proizvajalci pri teh tiskalnikih dajejo petletno garancijo._NEWLINE_Za izpis besedila in preproste grafike sta oba sistema enako dobra, razlika se pojavi \xc5\xa1ele pri zahtevnej\xc5\xa1ih izpisih pri veliki lo\xc4\x8dljivosti, kjer je laserska tehnologija bolj\xc5\xa1a. Prednost LED tehnologije pa je v hitrej\xc5\xa1em tiskanju barvnih strani.\n_START_SECTION_\nKodiranje pri laserskih tiskalnikih\n_START_PARAGRAPH_\nKoda ASCII pri laserskih tiskalnikih ne pride v po\xc5\xa1tev, saj laserski tiskalniki ne potrebujejo zaporedja znakov, ampak kodirano postavitev pik. Pri ve\xc4\x8dini dana\xc5\xa1njih laserskih tiskalnikov se uporablja eden od jezikov PCL, postscript ali GDI. Najbolj\xc5\xa1i od njih je postscript, saj sliko opi\xc5\xa1e na vektorski na\xc4\x8din, tako da je slika enaka ne glede na kak\xc5\xa1ni napravi jo prika\xc5\xbeemo, svojo obliko pa ohrani tudi pri pove\xc4\x8devanju. Za prikaz slike si vsaka naprava posebej vektorsko sliko pretvori v bitno. Postscript je razvilo podjetje Adobe leta 1985. Jezik je od takrat naprej standardni za obdelovanje dokumentov in slik v zahtevnej\xc5\xa1ih okoljih. Tiskalniki, ki podpirajo postscript pa so dra\xc5\xbeji od tistih, ki postscripta ne podpirajo, saj Adobe zahteva licen\xc4\x8dnino za vsak svoj izdelek (programska oprema, naprava). Ve\xc4\x8dina tiskalnikov podpira drugo in tretjo razli\xc4\x8dico postscripta. Na trgu se pojavlja tudi nekaj jezikov, ki posnemajo postscript, vendar se pri nekaterih pojavijo tudi napake. Po teh kopijah segajo tudi velika podjetja kot je HP, vendar nimajo s tem te\xc5\xbeav. Prav zardi licen\xc4\x8dnine, ki jo morajo podjetja pla\xc4\x8devati, je Adobe pustil nekaj prostora tudi za konkurenco. Dale\xc4\x8d najbolj uveljavljen med njimi je PCL, ki ga je v sedemdesetih razvil HP. Ker je bil prvotno namenjen matri\xc4\x8dnim tiskalnikom je bolj omejen kot postscript. Za razliko od podjetja Adobe HP ne pobira licen\xc4\x8dnine, temve\xc4\x8d je le spodbudil kloniranje in razvijanje zdru\xc5\xbeljivih razli\xc4\x8dic. Prav zaradi tega je na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du poplava razli\xc4\x8dic. Tudi HP je PCL razvijal in uradna izvedenka je trenutno na voljo v \xc5\xa1esti razli\xc4\x8dici. PCL je manj ra\xc4\x8dunsko zahteven kot postscript in zato tiskalniki s slab\xc5\xa1o elektroniko tiskajo hitreje v PCL kot v postscriptu. Pri zahtevnej\xc5\xa1ih slikah pa se poka\xc5\xbee manj\xc5\xa1a natan\xc4\x8dnost PCL-ja (slika 16 in slika 17). Nekateri tiskalniki pa podpirajo opisni jezik GDI (Graphical Device Interface). Za razliko PCL in postscripta je pri GDI-ju tiskalnik namenjen le tiskanju in tako vlogo elektronike v tiskalniku prevzame ra\xc4\x8dunalnik, ki sam obdela sliko in jo spremeni v bitno. Pri GDI-ju gre prakti\xc4\x8dno za knji\xc5\xbeico, ki je del okolja Windows, zato v ve\xc4\x8dini primerov laserski tiskalniki te vrste delujejo le pri ra\xc4\x8dunalnikih z operacijskim sistemom Windows, ki imajo tehnologijo Windows Printing System in s tem tudi podporo GDI-ju. Tiskalnik s podporo GDI-ju zato ne deluje v ostalih operacijskih sistemih. Ker mora biti ra\xc4\x8dunalnik dovolj odziven med tiskanjem tudi za druga opravila, je pri tiskanju zahtevnej\xc5\xa1ih dokumentov kvaliteta podobna kot pri PCL-ju, ponekod se lahko pojavijo tudi napake.\n_START_SECTION_\nOpis lastnosti pri laserskih tiskalnikih\n_START_PARAGRAPH_\nProizvajalci pri promociji laserskih tiskalnikov izpostavijo nekatere klju\xc4\x8dne podatke o lastnostih tiskalnika. Najbolj poudarjena je seveda lo\xc4\x8dljivost. Nekateri proizvajalci ne navedejo dejanske mehanske lo\xc4\x8dljivosti tiskalnika, temve\xc4\x8d lo\xc4\x8dljivost izbolj\xc5\xa1ano s programskimi algoritmi, ki pa v\xc4\x8dasih ni tako dobra kot pri tiskalnikih, ki imajo mehansko lo\xc4\x8dljivost enako kot programsko izbolj\xc5\xa1ana lo\xc4\x8dljivost primerjanega tiskalnika. Pomembna je tudi hitrost tiskanja. Podana je v straneh natisnjenih v eni minuti. Za razliko od podajanja hitrosti pri brizgalnih tiskalnikih, so podane hitrosti pri laserskih tiskalnikih bolj resni\xc4\x8dne. Odstopanja so zelo majhna, v\xc4\x8dasih pa je tiskalnik v resnici celo hitrej\xc5\xa1i. Pri podajanju hitrosti tiskalnika se prvo stran po navadi izpusti, saj pred tiskanjem poteka \xc5\xa1e obdelava podatkov. V\xc4\x8dasih je posebej podana tudi hitrost izpisa prve strani, saj se tiskalnik v ve\xc4\x8dini uporablja za tiskanje kratkih dokumentov. Hitrost je seveda podana pri privzeti lo\xc4\x8dljivosti tiskalnika in za papir formata A4. Tiskalniki, ki lahko tiskajo tudi ve\xc4\x8dje formate imajo hitrost za tiskanje nanje podano posebej. Za kupce, ki bodo tiskali predvsem v poslovne namene in v velikih koli\xc4\x8dinah sta pomembna tudi podatka o zmogljivosti predala in odlagalnika za papir. \xc4\x8ce je potreba po tiskanju velika, zmogljivost predalnika pa majhna, je zelo nerodno saj je potrebno predal neprestano polniti. Zmogljivej\xc5\xa1i tiskalniki imajo tudi ve\xc4\x8d predalov za papir. Pomemben je tudi podatek, koliko listov zmore tiskalnik natisniti v enem mesecu. \xc4\x8ce mora tiskalnik neprestano tiskati ve\xc4\x8d kot je zanj predvideno se lahko zgodi, da nekateri mehanski deli niso ve\xc4\x8d kos obremenitvam. Prav tako spada med pomembnej\xc5\xa1e podatke, podatek o opremljenosti tiskalnika z vmesniki. Pri ve\xc4\x8dini slab\xc5\xa1e kakovostnih tiskalnikov se pojavlja USB vmesnik. Ve\xc4\x8dina jih ima tudi vzporedni vmesnik (starej\xc5\xa1a generacija vmesnikov). Pri tiskalnikih vi\xc5\xa1jega razreda pa primat prevzame omre\xc5\xbeni vmesnik. Z dopla\xc4\x8dilom lahko nabor vmesnikov raz\xc5\xa1irimo. Pri uporabnikih, ki bodo veliko tiskali je pomembna tudi cena enega izpisa.\n_START_SECTION_\nDodatki pri laserskih tiskalnikih\n_START_PARAGRAPH_\nV tiskalnike lahko vgradimo tudi dodatke. Tiskalniku lahko pove\xc4\x8damo velikost pomnilnika in tako pohitrimo obdelavo podatkov. V tiskalnik, ki bo priklopljen v omre\xc5\xbeje ra\xc4\x8dunalnikov, pa lahko vgradimo tudi trdi disk, tako da uporabnikom ni potrebno \xc4\x8dakati na sprostitev pomnilnika. Svoje podatke shranijo na disk tiskalnika in sprostijo ra\xc4\x8dunalnik. Za uporabnike, ki veliko tiskajo obojestransko, pa je mo\xc5\xbeen dokup enote za tiskanje na obe strani. Ta enota list med tiskanjem obrne in tiskalnik ga potiska \xc5\xa1e z druge strani. Bolj\xc5\xa1im tiskalnikom lahko dodamo tudi opti\xc4\x8dni \xc4\x8ditalec ali fax napravo.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbVarnostna\xc2\xab\xc2\xa0tehnologija barvnih laserskih tiskalnikov\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ka vlada je v za\xc4\x8detku devetdesetih prepri\xc4\x8dala proizvajalce barvnih laserskih tiskalnikov, da v svoje proizvode vgradijo posebno varnostno tehnologijo, ki bi povezala natisnjen dokument s to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denim tiskalnikom. To naj bi pripomoglo k dokazovanju krivde pri ponarejevalcih denarja, listin in pomembnih dokumentov. Vsak tiskalnik naj bi imel \xc4\x8disto svojo kodo, po kateri bi lahko natisnjen dokument povezali s storilcem._NEWLINE_Pri tej varnostni tehnologiji gre za \xc4\x8disto majhne (od 0,1 do 0,2\xc2\xa0mm) svetlo rumene pike (slika 18). Zardi kontrasta med barvo in papirjem pik s prostim o\xc4\x8desom ne vidimo. Pomagamo si lahko s pove\xc4\x8devalno le\xc4\x8do ali mikroskopom. Pike potemnijo, \xc4\x8de jih osvetlimo z modro svetlobo (slika 19). Za kodo gre v primeru \xc4\x8de se pike ponavljajo v nekem dolo\xc4\x8denem vrstnem redu, druga\xc4\x8de so pike lahko posledica napake pri tiskanju._NEWLINE_Uporabniki tega niso vedeli do septembra 2005, ko je Electronic Frontier Foundation (EFF) s projektom Is Your Printer Spying On You ugotovila in razkrila sistem kodiranja serijske \xc5\xa1tevilke, datuma natisa in ure natisa pri Xeroxovih tiskalnikih DocuColor (slika 20). Testirali so tudi druge tiskalnike in iz rezultatov testa, ki so objavljeni na spletni strani: http://www.eff.org/Privacy/printers/list.php lahko vidimo, da je ve\xc4\x8d tiskalnikov, ki tiskajo poleg dokumenta tudi kodo, od tistih , ki tiskajo le dokument. Iz seznama je razvidno, da so vsi testirani tiskalniki Samsung in OkiDATA eni tistih, ki natisnejo le dokument. Ravno obratno pa je s testiranimi tiskaniki Epson, Dell, Kyocera, Lanier, Ricoh, Savin, Toshiba in Panasonicovim modelom Workio KXCL-500. Ostali, pri testu omenjeni proizvajalci, pa ve\xc4\x8dinoma v svoje tiskalnike vgrajujejo tovrstne naprave ali pa izvajalci testa niso bili popolnoma prepri\xc4\x8dani v rezultat testa. Pri Canonu, Lexmarku in IBM-u se je zgodilo, da le pri enem tiskalniku niso bili prepri\xc4\x8dani, pri drugih tiskalnikih pa je bila koda o\xc4\x8ditna. Ta podatek ka\xc5\xbee na veliko verjetnost da je kodirna naprava vgrajena tudi v te modele.\n_START_SECTION_\nMatri\xc4\x8dni tiskalniki\n_START_PARAGRAPH_\nMatri\xc4\x8dne tiskalnike se uporablja predvsem pri tisku v velikih koli\xc4\x8dinah, kjer velika kakovost tiska ni potrebna, je pa pomembna mo\xc4\x8d udarca (tiskanje v ve\xc4\x8d izvodih). Tak\xc5\xa1nih tiskalnikov ne uporabljamo za doma\xc4\x8de zadeve. Uporabljajo jih podjetja, saj morajo vsak mesec natisniti veliko koli\xc4\x8dino polo\xc5\xbenic, ki so ve\xc4\x8d plastne (pomembna mo\xc4\x8d udarca).'