b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xa1szl\xc3\xb3 Paskai\n_START_SECTION_\nMladost in poklic\n_START_PARAGRAPH_\nLadislav Paskai se je rodil v Segedinu 8. maja 1927. Star\xc5\xa1a, o\xc4\x8de \xc5\xbeandar \xc3\x81d\xc3\xa1m Paskai in mati M\xc3\xa1ria \xc3\x96rd\xc3\xb6g, sta bila pokristjanjena Juda. O\xc4\x8de je bil v dr\xc5\xbeavni slu\xc5\xbebi do po\xc4\x8detka pogroma nad \xc5\xbdidi. Iz kompozicije, ki je peljala Jude v smrt v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de smrti, sta z bratom sre\xc4\x8dno pobegnila, kar je brat Anton opisal. Malega Ladislava in njegovega starej\xc5\xa1ega brata Antona so v Nagyat\xc3\xa1du najprej v skrivali fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani, od 2. januarja do 9. aprila 1944 pa z velikim tveganjem v samostanu keszthelyski karmeli\xc4\x8dani.  _NEWLINE__NEWLINE_Osnovno \xc5\xa1olo je Ladislav obiskoval v Segedinu pri piaristih, 1945 je opravil maturo. Vstopil je v fran\xc4\x8di\xc5\xa1kansko provinco Svetega Janeza Kapistrana in 1949 napravil redovne zaobljube; njegovo redovno ime je Pacifik. Filozofijo in teologijo je \xc5\xa1tudiral v Gy\xc3\xb6ngy\xc3\xb6su; po zatrtju reda je nadaljeval \xc5\xa1tudije na Budimpe\xc5\xa1ki veroznanstveni akademiji  3. marca 1951 je bil posve\xc4\x8den v duhovnika, a 1952 je dosegel doktorat iz teologije._NEWLINE__NEWLINE_Med 1952 in 1955 je bil \xc5\xa1kofijski obredar v Segedinu, od 1955 do 1969 profesor filozofije, prefekt in spiritual, od 1973 do 1978 rektor Osrednjega bogoslovja. Od 1965 je bil izredni profesor na bogoslovni akademiji, med 1967 do 1978 pa redni profesor filozofije.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kof in kardinal\n_START_PARAGRAPH_\n2. marca 1978 ga je Pavel VI. imenoval za apostolskega administratorja veszpr\xc3\xa9mske \xc5\xa1kofije ter naslovnega \xc5\xa1kofa \xc5\xa1kofije Bavagaliana. 5. aprila 1978 je prejel \xc5\xa1kofovsko posve\xc4\x8denje. 31. marca 1979 je bil imenovan za vespremskega rezidencialnega \xc5\xa1kofa. 5. aprila 1982 je bil imenovan za pomo\xc5\xbenega nad\xc5\xa1kofa nad\xc5\xa1kofije in metropolije Kalo\xc4\x8da. 3. marca 1987 je bil imenovan za ostrogonskega nad\xc5\xa1kofa, a 28.junija 1988 za kardinala, in sicer kardinala-duhovnika pri Santa Teresa al Corso d\'Italia. Od julija 1986 do septembra 1990 je bil predsednik Mad\xc5\xbearske \xc5\xa1kofovske konference. Sodeloval je v konklavah 2005, ko je bil izvoljen Benedikt XVI.._NEWLINE_2. decembra 2002 je Janez Pavel II. zaradi dopolnjenih 75 let starosti sprejel njegov odstop s tem, da je ostal do 11. januarja 2003 nad\xc5\xa1kofijski upravitelj; sedaj \xc5\xbeivi v Ostrogonu in po svojim mo\xc4\x8deh pomaga v du\xc5\xa1nem pastirstvu. _NEWLINE_Od 1987 do 2002 je bil torej kardinal Ladislav na \xc4\x8delu ostrogonske oziroma ostrogonsko-budimpe\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije in do\xc5\xbeivel padec komunizma, ki je zlasti na Mad\xc5\xbearskem omogo\xc4\x8dil svobodnej\xc5\xa1e delovanje Cerkve. Za \xc4\x8dasa njegove nadpastirske slu\xc5\xbebe so 1988 potovale po de\xc5\xbeeli relikvije svetega \xc5\xa0tefana ; 1989 je obiskal Zakarpatje za nov za\xc4\x8detek verskega \xc5\xbeivljenja; 1991 je dal prinesti v domovino zemeljske ostanke kardinala Mindszentija, na prvi du\xc5\xa1nopastirski obisk je pri\xc5\xa1el Janez Pavel II.\xc2\xa0; 1994 je po 50 letih priredil prvo \xc5\xa1kofijsko sinodo; 1996 je pripravil razstavo v Ostrogonu v zvezi s stiki med Svetim sede\xc5\xbeem in Mad\xc5\xbearsko; 2000 je slovesno dal prenesti krono svetega \xc5\xa0tefana v Esztergom; 2001 je pripravil v Vatikanu razstavo o tiso\xc4\x8dletnem mad\xc5\xbearskem kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu; a 2005 se je udele\xc5\xbeil pogreba pape\xc5\xbea Janeza Pavla II. v Rimu, a 2013 je prisostvoval beatifikaciji salezijanskega sobrata in mu\xc4\x8denca \xc5\xa0tefana S\xc3\xa1ndorja pred baziliko svetega \xc5\xa0tefana v Budimpe\xc5\xa1ti ob navzo\xc4\x8dnosti romarjev z vsega sveta, tudi iz Slovenije.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\n25. septembra 2008 so ga izbrali, 23. oktobra pa so mu dodelili odlikovanje \xc4\x8dastnega me\xc5\xa1\xc4\x8dana Esztergoma skupaj s takratnim predsednikom\xc2\xa0\xc2\xbbFidesz\xc2\xaba in dr\xc5\xbeave Viktorjem Orb\xc3\xa1nom, ki je imel velike zasluge za dograditev novega mostu M\xc3\xa1ria Val\xc3\xa9ria. V sve\xc4\x8dani mestni dvorani je izro\xc4\x8dil odlikovanji \xc5\xbeupan Tam\xc3\xa1s Meggyes z obrazlo\xc5\xbeitvijo: "Ne dobijo odlikovanja kratkomalo tiste osebnosti, ki so za Ostrogon napravile veliko, ampak gre za nekaj ve\xc4\x8d: odlikovancema se zahvaljuje Ostrogon za njuno izredno ljubezen do njega." Kardinal je v svojem slovesnem govoru poudaril zgodovinski pomen Ostrogona in stalen napredek mesta:_NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xbbTemelj evropske omike je iskanje Boga, ki spremlja trajno tudi \xc5\xbeivljenje Ostrogona; s tem ohranja kulturne in dru\xc5\xbebene vrednote.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_V zahvalni besedi je predsednik Orb\xc3\xa1n dejal, da si \xc5\xa1teje v \xc4\x8dast, da je prejel odlikovanje skupaj s kardinalom. _NEWLINE_Pojavljale so se tudi govorice, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je bil Paskai poro\xc4\x8devalec v komunisti\xc4\x8dnem obdobju; kot olaj\xc5\xa1evalno okoli\xc5\xa1\xc4\x8dino so navajali, da o duhovnikih ni poro\xc4\x8dal nikoli ni\xc4\x8desar, kar bi jim lahko na\xc5\xa1kodilo. Menijo tudi, da v tistem obdobju ne bi mogel delovati du\xc5\xa1nopostirsko na Mad\xc5\xbearskem noben duhovnik, \xc5\xa1e manj pa kak \xc5\xa1kof, ki ne bi vsaj na nek na\xc4\x8din sodeloval z oblastjo. Te glasove je cerkveno vodstvo imelo za volivno propagando; sam kardinal pa se o tem ni izjasnil. _NEWLINE_Ni pa osamljen vtis, ki ga je napravil kardinal na Ervina Hitesy-a::\xc2\xa0\xc2\xbbOpozoriti je treba, da je kardinal Paskai neverjetno neposreden, prijazen in pozoren sogovornik ter zelo vljuden \xc4\x8dlovek.\xc2\xab\xc2\xa0'