b'\n_START_ARTICLE_\nAnaksagora\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nIz njegovega spisa O naravi (Peri fyseos) se je ohranilo nekaj pomembnih odlomkov. Kakor pred njim Empedoklej je smatral, da v naravi ni ne nastajanja niti izginevanja v strogem pomenu besede, ampak so spremembe sestavljene izklju\xc4\x8dno iz spajanja (synkrisis) oziroma iz razdru\xc5\xbeevanja (diakrisis) obstoje\xc4\x8dih danih snovnih elementov. Kot zadnje elemente stvari si je zamislil kvalitativno dolo\xc4\x8dene, nespremenljive in neuni\xc4\x8dljive, vendar neskon\xc4\x8dno deljive snovne delce. Nastajanje in minevanje stvari je tako po njem zdru\xc5\xbeevanje in lo\xc4\x8devanje teh majhnih delcev, semen (spermata ali hremata), kasneje pri drugih piscih po nekem Aristotelovem izrazu imenovanih homeomerije (homoiomereiai), ki jih je neskon\xc4\x8dno mnogo in so neskon\xc4\x8dno majhni. Njihov obstoj je hkrati domneval tudi Levkip. Prvotno so bili snovni delci pome\xc5\xa1ani brez reda. Prehod iz tega kaoti\xc4\x8dnega prastanja v urejen kozmos je delo gibalne urejevalne sile uma (nous), ki je inertni masi dal gibanje. Za razliko od ostalih elementov je um naj\xc4\x8distej\xc5\xa1a in najfinej\xc5\xa1a snov. Njegovo mesto je znotraj narave in ne zunaj nje. Kozmolo\xc5\xa1ki razvoj in posamezne naravne pojave je po Platonovem in Aristotelovem pri\xc4\x8devanju pojasnjeval z mehanskimi vzroki, pri \xc4\x8demer je naloga uma \xc5\xbee kon\xc4\x8dana z vzbuditvijo prvobitnega impulza._NEWLINE_Izvirna je njegova razlaga \xc4\x8dutnih zaznav. Kvaliteto predmeta opazimo zaradi nasprotij v nas (telo zaznava toploto zaradi tega, ker je hladno in obratno). Pri tem pa zaznava razum in en \xc4\x8dutila.\n_START_SECTION_\nAstronomija\n_START_PARAGRAPH_\nPodal je nekaj zanimivih astronomskih in meteorolo\xc5\xa1kih razlag. Pri njem se prvi\xc4\x8d pojavi misel, da so zvezde, Luna, planeti in Sonce samo zdru\xc5\xbeena snov, da so to torej vesoljska telesa. Zvezde morajo biti u\xc5\xbearjene mase kamenja, ki so tre\xc5\xa1\xc4\x8deni z Zemlje in so zaradi vrtenja neba za\xc5\xbeareli. To je sku\xc5\xa1al dokazati na osnovi meteoritov, ki jih je na\xc5\xa1el, ko so padli iz vesolja. Leta 466 pr. n. \xc5\xa1t. je menda napovedal meteor. V no\xc4\x8di se je namre\xc4\x8d prikazala \xc5\xbeare\xc4\x8da ognjena krogla kakor komet in je potem meteor padel z neba. Kamenje, ki je padlo z neba, je bil res fantasti\xc4\x8den zaklju\xc4\x8dek. Ta misel nas res preseneti, \xc4\x8de vemo, da je Francoska akademija znanosti \xc5\xa1e na za\xc4\x8detku 19. stoletja javno razglasila za bedaka vsakega, ki je trdil, da kamenje pada z neba. Anaksagora je verjel v zvezo med pojavoma in je javno izjavil, da prihaja meteor od Sonca, ki tudi ni ni\xc4\x8d drugega kot \xc5\xbeare\xc4\x8d kos \xc5\xbeeleza. Tudi Sonce je tako zanj samo velik u\xc5\xbearjen kamen. To ni bil bog Helios, ki se z ognjenim vozom vsak dan vozi po nebu, pono\xc4\x8di pa potone v ocean in se vsako jutro ponovno pojavi sve\xc5\xbee umit, da bi \xc5\xa1el po isti poti. Mislil je, da je Luna enako velika kot Peloponez in da enako kot planeti, dobiva svojo svetlobo od Sonca, kar so domnevali \xc5\xbee babilonski astronomi. Sonce je moralo biti po njegovem mi\xc5\xa1ljenju precej ve\xc4\x8dje od Lune. Pravilno je pojasnil Lunine mene ter Son\xc4\x8deve in Lunine mrke glede na njuno gibanje. Njegove astronomske raziskave je nadaljeval njegov mlaj\xc5\xa1i sodobnik Meton. Zaradi teh misli je bil neposredno pred pelopone\xc5\xa1ko vojno obto\xc5\xbeen brezbo\xc5\xa1tva in pregnan iz Aten. Re\xc5\xa1il se je leta 434 pr. n. \xc5\xa1t. z begom v Lampsak in vmes je moral pose\xc4\x8di sam Periklej, da je filozofu re\xc5\xa1il \xc5\xbeivljenje. To je bila usoda prehitro dozorelega genija._NEWLINE_U\xc4\x8dil je, da je Zemlja ploska in v ravnote\xc5\xbeju jo dr\xc5\xbei zrak. Prvi je pokazal, kako zaradi Zemljine sence nastane Lunin mrk in kako Lunina senca povzro\xc4\x8di Son\xc4\x8dev mrk.\n_START_SECTION_\nBiologija, fizika\n_START_PARAGRAPH_\nUgotovil je tudi, da ribe dihajo s \xc5\xa1krgami. Tako se je moral ukvarjati tudi z anatomijo. S poskusi je kot Empedoklej dokazal, da ima zrak naravni izvor. To je dokazal s pomo\xc4\x8djo vodnega zvonca, v katerega je lahko voda prodrla samo tedaj, \xc4\x8de je isto\xc4\x8dasno iz njega iz\xc5\xa1el tudi zrak.\n_START_SECTION_\nMatematika\n_START_PARAGRAPH_\nV zaporu si je dolgo \xc4\x8dasa kraj\xc5\xa1al \xc4\x8das s problemom kvadrature kroga. Zaprli so ga zaradi tega, ker je z grdimi besedami kvaril mladino. Pou\xc4\x8deval jih je, da nebesna telesa niso bo\xc5\xbeanstva, ampak snovni predmeti. Poznamo njegova razglabljanja o majhnih veli\xc4\x8dinah. Govoril je, da\xc2\xa0\xc2\xbbmed njimi ni najmanj\xc5\xa1ih in je zmanj\xc5\xa1evanje te\xc4\x8de neprekinjeno.\xc2\xab\xc2\xa0'