b'\n_START_ARTICLE_\nRomana Favier\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRomana Favier, rojena Zorzut, je osnovno \xc5\xa1olo obiskovala v Biljani, kmalu po 2. svetovni vojni se je zaposlila v Gorici. Leta 1951 se je preselila v Avstralijo, kjer se je poro\xc4\x8dila z Avstralcem francoskega rodu, televizijskim scenografom Francisom Fevierjem. Slikati je za\xc4\x8dela okoli leta 1960. V prvih delih, ko je bilo prisotno domoto\xc5\xbeje je slikala bri\xc5\xa1ko pokrajino, kasneje tudi avstralske motive. Slikarsko znanje je izpopolnjevala na melburnski slikarski \xc5\xa1oli George Bell. Ve\xc4\x8dkrat se je vrnila v doma\xc4\x8de kraje in potovala po Evropi. Leta 1978 je \xc5\xa1tudijsko obiskala Nem\xc4\x8dijo, Francijo in \xc5\xa0panijo. Od 1967 je ve\xc4\x8dkrat sodelovala na skupinskih in pripravila tudi ve\xc4\x8d samostojnih razstav tako v Avstraliji kot tudi v Evropi (Velenje, 1976 in 1988; Kanal ob So\xc4\x8di, 1978/1979 in 1987; \xc5\xa0empeter pri Gorici, 1986; Dobrovo, 1987; Trst, 1988 in Dietzenbach /Nem\xc4\x8dija/, 1987in 1988). Ustvarja predvsem v olju, pri \xc4\x8demer izbrani predmet uporablja predvsem kot barvni in svetlobni pojav, zato z barvami ne skopari, marve\xc4\x8d jih na platno nana\xc5\xa1a v debelih plasteh in z odlo\xc4\x8dno slikarsko kretnjo. Najraje slika pejsa\xc5\xbee, tiho\xc5\xbeitja in portrete.'