b'\n_START_ARTICLE_\nCarinska slu\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nCarina ali carinska slu\xc5\xbeba je represivna uradni\xc5\xa1ka organizacija, ki se tradicionalno ukvarja s carinskim nadzorom nad uvozom in izvozom carinskega blaga ter pobiranjem dav\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki se opira na prehod carinskega blaga preko meje, in ki se prav tako imenuje carina.\n_START_SECTION_\nIzvor besede\n_START_PARAGRAPH_\nOznake za carino v ve\xc4\x8d evropskih jezikih izhajajo iz latinskega izraza teloneum (dajatev), od tod izvira npr. nem\xc5\xa1ka oznaka Zoll in tudi slovenski izraz carina, \xc4\x8deprav nekateri za slednji izraz podajajo sporno razlago, da gre za dajatev za carja.\n_START_SECTION_\nZgodovina carinske slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nPobiranje carin se je pojavilo \xc5\xbee v anti\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu v starih civilizacijah kot so Judeja, Egipt, Gr\xc4\x8dija v \xc4\x8dasu helenizma, Mezopotamija za \xc4\x8dasa Selevkidov, anti\xc4\x8dna Indija, anti\xc4\x8dna Kitajska ter Rimski imperij. V Rimskem imperiju se je z vzponom cesarstva pojavil kompleksen carinski sistem, ki spominja na sodobne carinske slu\xc5\xbebe: s pobiranjem carine (portorium) se je takrat ukvarjalo okrog 20.000 carinikov. Rimska dr\xc5\xbeava je za prehod med carinskimi regijami poznala notranje carine, kjer se je carinska stopnja gibala okrog 2-5\xc2\xa0% od vrednosti blaga, poleg tega pa \xc5\xa1e carine na samih mejah imperija, kjer so uporabljali znatno vi\xc5\xa1je carinske stopnje \xe2\x80\x93 na vzhodni meji je imel portorium stopnjo okrog 25\xc2\xa0% od vrednosti blaga. Iz leta 136 n.\xc5\xa1. je ohranjen najstarej\xc5\xa1i primerek rimskega tarifnega sistema, ki je Rimljanom na podro\xc4\x8dju Palmire omogo\xc4\x8dil pobiranje carin po razli\xc4\x8dnih carinskih stopnjah za razli\xc4\x8dne carinske izdelke, hkrati pa je to tudi najstarej\xc5\xa1i poznani tarifni sistem. V srednjeve\xc5\xa1kem \xc4\x8dasu pred moderno dobo je pobiranje carine pomenilo pobiranje dajatev, ki se danes imenujejo mostnine in cestnine, z vzponom modernega kapitalisti\xc4\x8dnega gospodarstva in trgovinske menjave pa se je oblikovala moderna carinska slu\xc5\xbeba, katere temeljna naloga je bila pobiranje carine kot dajatve za blago, ki se uva\xc5\xbea v dolo\xc4\x8deno dr\xc5\xbeavo, izva\xc5\xbea iz dolo\xc4\x8dene dr\xc5\xbeave ali pa se \xc4\x8dez dolo\xc4\x8deno dr\xc5\xbeavo prepelje, namen pobiranja te dajatve pa je bil ovirati tujo konkurenco in pospe\xc5\xa1evati doma\xc4\x8do gospodarsko rast. Tako so se z izjemo Zdru\xc5\xbeenega kraljestva, ki je prevzelo prvenstvo v gospodarskem razvoju 19. stoletja, ostale evropske de\xc5\xbeele za\xc5\xa1\xc4\x8ditile s carinami._NEWLINE_Med tem, ko se je te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de carinskega dela premikalo na meje nastajajo\xc4\x8dih narodnih kapitalisti\xc4\x8dnih gospodarstev, se je znotraj teh gospodarstev carina praviloma umikala. Primer je nastajanje nem\xc5\xa1kega gospodarskega prostora, kjer se je leta 1834 oblikovala carinska zveza med Prusijo, Bavarsko, Sa\xc5\xa1ko, Turingijo in W\xc3\xbcrtenbergom, leta 1867 pa je nastala nova nem\xc5\xa1ka carinska zveza, ki je vklju\xc4\x8devala vse nem\xc5\xa1ko ozemlje razen Avstrije. Tako lahko na primeru Nem\xc4\x8dije trdimo, da je kombinacija carin, ki so varovale nem\xc5\xa1ko carinsko unijo, in novih proizvodov prina\xc5\xa1ala velike dobi\xc4\x8dke. Velik gospodarski uspeh Nem\xc4\x8dije so nekateri povezovali z ukinjanjem carin med nem\xc5\xa1kimi dr\xc5\xbeavicami- glede carin se prista\xc5\xa1i liberalizma zavzemajo za njihovo odpravljanje, ker da povzro\xc4\x8dajo neu\xc4\x8dinkovitost in manj\xc5\xa1i narodni dohodek, ki pa gre na ra\xc4\x8dun dobi\xc4\x8dka in ne na ra\xc4\x8dun delavstva, prista\xc5\xa1i protekcionizma pa trdijo, da uvozna carina pove\xc4\x8duje narodni dohodek in izbolj\xc5\xa1uje standard delavskega razreda. Primerjalno gledano je pove\xc4\x8danje gospodarske rasti in konkuren\xc4\x8dnosti na osnovi ukinjanja carin znotraj gospodarskih obmo\xc4\x8dij vpra\xc5\xa1ljive narave: v 17. stoletju, ko \xc5\xa1e ni bilo poleta industrijske revolucije, ukinitev carin med francoskimi pokrajinami sploh ni imela posebnih gospodarskih u\xc4\x8dinkov, v Veliki Britaniji pa so se mitninske postaje do 19. stoletja preoblikovale v sodobne cestninarje, ki so s pobiranjem cestnin pomagali financirati gradnjo novih cest._NEWLINE_Nastajanje Evropske unije v drugi polovici 20. stoletja je bilo zelo povezano z ukinjanjem notranjih carin. Na svetovni ravni je s pojavom novega liberalizma na splo\xc5\xa1no spodkopan tradicionalni temelj carinske slu\xc5\xbebe. Splo\xc5\xa1ni sporazum o trgovini in carinah (GATT) je v svoji kon\xc4\x8dni razli\xc4\x8dici uspel prodreti z neoliberalnim na\xc4\x8delom postopnega zni\xc5\xbeevanja carinskih stopenj (liberalizacija), iz GATT-a pa je leta 1994 nastala Svetovna trgovinska organizacija (WTO), ki temu na\xc4\x8delu \xc5\xa1e naprej ostaja naklonjena.'