b"\n_START_ARTICLE_\nFirence\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nSodobno italijansko ime se je razvilo iz staroitalijanskega imena Fiorenza, imenske razli\xc4\x8dice v \xc5\xa1tevilnih tujih jezikih ter starinska slovenska oblika Florenca pa izhajajo iz rimskega imena Colonia Florentia, ki se je nana\xc5\xa1alo bodisi na obilje cvetja bodisi na razvojno \xc2\xbbcveto\xc4\x8do\xc2\xab\xc2\xa0naselbino.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nFirence so nastale kot rimsko mesto in kasneje, po dalj\xc5\xa1em obdobju kot cveto\xc4\x8da trgovska in ban\xc4\x8dna srednjeve\xc5\xa1ka komuna, so bile rojstni kraj italijanske renesanse. Po podatkih Enciklopedije Britannice so bile politi\xc4\x8dno, gospodarsko in kulturno eno od najpomembnej\xc5\xa1ih mest v Evropi in svetu od 14. do 16. stoletja._NEWLINE_Jezik, ki se je govoril v mestu v 14. stoletju, je bil in je \xc5\xa1e vedno sprejet kot italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina. Skoraj vsi pisci in pesniki v italijanski knji\xc5\xbeevnosti zlate dobe so na nek na\xc4\x8din povezani s Firencami, kar vodi do sprejetja florentinskega nare\xc4\x8dja, predvsem lokalnega nare\xc4\x8dja, kot literarnega jezika izbire ._NEWLINE_Od poznega srednjega veka je florentinski denar v obliki zlatega florina financiral razvoj industrije po vsej Evropi, od Britanije do Brugga, do Lyona in Mad\xc5\xbearske. Florentinski bankirji so financirali angle\xc5\xa1ke kralje med stoletno vojno. Podobno so financirali tudi pape\xc5\xbee, vklju\xc4\x8dno z gradnjo za\xc4\x8dasne prestolnice v Avignonu in po vrnitvi v Rim, obnovo in renesan\xc4\x8dno okrasitev Rima._NEWLINE_Firence je bile dom Medi\xc4\x8dejcev, ene najpomembnej\xc5\xa1ih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein evropske zgodovine. Lorenzo Medi\xc4\x8dejski je v poznem 15. stoletju veljal za politi\xc4\x8dnega in kulturnega voditelja Italije. Dva \xc4\x8dlana dru\xc5\xbeine sta bila pape\xc5\xbea v za\xc4\x8detku 16. stoletja: Leon X. in Klemen VII. Katarina Medi\xc4\x8dejska se je poro\xc4\x8dila s kraljem Henrikom II. in po njegovi smrti leta 1559 vladala kot regentka v Franciji. Marija Medi\xc4\x8dejska se je poro\xc4\x8dila s Henrikom IV. in rodila prihodnjega kralja Ludvika XIII. Medi\xc4\x8dejci so vladali kot veliki vojvode Toskanski, za\xc4\x8detnik je bil Cosimo I. Medi\xc4\x8dejski leta 1569 in kon\xc4\x8dal kot zadnji s smrtjo Gian Gastone Medi\xc4\x8dejski leta 1737.\n_START_SECTION_\nRimski izvor\n_START_PARAGRAPH_\nEtru\xc5\xa1\xc4\x8dani so v za\xc4\x8detku leta 200 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovili majhno naselje Fiesole (Faesulae in latin\xc5\xa1\xc4\x8dini) , ki ga je Lucius Cornelius Sulla uni\xc4\x8dil leta 80 pr. n. \xc5\xa1t. s poni\xc5\xbeevanjem zaradi podpore ljudski frakciji v Rimu. Sedanje mesto Firence je ustanovil Julij Cezar leta 59 pr. n. \xc5\xa1t. kot naselje za svoje veteranske vojake in so se prvotno imenovale Fluentia, ker je bilo zgrajeno med dvema rekama, in se je kasneje spremenilo v Florentia ('cveto\xc4\x8d') . Zgrajeno je bilo v slogu vojnega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da z glavnimi ulicami, kardo in dekuman, ki se sekata na sedanji Piazza della Repubblica. Ob Via Cassia, glavni poti med Rimom in severom ter znotraj rodovitne doline reke Arno, je naselje hitro postalo pomemben trgovski center._NEWLINE_V prihodnjih stoletjih je mesto do\xc5\xbeivelo burna obdobja ostrogotske vladavine, med katerimi je mesto pogosto vznemirila vojska med Ostrogoti in Bizantinci, kar je povzro\xc4\x8dilo, da se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev zmanj\xc5\xa1alo za kar 1000 ljudi. Mir se je vrnil pod Langobardi v 6. stoletju. Firence je osvojil Karel Veliki leta 774 in postale del Toskanske marke, Lucca pa glavno mesto. Prebivalstvo je za\xc4\x8delo znova rasti in trgovanje je uspevalo. Leta 854 sta bili naselji Firence in Fiesole zdru\xc5\xbeeni v eni komuni .\n_START_SECTION_\n2. tiso\xc4\x8dletje\n_START_PARAGRAPH_\nHugo Toskanski je izbral Firence kot prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de namesto Lucce okoli leta 1000. V tem \xc4\x8dasu se je za\xc4\x8dela zlato doba florentinske umetnosti. Leta 1013 se je pri\xc4\x8dela gradnja bazilike San Miniato al Monte. Zunanjost cerkve je bila predelana v romanskem slogu med letoma 1059 in 1128. Leta 1100 so postale Firence komuna, kar pomeni mesto. Glavni vir je bila reka Arno, ki zagotavlja mo\xc4\x8d in dostop industrije (predvsem tekstilne industrije) in dostop do Sredozemskega morja za mednarodno trgovino. \xc5\xa0e en velik vir mo\xc4\x8di je bila firen\xc5\xa1ka marljiva trgovska skupnost. Spretnost trgovskega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva je postalo priznano v Evropi, potem ko so na srednjeve\xc5\xa1ke sejme prinesli odlo\xc4\x8dilne finan\xc4\x8dne inovacije (npr. menico , sistem dvojnega knjigovodstva). V tem obdobju se je zgodilo tudi mrk Pise, v preteklosti mo\xc4\x8dan tekmec Firenc (pora\xc5\xbeene od Genove leta 1284, podvr\xc5\xbeene Florencam leta 1406) in uveljavljanje mo\xc4\x8di s strani trgovske elite, ki je sledila anti-aristokratskemu gibanju, ki ga je vodil Giano della Bella, z nizom zakonov, ki se imenujejo Odloki o pravi\xc4\x8dnosti (1293).\n_START_SECTION_\nVzpon Medi\xc4\x8dejcev\n_START_PARAGRAPH_\nOd prebivalstva, ocenjenega na 94.000 pred \xc4\x8drno smrtjo leta 1348 , jih je pribli\xc5\xbeno 25.000 delalo v mestni industriji volne: leta 1345 so bile prizori\xc5\xa1\xc4\x8de poskusov stavke volnarskih delavcev (ciompi), ki so se leta 1378 na kratko uprli proti oligarhisti\xc4\x8dnem vladanju v uporu Ciompi. Po zatrtju upora so Firence pri\xc5\xa1le pod vpliv (1382-1434) dru\xc5\xbeine Albizzi, ki je postala tekmec Medi\xc4\x8dejcem._NEWLINE_V 15. stoletju so bile Firence med najve\xc4\x8djimi mesti v Evropi, ki so bila bogata in gospodarsko uspe\xc5\xa1na. \xc5\xbdivljenje ni bilo idili\xc4\x8dno za vse prebivalce, med katerimi so bile velike razlike v bogastvu. Cosimo Medi\xc4\x8dejski je bil prvi \xc4\x8dlan dru\xc5\xbeine Medici, ki je v bistvu obvladoval mesto iz ozadja. \xc4\x8ceprav je bilo mesto tehni\xc4\x8dno demokracija, je njegova mo\xc4\x8d izhajala iz ogromne pokroviteljske mre\xc5\xbee skupaj z zavezni\xc5\xa1tvom do novih priseljencev, gente nuova (novih ljudi). Dejstvo, da so bili Medi\xc4\x8dejci tudi pape\xc5\xbeevi bankirji, je prav tako prispevalo k njihovi nadvladi. Cosimu je nasledil njegov sin Piero, ki ga je kmalu zatem leta 1469 nasledil Cosimov vnuk Lorenzo. Lorenzo je bil velik pokrovitelj umetnosti, naro\xc4\x8dal je dela Michelangelu, da Vinciju in Botticelliju. Lorenzo je bil uspe\xc5\xa1en pesnik in glasbenik in v Firence pripeljal skladatelje in pevce, med njimi so bili: Alexander Agricola, Johannes Ghiselin in Heinrich Isaac. S sodobnimi Florentinci (in od takrat) je bil znan kot Lorenzo il Magnifico (veli\xc4\x8dastni)._NEWLINE_Lorenza, ki je umrl leta 1492, je nasledil njegov sin Piero II. Ko je francoski kralj Karel VIII. napadel severno Italijo, se je Piero II. odlo\xc4\x8dil upreti svoji vojski. Toda, ko je spoznal velikost francoske vojske pri vratih v Pisi, je moral sprejeti poni\xc5\xbeujo\xc4\x8de pogoje francoskega kralja. Zaradi tega so se Florentin\xc4\x8dani uprli in izgnali Piera II. Z njegovim izgnanstvom leta 1494 se je prvo obdobje vladanja Medi\xc4\x8dejcev kon\xc4\x8dalo z obnavljanjem republi\xc5\xa1ke vlade.\n_START_SECTION_\nSavonarola in Machiavelli\n_START_PARAGRAPH_\nV tem obdobju je leta 1490 dominikanec Girolamo Savonarola postal opat samostana San Marco. Bil je znan po svojih spokorni\xc5\xa1kih pridigah, ki so po njegovem mnenju veljale za raz\xc5\xa1irjeno nemoralnost in privr\xc5\xbeenost materialnemu bogastvu. Za izgon Medi\xc4\x8dejcev je krivil Bo\xc5\xbeje delo, ki jih je kaznoval zaradi njihove dekadence. Izkoristil je prilo\xc5\xbenost za izvajanje politi\xc4\x8dnih reform, ki so vodile do bolj demokrati\xc4\x8dne vladavine. Toda ko je Savonarola javno obto\xc5\xbeil korupcijo pape\xc5\xbea Aleksandra VI., mu je bilo prepovedano govoriti v javnosti. Ko je prekinil to prepoved, je bil izob\xc4\x8den. Florentinci, utrujeni od njegovih ekstremnih naukov, so se obrnili proti njemu in ga aretirali. Obsojen je bil kot heretik in ga 23. maja 1498 na Piazza della Signoria za\xc5\xbegali._NEWLINE_Drugi posameznik nenavadno akutnega vpogleda je bil Niccol\xc3\xb2 Machiavelli, katerega recepti za regeneracijo Firenc pod mo\xc4\x8dnim vodstvom, pogosto \xc5\xa1tejejo kot legitimizacijo politi\xc4\x8dne prera\xc4\x8dunljivosti in celo zlorabe. Z drugimi besedami, Machiavelli je bil politi\xc4\x8dni mislec, morda najbolj znan po svojem politi\xc4\x8dnem priro\xc4\x8dniku pod naslovom Princ, ki govori o vladanju in uresni\xc4\x8devanju mo\xc4\x8di. Po naro\xc4\x8dilu Medi\xc4\x8dejcev je Machiavelli napisal tudi Firen\xc5\xa1ko zgodovino, zgodovino mesta. Florentinci so drugi\xc4\x8d odpustili Medi\xc4\x8dejcem in ponovno vzpostavili republiko 16. maja 1527. Medi\xc4\x8dejci, ki so drugi\xc4\x8d vladali s podporo cesarjev in pape\xc5\xbea, so leta 1537 postali dedni vojvode Firenc in leta 1569 postali veliki vojvode Toskane, ter vladali dve stoletji. V celotni Toskani sta bili samo republika Lucca (kasneje vojvodstvo) in kne\xc5\xbeevina Piombino neodvisni.\n_START_SECTION_\n18. in 19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nIzumrtje dinastije Medi\xc4\x8dejcev in pridru\xc5\xbeitev Francu \xc5\xa0tefanu, vojvodi Lotarin\xc5\xa1kemu in mo\xc5\xbeu Marije Terezije Avstrijske, je pripeljalo do za\xc4\x8dasne vklju\xc4\x8ditve Toskane po ozemlja avstrijske krone. Postala je secundogeniture (odvisno ozemlje, ki ga je dobil mlaj\xc5\xa1i sin kne\xc5\xbeje hi\xc5\xa1e in njegovi potomci) rodbine Habsbur\xc5\xa1ko-Lotarin\xc5\xa1ke, ki je bila leta 1801 odstavljena za rodbino Bourbon-Parma. Od leta 1801 do leta 1807 so bile Firence glavno mesto Napoleonske efemerne dr\xc5\xbeave kraljestvo Etrurija. Bourbon-Parma so bili odstavljeni decembra 1807, ko je Toskano anksirala Francija. Firence so bile okro\xc5\xbeje francoskega departmaja Arno od leta 1808 do padca Napoleona leta 1814. Rodbina Habsbur\xc5\xa1ko-Lotarin\xc5\xa1ka je bila obnovljena na prestolu Toskane po kongresu na Dunaju, vendar je bila kon\xc4\x8dno izgnana leta 1859. Toskana je leta 1861 postala regija kraljevine Italije._NEWLINE_Firence je leta 1865 zamenjal Torino kot glavno mesto Italije, v prizadevanjih za posodobitev mesta pa je bil stari trg Piazza del Mercato Vecchio in \xc5\xa1tevilne srednjeve\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e poru\xc5\xa1ene in nadome\xc5\xa1\xc4\x8dene z bolj formalnim uli\xc4\x8dnim na\xc4\x8drtom z novimi hi\xc5\xa1ami. Piazza (prvi\xc4\x8d preimenovana v Piazza Vittorio Emanuele II., nato Piazza della Repubblica, sedanje ime) je bila znatno raz\xc5\xa1irjena, na zahodnem koncu pa zgrajen velik triumfalni slavolok. Ta razvoj je bil nepriljubljen in ga ni bilo mogo\xc4\x8de nadaljevati s prizadevanji ve\xc4\x8d britanskih in ameri\xc5\xa1kih ljudi, ki so \xc5\xbeiveli v mestu. (Muzej opisovanja uni\xc4\x8denja je danes v bli\xc5\xbeini]]._NEWLINE_Drugo glavno mesto v dr\xc5\xbeavi je \xc5\xa1est let pozneje nadomestil Rim, potem ko je umik francoskih vojakov omogo\xc4\x8dil pridru\xc5\xbeitev kraljestvu.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPo podvojitvi v 19. stoletju, se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev v Firencah v 20. stoletju potrojilo, kar je posledica rasti turizma, trgovine, finan\xc4\x8dnih storitev in industrije._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je mesto do\xc5\xbeivelo enoletno nem\xc5\xa1ko okupacijo (1943-1944) in je bilo konec julija 1944 razgla\xc5\xa1eno za odprto mesto, saj so ga vojaki britanske 8. armade zaprle. V za\xc4\x8detku avgusta so se odhajajo\xc4\x8di Nemci odlo\xc4\x8dili za ru\xc5\xa1enje vseh mostov vzdol\xc5\xbe Arna, ki so povezovali okro\xc5\xbeje Oltrarno z ostalim mestom, zaradi \xc4\x8desar je vojska 8. armade te\xc5\xbeko pre\xc4\x8dkala. Vendar je v zadnjem trenutku Karl Steinhauslin, v \xc4\x8dasu konzulata 26 dr\xc5\xbeav v Firencah, prepri\xc4\x8dal nem\xc5\xa1kega generala v Italiji, da zaradi ponovne zgodovinske vrednosti ne bi bil uni\xc4\x8den Ponte Vecchio. Firence so osvobodili 4. avgusta 1944 zavezni\xc5\xa1ki vojaki, ki so potisnili Nemce iz Toskane. Vojaki so pokopani na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dih zunaj mesta (Ameri\xc4\x8dani pribli\xc5\xbeno devet kilometrov ju\xc5\xbeno od mesta, britanski in vojaki Commonwealtha nekaj kilometrov vzhodno od centra na desnem bregu Arna)._NEWLINE_Uni\xc4\x8deno je bilo zgodovinsko obmo\xc4\x8dje ulic, ki so bile neposredno na jugu od mostu, vklju\xc4\x8dno z delom Corridoio Vasariano. Od takrat so mostove obnovili v prvotni obliki z uporabo \xc4\x8dim ve\xc4\x8d ostankov materialov, vendar so zgradbe, ki obdajajo Ponte Vecchio, obnovljene v slogu, ki zdru\xc5\xbeuje staro z modernim. Kratko pred odhodom iz Firenc, ko so vedeli, da se bodo kmalu morali umakniti, so Nemci javno pobili \xc5\xa1tevilne svobodne borce in politi\xc4\x8dne nasprotnike, na ulicah in trgih, vklju\xc4\x8dno na Piazza Santo Spirito._NEWLINE_Ob koncu druge svetovne vojne maja 1945 je ameri\xc5\xa1ki informacijski in izobra\xc5\xbeevalni oddelek ameri\xc5\xa1ke vojske naro\xc4\x8dil, da vzpostavi prekomorski univerzitetni kampus za demobilizirane ameri\xc5\xa1ke mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske slu\xc5\xbebe v Firencah v Italiji. Prva ameri\xc5\xa1ka univerza za servisno osebje je bila ustanovljena junija 1945 na \xc5\xa1oli za aeronavtiko v Firencah. Pribli\xc5\xbeno 7500 voja\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov je \xc5\xa1lo skozi Univerzo v \xc5\xa1tirih enomese\xc4\x8dnih te\xc4\x8dajih ._NEWLINE_Novembra 1966 je Arno poplavil dele centra, kar je ogrozilo \xc5\xa1tevilne umetni\xc5\xa1ke zaklade. Okoli mesta so na stenah majhne tablice, ki ozna\xc4\x8dujejo, do kam so poplavne vode segale._NEWLINE_25. maja 2016 je BBC poro\xc4\x8dal, da je vrta\xc4\x8da, ki naj bi bila posledica razpoke vodovodne cevi, odprla luknjo na obre\xc5\xbeju reke Arno dolgo 200 metrov .\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nFirence le\xc5\xbeijo v kotlini, ki jo sestavljajo hribi Careggi, Fiesole, Settignano, Arcetri, Poggio Imperiale in Bellosguardo (Firence). Reka Arno, tri druge manj\xc5\xa1e reke (Mugnone, Ema in Greve) in nekaj tokov te\xc4\x8dejo v kotlini._NEWLINE_Firence imajo vla\xc5\xbeno subtropsko podnebje (Cfa), ki se nagiba v sredozemsko (Csa) . Ima vro\xc4\x8da poletja z zmernimi ali manj\xc5\xa1imi padavinami in hladnimi, vla\xc5\xbenimi zimami. Ker Firence nimajo prevladujo\xc4\x8dega vetra, so poletne temperature vi\xc5\xa1je kot ob obali. Padavine v poletnih mesecih so konvekcijske, v zimskem \xc4\x8dasu prevladuje de\xc5\xbe. Sneg se zgodi skoraj vsako leto, vendar se ne obdr\xc5\xbei. Najvi\xc5\xa1ja uradno zabele\xc5\xbeena temperatura je bila 26. julija 1983 42,6 \xc2\xb0 C, najni\xc5\xbeja pa je bila 12. januarja 1985 -23.2 \xc2\xb0 C.\n_START_SECTION_\nSpomeniki, muzeji in religiozne zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nFirence vsebuje ve\xc4\x8d pala\xc4\x8d in zgradb iz razli\xc4\x8dnih obdobij. Palazzo Vecchio je mestna hi\xc5\xa1a v Firencah in umetni\xc5\xa1ki muzej. Ta velika romanska utrdba s prsobrani je [[pala\xc4\x8da], ki gleda na Piazza della Signoria s kopijo kipa Davida in galerijo kipov v sosednji Loggia dei Lanzi. Prvotno imenovana Palazzo della Signoria, po signorii, vladajo\xc4\x8dem organu Republike Firence, je dobila tudi nekaj drugih imen: Palazzo del Popolo, Palazzo dei Priori in Palazzo Ducale, v skladu z razli\xc4\x8dno uporabo pala\xc4\x8de v svoji dolgi zgodovini. Stavba je dobila svoje trenutno ime, ko je bilo stanovanje Medi\xc4\x8dejcev med Arnom in pala\xc4\x8do Pitti premaknjeno. Povezana je z Uffizi in pala\xc4\x8do Pitti preko Vasarijevega koridorja._NEWLINE_Palazzo Medici Riccardi, ki jo je zasnoval Michelozzo di Bartolomeo za Cosima Veli\xc4\x8dastnega iz dru\xc5\xbeine Medici, je \xc5\xa1e ena glavna stavba in je bila zgrajena med letoma 1445 in 1460. Znana je po kamnitem zidu, ki vklju\xc4\x8duje rustiko in klesanec. Danes je sede\xc5\xbe metropolitanskih Firenc in gosti muzej in knji\xc5\xbenico Riccardiano. Palazzo Strozzi, primer civilne arhitekture s svojim rustikalnim kamnom, je navdihnil Palazzo Medici, vendar z bolj harmoni\xc4\x8dnimi razse\xc5\xbenostmi. Danes se pala\xc4\x8da uporablja za mednarodne razstave, kot je letna razstava antike (ustanovljena kot Biennale dell'Antiquariato leta 1959), modne revije in druge kulturne in umetni\xc5\xa1ke dogodke. Tukaj je tudi sede\xc5\xbe Istituto Nazionale del Rinascimento in omenjeni Gabinetto Vieusseux, s knji\xc5\xbenico in \xc4\x8ditalnico._NEWLINE_Obstaja \xc5\xa1e nekaj drugih pomembnih krajev, med njimi Palazzo Rucellai, ki jo je zasnoval Leon Battista Alberti med letoma 1446 in 1451, deloma pa izvedel Bernardo Rossellino; Palazzo Davanzati, v kateri je muzej stare firen\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e; Palazzo delle Assicurazioni Generali, zasnovana v neorenesan\xc4\x8dnem slogu leta 1871; Palazzo Spini Feroni, na Piazza Santa Trinita, zgodovinska zasebna pala\xc4\x8da iz 13. stoletja, ki je v lasti od leta 1920 naprej oblikovalca \xc4\x8devljev Salvatora Ferragama; kot tudi \xc5\xa1tevilne druge, vklju\xc4\x8dno Palazzo Borghese, Palazzo di Bianca Cappello, Palazzo Antinori in kraljeva stavba Santa Maria Novella._NEWLINE_Firence imajo \xc5\xa1tevilne muzeje in umetni\xc5\xa1ke galerije, v katerih so nekatera najpomembnej\xc5\xa1a umetni\xc5\xa1ka dela na svetu. Mesto je eno najbolj ohranjenih renesan\xc4\x8dnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d umetnosti in arhitekture na svetu z visoko koncentracijo umetnosti, arhitekture in kulture. Na seznamu 15 najbolj obiskanih italijanskih umetni\xc5\xa1kih muzejev, sta 2/3 firen\xc5\xa1kih. Uffizi je eden od teh, ki ima zelo veliko zbirko mednarodne in florentinske umetnosti. Galerija je artikulirana v \xc5\xa1tevilnih dvoranah, katalogiziranih po \xc5\xa1olah in v kronolo\xc5\xa1kem vrstnem redu. Z umetni\xc5\xa1kimi zbirkami dru\xc5\xbeine Medici skozi stoletja umetni\xc5\xa1ke predmete razstavljajo razli\xc4\x8dni slikarji in umetniki. Vasarijev koridor je \xc5\xa1e ena galerija, ki je povezava med Palazzo Vecchio in pala\xc4\x8do Pitti, ki jo je pre\xc4\x8dka iz Uffizi in \xc4\x8dez Ponte Vecchio. Galleria dell'Accademia ima zbirko Michelangela, vklju\xc4\x8dno z Davidom. Ima zbirko ruskih ikon in del razli\xc4\x8dnih umetnikov in slikarjev. Drugi muzeji in galerije so Bargello, ki se osredoto\xc4\x8da na kiparje, med njimi Donatella, Giambologna in Michelangela; pala\xc4\x8da Pitti, ki je del biv\xc5\xa1e zasebne zbirke dru\xc5\xbeine Medici. Poleg zbirke pala\xc4\x8de Medici so v galeriji \xc5\xa1tevilna renesan\xc4\x8dna dela, med njimi tudi \xc5\xa1tevilni Rafaeli in Tiziani, velike zbirke kostumov, ceremonialnih ko\xc4\x8dij, srebra, porcelana in galerije sodobne umetnosti iz 18. stoletja. V bli\xc5\xbeini pala\xc4\x8de so vrtovi Boboli, ki so razko\xc5\xa1no urejeni in s \xc5\xa1tevilnimi skulpturami._NEWLINE_V Firencah je ve\xc4\x8d cerkva in verskih objektov. Stolnica je Santa Maria del Fiore. Baptisterij svetega Janeza je pred stolnico so okrasili \xc5\xa1tevilni umetniki, predvsem Lorenzo Ghiberti z Vrati v raj. Druge cerkve v Firencah so: bazilika Santa Maria Novella, ki je na trgu Santa Maria Novella (v bli\xc5\xbeini \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje Firenze Santa Maria Novella), ima dela Masaccia, Paola Uccella, Filippino Lippija in Domenica Ghirlandaija;  bazilika Santa Croce, glavna fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanska cerkev v mestu, ki je na Piazza di Santa Croce, pribli\xc5\xbeno 800 metrov jugovzhodno od Duoma in je pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de nekaterih najslavnej\xc5\xa1ih Italijanov, kot so Michelangelo, Galileo Galilei, Machiavelli, Ugo Foscolo,  Rossini, zato je znana tudi kot tempelj italijanske slave (Tempio dell'Itale Glorie); bazilika svetega Lovrenca, ki je ena najve\xc4\x8djih cerkev v mestu, je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du glavne tr\xc5\xbene \xc4\x8detrti v Firencah in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de vseh glavnih \xc4\x8dlanov dru\xc5\xbeine Medici od Cosima Veli\xc4\x8dastnega do Cosima III.; bazilika Santo Spirito, v \xc4\x8detrti Oltrarno na istoimenskem trgu; Orsanmichele, katerega stavba je bila zgrajena na mestu kuhinjskega vrta samostana San Michele, je zdaj poru\xc5\xa1ena; Santissima Annunziata, rimskokatoli\xc5\xa1ka bazilika in mati\xc4\x8dna cerkev slu\xc5\xbebenega reda; Ognissanti, ki je bil ustanovljen po legi reda Umiliati in je med prvimi primeri baro\xc4\x8dne arhitekture v mestu;  Santa Maria del Carmine v okro\xc5\xbeju Oltrarno ima kapelo dru\xc5\xbeine Brancacci, v kateri so izjemne renesan\xc4\x8dne freske  Masaccia in Masolina da Panicala, kasneje kon\xc4\x8dal Filippino Lippi; Kapela Medi\xc4\x8dejcev s kipi Michelangela v baziliki svetega Lovrenca; kot mnoge druge Santa Trinita, San Marco, Santa Felicita, Badia Fiorentina, San Gaetano, San Miniato al Monte, Firence Charterhouse in Santa Maria del Carmine. Mesto ima tudi pravoslavno rusko cerkev in Veliko sinagogo v Firencah, zgrajeno v 19. stoletju._NEWLINE_Firence imajo razli\xc4\x8dna gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in kinematografe. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Teatro Comunale (ali Teatro del Maggio Musicale Fiorentino), ki je bilo prvotno zgrajeno kot amfiteater na prostem, Politeama Fiorentino Vittorio Emanuele, je bil 17. maja 1862 ustanovljen s produkcijo Donizettijeve Lucije di Lammermoor in s 6000 sede\xc5\xbei. Obstaja \xc5\xa1e nekaj drugih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d, kot so Saloncino Castinelli, Teatro Puccini, Teatro Verdi, Teatro Goldoni in Teatro Niccolini.\n_START_SECTION_\nTrgi, ulice in parki\n_START_PARAGRAPH_\nV Firencah so \xc5\xa1tevilni veliki trgi (piazze) in ulice. Piazza della Repubblica je trg v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, lokacija kulturnih kavarn in me\xc5\xa1\xc4\x8danskih pala\xc4\x8d. Med kavarnami (kot so Caff\xc3\xa8 Gilli, Paszkowski ali Hard Rock Caf\xc3\xa8) je kavarna Giubbe Rosse \xc5\xbee dolgo zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de umetnikov in pisateljev, zlasti futuristov. Piazza Santa Croce je trg kjer prevladuje bazilika Santa Croce, je pravokoten trg, kjer se vsako leto igrajo Calcio Fiorentino (zgodnja oblika nogometa in rugbyja, ki je nastala v 16. stoletju). Poleg tega je trg Piazza Santa Trinita, trg blizu Arna, ki ozna\xc4\x8duje konec ulice Via de Tornabuoni._NEWLINE_Drugi trgi so Piazza San Marco, Piazza Santa Maria Novella, Piazza Beccaria in Piazza della Libert\xc3\xa0. Center ima ve\xc4\x8d ulic. To so Via Camillo Cavour, ena glavnih cest na severnem obmo\xc4\x8dju zgodovinskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da; Via Ghibellina, ena od najdalj\xc5\xa1ih ulic v Firencah; Via dei Calzaiuoli, ena najpomembnej\xc5\xa1ih ulic v zgodovinskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, ki povezuje Piazza del Duomo s Piazzo della Signoria, ki je vzporedna z via Roma in Piazza della Repubblica; Via de 'Tornabuoni, razko\xc5\xa1na ulica v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, ki gre od trga Antinori do ponte Santa Trinita, \xc4\x8dez Piazza Santa Trinita, za katero je zna\xc4\x8dilna prisotnost modnih butikov; Viali di Circonvallazione, 6-pasovni bulvar, ki obdaja severni del zgodovinskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da; kot tudi Via Roma, Via degli Speziali, Via de Cerretani in Viale dei Colli._NEWLINE_Firence imajo tudi razli\xc4\x8dne parke in vrtove. Med njimi so med drugimi vrtovi Boboli, Parc delle Cascine, Giardino Bardini in Giardino dei Semplici.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nFlorentinska hrana raste iz tradicije kme\xc4\x8dkih jedi, ne pa visoke kuhinje. Ve\xc4\x8dina jedi temelji na mesu. Celotna \xc5\xbeival se je tradicionalno pojedla; vampi (trippa) in \xc5\xbeelodec (lampredotto) so bili neko\xc4\x8d redno na meniju in se \xc5\xa1e vedno prodajajo v \xc5\xbeivilskem vozi\xc4\x8dku, name\xc5\xa1\xc4\x8denem po mestu. Predjedi vklju\xc4\x8dujejo crostini toscani, narezane kruhove kroglice, ki so narejene s pi\xc5\xa1\xc4\x8dancem na osnovi pi\xc5\xa1\xc4\x8dan\xc4\x8dje pa\xc5\xa1tete in narezane mesnine (predvsem pr\xc5\xa1ut in salame, pogosto z melono v sezoni). Obi\xc4\x8dajno neslan toskanski kruh, dobljen z naravnim kvasom, je pogosto zna\xc4\x8dilen, zlasti v juhah, ribollita in pappa al pomodoro ali v kruhovi solati in sve\xc5\xbei zelenjavi, imenovani panzanella, ki se je poleti. Bistecca alla fiorentina je velik (obi\xc4\x8dajna velikost mora tehtati okrog 1,2 do 1,5 kg) \xe2\x80\x93 florentinski goveji zrezek, pe\xc4\x8den na vro\xc4\x8dem oglju in zelo redko serviran z nedavno izpeljano razli\xc4\x8dico tagliata, narezana govedina na postelji iz rukole, pogosto z rezinami parmezanskega sira na vrhu. Ve\xc4\x8dino teh jedi obi\xc4\x8dajno postre\xc5\xbeejo z lokalnim olj\xc4\x8dnim oljem, ki je tudi glavni proizvod, ki u\xc5\xbeiva svetovni ugled._NEWLINE_Med sladicami je ena izmed najbolj priljubljenih schiacciata alla fiorentina (bela plo\xc5\xa1\xc4\x8data torta). je zelo mehka torta, pripravljena z izredno preprostih sestavin, saj je zna\xc4\x8dilna za florentinsko kuhinjo in se navadno je v karnevalskem \xc4\x8dasu"