b'\n_START_ARTICLE_\nSevalni tlak\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nSevalni tlak naj bi prvi omenil Johannes Kepler leta 1619 v delu o kometih, kjer je posku\xc5\xa1al z njim pojasniti zakaj so repi kometov usmerjeni stran od Sonca. V njegovem \xc4\x8dasu so imeli svelobo za curek delcev in tlak je bil smiseln. Thomas Young je menil, da bi tlak nasprotoval valovni sliki svetlobe, Leonhard Euler pa je sodil, da bi ga bilo mogo\xc4\x8de pojasniti z valovanjem in s curkom delcev. Zaradi pomena sevalnega tlaka so ga posku\xc5\xa1ali izmeriti Charles du Fay, John Michell, Augustin-Jean Fresnel in drugi, vendar jim ni uspelo, ker je pri poskusih motilo segrevanje. William Crookes je leta 1874 ob tak\xc5\xa1nem merjenju odkril radiometrski tlak, ki je veliko ve\xc4\x8dji od sevalnega, in izdelal prvi radiometer._NEWLINE_Michael Faraday je pri svojih poskusih v elektrostatiki opazil, da silnice v pre\xc4\x8dni smeri silijo druga proti drugi, v vzdol\xc5\xbeni smeri pa se ho\xc4\x8dejo skr\xc4\x8diti. Dejstvo, da elektromagnetno valovanje deluje na povr\xc5\xa1ino, ki mu je izpostavljena, s tlakom, sta teoreti\xc4\x8dno predvidela James Clerk Maxwell leta 1871 in neodvisno Adolfo Bartoli leta 1876. Eksperimentalno je sevalni tlak potrdil Peter Nikolajevi\xc4\x8d Lebedjev leta 1900 ter Ernest Fox Nichols in Gordon Ferrie Hull leta 1901. Tlak je zelo majhen, vendar ga je mo\xc4\x8d zaznati, \xc4\x8de pada na to\xc4\x8dno uravnove\xc5\xa1en mlin\xc4\x8dek iz odbojne kovine v Nicholsovem radiometru, ki ga ne smemo zamenjati s Crookesovim radiometrom, pri katerem njegovo zna\xc4\x8dilno gibanje ne povzro\xc4\x8di sevalni tlak. Leta 1923 sta Walther Gerlach in Alice Golsen prvi\xc4\x8d to\xc4\x8dno izmerila sevalni tlak. V skladu s klasi\xc4\x8dno teorijo je njun izid pokazal, da je sevalni tlak sorazmeren z gostoto energijskega toka svetlobe in neodvisen od njene valovne dol\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nNotranjost zvezd\n_START_PARAGRAPH_\nV notranjosti zvezd so temperature zelo velike. Modeli zvezd napovedujejo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Sonca 15 MK, v sredicah nadorjankinj pa lahko presegajo 1 GK. Ker je sevalni tlak funkcija \xc4\x8detrte potence temperature, je v teh primerih pomemben. V najmasivnej\xc5\xa1ih zvezdah je najpomembnej\xc5\xa1a komponenta tlaka.\n_START_SECTION_\nSon\xc4\x8dna jadra\n_START_PARAGRAPH_\nSon\xc4\x8dna jadra kot predlagan na\xc4\x8din raketnih pogonov, bi za gonilno silo izkori\xc5\xa1\xc4\x8dala sevalni tlak s Sonca. Zasebno plovilo Cosmos 1 bi izkori\xc5\xa1\xc4\x8dalo to vrsto pogona. To zamisel je predlagal latvijski raketni in\xc5\xbeenir Friedrich Arturovi\xc4\x8d Zander leta 1924._NEWLINE_Japonska aeronavti\xc4\x8dna in vesoljska agencija (JAXA) je v letu 2010 uspe\xc5\xa1no razvila son\xc4\x8dno jadro v vesoljskem prostoru, ki je poganjalo tovor v projektu IKAROS.\n_START_SECTION_\nSevalni tlak v akustiki\n_START_PARAGRAPH_\nSevalni tlak je v akustiki neusmerjena sila tlaka, ki nastaja na vmesni ploskvi dveh snovi zaradi prehoda zvo\xc4\x8dnega vala.'