b'\n_START_ARTICLE_\nBioko\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nDviga se iz kontinentalne police 32 km od obale Kameruna. V prazgodovini je predstavljal rt, povezan s celino, od katere se je lo\xc4\x8dil, ko se je oceanska gladina dvignila ob koncu zadnje ledene dobe pred 12.000 leti. Njegova povr\xc5\xa1ina zna\xc5\xa1a 2017 km\xc2\xb2._NEWLINE_Povr\xc5\xa1je sestavljajo trije ognjeniki, ki se ob vzno\xc5\xbeju stikajo. Od jugozahoda proti severovzhodu si sledijo 2260 m visoki San Carlos, najvi\xc5\xa1ji, 3007 m visoki Santa Isabel (tudi Pico Basil\xc3\xa9) in 2009 m visoki San Joaquin (tudi Pico Biao do Moka). Slednji ima vrh, seseden v kaldero s kraterskim jezerom. Vsi so bili aktivni v zadnjih 2000 letih._NEWLINE_Jugozahodni del otoka je zelo vla\xc5\xbeen, koli\xc4\x8dina padavin ponekod presega 10.000 mm na leto. Podnebje je na ni\xc5\xbejih nadmorskih vi\xc5\xa1inah tropsko, nad 1500 m uspeva odprt vi\xc5\xa1inski gozd, nad 2500 m pa subalpinska travi\xc5\xa1\xc4\x8da. Na Bioku uspevajo \xc5\xa1tevilne ogro\xc5\xbeene vrste \xc5\xbeivih bitij, posebej pti\xc4\x8di in primati, k \xc4\x8demur pripomore velik razpon nadmorskih vi\xc5\xa1in. Okolje je tam zaradi neposeljenosti skoraj popolnoma ohranjeno.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPoselitev je skoncentrirana na ni\xc5\xbeinskem severovzhodnem delu Bioka. Po oceni \xc5\xbeivi tam 124.000 ljudi, ve\xc4\x8dinoma pripadnikov bantujskega ljudstva Bubi. Kmetijstvo je tradicionalno glavna gospodarska dejavnost, neko\xc4\x8d so bile uspe\xc5\xa1ne predvsem planta\xc5\xbee kakava, ki pa so zaradi spleta okoli\xc5\xa1\xc4\x8din skoraj propadle. V zadnjih desetletjih se je razvilo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje zemeljskega plina v vrtinah pred obalo, ki ga pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dujejo v rafineriji na otoku in izva\xc5\xbeajo s tankerji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPred prihodom Evropejcev so otok poseljevala razli\xc4\x8dna bantujska plemena. Leta 1472 ga je odkril pomor\xc5\xa1\xc4\x8dak Fern\xc3\xa3o do P\xc3\xb3 in ga poimenoval Formosa, dve leti kasneje ga je Portugalska razglasila za svojo kolonijo in preimenovala po odkritelju Fernando P\xc3\xb3o. Leta 1778 ga je Portugalska predala \xc5\xa0paniji v zameno za nekaj ozemlja v Ju\xc5\xbeni Ameriki, \xc5\xa0panci pa so ga nekaj \xc4\x8dasa upravljali iz Buenos Airesa (takrat v \xc5\xa1panski lasti). Od njih so ga najeli Britanci, ki so leta 1827 ustanovili mesto Malabo, takrat poimenovano Port Clarence, kot voja\xc5\xa1ko bazo v spopadu s trgovci s su\xc5\xbenji v tem delu Afrike. Ko so se leta 1843 preselili na celino, so naselje prevzeli \xc5\xa0panci in ga preimenovali Santa Isabel. Otoki skupaj s celinskim delom so bili del kolonije \xc5\xa0panska Gvineja. Na Bioko je v \xc4\x8dasu britanske uprave pri\xc5\xa1la raznolika skupnost osvobojenih su\xc5\xbenjev, zahodnoafri\xc5\xa1kih kreolov in belih naseljencev. Sprva so se ukvarjali s pridelavo palmovega olja, potem pa je otok postal najpomembnej\xc5\xa1i center pridelave kakava v vsej Afriki._NEWLINE_Domorodno ljudstvo Bubi je bilo tar\xc4\x8da genocida, ko je po osamosvojitvi Ekvatorialne Gvineje leta 1968 pri\xc5\xa1el na oblast ekscentri\xc4\x8dni diktator Francisco Mac\xc3\xadas Nguema. Takrat je otok zaradi nasilja zapustilo tudi 35.000 nigerijskih migrantskih delavcev na planta\xc5\xbeah kakava. Z Zakonom o obveznem delu (1972) jih je Mac\xc3\xadas Nguema nadomestil z delavci iz svojega ljudstva Fang, ki pa zaradi neznanja niso mogli vzdr\xc5\xbeevati proizvodnje. Otok je takrat preimenoval Mac\xc3\xadas Nguema Biyogo po sebi. Gospodarska situacija se je izbolj\xc5\xa1ala po njegovem strmoglavljenju in \xc5\xa1e posebej v 1990. letih na ra\xc4\x8dun odkritja zalog zemeljskega plina pred obalo otoka, vendar je Bioko skupaj s preostankom dr\xc5\xbeave \xc5\xa1e vedno nerazvit.'