b'\n_START_ARTICLE_\nNizozemsko in flamsko renesan\xc4\x8dno slikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNizozemsko in flamsko renesan\xc4\x8dno slikarstvo predstavlja odziv 16. stoletja na italijansko renesan\xc4\x8dno umetnost v Nizozemskih de\xc5\xbeelah. Ti umetniki, ki so na za\xc4\x8detku 16. stoletja pre\xc5\xa1li od manieristov iz Antwerpna in Hieronymusa Boscha do poznih severnja\xc5\xa1kih manieristov, kot sta na primer Hendrik Goltzius in Joachim Wtewael, so uporabili tako nedavne inovacije italijanskega slikarstva kot lokalne tradicije zgodnjih nizozemskih umetnikov. Antwerpen je bil najpomembnej\xc5\xa1e umetni\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v regiji. Mnogi umetniki so delali za evropske dvore, vklju\xc4\x8dno z Boschem, \xc4\x8digar fantasti\xc4\x8dno poslikana podoba je pustila dolgo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino. Jan Gossaert (Mabuse), Maarten van Heemskerck in Frans Floris so pripomogli k sprejemanju italijanskih modelov in njihovem vklju\xc4\x8devanju v svoj umetni\xc5\xa1ki jezik. Pieter Bruegel starej\xc5\xa1i z Boschem kot edinim umetnikom iz obdobja, ki je \xc5\xa1e vedno dobro znan, se morda zdi neobi\xc4\x8dajen, vendar so njegove \xc5\xa1tevilne inovacije dejansko pritegnile plodno umetni\xc5\xa1ko sceno v Antwerpnu._NEWLINE_Nizozemski in flamski slikarji so prav tako pripomogli k vzpostavitvi novih tem, kot so krajinsko slikarstvo in \xc5\xbeanrsko slikarstvo. Joachim Patinir je imel na primer pomembno vlogo pri razvoju krajinskega slikarstva, saj je izumil kompozicijski tip svetovne pokrajine, ki ga je izpopolnil Pieter Bruegel starej\xc5\xa1i, ki mu je sledil Pieter Aertsen, ki je prav tako pomagal popularizirati \xc5\xbeanrsko slikarstvo. Od sredine stoletja je Pieter Aertsen, ki mu je kasneje sledil \xc5\xa1e ne\xc4\x8dak Joachim Beuckelaer, ustanovil vrsto \xc2\xbbmonumentalnega tiho\xc5\xbeitja\xc2\xab\xc2\xa0z velikimi koli\xc4\x8dinami hrane z \xc5\xbeanrskimi figurami in v ozadju majhnim verskim moralnim prizorom. Podobno kot svetovne pokrajine so te predstavljale tipi\xc4\x8dno \xc2\xbbmaniristi\xc4\x8dno inverzijo\xc2\xab\xc2\xa0obi\xc4\x8dajne dekoracije hierarhije \xc5\xbeanrov, ki \xc2\xbbni\xc5\xbejemu\xc2\xab\xc2\xa0predmetu daje ve\xc4\x8d prostora kot \xc2\xbbvi\xc5\xa1jemu\xc2\xab\xc2\xa0. Anthonis Mor je bil vodilni portretist sredi stoletja, saj so na dvorih po vsej Evropi zahtevali njegov zanesljiv portret v slogu, ki je zdru\xc5\xbeil nizozemsko natan\xc4\x8dnost z lekcijami Tiziana in drugih italijanskih slikarjev.\n_START_SECTION_\nSlogovna evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanski renesan\xc4\x8dni vplivi so se za\xc4\x8deli prikazovati v zgodnjem nizozemskem slikarstvu okrog leta 1500, vendar je bil starej\xc5\xa1i slog v mnogih pogledih izjemno vztrajen. Antwerpenski manierizem je izraz za slikarje, ki ka\xc5\xbeejo nekaj italijanskega vpliva, vendar v glavnem nadaljujejo slog in teme starej\xc5\xa1ih mojstrov. Hieronymus Bosch je zelo individualen umetnik, katerega delo je \xc4\x8dudno in polno navidezno nerazumljivih podob, zaradi \xc4\x8desar ga je te\xc5\xbeko interpretirati. Predvsem se zdi presenetljivo modern, saj uvaja svet sanj, ki se zdi bolj povezan z gotsko umetnostjo kot italijansko renesanso, \xc4\x8deprav nekateri bene\xc5\xa1ki odtisi istega obdobja ka\xc5\xbeejo primerljivo stopnjo domi\xc5\xa1ljije. Romanisti so bili naslednja faza vpliva, ki so precej bolj temeljito sprejeli italijanske sloge. (Romanizem je izraz, ki ga umetnostni zgodovinarji uporabljajo za slikarje iz Nizozemskih de\xc5\xbeel, ki so v 16. stoletju potovali v Rim in prevzeli vpliv vodilnih italijanskih umetnikov tega obdobja, kot sta Michelangelo in Rafael ter njuni u\xc4\x8denci)._NEWLINE_Po letu 1550 so flamski in nizozemski slikarji za\xc4\x8deli izkazovati ve\xc4\x8d zanimanja za naravo in lepoto \xc2\xbbsamo po sebi\xc2\xab, kar je pripeljalo do sloga, ki vklju\xc4\x8duje elemente renesanse, vendar ostaja dale\xc4\x8d od elegantne lahkotnosti italijanske renesan\xc4\x8dne umetnosti  in neposredno vodi do teme velikih flamskih in nizozemskih baro\xc4\x8dnih slikarjev: pokrajine, tiho\xc5\xbeitja in \xc5\xbeanrsko slikarstvo - prizori iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Ta evolucija je vidna v delih Joachima Patinirja in Pieterja Aertsena, toda pravi genij med temi slikarji je bil Pieter Brueghel starej\xc5\xa1i, znan po svojih upodobitvah narave in vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, ki ka\xc5\xbee prednost pri naravnem stanju \xc4\x8dloveka, izbira upodobite kmeta za namesto kneza._NEWLINE_Padec Ikarja (ki zdaj velja za kopijo Brueglovega dela), \xc4\x8deprav je v mnogih pogledih zelo netipi\xc4\x8den, zdru\xc5\xbeuje ve\xc4\x8d elementov severnega renesan\xc4\x8dnega slikarja. Namiguje na obnovljeno zanimanje za antiko (legenda Ikarja), vendar je junak Ikar skrit v ozadju. Glavni akterji v sliki so narava sama in najbolj pomemben kmet, ki ni spustil pluga, ko je padel Ikar. Brueghel prikazuje \xc4\x8dloveka kot anti-heroja, komi\xc4\x8dnega in v\xc4\x8dasih grotesknega.'