b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina carinske slu\xc5\xbebe na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nCarinska slu\xc5\xbeba na Slovenskem se prvi\xc4\x8d pojavi v \xc4\x8dasu Rimljanov, kasneje pa v o\xc5\xbeivi s pojavom novega veka. V obdobju med 1830 in 1947 sta posle carinske slu\xc5\xbebe lo\xc4\x8deno opravljali dve slu\xc5\xbebi: carinska slu\xc5\xbeba v o\xc5\xbejem smislu (carinska in\xc5\xa1pekcija) in finan\xc4\x8dna stra\xc5\xbea. Od leta 1947 podro\xc4\x8dje carinskega nadzora na tleh Slovenije opravlja ena sama carinska slu\xc5\xbeba. Leta 1991 je ob razglasitvi samostojne Slovenije pri\xc4\x8dela delovati Carinska uprava Republike Slovenije, ki pa je od leta 1999 dalje pri\xc4\x8dela pobirati temeljno dohodarstveno dajatev- tro\xc5\xa1arine in je glede na razmerje med pobranimi dajatvami postala dohodarstveno-carinska slu\xc5\xbeba. Leta 2004 je Slovenija zaradi svojega vstopa v Evropsko unijo izgubila ve\xc4\x8dji del carinskih meja.\n_START_SECTION_\nCarina v \xc4\x8dasu Rimljanov\n_START_PARAGRAPH_\nNa slovenskem ozemlju se cariniki prvi\xc4\x8d pojavijo \xc5\xbee v \xc4\x8dasu Rimljanov, ko je Poetovio (dana\xc5\xa1nji Ptuj) postal sede\xc5\xbe carinskega urada za ilirsko carinsko podro\xc4\x8dje (to podro\xc4\x8dje je zajemalo tudi Panonijo in Norik). Prvotni publikanski sistem je kasneje zamenjala dr\xc5\xbeavna carinska slu\xc5\xbeba. Na podro\xc4\x8dju ilirskega carinskega okro\xc5\xbeja se je to zgodilo leta 182. Da bi cariniki lahko pravnomo\xc4\x8dno uradovali v gospodarjevem imenu, so morali biti su\xc5\xbenji. Vendar pa so obenem poznali tudi oboro\xc5\xbeeno carinsko-mitninsko stra\xc5\xbeo- custodiae. V Poetovio (dana\xc5\xa1nji Ptuj) je prihajalo veliko carinskih su\xc5\xbenjev iz Male Azije, ki so na ozemlje dana\xc5\xa1nje Slovenije zanesli mitraizem.\n_START_SECTION_\nCarinam podobne dajatve v srednjem veku\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku se ponovno vzpostavi trgovina na velike razdalje in za vladavine kralja Arnulfa je prvi\xc4\x8d omenjeno pobiranje pristojbin za prehod blaga. Namesto carin v modernem pomenu besede so poznali splo\xc5\xa1ne prometno-tr\xc5\xbene dajatve in zdi se, da med 13. in 15. stoletjem na obmo\xc4\x8dju slovenskih de\xc5\xbeel ne obstajajo zanesljivi dokazi o terminolo\xc5\xa1kem razlikovanju med mitnino (maut) in\xc2\xa0\xc2\xbbcarino\xc2\xab\xc2\xa0(zoll). Za nadzor nad tovorniki oziroma nad pobiranjem vseh teh dajatev so se oblastniki pogosto spopadali med seboj, npr. Spanheimi, kasneje Celjski grofje in Habsbur\xc5\xbeani. Na gospodarski razvoj slovenskega ozemlja je vplival predvsem spor med Benetkami in Habsbur\xc5\xbeani glede carinsko-mitninskega nadzora. Tako Benetke kot Habsbur\xc5\xbeani so se trudili vzpostaviti institucijo obvezne poti, da bi na ta na\xc4\x8din la\xc5\xbeje pobirali dajatve; prvi so se utrdili v Kopru, drugi pa v Trstu.\n_START_SECTION_\nPojav sodobnih carin pod Habsbur\xc5\xbeani\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele z nastopom novega veka od konca 15. stoletja dalje med izrazi carina in mitnina prihaja do jasnih pomenskih razlik: mitnina odtlej predstavlja dajatev od blaga na prehodu \xc4\x8dez mitninsko postajo ali ob prihodu v mesto oziroma na trg, carina dajatev, ki se pobira ob prehodu blaga \xc4\x8dez de\xc5\xbeelno ali dr\xc5\xbeavno mejo, specifi\xc4\x8dna dajatev, ki se je pobirala le na nekaterih mitninskih postajah, pa se je imenovala naklada. Do sistemskega uvajanja carin v modernem pomenu besede v avstrijskem delu Habsbur\xc5\xa1kega cesarstva pride \xc5\xa1ele kasneje, okrog leta 1700, ko je postal uvoz blaga, ki ga je bilo mo\xc5\xbeno izdelati v doma\xc4\x8dih de\xc5\xbeelah, prepovedan. V za\xc4\x8detku 18. stoletja so se Habsbur\xc5\xbeani uspeli otresti bene\xc5\xa1ke nadvlade nad plovbo po Jadranu, kar je okrepilo proces uvajanja sodobnega carinskega sistema- vzpostavila se je sodobna carinska meja, Trst in Reka pa nista spadala v carinsko obmo\xc4\x8dje Habsbur\xc5\xa1ke monarhije, ampak sta veljala za\xc2\xa0\xc2\xbbprosto pristani\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab_NEWLINE_Vse do \xc4\x8dasa Marije Terezije so bile posamezne de\xc5\xbeele kakor Kranjska, \xc5\xa0tajerska in Koro\xc5\xa1ka samostojna carinska obmo\xc4\x8dja, ki so bila ukinjena leta 1775, temu je v \xc4\x8dasu cesarja Jo\xc5\xbeefa II. sledilo \xc5\xa1e poenotenje carinskega postopka. Slovenski prostor je kot carinsko obmo\xc4\x8dje postal povsem enoten \xc5\xa1ele leta 1851, ko so bile ukinjene vse notranje carinske meje, torej tudi carinska meja med \xc5\xa0tajersko in Prekmurjem._NEWLINE_Predhodniki sodobne carinske slu\xc5\xbebe so bili v avstrijskem cesarstvu mitninarji, oboro\xc5\xbeeni konjeni\xc5\xa1ki nadzorniki (iblajtarji) in kasneje dualni sistem voja\xc5\xa1kih nadzornikov (kordonistov) in pobiralcev carin (tridesetinski red). Pred pojavom kordonistov so na tur\xc5\xa1ki in rusko-tatarski meji carinsko-mitninski nadzor v cesarstvu opravljali tudi porta\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nItalijansko-jugoslovanska meja\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj zanimiva carinska meja se je v \xc4\x8dasu med obema vojnama nahajala v smeri proti Italiji. Na Kranjsko so iz Italije tihotapili testenine, vino chianti, ri\xc5\xbe, svilo, paradi\xc5\xbenik, de\xc5\xbenike in \xc5\xbeenske nogavice, v nasprotno smer so prena\xc5\xa1ali tobak, cigarete, moko in meso. Ko se je Italija zaradi abesinske vojne zna\xc5\xa1la v mednarodni osamitvi, je tihotapljenje blaga v Italijo pomagalo prena\xc5\xa1ati gospodarsko osamo. Za Italijane je bilo pred za\xc4\x8detkom Druge svetovne vojne zanimivo tudi tihotapljenje voja\xc5\xa1kih konj iz kraljevine Jugoslavije._NEWLINE_Operativni nadzor meje je izvajala kraljeva finan\xc4\x8dna stra\xc5\xbea. Ko je zahodno slovensko ozemlje postalo del italijanske dr\xc5\xbeave, je pri\xc5\xa1lo do reorganizacije finan\xc4\x8dne stra\xc5\xbee, ki je bila deljena na legije, tako, da je na slovenskem obmo\xc4\x8dju delovala tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka legija, od leta 1926 pa videmska legija in tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka legija.  Financarji so v\xc4\x8dasih sodelovali pri tihotapljenju konj v Italijo, po napadu Italije na Jugoslavijo pa je na ozemlju Ljubljanske pokrajine delovalo od 600 do 900 pripadnikov kraljeve finan\xc4\x8dne stra\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nRazpadanje Jugoslavije in\xc2\xa0\xc2\xbbcarinska vojna\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nJeseni leta 1990 se je pri\xc4\x8del razpad jugoslovanskega fiskalnega sistema, saj je 1. septembra Srbija za\xc4\x8dela zadr\xc5\xbeevati zvezni prometni davek in carine, konec oktobra pa se je temu pridru\xc5\xbeila tudi Slovenija, zaradi tega in drugih dogodkov so se na prelomu med letoma 1990 in 1991 na podro\xc4\x8dju tedanje Jugoslavije \xc5\xbee pri\xc4\x8deli oblikovati razli\xc4\x8dni gospodarski sistemi. S pribli\xc5\xbeevanjem dneva slovenske osamosvojitve so se v letu 1991 stopnjevali pritiski na slovenski del tedanje jugoslovanske carine, zvezna carinska uprava je nad cariniki v Sloveniji pogosto izvajala notranji nadzor, cariniki pa so se bili prisiljeni odlo\xc4\x8diti za ali proti Sloveniji. V carinarnicah po Sloveniji je bilo tedaj zlasti med vodilnim kadrom ogromno carinikov iz drugih obmo\xc4\x8dij Jugoslavije, zato so jih Slovenci sku\xc5\xa1ali \xc4\x8dim ve\xc4\x8d prepri\xc4\x8dati, da podprejo odlo\xc4\x8ditev Slovenije za osamosvojitev. Carina na Slovenskem je v tim.\xc2\xa0\xc2\xbbcarinski vojni\xc2\xab\xc2\xa0(1990-1991) z odvajanjem denarja od pobranih carin in drugih uvoznih dajatev na ra\xc4\x8dun SDK odlo\xc4\x8dilno pripomogla k osamosvojitvi Slovenije, saj je na ta na\xc4\x8din polnila blagajno novo nastajajo\xc4\x8de dr\xc5\xbeave, ki je ta sredstva v \xc4\x8dasu, ko je izbruhnila vojna, potrebovala za obrambo razgla\xc5\xa1ene samostojnosti.'