b'\n_START_ARTICLE_\nMednarodni standardni bibliografski opis\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodni standardni bibliografski opis (kratica ISBD, International standard bibliographic description) je niz bibliografskih podatkov, ki opisujejo in identificirajo publikacijo._NEWLINE_Opis po ISBD je del popolnega bibliografskega zapisa in se sam navadno ne uporablja. Drugi elementi, ki sestavljajo popolni bibliografski zapis, kot so zna\xc4\x8dnice, vsebinske oznake, enotni naslovi, pripomo\xc4\x8dki za razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje in podatki o dodatnih vpisih, niso element dolo\xc4\x8dil ISBD._NEWLINE_Pravila za vklju\xc4\x8devanje teh podatkov v zapis so obi\xc4\x8dajno navedena v pravilnikih za katalogizacijo. _NEWLINE_Podatki, ki se nana\xc5\xa1ajo na posamezno knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno zbirko (lokacija gradiva, podatki o fondu itd.), prav tako niso zajeti v ISBD; to so lokalni elementi, ki jih lahko dodamo splo\xc5\xa1nemu opisu.\n_START_SECTION_\nISBD(M)\n_START_PARAGRAPH_\nISBD(M) je oznaka za mednarodni standardni bibliografski opis monografskih publikacij (International Standard Bibliographic Description for Monographic Publication).\n_START_SECTION_\nRaba\n_START_PARAGRAPH_\nISBD predpisuje dolo\xc4\x8dila za pokrivanje najve\xc4\x8djega mo\xc5\xbenega \xc5\xa1tevila opisnih podatkov, ki jih zahteva vrsta razli\xc4\x8dnih bibliografskih dejavnosti, zato vsebuje elemente, ki so potrebni za eno ali ve\xc4\x8d teh dejavnosti, vendar seveda ne vseh. Priporo\xc4\x8dljivo je, da vsaka nacionalna bibliografska ustanova v svoji dr\xc5\xbeavi sprejme odgovornost za pripravo dokon\xc4\x8dnega zapisa za vsako publikacijo, izdano v tej dr\xc5\xbeavi ter pripravi dokon\xc4\x8den opis, ki vsebuje vse obvezne elemente opisa po ustreznem ISBD, kolikor je informacija za opisano publikacijo uporabna. Nekateri elementi niso obvezni, podatek je lahko vklju\xc4\x8den ali izpu\xc5\xa1\xc4\x8den v skladu z navodili bibliografske ustanove. Druge katalogizacijske ustanove imajo \xc5\xa1ir\xc5\xa1o izbiro, ker ne pripravljajo dokon\xc4\x8dnega bibliografskega zapisa za mednarodno izmenjavo. Lahko izbirajo med obveznimi in neobveznimi elementi ISBD za svoje lastne zapise, vendar morajo biti izbrani elementi v predpisanem vrstnem redu in prepisani z ustreznimi lo\xc4\x8dili v skladu z ustreznim ISBD._NEWLINE_Uporaba ISBD je obvezna za nacionalne bibliografije in sicer za tiste, ki se \xc5\xbeelijo vklju\xc4\x8diti v sistem mednarodne bibliografske kontrole in s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke obdelave obve\xc5\xa1\xc4\x8dati svet o doma\xc4\x8dih novostih.\n_START_SECTION_\nISBD(A)\n_START_PARAGRAPH_\nAkronim ISBD(A) ozna\xc4\x8duje Mednarodni standardni bibliografski opis starej\xc5\xa1ih (antikvarnih) zaklju\xc4\x8denih publikacij, v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini The international standard bibliographic description for older monographic publications (antiquarian). Standard dolo\xc4\x8da zahteve za bibliografski opis tak\xc5\xa1nih del, njihovo identifikacijo, dolo\xc4\x8da vrstni red elementov opisa in opredeljuje sistem lo\xc4\x8dil, ki ga sestavljajo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi standardni izvod ISBD(M) iz leta 1974 je vklju\xc4\x8deval slede\xc4\x8do razlago: "ISBD(M) je v osnovi namenjen obravnavi teko\xc4\x8dih publikacij. Kot tak\xc5\xa1en ne vsebuje dodatnih dolo\xc4\x8db glede posebnih potreb pri obdelavi starej\xc5\xa1ih del." Prvi korak k posebni obravnavi starej\xc5\xa1ih del je bil storjen leta 1975, ko je Komite IFLA in Komite za redke in dragocene knjige in dokumente (IFLA Committee on Rare and Precious Books and Documents) organiziral delovno sre\xc4\x8danje z namenom razglasitve dolo\xc4\x8dbe o ISBD(A). Nato sta se delovni skupini sekcij Komiteja za redke in dragocene knjige in Sekcije za katalogizacijo zbrali z namenom, da ugotovita, \xc4\x8de ISBD(M) zadovoljuje potrebe za opis starej\xc5\xa1ih publikacij, \xc4\x8de je potrebno za ta namen opraviti revizijo ISBD(M) ali pa je najbolj\xc5\xa1a re\xc5\xa1itev v vzpostavitvi lo\xc4\x8denega standarda, ISBD(A). Odlo\xc4\x8ditev se je prevesila na stran izdelave lo\xc4\x8denega standarda, ki je potekala med letoma 1977 in 1980, ko je bila objavljena prva edicija ISBD(A). Ob koncu leta 1985 je delovna skupina IFLE ponovno pregledala in precenila IMBD(A), na osnovi ugotovitev pa je druga, dopolnjena objava standarda iz\xc5\xa1la leta 1987.\n_START_SECTION_\nRaba ISBD(A)\n_START_PARAGRAPH_\nV primeru starej\xc5\xa1ih monografski publikacij izdelava doko\xc4\x8dnih bibliografskih opisov ni nujno vezana na nacionalne bibliografske ustanove. Pogosto igrajo pomembno vlogo tudi druge bibliografske ustanove ali celo neodvisni strokovnjaki._NEWLINE_Bibliografska ustanova, ki je odgovorna za izdelavo bibliografski opisov, mora pripraviti doko\xc4\x8den opis vseh obveznih elementov, vklju\xc4\x8denih v ISBD(A), dokler ustrezajo potrebam publikacije, za katero se izdeluje bibliografski opis._NEWLINE_V primeru, kadar obstaja potreba po bolj natan\xc4\x8dnih zapisih, denimo v primeru katalogov inkunabul in drugih podrobnej\xc5\xa1ih bibliografskih opisov, so lahko nekatere dolo\xc4\x8dbe ISBD(A) neprimerne. V takem primeru se bibliografska ustanova lahko poslu\xc5\xbei dolo\xc4\x8db ISBD(M), z opombami, ki podajajo podrobnosti o tej odlo\xc4\x8ditvi ali razliki med standardoma, ali brez njih.\n_START_SECTION_\nISBD(CM)\n_START_PARAGRAPH_\nISBD(CM) je akronim za Mednarodni standardni bibliografski opis kartografskega gradiva, po angle\xc5\xa1ko International standard bibliographic description for cartographic materials. Opredeljuje zahteve za opis in identifikacijo tovrstnega gradiva, dolo\xc4\x8da vrstni red elementov bibliografskega opisa in rabo lo\xc4\x8dil pri izdelavi le-tega.\n_START_SECTION_\nKartografsko gradivo\n_START_PARAGRAPH_\nKartografsko gradivo je vso gradivo, ki predstavlja, v celoti ali deloma Zemljo ali katerokoli nebesno telo, npr. dvodimenzionalne ali trodimenzionalne mape in zemljevide, digitalne zemljevide, nabore podatkov o prostoru, aeronavti\xc4\x8dno, navigacijske karte, globuse, blok-diagrame, zra\xc4\x8dne, satelitske fotografije ali fotografije iz vesolja, fotografije, ustvarjene z daljinskim vodenjem, atlase, tlorise itd.\n_START_SECTION_\nISBD(CR)\n_START_PARAGRAPH_\nISBD(CR) je kratica za International Standard Bibliographic Description for Serials and Other Continuing Resources - Mednarodni standardni bibliografski opis serijskih publikacij in drugih kontinuiranih virov.\n_START_SECTION_\nSerijska publikacija\n_START_PARAGRAPH_\nSerijska publikacija je kontinuirani vir, ki izhaja v zaporedju med seboj lo\xc4\x8denih zvezkov ali delov, ki so po navadi \xc5\xa1tevil\xc4\x8deni, konec izhajanja pa ni predviden. K serijskim publikacijam med drugim spadajo \xc4\x8dasopisi, revije, elektronski \xc4\x8dasopisi, imeniki, letna poro\xc4\x8dila, \xc4\x8dasniki in knji\xc5\xbene zbirke.\n_START_SECTION_\nIntegrirni vir\n_START_PARAGRAPH_\nIntegrirni vir je bibliografski vir, ki se dopolnjuje ali spreminja z osve\xc5\xbeitvami, ki niso posebej ozna\xc4\x8dene, ampak so integrirane v celoto. Integrirni viri so lahko zaklju\xc4\x8deni ali nezaklju\xc4\x8deni. Med integrirne vire na primer spadajo nevezani listi (mapa z listi) z zamenljivo vsebino ter spletna mesta z ob\xc4\x8dasnimi osve\xc5\xbeitvami._NEWLINE_Ker je ve\xc4\x8dina integrirnih virov v spletni obliki, pogosto pozabimo, da jih v tiskani obliki poznamo \xc5\xbee dolgo: to so nevezani listi z zamenljivo vsebino, oblika vezave, ki kar kli\xc4\x8de po tem, da vsebino, ki je speta le provizori\xc4\x8dno, spreminjamo in dopolnjujemo. Za ve\xc4\x8dino tak\xc5\xa1nih nevezanih listov z zamenljivo vsebino velja, da konec izhajanja ni predviden, za ve\xc4\x8dino tudi velja, da se dopolnjujejo in spreminjajo v poljubnih intervalih.\n_START_SECTION_\nPogostnost\n_START_PARAGRAPH_\nPogostnost ozna\xc4\x8duje intervale, v katerih izhaja serijska publikacija: dnevno, tedensko,mese\xc4\x8dno letno ter intervale, v katerih izhajajo osve\xc5\xbeitve integrirnih virov._NEWLINE_Pri nekaj tak\xc5\xa1nih tiskanih publikacijah pa je konec izhajanja vnaprej predviden. Tudi na spletu so integrirni viri, seveda v manj\xc5\xa1ini, pri katerih je konec izhajanja vnaprej predviden: to so revidirana elektronska besedila (npr. besedila ob rednih revizijah ISO standardov, ko je natan\xc4\x8dno predviden rok, v katerem se zbirajo pripombe in spremembe) ter spletne strani dogodkov (konference, festivali,\xe2\x80\xa6), pri katerih konec dogodka pomeni tudi konec spreminjanja spletne strani. Druga, precej ve\xc4\x8dja skupina integrirnih virov pa so spletni viri, pri katerih konec izhajanja ni predviden in ki se spreminjajo in dopolnjujejo, ne da bi bilo to posebej ozna\xc4\x8deno: to so spletne strani in spletna mesta, podatkovne zbirke, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki programi._NEWLINE_Temeljno pravilo pri katalogizaciji serijskih publikacij je od nekdaj bilo, da ob vsaki ve\xc4\x8dji spremembi naslova naredimo nov zapis. Za serijske publikacije to \xc5\xa1e vedno velja, \xc4\x8deprav se je v novem standardu zmanj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo \xc2\xbbve\xc4\x8djih\xc2\xab\xc2\xa0sprememb naslova, pri integrirnih virih pa velja obratno: \xc4\x8de se spremeni naslov, obstoje\xc4\x8di zapis popravimo in podatek o prej\xc5\xa1njem naslovu vnesemo v opombo._NEWLINE_Druga tak\xc5\xa1na ve\xc4\x8dja razlika je sama osnova za bibliografski zapis: pri serijskih publikacijah je to \xc5\xa1e vedno prvi zvezek ali del, pri integrirnih virih pa zaradi njihove \xc2\xbbmimobe\xc5\xbene\xc2\xab\xc2\xa0narave to pa\xc4\x8d ni mogo\xc4\x8de in je zato osnova zapisa t. i. teko\xc4\x8da iteracija.\n_START_SECTION_\nIteracija\n_START_PARAGRAPH_\nIteracija je primerek integrirnega vira, bodisi ko izide prvi\xc4\x8d ali ob vsaki osve\xc5\xbeitvi.\n_START_SECTION_\nISBD(G)\n_START_PARAGRAPH_\nISBD(G)= General International Standard Bibliographic Description (Splo\xc5\xa1ni mednarodni standardni bibliografski opis) navaja elemente, ki so potrebni za opis in identifikacijo vseh vrst gradiva, ki se lahko pojavi v knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih zbirkah, predpisuje vrstni red elementov opisa in dolo\xc4\x8da na\xc4\x8din rabe lo\xc4\x8dil v opisu. _NEWLINE_Je osnova za specializirane ISBD, ki so \xc5\xbee izdelani za posebne vrste gradiva, ali pa so \xc5\xa1e v pripravi. Predstavlja tudi osnovo za revizijo \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih besedil ISBD. _NEWLINE_ISBD(G) se ukvarja z opisovanjem enot v bibliografskih zapisih nacionalne bibliografske ustanove (v tiskani nacionalni bibliografiji, v drugih tiskanih zapisih in v z njimi povezanih strojno \xc4\x8ditljivih podatkovnih zbirkah) in v bibliografskih zapisih drugih ustanov za katalogizacijo, bodisi v strojno \xc4\x8ditljivi bodisi v tiskani obliki.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nSkupni strokovni odbor za revizijo angloameri\xc5\xa1kih katalogizacijskih pravil je avgusta 1975 predlagal Komisiji za katalogizacijo pri IFLA, naj se izdela splo\xc5\xa1ni mednarodni bibliografski opis, ki bi bil primeren za vse vrste knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva. Nastal je ISBD(G), ki je bil objavljen leta 1977. ISBD(M) so predelali, da bi ga uskladili z ISBD(G) in "predelana prva standardna izdaja" ISBD(M) je bila objavljena leta 1978. Predelana izdaja ISBD(G) pa je del zaklju\xc4\x8dne faze pregledovanja ISBD in usklajuje na\xc4\x8dela Splo\xc5\xa1nega mednarodnega standardnega bibliografskega opisa: anotirano besedilo z dolo\xc4\x8dili specializiranih ISBD v sedanjih verzijah. Tako kot izdaja ISBD(G) iz leta 1977 tudi ta predelana izdaja ne prina\xc5\xa1a katalogizacijskih pravil za splo\xc5\xa1no rabo, ampak dolo\xc4\x8da okvirno shemo in bistvene zna\xc4\x8dilnosti specializiranih ISBD, ki prina\xc5\xa1ajo bolj podrobne odgovore in navodila, ter predstavlja pomemben vir za sestavljalce katalogizacijskih pravilnikov._NEWLINE_ISBD(G) vklju\xc4\x8duje dva dodatka. Prvi dodatek predpisuje v skladu s standardi posebno tehniko stopenjskega opisa. Drugi dodatek je namenjen obdelovalcem publikacij v nelatini\xc4\x8dnih pisavah; prikazuje na\xc4\x8din popisovanja podatkov in prina\xc5\xa1a primere za podatke, ki so pisani deloma v pisavi, ki se bere z desne proti levi in deloma v pisavi, ki se bere z leve proti desni._NEWLINE_Novo izdajo ISBD(G) je odobrila Sekcija za katalogizacijo pri IFLA.\n_START_SECTION_\nISBD(NBM)\n_START_PARAGRAPH_\nISBD(NBM) - International Standard Bibliographic Description for Non Book Material (Mednarodni standardni bibliografski opis za neknji\xc5\xbeno gradivo) odreja specifi\xc4\x8dne zahteve za identifikacijo in  sistem lo\xc4\x8dil za opis neknji\xc5\xbenega gradiva ( video posnetki, video projekcija, grafi\xc4\x8dni zapis v video plakatu, razglednica, zvo\xc4\x8dni posnetek, mikrofilm,film).\n_START_SECTION_\nISBD(PM)\n_START_PARAGRAPH_\nISBD(PM) - International Standard Bibliographic Description for Printed Music oziroma Mednarodni standardni bibliografski opis glasbenih tiskov daje dolo\xc4\x8dila za opis in identifikacijo glasbenih tiskov, predpisuje vrstni red elementov in dolo\xc4\x8da na\xc4\x8din rabe lo\xc4\x8dil v opisu. Ta dolo\xc4\x8dila so namenjena v prvi vrsti za opise v tiskanih katalogih, za tiskane enote v drugih bibliografijah in za bibliografske enote vseh vrst. Je eden izmed objavljenih ali na\xc4\x8drtovanih ISBD. \xc4\x8ceprav vsak izmed njih vsebuje povezan sistem navodil za opis gradiva ali vrste publikacij, ki jim je namenjen, nobeden od njih ne zado\xc5\xa1\xc4\x8da za uporabo sam zase. Uporabnik ISBD(PM) si bo moral pomagati z drugimi ISBD, kadar opis publikacije delno posega na obmo\xc4\x8dje drugega ISBD (npr. mikroreprodukcija zaklju\xc4\x8dene glasbene tiskane publikacije) in pri opisu razli\xc4\x8dnih vrst spremnega gradiva, \xc4\x8de je tak\xc5\xa1no gradivo predmet drugega ISBD.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nISBD(PM) je skupaj z vsemi drugimi specializiranimi ISBD iz programa IFLA zasnovan v okviru ISBD(G) in njegovega komentiranega besedila (objavljeno 1977), upo\xc5\xa1teva pa - kjer je utemeljeno - tudi dolo\xc4\x8dila predelane prve izdaje ISBD(M) (objavljena decembra 1978). Prizadeva si obdr\xc5\xbeati ravnote\xc5\xbeje med temeljnimi bibliografskimi na\xc4\x8deli, sprejetimi v ISBD(G), in med specialnimi vpra\xc5\xa1anji, ki se pojavljajo pri katalogizaciji glasbenih tiskov. Hkratno delovanje ve\xc4\x8dine \xc4\x8dlanov delovne skupine pri tej mednarodni nalogi in so\xc4\x8dasno ukvarjanje z razvojem ali revizijo nacionalnih katalogizacijskih pravil je terjalo od vseh visoko stopnjo pripravljenosti na kompromise. Upati je, da bodo ta priporo\xc4\x8dila sprejemljiv temelj za mednarodni standard za katalogizacijo muzikalij; izku\xc5\xa1nje, pridobljene pri uporabi ISBD(PM), ki jim bo sledila na\xc4\x8drtovana nadaljnja raziskava in analize v podkomiteju katalogizacijske komisije IAML, bodo zagotovile, da bo mogo\xc4\x8de besedilo, ki se pojavlja v letu 1980 , nadalje izbolj\xc5\xa1ati. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d, izdaja ISBD(PM) daje dober temelj, na katerem se bo razvijala prihodnja mednarodna dejavnost v zvezi s katalogizacijo muzikalij, kar tudi obeta, da se bo daljnji rok za mednarodno bibliografijo glasbenih tiskov precej pribli\xc5\xbeal.\n_START_SECTION_\nRaba\n_START_PARAGRAPH_\nISBD(PM) nudi najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo opisnih podatkov za vse vrste razli\xc4\x8dnih bibliografskih dejavnosti in zato vklju\xc4\x8duje elemente, ki so lahko pomembni za eno ali ve\xc4\x8d tak\xc5\xa1nih dejavnosti, a ne nujno za vse. Priporo\xc4\x8dljivo je, da bi bila v vsaki de\xc5\xbeeli nacionalna bibliografska ustanova odgovorna za izdelavo dokon\xc4\x8dnega opisa vsake publikacije, ki izide v tej de\xc5\xbeeli, z vsemi elementi po ISBD(PM), \xc4\x8de ustrezajo opisovani publikaciji. Drugi centri za katalogizacijo, knji\xc5\xbenice itd. lahko sami odlo\xc4\x8dajo, katere elemente bodo upo\xc5\xa1tevali v svojih opisih, vendar morajo izbrane elemente navajati v zaporedju in s predpisanimi lo\xc4\x8dili po ISBD(PM)._NEWLINE_Opis, kakr\xc5\xa1en izhaja iz uporabe ISBD(PM), se praviloma ne bo uporabljal sam zase, marve\xc4\x8d bo le del popolnega katalognega vpisa ali bibliografskega pregleda. V ISBD(PM) ni pripomo\xc4\x8dkov za razporejanje (zna\xc4\x8dnice, enotni stvarni naslovi itd.), pomagal za uvr\xc5\xa1\xc4\x8danje in razvidov pomo\xc5\xbenih vpisov ter predmetnih gesel, ki slu\xc5\xbeijo urejanju vpisov v katalogih ali druga\xc4\x8dnih seznamih.'