b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za muzikologijo, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za muzikologijo deluje na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Namen \xc5\xa1tudija je bodo\xc4\x8demu diplomantu posredovati obseg znanj, ki velja v mednarodnem okviru kot temeljno znanje na podro\xc4\x8dju muzikologije. Cilj programa je vzgoja diplomantov, ki bodo lahko opravljali naloge na podro\xc4\x8dju glasbene kulture, oz. v ustanovah, ki se ukvarjajo z ustvarjanjem, poustvarjanjem in posredovanjem glasbe, v medijskih hi\xc5\xa1ah in na raziskovalnem podro\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGlasbena znanost je imela v Evropi ugledno mesto \xc5\xbee na srednjeve\xc5\xa1kih univerzah med matemati\xc4\x8dnimi disciplinami, v reformirani, sodobni obliki pa se je \xc5\xa1ir\xc5\xa1e uveljavljala od dvajsetih let 19. stoletja. Leta 1919 osnovana slovenska univerza v Ljubljani \xc5\xbeal ni odprla katedre za muzikologijo. \xc4\x8ceprav je bilo to vpra\xc5\xa1anje nekajkrat obravnavano na ustanovitvenih sejah in so bili nekateri profesorji ideji naklonjeni, do rojstva te katedre ni pri\xc5\xa1lo. Glasbena zgodovina je tako ostala zgolj predmet na konservatoriju. _NEWLINE_Po drugi svetovni vojni leta 1945 se je za\xc4\x8delo novo obdobje v razvoju slovenske muzikologije. Na Akademiji za glasbo je bil organiziran znanstveni oddelek s skupinami za glasbeno zgodovino, pedagogiko in narodopisje, ta pa se je leta 1949 preosnoval v Oddelek za glasbeno zgodovino. S\xc4\x8dasoma je postajalo vse bolj jasno, da je osnova, ki jo ima glasbena akademija kot umetni\xc5\xa1ka u\xc4\x8dna ustanova, preozka za znanstveno delo. Zato je bil leta 1961 ustanovljen in 1962 odprt Oddelek za muzikologijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Za njegovega prvega predstojnika in rednega profesorja je bil povabljen dr. Dragotin Cvetko. Zaradi njegovega vztrajnega in na\xc4\x8drtnega prizadevanja je do ustanovitve oddelka namre\xc4\x8d sploh pri\xc5\xa1lo. _NEWLINE_Sprejem muzikologije v univerzitetni izobra\xc5\xbeevalni sistem je pomenil ureditev njenega \xc5\xa1tudija na novih temeljih in je odprl stroki \xc5\xa1ir\xc5\xa1e znanstvene perspektive. Med drugim ni omogo\xc4\x8dil le podiplomskega \xc5\xa1tudija, ampak tudi doktorskega. Sprva izklju\xc4\x8dno dvopredmetnemu \xc5\xa1tudiju se je leta 1967 pridru\xc5\xbeil tudi enopredmetni, torej \xc5\xa1tudij \xc4\x8diste muzikologije.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za muzikologijo izvaja dodiplomske in podiplomske \xc5\xa1tudijske programe s podro\xc4\x8dja muzikologije, kakor tudi druge izobra\xc5\xbeevalne programe s tega podro\xc4\x8dja, namenjene vse\xc5\xbeivljenjskemu izobra\xc5\xbeevanju._NEWLINE_Na dodiplomski stopnji je bilo mo\xc5\xbeno do leta 2008/09 vpisati redni in izredni \xc5\xa1tudij naslednjih programov:_NEWLINE_Enopredmetna muzikologija, nepedago\xc5\xa1ka smer _NEWLINE_\xc5\xa0tudij je trajal \xc5\xa1tiri leta (osem semestrov) z enim letom absolventskega sta\xc5\xbea. \xc5\xa0tudij se je kon\xc4\x8dal z diplomo. \xc5\xa0tudent je lahko opravljal diplomski izpit \xc5\xa1ele potem, ko je opravil vse izpite, kolokvije in seminarske obveznosti, ter predlo\xc5\xbeil dve (dvodicsiplinarna smer eno) seminarski nalogi iz predmetov Zgodovina starej\xc5\xa1e svetovne glasbe, Zgodovina novej\xc5\xa1e svetovne glasbe ali Zgodovina slovenske glasbe. Strokovni naslov, ki ga \xc5\xa1tudent pridobi, je univerzitetni diplomirani muzikolog/inja. _NEWLINE_Dvopredmetna muzikologija, nepedago\xc5\xa1ka smer_NEWLINE_Dodiplomski \xc5\xa1tudij muzikologije kot dvodisciplinarne smeri se je vsebinsko lahko povezoval z vrsto strok, s katerimi si muzikologija deli nekatera mejna podro\xc4\x8dja in katerih \xc5\xa1tudij je organiziran na Filozofski fakulteti. Sem lahko \xc5\xa1tejemo zgodovino, umetnostno zgodovino, primerjalno knji\xc5\xbeevnost, filozofijo, sociologijo kulture, psihologijo in etnologijo._NEWLINE_Na podiplomski stopnji pripravlja oddelek naslednje \xc5\xa1tudijske programe:_NEWLINE_Magistrski in doktorski \xc5\xa1tudij muzikologije do leta 2009_NEWLINE_Program je omogo\xc4\x8dal nadaljevanje \xc5\xa1tudija na podiplomski stopnji za dosego naziva magistra muzikologije oziroma doktorja muzikolo\xc5\xa1kih znanosti._NEWLINE_Z letom 2009/10 so oddelki na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani prevzeli bolonjski sistem \xc5\xa1tudija, s tem pa so se spremenili tudi \xc5\xa1tudijski programi._NEWLINE_Prvostopenjski \xc5\xa1tudijski program Muzikologija_NEWLINE_Dodiplomski \xc5\xa1tudijski program muzikologije traja 3 leta (\xc5\xa1est semestrov) in obsega 180 ECTS kreditnih to\xc4\x8dk. \xc5\xa0tudenti za potrebe \xc5\xa1tudija obiskujejo predavanja, seminarje in vaje. Z opravljenim \xc5\xa1tudijem pridobijo mednarodno priznana temeljna znanja s podro\xc4\x8dja muzikologije in naziv diplomirani muzikolog/diplomirana muzikologinja (dipl. muz.). Pri zaklju\xc4\x8dku \xc5\xa1tudija ni razlik, kot pri starem programu \xe2\x80\x93 \xc5\xa1tudent mora pripraviti diplomsko nalogo in jo zagovarjati, a \xc5\xa1ele, ko ima opravljene vse obveznosti v obsegu 180 KT. Po zaklju\xc4\x8dki se lahko odlo\xc4\x8di za podiplomski (drugostopenjski) program muzikologije. Trenutno oddelek ponuja le enodisciplinarni program muzikologije._NEWLINE_Drugostopenjski \xc5\xa1tudijski program_NEWLINE_Podiplomski \xc5\xa1tudijski program muzikologije traja 2 leti (\xc5\xa1tiri semestre) in obsega 120 ECTS kreditnih to\xc4\x8dk. \xc5\xa0tudenti pridobijo poglobljeno znanje muzikologije, s katerim lahko sami re\xc5\xa1ujejo zapletena vpra\xc5\xa1anja na podro\xc4\x8dju glasbene kulture. Z opravljenim magistrskim delom pridobijo naziv magister/magistra muzikologije (mag. muz.) in se lahko zaposlijo v kulturnih in drugih ustanovah, ki ustvarjajo, poustvarjajo in posredujejo glasbo ter v medijskih hi\xc5\xa1ah. Po opravljenem programu se magister/magistra muzikologije lahko ukvarja tudi z raziskovalno dejavnostjo na podro\xc4\x8dju muzikologije. Za \xc5\xa1e dodatno znanje pa se lahko odlo\xc4\x8di tudi za tretjestopenjski program._NEWLINE_Tretjestopenjski program_NEWLINE_Filozofska fakulteta v sodelovanju s Fakulteto za dru\xc5\xbebene vede ponuja tretjestopenjski interdisciplinarni doktorski \xc5\xa1tudijski program Humanistika in dru\xc5\xbeboslovje, na katerega se lahko vpi\xc5\xa1ejo tudi muzikologi. \xc5\xa0tudij traja 3 leta in obsega 180 ECTS kreditnih to\xc4\x8dk. Sestavljen je iz 60 KT, ki jih morajo \xc5\xa1tudenti opraviti z organiziranim poukom in 120 KT, ki so namenjene samostojnemu raziskovanju za doktorsko disertacijo. Z disertacijo tudi zaklju\xc4\x8dijo program in pridobijo naziv doktorja znanosti na podro\xc4\x8dju muzikologije.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudenti\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1tudijskem letu 2014/15 je Oddelek za muzikologijo za redni \xc5\xa1tudij razpisal 25 prostih mest, na katera se je prijavilo 24 \xc5\xa1tudentov. Od \xc5\xa1tudijskega leta 2009/10 do leta 2013/14 je oddelek razpisal vsako leto po 30 rednih prostih mest za vpis. Vsako leto je bil vpis druga\xc4\x8den, lahko pa trdimo, da se je od \xc5\xa1tudijskega leta 2010/11 do 2013/14 zmanj\xc5\xa1al na dobro polovico prvotnega vpisa (2010/11)._NEWLINE_\xc5\xa0tudenti muzikologije se lahko v\xc4\x8dlanijo v \xc5\xa0tudentsko sekcijo Slovenskega muzikolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva, Filozofsko filharmonijo in \xc5\xa0tudentski pevski zbor Filozofske fakultete.\n_START_SECTION_\nOddel\xc4\x8dna knji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nV sklopu Osrednje humanisti\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani deluje tudi knji\xc5\xbenica Oddelka za muzikologijo. Knji\xc5\xbenica uporabnikom ponuja okoli 23.000 enot gradiva, tako knji\xc5\xbenega, kot neknji\xc5\xbenega (notno gradivo, CD\xe2\x80\xa6). V skladu s poslanstvom in nabavno politiko, knji\xc5\xbenica kupuje strokovno muzikolo\xc5\xa1ko literaturo za pedago\xc5\xa1ko in raziskovalno delo. V \xc4\x8ditalnici je poleg desetih \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kih sede\xc5\xbeev, dveh ra\xc4\x8dunalnikov in avdio koti\xc4\x8dka, uporabnikom mo\xc5\xbeen dostop do uporabe klavinove za pripravo na vaje iz partiturne igre. Knji\xc5\xbenica izpolnjuje pogoje za vstop v nacionalni vzajemni bibliografski sistem COBISS, za starej\xc5\xa1e gradivo pa imajo na voljo listkovni abecedni imenski in sistematski katalog (1956-2000), ki je dostopen prek spleta. Gradivo, ki je obdelano v listkovnem katalogu ni v prostem pristopu. Med posebnosti v knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni zbirki spadajo fonoteka, zbirka notnega gradiva, zbirka Dragotina Cvetka (1911-1993) in zbirka separatov Bruna Nettla (1930).\n_START_SECTION_\nZnanstvenoraziskovalna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveno delo je sestavni del redne dejavnosti oddelka in njegovih sodelavcev. Poteka v okviru raziskovalne skupine Muzikologija (0581-002) pri Znanstvenem in\xc5\xa1titutu Filozofske fakultete pa tudi v sodelovanju z drugimi raziskovalnimi institucijami, zlasti z Muzikolo\xc5\xa1kim in\xc5\xa1titutom Znanstvenoraziskovalnega centra SAZU.\n_START_SECTION_\nMednarodna sodelovanja\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za muzikologijo sodeluje v mednarodnem programu ERASMUS. V zvezi s programom ima podpisanih kar nekaj bilateralnih pogodb, ki na\xc5\xa1im in tujim \xc5\xa1tudentom omogo\xc4\x8dajo izmenjavo. Muzikologi lahko potujejo v Avstrijo, na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko, Hrva\xc5\xa1ko, v Italijo, Litvo, Nem\xc4\x8dijo, na Poljsko, Portugalsko, v \xc5\xa0panijo, Tur\xc4\x8dijo in Veliko Britanijo.'