b'\n_START_ARTICLE_\nDublin\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Dublin izhaja iz irske besede Dubhlinn, zgodnje klasi\xc4\x8dno irsko Dubhlind/Duibhlind, iz dubh (/ d\xcc\xaau\xce\xb2 /, duw /, du\xcb\x90 /), ki pomeni \'\xc4\x8drn, temen\', in linn (/ l\xca\xb2i\xc9\xb2 (d\xcc\xaa\xca\xb2) /) \'jezero, mlaka, bazen\', ki se nana\xc5\xa1a na temen plimski bazen na prostoru grajskih vrtov Dublinskega gradu, kjer se je reka Poddle stekala v reko Liffey. V sodobni ir\xc5\xa1\xc4\x8dini je ime Duibhlinn, irske rime iz Dublinske grofije pa ka\xc5\xbeejo, da se je ime tam izgovarjalo kot Du\xc3\xadlinn (/ d\xcc\xaa\xcb\xa0i\xcb\x90l\xca\xb2i\xc9\xb2 /). Izvirni izgovor je ohranjen v oblikah, kot so staroangle\xc5\xa1ka Difelin, staronordijska Dyflin, manska Divlyn ter vali\xc5\xbeanska Dulyn.  Zgodovinsko gledano so pisci, ki uporabljajo gelsko pisavo, zapisovali bh s piko nad b, tj. Du\xe1\xb8\x83linn ali Dui\xe1\xb8\x83linn. Tisti, ki niso poznali irskega jezika, so izpustili piko in ime zapisovali kot Dublin. Razlike so vidne na tradicionalnih gelsko govore\xc4\x8dih obmo\xc4\x8djih \xc5\xa0kotske (G\xc3\xa0idhealtachd, sorodno z irskim Gaeltachtom), kot je An Linne Dhubh (\'\xc4\x8drni bazen\'), ki je del Loch Linnhea._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 9. in 10. stoletja sta bili tu naselje Vikingov (okoli leta 841) Dyflin in gelsko naselje \xc3\x81th Cliath (ograjeni brod) [23] ob reki, kjer je danes most o\xc4\x8deta Matja\xc5\xbea oziroma Dublinski most na  koncu Cerkvene ulice (Church Street). V sodobnem irskem jeziku se mesto imenuje Baile \xc3\x81tha Cliath, kar pomeni \'mesto z ograjenim brodom\'. \xc3\x81th Cliath je ime kraja, ki se nana\xc5\xa1a na prehod reke Liffey blizu mosta o\xc4\x8deta Matja\xc5\xbea. Baile \xc3\x81tha Cliath je bil zgodnji kr\xc5\xa1\xc4\x8danski samostan, za katerega se domneva, da je bil na obmo\xc4\x8dju ulice Aungier, kjer je danes karmeli\xc4\x8danska cerkev (Whitefriar Street Carmelite Church). So \xc5\xa1e druga mesta z istim imenom, kot je \xc4\x80th Cliath v okro\xc5\xbeju East Ayrshire na \xc5\xa0kotskem.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje Dublinskega zaliva so naselili ljudje \xc5\xbee v predzgodovinskem obdobju. V zapisih Ptolemaja (gr\xc5\xa1ko-rimskega astronoma in kartografa) iz okrog leta 140 je najti najzgodnej\xc5\xa1o domnevno omembo naselja kot Eblana polis (gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x9c\xce\xb2\xce\xbb\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb1 \xcf\x80\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x82). _NEWLINE_Dublin je leta 1988 praznoval svojo tiso\xc4\x8dletnico obstoja, kar pomeni, da je Irska leto 988 priznala kot leto, v katerem je bilo mesto \xc5\xbee poseljeno in iz tega prvotnega naselja je pozneje nastalo dana\xc5\xa1nje mesto Dublin._NEWLINE_Menijo, da je bila pred Vikingi kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkvena naselbina, imenovana Duibhlinn, iz katere je nastal Dyflin . Od 9. in 10. stoletja sta bili dve naselji, na katerih stoji sodobno mesto, kasneje sta postali sodoben Dublin. Naslednja skandinavska naselbina se je osredoto\xc4\x8dila na reko Poddle, pritok reke Liffey na obmo\xc4\x8dju, imenovanem Wood Quay. Dubhlinn je bilo majhno jezero, ki se je uporabljalo za privezovanje ladij; reka Poddle je povezana z jezerom prek reke Liffey. V za\xc4\x8detku 18. stoletja, ko je mesto raslo, je bilo jezero pokrito. Dubhlinn je bil tam, kjer je zdaj grajski vrt, nasproti knji\xc5\xbenice Chesterja  Beattyja v Dublinskem gradu. T\xc3\xa1in B\xc3\xb3 Cuailgne se nana\xc5\xa1a na Dublind rissa ratter \xc3\x81th Cliath, kar pomeni \'Dublin, ki se imenuje Ath Cliath\'.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nDublin je bil ustanovljen kot vikin\xc5\xa1ko naselje v 10. stoletju in kljub \xc5\xa1tevilnim upornikom doma\xc4\x8dega prebivalstva ostalo v glavnem pod nadzorom Vikingov, dokler niso leta 1169 iz Walesa za\xc4\x8deli prodirati Normani . Ob smrti Muirchertacha Maca Lochlainna v za\xc4\x8detku leta 1166 je Ruaidr\xc3\xad Ua Conchobair, kralj Connachta, od\xc5\xa1el v Dublin in se sam oklical za kralja Irske. Bil je prvi in tudi edini gelski kralj Irske._NEWLINE_Po nekaterih zgodovinarjih je del zgodnje gospodarske rasti mesta pripisan trgovini s su\xc5\xbenji .  Su\xc5\xbeenjstvo je na Irskem in v Dublinu doseglo vrhunec v 9. in 10. stoletju. Za su\xc5\xbenje so ugrabljali mo\xc5\xa1ke, \xc5\xbeenske in otroke. \xc5\xbdrtve so pri\xc5\xa1le iz Walesa, Anglije, Normandije in od drugod._NEWLINE_Kralj Leinsterja Diarmait Mac Murchada, ki ga je izgnal Ruaidhr\xc3\xad, je nato s pomo\xc4\x8djo Strongbowa, grofa Pembroka, osvojil Dublin. Po njegovi smrti se je Strongbow razglasil za kralja Leinsterja in prevzel nadzor nad mestom. Kralj Henrik II. je v odgovor na uspeh Strongbowa ponovno potrdil svojo suverenost z ve\xc4\x8djim vdorom 1171 in se sam oklical za gospodarja Irske. [30] V tem obdobju je bila ustanovljena grofija mesta Dublin skupaj z nekaterimi svobo\xc5\xa1\xc4\x8dinami, ki pripadajo mestu. To se je nadaljevalo do leta 1840, ko je bila baronija Dublin City lo\xc4\x8dena od baronije Dublin. Od leta 2001 sta bili baroniji preoblikovani v mesto Dublin._NEWLINE_Dublinski grad, ki je postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de normanske mo\xc4\x8di na Irskem, je bil ustanovljen leta 1204 kot glavna obramba po ukazu kralja Ivana Brez de\xc5\xbeele. Po imenovanju prvega \xc5\xbeupana Dublina leta 1229 se je mesto raz\xc5\xa1irilo in do konca 13. stoletja imelo 8000 prebivalcev. Dublin je bilo uspe\xc5\xa1no trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kljub poskusu \xc5\xa1kotskega kralja Roberta I., da bi mesto zajel leta 1317. V 14. stoletju je ostalo sorazmerno majhno obzidano srednjeve\xc5\xa1ko mestece in bilo pod stalnimi gro\xc5\xbenjami okoli\xc5\xa1kih doma\xc4\x8dih klanov. Leta 1348 je v Dublinu razsajala \xc4\x8drna smrt, smrtonosna kuga, ki je opusto\xc5\xa1ila Evropo in v naslednjih desetletjih pobila tiso\xc4\x8de ljudi. _NEWLINE_Dublin je bil vklju\xc4\x8den v angle\xc5\xa1ko krono kot Pale (irsko An Ph\xc3\xa1il ), to je bil ozek pas angle\xc5\xa1kega naselja vzdol\xc5\xbe vzhodne obale. Tudorska osvojitev Irske v 16. stoletju je pomenila novo obdobje za Dublin, mesto je ponovno postalo pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de upravne oblasti na Irskem. Kraljica Elizabeta I. je, odlo\xc4\x8dena, da bo Dublin protestantsko mesto, leta 1592 ustanovila Kolid\xc5\xbe svete Trojice kot edino protestantsko univerzo in odredila, da se katoli\xc5\xa1ka  stolnica svetega Patrika in Kristusova cerkev preoblikujeta v protestantski. _NEWLINE_Mesto je imelo leta 1640 \xc5\xbee 21.000 prebivalcev, preden je kuga v letih 1649 do 1651 izbrisala skoraj polovico prebivalcev mesta. Zaradi volne in trgovine z Anglijo je mesto leta 1700 spet imelo ve\xc4\x8d kot 50.000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nZgodnja moderna doba\n_START_PARAGRAPH_\nKer je mesto v 18. stoletju \xc5\xa1e naprej napredovalo, je jurijanski Dublin za kratko obdobje postal drugo najve\xc4\x8dje mesto britanskega imperija in peto najve\xc4\x8dje mesto v Evropi, pri \xc4\x8demer je \xc5\xa1tevilo prebivalcev preseglo 130.000. Velika ve\xc4\x8dina dublinske najbolj prepoznavne arhitekture izhaja iz tega obdobja, kot sta Four Courts (\xc5\xa0tiri sodi\xc5\xa1\xc4\x8da) in Carinska hi\xc5\xa1a. Temple Bar in Graftonova ulica (Grafton Street) sta dve od redkih preostalih obmo\xc4\x8dij, na katera val jurijanskega obnavljanja ni vplival in sta ohranili svoje srednjeve\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti._NEWLINE_Dublin se je v 18. stoletju \xc5\xa1e bolj razvijal, zgradili so \xc5\xa1tevilna nova okro\xc5\xbeja in zgradbe, kot so Merrionski trg (Merrion Square), parlament in Mestna hi\xc5\xa1a prvotno (Royal Exchange). Komisija za \xc5\xa1iroke ulice je bila ustanovljena leta 1757 na zahtevo dublinskega mestnega sveta za urejanje arhitekturnih standardov o postavitvi ulic, mostov in stavb. Leta 1759 je ustanovitev Guinnessove pivovarne mestu prinesla precej\xc5\xa1njo gospodarsko korist. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa od ustanovitve je bila najve\xc4\x8dja delodajalka v Dublinu.\n_START_SECTION_\nDo danes\n_START_PARAGRAPH_\nV 19. stoletju se je po zakonu o uniji (1800) za Dublin za\xc4\x8delo obdobje politi\xc4\x8dnega in gospodarskega upada, po katerem je bil sede\xc5\xbe vlade prenesen v London v Westminster. Mesto ni imelo nobene pomembne vloge v industrijski revoluciji, vendar je ostalo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de uprave in prometno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za ve\xc4\x8dino otoka. Irska ni imela pomembnih virov premoga, ki je bil gorivo tega \xc4\x8dasa, in Dublin ni bil sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ladjedelni\xc5\xa1tva, druge glavne gonilne sile industrijskega razvoja v Veliki Britaniji in na Irskem. Belfast se je v tem obdobju razvijal hitreje od Dublina z mednarodno trgovino, tovarni\xc5\xa1ko izdelavo platna in ladjedelni\xc5\xa1tvom. _NEWLINE_Velikono\xc4\x8dna vstaja leta 1916, irska vojna za neodvisnost in poznej\xc5\xa1a irska dr\xc5\xbeavljanska vojna so povzro\xc4\x8dile precej\xc5\xa1nje fizi\xc4\x8dno uni\xc4\x8denje v osrednjem Dublinu. Vlada Irske svobodne dr\xc5\xbeave je ponovno zgradila mestno jedro in nov parlament, Oireachtas, njegovi prostori so zdaj v Leinster House, nekdanjem dvorcu leinsterskega vojvode. Od za\xc4\x8detka vladavine Normanov v 12. stoletju je bilo mesto glavno mesto v razli\xc4\x8dnih geopoliti\xc4\x8dnih enotah: lordstvo Irske (1171\xe2\x88\x921541), kraljevina Irska (1541\xe2\x88\x921800) kot del Zdru\xc5\xbeenega kraljestva Velike Britanije in Irske (1801\xe2\x88\x921922) in Irska republika (1919\xe2\x88\x921922). Po razdelitvi Irske leta 1922 je postal glavno mesto Irske svobodne dr\xc5\xbeave (1922\xe2\x88\x921937) in zdaj je glavno mesto Republike Irske. Eden od spomenikov, ki je spomin na te \xc4\x8dase, je Spominski vrt (Garden of Remembrance)._NEWLINE_Dublin je bil tudi \xc5\xbertev severnoirskih te\xc5\xbeav. Med tridesetletnimi spopadi je nasilje v glavnem zajelo Severno Irsko. Za\xc4\x8dasna Irska republikanska armada (IRA), ki je delovala v republiki, med drugim iz Dublina, je okrepila podporo. Lojalisti\xc4\x8dna paravoja\xc5\xa1ka skupina, prostovoljne ulstrske sile, je v tem \xc4\x8dasu bombardirala mesto, zlasti v grozodejstvu, ki je bilo znano kot bombardiranje Dublina in Monaghana, ko je umrlo 34 ljudi, ve\xc4\x8dinoma v samem Dublinu._NEWLINE_Od leta 1997 se je spremenila pokrajina Dublina. Mesto je bilo v ospredju irske gospodarske \xc5\xa1iritve v obdobju keltskega tigra z zasebnim sektorjem in dr\xc5\xbeavnim razvojem stanovanj, prometa in podjetij. Po gospodarskem upadu v veliki recesiji se je Dublin ponovno odprl in od leta 2017 je blizu polne zaposlenosti.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nDublin le\xc5\xbei ob bregovih reke Liffey in obsega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de v velikosti 115 kvadratnih kilometrov na vzhodu osrednje Irske. Obkro\xc5\xbea ga nizko gorsko obmo\xc4\x8dje na jugu, ravno kmetijsko zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de na severu in zahodu. Liffey deli mesto na dva dela: severnega (Northside) in ju\xc5\xbenega (Southside). Vsak je nadalje razdeljen z dvema manj\xc5\xa1ima rekama \xe2\x88\x92 reko Tolko, ki te\xc4\x8de jugovzhodno v Dublinski zaliv, in reko Dodder, ki te\xc4\x8de severovzhodno do ustja Liffey. Dve nadaljnji vodni telesi \xe2\x88\x92 Veliki kanal (Grand Canal) na jugu in Kraljevi kanal na severni strani \xe2\x88\x92 obkro\xc5\xbeata notranje mesto na poti od zahoda in reke  Shannon._NEWLINE_Reka Liffey zavije pri kraju Leixlip s severovzhodne smeri v prete\xc5\xbeno vzhodno smer in ta to\xc4\x8dka je tudi prehod na urbani razvoj z bolj kmetijske rabe zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje sever\xe2\x88\x92jug je neko\xc4\x8d \xc5\xbee tradicionalno obstajalo, ki ga je delila reka Liffey. Severni del je na splo\xc5\xa1no veljal za predel delavskega razreda ni\xc5\xbejega srednjega razreda, medtem ko je bil ju\xc5\xbeni del namenjen za srednji do zgornji razred. V zadnjih desetletjih se je to spremenilo, saj sta oba zaznala urbano in gospodarsko prenovo, kar je prineslo blaginjo zlasti v severni del. So  tudi socialne razlike med obalnimi predmestji na vzhodu mesta in novej\xc5\xa1im razvojem na zahodu._NEWLINE_V nekaterih turisti\xc4\x8dnih in nepremi\xc4\x8dninskih tr\xc5\xbenih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah je Dublin v\xc4\x8dasih razdeljen na \xc5\xa1tevilne \xc4\x8detrti ali okro\xc5\xbeja. Mednje spadajo tudi "srednjeve\xc5\xa1ka \xc4\x8detrt" (na obmo\xc4\x8dju Dublinskega gradu, Kristusove cerkve in stolnice svetega Patrika ter starega mestnega obzidja), \'jurijanska \xc4\x8detrt\' (vklju\xc4\x8dno z obmo\xc4\x8djem okrog St. Stephen\'s Green, Kolid\xc5\xbea svete Trojice in Merrionskega trga), \'Docklands Quarter\' (okrog Dublin Docklands in Silicon Docks), \'Kulturna \xc4\x8detrt\' (okoli Temple Bar) in \'Kreativna \xc4\x8detrt\' (med Ju\xc5\xbeno Williamovo ulico (South William Street) in Georgeevo ulico (George\'s Street).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nDublin ima zmerno podnebje, sorazmerno malo padavin, pol manj kot na zahodni strani irskega otoka in podobno kot v Londonu. Imajo prijetno hladna poletja,  povpre\xc4\x8dne dnevne temperature v juliju so 18,9 stopinj C ter mile zime in redke sne\xc5\xbene padavine, povpre\xc4\x8dne dnevne temperature v januarju dosegajo 7,6 stopinj C. Najbolj de\xc5\xbeeven mesec je avgust, najbolj suha sta marec in april.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in promet\n_START_PARAGRAPH_\nDublin je bil v preteklosti sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pivovarstva (Guinness). S\xc4\x8dasoma se je mesto razvilo v center farmacevtske industrije (Pfizer) in IT-sektorja (tukaj so evropski sede\xc5\xbei podjetij Google, Microsoft, Facebook, Paypal, Zynga in Yahoo). Kot zadnji se je ustalil konec septembra 2011 Twitter.  Po izsledkih raziskave PwC-ja je bil Dublin v letu 2011 izbran za drugo najprivla\xc4\x8dnej\xc5\xa1e mesto za podjetja v Evropi \xe2\x80\x93 za Antwerpnom._NEWLINE_Poleg tega je Dublin finan\xc4\x8dni center Irske. Mnoge evropske banke (Citigroup, Commerzbank, WestLB, LBBW, Helaba), zavarovalnice (Irish Life, London Life), borza Irish Stock Exchange imajo v mestu svoje podru\xc5\xbenice. Tu je tudi glavni sede\xc5\xbe Ardagh Glass Group Plc., tretje najve\xc4\x8dje steklarne v Evropi, pa irsko energetsko podjetje Imera Power idr._NEWLINE_\xc5\xa0tiri najve\xc4\x8dje irske letalske dru\xc5\xbebe \xe2\x80\x93 Aer Arann, Aer Lingus, CityJet in Ryanair imajo sede\xc5\xbee podjetij v Dublinu._NEWLINE_Celotni irski prometni sistem je usmerjen v Dublin. Prek dublinskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da vodijo prometne povezave do Liverpoola in Holyheada. Mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de je na severu mesta in je najpomembnej\xc5\xa1e v dr\xc5\xbeavi. Najve\xc4\x8dji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji sta Heuston Station in Connolly Station. Postaja Heuston povezuje Dublin z zahodnim in ju\xc5\xbenim delom dr\xc5\xbeave, medtem ko postaja Connolly povezuje Belfast, Sligo in Wexford.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nDublin ima veliko znamenitosti in spomenikov, ki segajo v preteklost. Ena najstarej\xc5\xa1ih je Dublinski grad, ki je bil prvi\xc4\x8d postavljen zaradi obrambe po ukazih angle\xc5\xa1kega kralja Ivana Brez de\xc5\xbeele leta 1204, kmalu po normanskem vdoru na Irsko leta 1169, ko je bilo ukazano, da se grad zgradi z mo\xc4\x8dnimi zidovi in jarki za obrambo mesta, upravljanje pravice in za\xc5\xa1\xc4\x8dito kraljevega zaklada . Grad je bil ve\xc4\x8dinoma dokon\xc4\x8dan do leta 1230, zna\xc4\x8dilen je po tipi\xc4\x8dni zasnovi normanskega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, z osrednjim trgom brez bivalno-obrambnega stolpa, ki ga na vseh straneh omejujejo visoko obzidje in je na vsakem vogalu za\xc5\xa1\xc4\x8diten s kro\xc5\xbenim stolpom. V jugovzhodnem delu normanskega Dublina je grad postavil en vogal zunanjega oboda mesta, pri \xc4\x8demer je bila reka Poddle naravna obramba._NEWLINE_Eden  najnovej\xc5\xa1ih spomenikov v Dublinu je Tiso\xc4\x8dletna konica (Millenium Spire, tudi Monument of Light in Spire of Dublin). Je sto\xc5\xbe\xc4\x8dasta konica iz nerjave\xc4\x8dega jekla, visoka 121,2 metra, najvi\xc5\xa1ja na svetu, stoji v O\'Connellovi ulici. Nadome\xc5\xa1\xc4\x8da Nelsonov steber in posebej ozna\xc4\x8duje mesto Dublin v 21. stoletju. Konico je projektirala skupina Ian Ritchie Architects, ki je iskala \xc2\xbbelegantno in dinami\xc4\x8dno preprosto povezovanje umetnosti in tehnologije\xc2\xab. Spomenik znotraj in konica sta osvetljena, da bi bila kot  svetilnik na no\xc4\x8dnem nebu mesta._NEWLINE_Knjiga iz Kellsa je v knji\xc5\xbenici Kolid\xc5\xbea svete Trojice in je eno najbolj obiskanih znamenitosti.  Knjiga iz Kellsa je iluminirani rokopis irskih menihov okoli leta 800. _NEWLINE_Most Ha\'penny, \xc5\xbeelezni most \xc4\x8dez reko Liffey, je med najbolj fotografiranimi znamenitostmi in velja za ikono Dublina.  Najovej\xc5\xa1i je most Samuela Becketta arhitekta Santiaga Calatrave, odprt leta 2009._NEWLINE_Druge znamenitosti in spomeniki so Mansion House, spomenik Anna Livia, kip Molly Malone, Kristusova cerkev, stolnica svetega Patrika, cerkev svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverija na ulici Upper Gardiner blizu Mountjoy Squara, Carinska hi\xc5\xa1a in \xc3\x81ras an Uachtar\xc3\xa1in. Dimnika Poolbeg sta tudi zna\xc4\x8dilnost Dublina in vidna z razli\xc4\x8dnih to\xc4\x8dk po mestu.\n_START_SECTION_\nParki\n_START_PARAGRAPH_\nPo mestu je veliko zelenih povr\xc5\xa1in, mestni svet Dublin pa upravlja ve\xc4\x8d kot 1500 hektarjev parkov . Javni parki so park Phoenix, Herbertov park in St. Stephen\'s Green. Park Phoenix je pribli\xc5\xbeno 3 km zahodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta, severno od reke Liffey. Njegovo 16-kilometrsko obzidje obkro\xc5\xbea 707 hektarjev in je eden najve\xc4\x8djih mestnih parkov v Evropi . Vklju\xc4\x8duje velika obmo\xc4\x8dja travnikov in drevoredov, od 17. stoletja je v njem \xc4\x8dreda divjih jelenov. V parku je rezidenca predsednika Irske (\xc3\x81ras an Uachtar\xc3\xa1in), ki je bila zgrajena leta 1751. V njem so tudi \xc5\xbeivalski vrt, grad Ashtown in uradna rezidenca ameri\xc5\xa1kega veleposlanika. Ob\xc4\x8dasno so v njem glasbeni koncerti._NEWLINE_St. Stephen\'s Green je blizu ene glavnih nakupovalnih ulic v Dublinu, Graftonove ulice, zaprta za motoriziran promet, medtem ko so na okoli\xc5\xa1kih ulicah uradi \xc5\xa1tevilnih javnih slu\xc5\xbeb. Park svete Ane je javni park in rekreacijski objekt, ki ga delita Raheny in Clontarf, obe predmestji na severni strani Dublina. Park, drugi najve\xc4\x8dji ob\xc4\x8dinski park v Dublinu, je del nekdanjega 2-kvadratnega kilometra velikega posestva dru\xc5\xbeine Guinness, ki se je za\xc4\x8del leta 1835 z Benjaminom Lee Guinnessom (najve\xc4\x8dji ob\xc4\x8dinski park je v bli\xc5\xbeini otoka Bull).\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nPo vstopu Irske v Evropsko unijo je gospodarskemu napredku sledil tudi kulturni razvoj. Leta 1991 je bil Dublin izbran za kulturno prestolnico Evrope. Temple Bar je kulturna \xc4\x8detrt mesta z \xc5\xbeivahnim no\xc4\x8dnim \xc5\xbeivljenjem, predvsem za turiste. Znana je po pivnicah (pubih) in \xc5\xbeivi glasbi. Le\xc5\xbei v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta ob nabre\xc5\xbeju reke Liffey. V nasprotju z drugimi mestnimi \xc4\x8detrtmi je Temple Bar ohranil svoje \xc5\xa1tevilne ozko tlakovane srednjeve\xc5\xa1ke ulice. V Dublinu je irska ljudska glasba \xc5\xa1e vedno zelo priljubljena, prav tako kot po vsej dr\xc5\xbeavi. V \xc5\xa1tevilnih pubih igrajo razne folklorne skupine. V mestu ima sede\xc5\xbe veliko visokih \xc5\xa1ol, najbolj znan je Kolid\xc5\xbe svete Trojice. Imajo \xc5\xa1tevilne muzeje, razstave, gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, prireditve, parke. \xc4\x8ceprav je ve\xc4\x8dina Ircev katoli\xc4\x8danov _NEWLINE_(86,8\xc2\xa0%), sta najbolj znani dublinski cerkvi anglikanski cerkvi \xe2\x88\x92 stolnica svetega Patrika in Kristusova cerkev.'