b'\n_START_ARTICLE_\nRadegost\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme verjetno izhaja iz besed *radu (\xc2\xbbvesel, zadovoljen\xc2\xab) in *gost (\xc2\xbbg\xc3\xb4st\xc2\xab).\n_START_SECTION_\nOsnovne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov hram je stal v Retri, povezan pa je bil z vojno, \xc4\x8deprav je bil sprva verjetno osredoto\xc4\x8den zgolj na \xc5\xbeivinorejsko obredje. Radegost je imel kot ka\xc5\xbee tudi drugo ime- Svaro\xc5\xbei\xc4\x8d. Po Bathonovi kroniki iz 15. stoletja je Radegost prikazan tako, da v levi roki dr\xc5\xbei helebardo, z desno roko pred seboj dr\xc5\xbei \xc5\xa1\xc4\x8dit s podobo bika, na glavi pa je name\xc5\xa1\xc4\x8dena ptica, ki morda pomeni glasnika. Njegovi sve\xc4\x8deniki so o vsakovrstnih stvareh prerokovali z brskanjem po zemlji in pa s konjem, ki so ga prekrili s travo.\n_START_SECTION_\nVzporednice\n_START_PARAGRAPH_\nRadegost ima neke \xc5\xa1ir\xc5\xa1e vzporednice tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e na zahodnoslovanskem podro\xc4\x8dju in morda celo na ju\xc5\xbenoslovanskem podro\xc4\x8dju. Na Moravskem namre\xc4\x8d stoji hrib Radhost, kjer naj bi prve dni po poletnem solsticiju praznovali praznik tega boga. V Galiciji stoji naselje Radgo\xc5\xa1\xc4\x8d. Radegost je bilo tudi ime med Slovani v vzhodnih Alpah. Navsezadnje pa so v ju\xc5\xbenoslovanskih krajih ponekod pola\xc5\xbearja ali pa bo\xc5\xbei\xc4\x8dnega vola imenovali Radovan. \xc4\x8ce\xc5\xa1ko delo Mater Verborum Radegosta primerja z rimskim Merkurjem.\n_START_SECTION_\nAstronomsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nNiederle in Petazzoni sta imela Radegasta za son\xc4\x8dno bo\xc5\xbeanstvo, nekateri pa v njem vidijo lunarno bo\xc5\xbeanstvo.'