b'\n_START_ARTICLE_\nRimski forum\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od poznej\xc5\xa1ih imperialnih forumov v Rimu, ki so bili samozavestno oblikovani po stari gr\xc5\xa1ki plateia (\xcf\x80\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb5\xe1\xbf\x96\xce\xb1), javnem trgu ali mestnem trgu, se je rimski forum razvijal postopoma, organsko in po delih ve\xc4\x8d stoletij. To se je dogajalo kljub poskusom, da bi Sula, Julij Cezar, Avgust in drugi uvedli dolo\xc4\x8den red. Do cesarskega obdobja so velike javne zgradbe, ki so se vrstile okoli osrednjega trga, zmanj\xc5\xa1ale odprt prostor na pravokotnik okrog 130 x 50 metrov. _NEWLINE_Njegova dalj\xc5\xa1a stranica je bila usmerjena od severozahoda na jugovzhod in se je raz\xc5\xa1irila od vzno\xc5\xbeja Kapitolskega gri\xc4\x8da do Velianskega sedla. Bazilike foruma v cesarskem obdobju \xe2\x80\x93 bazilika Emilija na severu in bazilika Julija na jugu - so dolo\xc4\x8dale njegovi dalj\xc5\xa1i stranici in kon\xc4\x8dno obliko. Pravi forum je vklju\xc4\x8deval ta trg, stavbe ob njem in v\xc4\x8dasih dodatno obmo\xc4\x8dje (forum Adjectum), ki se je raztezal na jugovzhod, vse do Titovega slavoloka. _NEWLINE_Na mestu Foruma je bilo prvotno mo\xc4\x8dvirno jezero, kamor so se iztekle vode iz okoli\xc5\xa1kih hribov . To je osu\xc5\xa1il Tarkvinij s Cloaco Maxima . Zaradi svoje lege so sedimenti iz poplavljanja Tibere in erozija okoli\xc5\xa1kih gri\xc4\x8dev stoletja dvigovali nivo tal na Forumu. Izkopana zaporedja ostankov tlakovanja ka\xc5\xbeejo, da je sediment, ki je pritekal iz okoli\xc5\xa1kih gri\xc4\x8dev, \xc5\xbee v prvih republikanskih \xc4\x8dasih dvignil raven. _NEWLINE_Ko so se tla okoli zgradb dvignila, so stanovalci preprosto na novo tlakovali podlago. Kon\xc4\x8dna tla iz travertina, ki so \xc5\xa1e vidna, izvirajo iz Avgustovega obdobja. Izkopavanja v 19. stoletju so razkrila eno plast nad drugo. Najgloblja izkopana je bila 3,60 metra nad morsko gladino. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe ka\xc5\xbeejo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dejavnost na tej ravni z odkritjem karboniziranega lesa._NEWLINE_Pomembna funkcija foruma, tako v \xc4\x8dasu republikanske kot imperialne dobe, je bila slu\xc5\xbeiti kot vrhunec prireditve slavnostnih voja\xc5\xa1kih procesij, imenovanih  triumphus. Zmagoviti generali so v mesto vstopili skozi zahodna slavolo\xc4\x8dna vrata (Porta Triumphalis) in pre\xc4\x8dkali Palatinski gri\xc4\x8d (v nasprotni smeri urinega kazalca), nato pa preko Velijanskega sedla navzdol do Via Sacra sestopili v Forum ._NEWLINE_Od tod so se vzpenjali preko kapitolskega vzpona (Clivus Capitolinus) do templja Jupitra Optimusa Maximusa. Na Forumu so se za\xc4\x8deli obse\xc5\xbeni javni banketi. (Poleg Via Sacre so se na Forum navezovale \xc5\xa1tevilne ceste in ulice, med njimi Vicus Jugarius, Vicus Tuscus, Argiletum in Via Nova.\n_START_SECTION_\nRimsko kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno, nizko le\xc5\xbee\xc4\x8de, travnato mokri\xc5\xa1\xc4\x8de Foruma je bilo izsu\xc5\xa1eno v 7. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem z izgradnjo velikega pokritega kanalizacijskega sistema Cloaca Maxima, ki je odtekal v Tibero, saj se je med obema gri\xc4\x8dema za\xc4\x8delo naseljevati ve\xc4\x8d ljudi._NEWLINE_Za\xc4\x8detki foruma so po tradiciji povezani z zavezni\xc5\xa1tvom med Romulom, prvim rimskim kraljem, ki je nadzoroval Palatinski gri\xc4\x8d in njegovim tekmecem Titom Tacijem, ki je zasedal Kapitolski gri\xc4\x8d. Zavezni\xc5\xa1tvo je nastalo po boju, ki so ga ustavile molitve in kriki Sabink. Ker je med obema naselbinama le\xc5\xbeala dolina, je bila dolo\xc4\x8dena za sre\xc4\x8danje obeh narodov. Ker je obmo\xc4\x8dje Foruma vklju\xc4\x8devalo bazene stoje\xc4\x8de vode, je bilo najbolj dostopno obmo\xc4\x8dje severni del doline, ki se je imenoval  Comitium. Tu so pri Volcanalu, po pripovedovanju, obe strani polo\xc5\xbeili svoje oro\xc5\xbeje in oblikovali zavezni\xc5\xa1tvo. _NEWLINE_Forum je bil zunaj obzidja prvotne trdnjave Sabincev, ki so vstopili skozi Porta Saturni. Ti zidovi so bili ve\xc4\x8dinoma uni\xc4\x8deni, ko sta se zdru\xc5\xbeila oba gri\xc4\x8da.  Prvotni forum je deloval kot trg na prostem, ki se je navezoval na Comitium, vendar je s\xc4\x8dasoma prerasel svojo vsakodnevno nakupovalno in tr\xc5\xbeno vlogo. Ko so se politi\xc4\x8dni govori, civilni procesi in druge javne zadeve za\xc4\x8deli zavzemati za vse ve\xc4\x8d prostora v Forumu, so se po mestu za\xc4\x8deli pojavljati dodatni forumi, ki so raz\xc5\xa1irjali specifi\xc4\x8dne potrebe rasto\xc4\x8dega prebivalstva. Forumi za \xc5\xbeivino, svinje, zelenjavo in vino, ki so bili specializirani za ni\xc5\xa1ne proizvode in z njimi povezane bo\xc5\xbeanstva._NEWLINE_Drugi kralj Rima, Numa Pompilij (r. 715\xe2\x80\x93673 pr. n. \xc5\xa1t.), naj bi za\xc4\x8del kult Veste, saj je zgradil njeno hi\xc5\xa1o in tempelj kot tudi regio kot prvo mestno kraljevo pala\xc4\x8do. Kasneje je Tul Hostilij (673\xe2\x80\x93642 pr. n. \xc5\xa1t.) obkro\xc5\xbeil Comitium okoli starega etru\xc5\xa1\xc4\x8danskega templja, kjer se je senat sre\xc4\x8dal na mestu spora s Sabinci. Pravijo, da je ta tempelj preoblikoval v kurijo Hostiliio (Curia Hostilia) blizu mesta, kjer se je senat najprej sre\xc4\x8dal v stari etru\xc5\xa1\xc4\x8danski ko\xc4\x8di. Leta 600 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Tarkvinij Prisk prvi\xc4\x8d tlakoval obmo\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nRimska republika\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju republike je bil Comitium \xc5\xa1e naprej osrednje mesto za vse sodno in politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje v mestu. Da bi ustvaril ve\xc4\x8dje zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de, je senat za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti odprto obmo\xc4\x8dje med Comitiumom in templjem Veste z nakupom obstoje\xc4\x8dih zasebnih hi\xc5\xa1 in odstranjevanjem za javno uporabo. Gradbeni projekti ve\xc4\x8d konzulov so bili tlakovani in zgrajeni na Comitiumu in na bli\xc5\xbenjem osrednjem trgu, ki je postal Forum. _NEWLINE_V 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so bili pri\xc4\x8da najstarej\xc5\xa1ega Foruma templji z znanim datumom gradnje: Saturnov tempelj (497 pr. n. \xc5\xa1t.) in tempelj Kastorja in Poluksa (484 pr. n. \xc5\xa1t.) . Konkordijin tempelj je v naslednjem stoletju dodal vojak in dr\xc5\xbeavnik Mark Furij Kamil. Dolgoletna tradicija govorjenja iz zvi\xc5\xa1anega odra Rostra, ki je bil prvotno obrnjen proti severu k senatni hi\xc5\xa1i in zbranih politikov in elit, je vrnil govornika ljudem, ki so se zbrali na forumu. Tribun, znan kot Gaj Licinij Stolo (konzul leta 361 pr. n. \xc5\xa1t.), naj bi bil prvi, ki se je od elite obrnil proti Forumu, in je simboli\xc4\x8dno ponovil dve stoletji pozneje Gaj Grakh ._NEWLINE_S tem se je za\xc4\x8dela tradicija locus popularis, v kateri se je od mladih plemi\xc4\x8dev pri\xc4\x8dakovali govore iz Rostre. Grakhu so tako pripisali (ali ga obto\xc5\xbeili), da je v anti\xc4\x8dnem Rimu motil mos maiorum (obi\xc4\x8daj o\xc4\x8detov / prednikov). Ko je cenzor leta 318 pr. n. \xc5\xa1t. Gaj Maenij zagotovil stavbe v soseski Forum z balkoni, ki so jih po njem imenovali maeniana, so gledalci lahko bolje videli igre, name\xc5\xa1\xc4\x8dene v za\xc4\x8dasnih lesenih arenah, ki so bile tam postavljene._NEWLINE_Na Forumu Romanumu so bile postavljene tudi tribune s klopmi. Najprej so stale ob senatni hi\xc5\xa1i, v poznem obdobju rimske republike so bile postavljene pred baziliko Porcia._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e bazilike (velike dvorane s stranskimi ladjami) je leta 184 pr. n. \xc5\xa1t. na Forumu predstavil Mark Porcij Kato, ki je za\xc4\x8del proces \'monumentalizacije\' mesta. Bazilika Fulvia je bila posve\xc4\x8dena na severni strani trga Forum leta 179 pr. n. \xc5\xa1t. (ve\xc4\x8dkrat je bila obnovljena in preimenovana v baziliko Fulvia et Aemilia, bazilika Paulli, bazilika Emilija). Devet let kasneje je bila na ju\xc5\xbeni strani posve\xc4\x8dena bazilika Sempronia ._NEWLINE_Mnoge tradicije iz Comitiuma, kot so priljubljene skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, pogrebi plemi\xc4\x8dev in igre, so bile prenesene na Forum, ko se je ta razvil. \xc5\xa0e posebej opazno je bilo gibanje comitia tributa (rimske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine), ki je bilo potem v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du popularne politike, leta 145 pr. n. \xc5\xa1t.. \xc5\xa0e posebej pomembni in izjemno nezasli\xc5\xa1ani politi\xc4\x8dni dogodki so se zgodili leta 133 pr. n. \xc5\xa1t., ko je sredi nemirov v Forumu in okoli njega tribun Tiberij Grakh lin\xc4\x8dal povezal skupino senatorjev._NEWLINE_V 80-ih pr. n. \xc5\xa1t., med diktaturo Sule, je bilo na Forumu opravljeno veliko dela, vklju\xc4\x8dno z dvigom ravni trga za skoraj meter in polaganjem trajnih marmornih kamnov. (Zanimivo je, da se je ta raven tlakovanja ohranila bolj ali manj nedotaknjena ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8dletje: vsaj do plenjenja Rima pod Robertom Guiscardom in Normani leta 1084, ko je zanemarjanje kon\xc4\x8dno omogo\xc4\x8dilo, da so se naplavine za\xc4\x8dele kopi\xc4\x8diti. _NEWLINE_Leta 78 pr. n. \xc5\xa1t. je bil na koncu Kapitolskega gri\xc4\x8da, po naro\xc4\x8dilu konzulov M. Aemilius Lepidus in Q. Lutatius Catulus, zgrajen ogromen Tabularium (arhivska stavba). Leta 63 pr. n. \xc5\xa1t. je Cicero na Forumu povedal svoj slavni govor, v katerem je obsodil spremljevalce zarotnika Catiline (v Konkordijinem templju, ki so ga v\xc4\x8dasih senatorji uporabljali kot prostor za sre\xc4\x8danja). Po razsodbi so jih pripeljali usmrtiti v bli\xc5\xbenji je\xc4\x8di pri Tullianumu, ki je bil edini znan dr\xc5\xbeavni zapor starih Rimljanov._NEWLINE_S\xc4\x8dasoma je bil Comitium izgubljen zaradi vedno ve\xc4\x8dje kurije in preureditve Julija Cezarja pred atentatom leta 44 pr. n. \xc5\xa1t. V tem letu je Forum do\xc5\xbeivel dva izjemno dramati\xc4\x8dna dogodka, ki sta morda najbolj znana med njimi: pogrebni nagovor Marka Antonija za Cezarja (uresni\xc4\x8den v Shakespearovi slavni predstavi Julij Cezar) je bil izveden iz delno dokon\xc4\x8dane govornice, znane kot Nova Rostra in javni se\xc5\xbeig Cezarjevega telesa, ki se je zgodil na mestu, neposredno nasproti Rostre, okoli katerega je kasneje zgradil Cezarjev tempelj njegov ne\xc4\x8dak Oktavij (Avgust) . Skoraj dve leti kasneje je Mark Antonij dodal pomembnost Rostri tako, da je javno razstavil odsekano glavo in desno roko svojega sovra\xc5\xbenika Cicerona.\n_START_SECTION_\nRimski imperij\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Julija Cezarja in koncu poznej\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeavljanskih vojn je Avgust kon\xc4\x8dal delo svojega velikega strica in tako dal Forumu kon\xc4\x8dno obliko. To je bil jugovzhodni konec trga, kjer je zgradil Cezarjev tempelj (tempelj Divus Iulius) in Avgustov slavolok (oba v 29. pr. n. \xc5\xa1t.). Forum je bil pri\xc4\x8da atentata na rimskega cesarja leta 69 n. \xc5\xa1t.: Galba se je odpravil iz pala\xc4\x8de, da bi se sre\xc4\x8dal z uporniki, vendar je bil tako slab, da ga je bilo treba nositi v nosilnici. Takoj ga je sre\xc4\x8dal \xc4\x8dastnik njegovega nasprotnika Otona blizu Lacusa Curtiusa na Forumu, kjer je bil ubit._NEWLINE_V zgodnjem obdobju imperija se je veliko gospodarskih in pravosodnih dejavnosti preusmerilo iz foruma na ve\xc4\x8dje in bolj ekstravagantne strukture na severu. Po izgradnji Trajanovega foruma (110 n. \xc5\xa1t.) so se te dejavnosti prenesle v baziliko Ulpijcev._NEWLINE_Na severozahodnem koncu Foruma, blizu vzno\xc5\xbeja Kapitolskega gri\xc4\x8da, je bil dodan beli marmorni slavolok Septimija Severa, in to v bli\xc5\xbeini starega izginjajo\xc4\x8dega Comitiuma. Posve\xc4\x8den je bil leta 203 v spomin na zmage nad Parti cesarja Septimija Severa in njegovih dveh sinov in je danes ena najbolj vidnih znamenitosti. Cesar Dioklecijan (284-305) je bil zadnji izmed velikih graditeljev rimske mestne infrastrukture in iz svojega programa ni izpustil foruma. V njegovem \xc4\x8dasu je postal zelo zasi\xc4\x8den s \xc4\x8dastnimi spomeniki. Prenovil je trg in ga reorganiziral, na novo zgradil Saturnov tempelj, tempelj Veste in Kurijo. Zadnja je bila po\xc5\xbegana in Dioklecijanova verzija je tista, ki jo lahko \xc5\xa1e danes obi\xc5\xa1\xc4\x8demo._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine Konstantina I. je bila dokon\xc4\x8dana gradnja Maksencijeve bazilike (312 n. \xc5\xa1t.), zadnje pomembne \xc5\xa1iritve kompleksa Foruma. To je vrnilo velik del politi\xc4\x8dne pozornosti Forumu do padca Zahodnega rimskega cesarstva skoraj dve stoletji pozneje.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nOcenjeno prebivalstvo mesta se je zmanj\xc5\xa1alo s 750.000\xe2\x80\x93800.000 na 450.000 v letu 450 in na 250.000 v letu okoli 500. Naseljena obmo\xc4\x8dja so bila za reko. Prizadevali so si, da bi Forum (in palatinske strukture) ostal nedotaknjen, a brez uspeha. V 6. stoletju so nekatere stare zgradbe v Forumu za\xc4\x8deli preoblikovati v kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve. 1. avgusta 608 so pred Rostro postavili Fokov steber, rimski monumentalni steber, ki je bil posve\xc4\x8den v \xc4\x8dast vzhodnorimskega cesarja Foka. To se je izkazalo za zadnji monumentalni dodatek foruma. Cesar Konstantin I., ki je leta 665 obiskal mesto, je odstranil svin\xc4\x8dene strehe, kar je izpostavilo zgradbe vremenu in pospe\xc5\xa1ilo propadanje. Do 8. stoletja je bil ves prostor obdan s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi cerkvami, ki so zavzele mesto zapu\xc5\xa1\xc4\x8denih in uni\xc4\x8denih templjev ._NEWLINE_Anonimni popotnik iz 8. stoletja iz Einsiedelna (zdaj v \xc5\xa0vici) je poro\xc4\x8dal, da je Forum v njegovem \xc4\x8dasu \xc5\xbee razpadel. V srednjem veku, \xc4\x8deprav je spomin na Forum Romanum vztrajal, so bili njegovi spomeniki ve\xc4\x8dinoma pokopani pod ru\xc5\xa1evinami, lokacija pa ozna\xc4\x8dena kot Campo Vaccino ali \'polje za govedo\', ki je bilo med Kapitolskim gri\xc4\x8dem in Kolosejem._NEWLINE_Po 8. stoletju so bile strukture Foruma razgrajene, preurejene in uporabljene za gradnjo fevdalnih stolpov in gradov na lokalnem obmo\xc4\x8dju. V 13. stoletju so bile te preurejene strukture poru\xc5\xa1ene in mesto je postalo odlagali\xc5\xa1\xc4\x8de. To je skupaj z razbitinami iz razstavljenih srednjeve\xc5\xa1kih zgradb in starodavnih struktur prispevalo k dvigu tal ._NEWLINE_Vra\xc4\x8danje pape\xc5\xbea Urbana V. iz Avignona leta 1367 je povzro\xc4\x8dilo pove\xc4\x8dano zanimanje za anti\xc4\x8dne spomenike, delno zaradi njihove moralne lekcije in delno kot kamnolom za nove stavbe, ki so se za\xc4\x8dele v Rimu graditi po dolgem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nIzkopavanja in za\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nRimski forum je bil v 17. do 19. stoletju prostor za mnoge umetnike in arhitekte, ki so \xc5\xa1tudirali v Rimu, da bi skicirali. Poudarek mnogih teh del, ki so jih ustvarili umetniki iz severna, je bil na trenutnem stanju Rimskega foruma, ki je lokalno znan kot Campo Vaccino, zaradi \xc5\xbeivine, ki se je pasla na prete\xc5\xbeno opu\xc5\xa1\xc4\x8denem delu mesta. Campo Vaccino iz leta 1636 Clauda Lorraina ka\xc5\xbee, v kolik\xc5\xa1ni meri so bile zgradbe v Forumu zakopane pod sedimentom. Od leta 1740 do svoje smrti leta 1772 je umetnik Giovanni Battista Piranesi delal na seriji 135 jedkanic, ki so prikazovale Rim v 18. stoletju. Priznani britanski umetnik J. M. W. Turner je leta 1839 naslikal Modern Rome \xe2\x80\x93 Campo Vaccino, po njegovem zadnjem potovanju v mesto. _NEWLINE_Izkopavanje Carla Fee, ki je leta 1803 za\xc4\x8del s \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem ru\xc5\xa1evin iz slavoloka Septimija Severa, je ozna\xc4\x8dilo za\xc4\x8detek \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja Foruma. Izkopavanja je uradno za\xc4\x8dela leta 1898 italijanska vlada pod ministrom za javno upravo dr. Baccellijem. Restavriranje iz leta 1898 je imelo tri glavne cilje: obnoviti razdrobljene dele stebrov, baz in oblog na njihovo prvotno lokacijo v Forumu, dose\xc4\x8di najni\xc5\xbejo mo\xc5\xbeno raven Foruma, ne da bi po\xc5\xa1kodovali obstoje\xc4\x8de strukture in identificirati \xc5\xbee polovi\xc4\x8dno izkopane strukture, skupaj s senatno hi\xc5\xa1o in baziliko Aemilio. Ta izkopavanja, ki jih je financirala dr\xc5\xbeava, je vodil dr. Giacomo Boni, dokler ni umrl leta 1925 in so se na kratko ustavila med prvo svetovno vojno._NEWLINE_Leta 2008 so mo\xc4\x8dne padavine povzro\xc4\x8dile strukturno \xc5\xa1kodo sodobnemu betonskemu pokrovu skupaj z marmorjem "Black Stone" preko Lapis Niger v Rimu. Izkopavanja na Forumu se nadaljujejo, nova odkritja arheologov, ki so delali od leta 2009, pa so vodila do vpra\xc5\xa1anj glede to\xc4\x8dne starosti Rima. Eno od teh nedavnih odkritij vklju\xc4\x8duje steno iz tufa v bli\xc5\xbeini Lapis Niger, ki se uporablja za preusmerjanje vode iz bli\xc5\xbenjih vodonosnikov. Okoli zidu so ostanki lon\xc4\x8denine in ostanki hrane omogo\xc4\x8dili arheologom datacijo, da je bi\xc4\x8d zid verjetno zgrajen med 8. ali 9. stoletjem pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ve\xc4\x8d kot stoletje pred tradicionalnim datumom ustanovitve Rima.\n_START_SECTION_\nSpomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nRimski forum je \xc5\xbee stoletja vir navdiha za vizualne umetnike. Posebej opazen je Giambattista Piranesi, ki je ustvaril (1748\xe2\x80\x9376) niz 135 jedkanic \xe2\x80\x93 Vedute di Roma (pogledi na Rim) - v katerem je Forum podrobno upodobil. (\xc5\xa0tevilne zna\xc4\x8dilnosti, ki jih je dokumentiral Piranesi, so zdaj izginile.)_NEWLINE_Znani umetniki foruma so Maerten van Heemskerck, Pirro Ligorio, Canaletto, Claude Lorrain, Giovanni Paolo Panini, Hubert Robert, J. M. W. Turner in mnogi drugi.\n_START_SECTION_\nSaturnov tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nSaturnov tempelj je bil ena pomembnej\xc5\xa1ih stavb v Rimskem forumu. Domneva se, da je bil zgrajen leta 497 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in stoji v regiji VIII Foruma Romanuma. O tem, kdaj so zgradili tempelj, je malo znanega, saj naj bi prvotni tempelj po\xc5\xbegali Galci v za\xc4\x8detku 4. stoletja. Vendar se razume, da ga je Munatius Plancus obnovil leta 42 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Osem preostalih stebrov je vse, kar je ostalo od slavnega templja. \xc4\x8ceprav natan\xc4\x8den datum dokon\xc4\x8danja ni znan, stoji kot ena najstarej\xc5\xa1ih stavb v Forumu Romanumu. Tempelj je bil prvotno zgrajen v \xc4\x8dast boga Jupitra, ki ga je nadomestil Saturn; zgodovinarji niso prepri\xc4\x8dani zakaj. Stavba se ni uporabljala samo za verske obrede, tempelj je deloval tudi kot banka za rimsko dru\xc5\xbebo._NEWLINE_Tempelj je stal na forumu skupaj s \xc5\xa1tirimi drugimi templji: Konkordijinim templjem, templjem Veste in Kastorja in Poluksa. V vsakem templju so pred verskimi obredi darovali \xc5\xbeivali. Ta dejanja so bila namenjena zagotavljanju sre\xc4\x8de tistim, ki so vstopali in uporabljali tempelj. Ker je Saturnov tempelj deloval tudi kot banka in ker je bil Saturn bog zlate dobe, so bile \xc5\xbertve v upanju na finan\xc4\x8dni uspeh._NEWLINE_V templju je bilo ve\xc4\x8d obokov za javne in zasebne posameznike. Tam so bili tudi oddelki templja za javne nastope in praznike, ki so pogosto sledili \xc5\xbertvovanjem.'