b'\n_START_ARTICLE_\nMerilnik hitrosti\n_START_PARAGRAPH_\nMerilnik hitrosti (pogovorno: pi\xc5\xa1tola za merjenje hitrosti), je naprava za merjenje hitrosti premikajo\xc4\x8dih se predmetov. Uporablja se pri izvajanju meritev hitrosti premikajo\xc4\x8dih se vozil ter pogosto tudi pri profesionalnih \xc5\xa1portih, kot je na primer merjenje hitrosti bowling krogle, udarca baseball krogle, pri tenisu ter pri \xc5\xa1printerjih oz. drugih teka\xc5\xa1kih \xc5\xa1portih._NEWLINE_Radarska pi\xc5\xa1tola deluje na osnovi Dopplerjeve radarske enote, ki je lahko ro\xc4\x8dna, name\xc5\xa1\xc4\x8deni na vozilu ali stati\xc4\x8dna. Dopplerjev pojav je fizikalni pojav kjer zaradi gibanja vira, opazovalca ali obeh nastane navidezna razlika v valovni dol\xc5\xbeini zvoka ali svetlobe. Dopplerjev pojav je zna\xc4\x8dilen za vsako valovanje, \xc4\x8de se opazovalec ali vir valovanja gibljeta drug glede na drugega. Pojavi se sprememba frekvence oziroma valovne dol\xc5\xbeine. Opazovalec, ki se giblje proti zvo\xc4\x8dnemu viru sli\xc5\xa1i vi\xc5\xa1jo frekvenco, kot \xc4\x8de se oddaljuje.Take naprave se pogosto uporabljajo za merjenje omejitve hitrosti, \xc4\x8deprav dandanes imamo \xc5\xbee bolj sodobne instrumente za merjenje hitrosti in sicer LIDAR pi\xc5\xa1tola, pri kateri uporabljamo impulzno lasersko svetlobo namesto radarja. Z LIDAR pi\xc5\xa1tolami se je za\xc4\x8dela zamenjavo navadnih radar pi\xc5\xa1tol v prvem desetletju enaindvajsetega stoletja, zaradi omejitev, povezanih z majhnim radar sistemom.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRadar za merjenje hitrosti je izna\xc5\xa1el John L. Barker Sr. v sodelovanju s Ben Midlock, kateri je razvil radar za vojsko, v tem ko je bil zaposlen pri podjetju, Automatic Signal Company(podjetje za avtomatizirano signalizacijo v Norwalku, CT med drugo svetovno vojno. S prva je podjetje Grumman aircraft company pri\xc5\xa1lo do Automatic Signal s problemom po\xc5\xa1kodbe pristajalnega podvozja, zdaj legendarnega letala PBY Catalina. Barker in Midlock sta naredila prvi Dopplerjev radar tako, da sta zalotala plo\xc4\x8devinke od kave in s tem naredila mikrovalovne transmitorje. Naprava je bila montirana na koncu steze(na Grummanovem letali\xc5\xa1\xc4\x8du v NY) in usmerjena direktno gor proti letalu, da je izmerila hitrost padanja letala. Po vojni sta Barker in Midlock testirala radar v kraju Merritt Parkway. Leta 1947, je bil sistem testiran s strani Connecticut dr\xc5\xbeavne policije v kraju Glastonbury. Testiran je bil za nadzor prometa in izdajanja opozoril o prehitri vo\xc5\xbenji. V za\xc4\x8detku februarja 1949, je dr\xc5\xbeavna policija za\xc4\x8dela izdajati kazni za prehitro vo\xc5\xbenjo. Kazni so bazirale na hitrosti katero je zabele\xc5\xbeil radar. Leta 1948 je bil radar tudi uporabljen v Garden City-u in New York-u.\n_START_SECTION_\nDopplerjev pojav\n_START_PARAGRAPH_\nhitrostni radarji uporabljajo dopplerjev efekt za merjenje hitrosti. Radarska pi\xc5\xa1tola je sestavljena tako kot vsi ostali radarji, imajo oddajnik in sprejemnik. Najprej po\xc5\xa1ljejo radijski signal v ozkem \xc5\xbearku in potem dobijo odboj enakega signala, kateri se odbije od tar\xc4\x8de. zaradi pojava, ki se mu re\xc4\x8de dopplerjev pojav glede na to ali se tar\xc4\x8da pribli\xc5\xbeuje ali oddaljuje se frekvenca signala spremeni in iz te razlike oz. spremembe radarska pi\xc5\xa1tola izra\xc4\x8duna hitrost tar\xc4\x8de od katere se signal odbija. Hitrost je podana po naslednji ena\xc4\x8dbi:\n_START_SECTION_\nStacionarni radar\n_START_PARAGRAPH_\nPo sprejemu povratnega valovanja, se ustvari signal, ki ga dobimo tako, da zdru\xc5\xbeimo povratno valovanje z delom za\xc4\x8detnega valovanja. Enako kot note pri glasbi. \xc4\x8ce zaigramo dve razli\xc4\x8dni noti skupaj dobimo glas ali ton. (re\xc4\x8de se mu heterodin) in elektri\xc4\x8dno vezje izmeri to frekvenco z digitalnim \xc5\xa1tevcem in potem prika\xc5\xbee za zaslonu. Prikazana vrednost je hitrost tar\xc4\x8de._NEWLINE_Ker radarska pi\xc5\xa1tola meri hitrost med pi\xc5\xa1tolo in tar\xc4\x8do, mora biti pi\xc5\xa1tola stacionarna oz. na mestu, da dobimo pravilno meritev. \xc4\x8ce bi merili iz premikajo\xc4\x8dega vozila bi dobili druga\xc4\x8dno hitrost, zato ker bi merili glede na premikajo\xc4\x8de se vozilo in ne glede na cesto. Za merjenje iz avta se uporablja druga\xc4\x8den sistem\n_START_SECTION_\nPremikajo\xc4\x8di se radar\n_START_PARAGRAPH_\nTako imenovani "premikajo\xc4\x8di radar", prejme odbiti signal od tar\xc4\x8de in stacionarnih/mirujo\xc4\x8dih objektov kot na primer cesta, prometni znaki, za\xc5\xa1\xc4\x8ditne ograje in javna razsvetljava. Namesto da bi primerjala frekvenco signala odbitega od tar\xc4\x8de z oddanim signalom, primerja signal tar\xc4\x8de z okoli\xc5\xa1kim signalom(signal odbit od ozadja). Razlika v frekvenci med tema dvema signaloma(signal tar\xc4\x8de in okolice) je prava hitrost tar\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nSmernice za oblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nModerna radarska pi\xc5\xa1tola po navadi obratuje s X, K, Ka, in v Evropi Ku valovnimi dol\xc5\xbeinami. Radarske pi\xc5\xa1tole, ki delujejo s X valovno dol\xc5\xbeino (8 d0 12 GHz) so vedno manj v uporabi ker proizvajajo mo\xc4\x8dan in lahko sledljiv signal. In \xc5\xa1e ve\xc4\x8dina avtomatskega zaklepanja(centralno, na daljinec) na avtomobilih deluje na X valovni dol\xc5\xbeini in lahko s tem zmoti signal pi\xc5\xa1tole. Kot rezultat tega sta najbolj uporabljeni frekvenci K in Ka._NEWLINE_Nekateri udele\xc5\xbeenci v prometu uporabljajo detektorje radarja, kateri jih lahko opozori na prisotnost radarja in mikrovalovni signali radarja lahko tudi spremenijo kvaliteto sprejema radia(AM pa FM so frekevence za radio) \xc4\x8de je radio nastavljen na \xc5\xa1ibko postajo. Iz teh razlogov imajo ro\xc4\x8dni radarji stikalo za vklop/izklop in radar se pri\xc5\xbeiga takrat ko bo merilec izvedel meritev. Detektorji radarja so v nekaterih de\xc5\xbeelah prepovedani.\n_START_SECTION_\nOmejitve\n_START_PARAGRAPH_\nPrometni radarji se dostopni v razli\xc4\x8dnih oblikah. Ro\xc4\x8dni modeli se najve\xc4\x8dkrat polnijo z baterijami in ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa so uporabljeni kot stacionarna metoda vsiljevanja hitrostne omejitve. Stacionarni radarji so lahko name\xc5\xa1\xc4\x8deni na policijska vozila in imajo eno ali dve anteni. Mobilen radar se uporablja kot \xc5\xbee ime pove med vo\xc5\xbenjo policijskega vozila in so lahko zelo napredni, sposobni slediti vozilom,ki se pribli\xc5\xbeujejo in oddaljujejo tako od naprej kot od zadaj. Sposobni so tudi slediti ve\xc4\x8d tar\xc4\x8dam naenkrat. Lahko tudi sledi najhitrej\xc5\xa1i tar\xc4\x8di v izbranem radarskem \xc5\xbearku, od naprej ali od zadaj.\n_START_SECTION_\nVelikosti\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna ovira ro\xc4\x8dnih radarjev je velikost. Premer radarske antene \xc4\x8de je manj\xc5\xa1i od nekaj centimetrov omejuje usmerjenost radarskega valovanja. To se lahko delno kompenzira s pove\xc4\x8danjem frekvence. Omejitve glede velikosti lahko privedejo do tega, da pri ro\xc4\x8dnih radarjih lovimo ve\xc4\x8d objektov naenkrat znotraj vidnega polja uporabnika._NEWLINE_Radarska antena na najbolj uporabljenih ro\xc4\x8dnih radarjih ima premer pribli\xc5\xbeno 5 cm. \xc5\xbdarek energije signala takega radarja z uporabo X- valovne dol\xc5\xbeine ustvari sto\xc5\xbeec, kateri se razteza 22 stopinj okrog linije vidnega polja in 44 stopinj po celotni \xc5\xa1irini. Temu \xc5\xbearku se re\xc4\x8de glavno polje/\xc5\xbearek. Obstaja tudi stransko polje, katero se nahaja od 22 do 66 stopinj vstran od linije vidnega polja. Obstajajo \xc5\xa1e druga polja ampak stranska polja so okoli 20 krat manj ob\xc4\x8dutljiva kot glavno polja, \xc4\x8deprav stranska polja zaznavajo premikajo\xc4\x8de objekte v bli\xc5\xbeini. Primarno vidno polje je \xc5\xa1iroko pribli\xc5\xbeno 130 stopinj. K-valovna dol\xc5\xbeina zmanj\xc5\xa1a to polje na pribli\xc5\xbeno 65 stopinj, Ka-valovna dol\xc5\xbeina pa na okoli 40 stopinj. Stranska polja se lahko izni\xc4\x8dijo in s tem zmanj\xc5\xa1amo radarsko vidno polje, ampak so potrebne dodatne antene in kompleksna vezja kar omeji uporabo zaradi cene zato jih uporabljajo samo vojska, kontrola zra\xc4\x8dnega prometa in meteorolo\xc5\xa1ke agencije.'