b'\n_START_ARTICLE_\nDoma\xc4\x8da ma\xc4\x8dka\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nDoma\xc4\x8da ma\xc4\x8dka je nastala z udoma\xc4\x8ditvijo divje ma\xc4\x8dke pred 5000 leti. Male ma\xc4\x8dke, med katere spadajo doma\xc4\x8de ma\xc4\x8dke, za razliko od velikih ma\xc4\x8dk ne morejo rjoveti, a lahko mijavkajo in predejo._NEWLINE_Ena od zna\xc4\x8dilnosti ma\xc4\x8dk je, da nikoli ne padejo na hrbet. To je zato, ker se lahko v zraku zasu\xc4\x8dejo s hrbta na trebuh v manj kot v dveh sekundah (1,6 s). K temu ogromno pripomore zelo razvit vestibularni aparat (\xc4\x8dutilo za ravnote\xc5\xbeje), ki bi ga po u\xc4\x8dinkovitosti lahko primerjali z giroskopom. Poleg tega razkora\xc4\x8di noge, da s tem zve\xc4\x8da zra\xc4\x8dni upor, zgradba njene hrbtenice, ki deluje kot vzmet, pa poskrbi, da je padec \xc4\x8dim bolj ubla\xc5\xbeen. Tako so najpogostej\xc5\xa1e po\xc5\xa1kodbe, kadar do njih sploh pride, po\xc5\xa1kodbe spodnjega dela telesa in nog. Zanimivo pa je, da se ma\xc4\x8dke redkeje po\xc5\xa1kodujejo pri ve\xc4\x8djih vi\xc5\xa1inah, saj imajo tako dovolj \xc4\x8dasa, da se odzovejo._NEWLINE_Ma\xc4\x8dke so predvsem no\xc4\x8dne \xc5\xbeivali, zato imajo tudi dobro razvite o\xc4\x8di, s katerimi la\xc5\xbeje vidijo v temi. Ma\xc4\x8dje o\xc4\x8di so namre\xc4\x8d kar precej velike, da v temi lahko zajamejo ve\xc4\x8d svetlobe. Obrnjene so naprej, da lahko na no\xc4\x8dnem pohodu sprejmejo velike koli\xc4\x8dine svetlobe. Polo\xc5\xbeaj o\xc4\x8di ma\xc4\x8dkam omogo\xc4\x8da, da lahko zelo dobro ocenijo globino in razdaljo. To jim pride zelo prav pri lovu. Njihov vidni kot je 85\xc2\xb0._NEWLINE_Kot odli\xc4\x8den lovec mora imeti ma\xc4\x8dka tudi zelo razvit sluh in voh. Ma\xc4\x8dke sli\xc5\xa1ijo za dve oktavi vi\xc5\xa1je tone kot ljudje. Zaznavajo namre\xc4\x8d tudi ultrazvo\xc4\x8dna valovanja do 60.000 Hz, medtem pa nizke tone sli\xc5\xa1ijo slab\xc5\xa1e._NEWLINE_V temi ma\xc4\x8dkam pri izogibanju oviram pomagajo tudi ob\xc4\x8dutljivi brki. Njihove tipalne dlake (vibrisi) imajo pribli\xc5\xbeno 200 \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih vlaken in tako delujejo kot nekak\xc5\xa1en radarski sistem in jim pomagajo pri izogibanju oviram._NEWLINE_Poznamo dolgodlake in kratkodlake pasme ma\xc4\x8dk. Dol\xc5\xbeina dlake predstavlja kvalitativno lastnost za uvr\xc5\xa1\xc4\x8danje pasem._NEWLINE_Ma\xc4\x8dke imajo po navadi okoli maja 2-4 mladi\xc4\x8de, ki jih namestijo na najbolj udobno in skrito mesto, ki ga najdejo. Ma\xc4\x8dke skrbijo tudi za mladi\xc4\x8de, ki niso njihovi.\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbeina dlake\n_START_PARAGRAPH_\nDo pred kratkim neznan gen, ki dolo\xc4\x8da dol\xc5\xbeino dlake je bil ozna\xc4\x8den kot lokus L z dominantnim alelom L, ki dolo\xc4\x8da kratko dlako, in recesivnim alelom l, ki dolo\xc4\x8da dolgo dlako. Tako imajo dolgodlake ma\xc4\x8dke alela l/l \xe2\x80\x93 npr. pasme somalijka, perzijka, maine coon, norve\xc5\xa1ka gozdna ma\xc4\x8dka. Kratkodlake pa imajo alela L/L ali L/l \xe2\x80\x93 npr. pasme abesinka, egip\xc4\x8danska mau, orientalka._NEWLINE_V analizah so raziskali ma\xc4\x8dji gen FGF5 (fibroblastni rastni faktor 5) kot mo\xc5\xbenega povzro\xc4\x8ditelja variabilnosti dol\xc5\xbeine dlake pri ma\xc4\x8dkah. Uporabili so genomsko sekvenco samice abesinke, ki spada med kratkodlake pasme. Analize so izvajali na eksonu 1 in eksonu 3. Analizirali so ve\xc4\x8d skupin ma\xc4\x8dk glede na njihov rodovnik, fenotip dlake ter tudi kri\xc5\xbeance med kratkodlakimi in dolgodlakimi ma\xc4\x8dkami. Za ugotavljanje mutacij gena so uporabljali ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka programa, ki sta iskala spremembe aminokislin in njihov mo\xc5\xbeen vpliv na fenotip dlake. Na\xc5\xa1li so \xc5\xa1tiri mutacije gena FGF5, ki povzro\xc4\x8dajo spremembe aminokislin, delujejo kot stop kodoni, ena mutacija pa se je izkazala kot naravna varianta tega gena._NEWLINE_Z identifikacijo mutacij FGF5 v tej raziskavi so ma\xc4\x8dke postale tretja vrsta sesalcev, ki imajo opisano asociacijo med fenotipom dol\xc5\xbeine dlake in polimorfizmom gena FGF5. Genotipizacija FGF5 udoma\xc4\x8denih ma\xc4\x8dk bo pomagala vzrediteljem ma\xc4\x8dk pri dolo\xc4\x8danju prena\xc5\xa1alcev recesivnega alela l za dolgo dlako.\n_START_SECTION_\nMa\xc4\x8dke skozi zgodovino\n_START_PARAGRAPH_\nV pozni egip\xc4\x8danski dobi je boginja Bastet spremenila svojo podobo. Do takrat so jo namre\xc4\x8d upodabljali kot \xc5\xbeensko z ma\xc4\x8djo glavo, v poznej\xc5\xa1em obdobju pa so jo prikazovali kot ma\xc4\x8dko v celoti. Za Egip\xc4\x8dane je bila podoba milosti in bogov, zato so tudi ma\xc4\x8dke po bo\xc5\xbeje \xc4\x8dastili. \xc4\x8ce je kdo po\xc5\xa1kodoval ma\xc4\x8dko, je bil za to strogo kaznovan. V bogatih dru\xc5\xbeinah so jih krasili z nakitom, ko pa je ma\xc4\x8dka umrla naravne smrti so jo mumificirali in pokopali v sarkofagu v njeni naravni obliki. Eden od razlogov za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje ma\xc4\x8dk je bilo dejstvo, da so lovile glodavce, ki so povzro\xc4\x8dali \xc5\xa1kodo na polj\xc5\xa1\xc4\x8dinah, kar je prvi znani dokumentirani primer biolo\xc5\xa1kega nadzora \xc5\xa1kodljivcev._NEWLINE_Kljub temu, da so Egip\xc4\x8dani skrbno varovali ma\xc4\x8dke pred tujci, so se jih polastili feni\xc4\x8danski trgovci, ki so jih zanesli v Evropo, poleg tega pa so jih iz Egipta kot koristne pomo\xc4\x8dnike v boju proti glodavcem tihotapili tudi potujo\xc4\x8di menihi na poti na Daljni vzhod in rimski vojaki. S \xc5\xa1irjenjem in prevzemanjem vloge delovne \xc5\xbeivali je kult ma\xc4\x8dke po\xc4\x8dasi zamrl. Kljub temu se je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d stoletij kasneje na Kitajskem ohranilo prepri\xc4\x8danje, da prina\xc5\xa1ajo sre\xc4\x8do, na Japonskem pa so postavljali kipce ma\xc4\x8dk za odganjanje \xc5\xa1kodljivcev. Po vzponu kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v Evropi je \xc5\xbeelela cerkvena oblast tovrstna poganska verovanja zatreti, zato so za\xc4\x8deli prikazovati ma\xc4\x8dke v bolj zlove\xc5\xa1\xc4\x8di lu\xc4\x8di, kot prina\xc5\xa1alke nesre\xc4\x8de ali pomo\xc4\x8dnice \xc4\x8darovnic, kar se je v dolo\xc4\x8deni meri prav tako ohranilo do danes._NEWLINE_Do preostanka sveta so ma\xc4\x8dke zanesli evropski izseljenci v dobi kolonizacije, spet v vlogi lovca na glodavce. \xc5\xbde Kolumbova odprava, ki je odkrila Novi svet, je imela na krovu ve\xc4\x8d ma\xc4\x8dk, ki so lovile podgane. Med pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki se je na ta ra\xc4\x8dun razvila tudi vra\xc5\xbea, da prina\xc5\xa1ajo sre\xc4\x8do in znajo napovedovati nevihte.'