b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Marcel I.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo Marcelinovi smrti je zaradi Dioklecijanovega preganjanja sedisvakanca (\xc4\x8das, ko pape\xc5\xa1ka stolica ni zasedena) trajala okrog \xc5\xa1tirih let_NEWLINE_Marcel I. si je zadal nalogo, da bo Cerkev, ki je bila zaradi preganjanja kristjanov pod Dioklecijanov skoraj uni\xc4\x8dena, na novo uredil in zgradil. Bilo je mnogo mu\xc4\x8dencev, pa tudi mnogo odpadnikov od vere; nekateri so odpadli stvarno, drugi pa so si pridobili le potrdila o darovanju kadila malikom._NEWLINE_Pape\xc5\xbe je izdal stroge dolo\xc4\x8dbe za tiste, ki so med preganjanjem zatajili vero.\n_START_SECTION_\nDioklecijanovo preganjanje kristjanov\n_START_PARAGRAPH_\nDioklecijan  sprva ni preganjal kristjanov, pa\xc4\x8d pa ga je k temu nagovoril Galerij, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo nevarno za dr\xc5\xbeavo. Februarja 303 je izdal odlok, s katerim je kristjanom odvzel dr\xc5\xbeavljanske pravice ter prepovedal osvobajati kr\xc5\xa1\xc4\x8danske su\xc5\xbenje. Ukazal je, naj po vsem cesarstvu poru\xc5\xa1ijo kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve in se\xc5\xbego svete knjige. V pokrajinah, ki so spadale pod Dioklecijana, Galerija in Maksimijana, so odlok izvajali z veliko vnemo. Uni\xc4\x8dili so veliko \xc5\xa1tevilo kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih spisov, med njimi pape\xc5\xa1ke arhive in kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko knji\xc5\xbenico v Rimu. Aprila 303 je Dioklecijan izdal drugi odlok, z njim je ukazal, naj zapro vse \xc5\xa1kofe in klerike. Kmalu nato je s tretjim odlokom dolo\xc4\x8dil, naj jetniki darujejo bogovom in naj jih izpustijo; \xc4\x8de no\xc4\x8dejo darovati, naj jih mu\xc4\x8dijo in usmrte. V marcu 304 je iz\xc5\xa1el \xc5\xa1e \xc4\x8detrti odlok: vsi kristjani morajo darovati bogovom. Kri mu\xc4\x8dencev je tekla v takem obilju kakor \xc5\xa1e nikoli poprej. Najhuje je preganjanje divjalo v Mali Aziji, Palestini in Egiptu, v spodnji Panoniji, prokonzularni Afriki, Numidiji in Hispaniji. V Galiji in Britaniji cezar Konstancij ni izvajal zadnjih treh odlokov. Leta 305 sta Dioklecijan in Maksimijan odstopila. Dioklecijanov naslednik je postal Galerij, ki si je privzel za cezarja Maksimina Daja. Maksimijan je svojemu nasledniku Konstanciju Kloru dolo\xc4\x8dil za cezarja surovega vojaka Severa. Maksimin Daja je \xc5\xa1e huje preganjal kristjane kakor Galerij. Po letu 305 se je preganjanje na vzhodu nadaljevalo s pove\xc4\x8dano krutostjo, na zahodu pa je s tem letom dejansko prenehalo. Leta 306 je Maksencij, sin Maksimijana, spodrinil Severa na zahodu. Po smrti Konstancija Klora je vojska v Britaniji leta 307 razglasila njegovega sina Konstantina za vladarja Galije in Britanije. Galerij je istega leta postavil Licinija za avgusta zahoda. V stra\xc5\xa1ni bolezni je Galerij spoznal, da preganjanje kristjanov ni doseglo za\xc5\xbeelenega cilja in je 30. aprila 311 izdal toleran\xc4\x8dni razglas. Maksimin Daja ga je upo\xc5\xa1teval \xc5\xa1ele jeseni tega leta.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nLiber pontificalis poro\xc4\x8da, da ga je cesar Maksencij poslal v pregnanstvo, kjer je umrl 16. januarja 308. Kasneje so ga pokopali v Priscilinih katakombah v Rimu. _NEWLINE_Njegov god je 16. januarja.'