b'\n_START_ARTICLE_\nNomenklatura organske kemije IUPAC\n_START_PARAGRAPH_\nNomenklatura organske kemije IUPAC je sistemati\xc4\x8dna metoda poimenovanja organskih kemi\xc4\x8dnih spojin, ki jo priporo\xc4\x8da Mednarodno zdru\xc5\xbeenje za \xc4\x8disto in uporabno kemijo (International Union of Pure and Applied Chemistry, IUPAC). Sistem imen temelji na na\xc4\x8delu, da se iz imena katerekoli spojine lahko nedvoumno nari\xc5\xa1e njena strukturna formula. Obstojata tudi nomenklatura anorganske kemije in nomenklatura zelo kompleksnih cikli\xc4\x8dnih molekul._NEWLINE_Za vsakdanje komuniciranje uradno priporo\xc4\x8dena imena spojin  niso vedno najbolj prakti\xc4\x8dna, zato se uporabljajo samo takrat, ko je treba natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti, za katero spojino gre. V pogovoru se obi\xc4\x8dajno uporabljajo poenostavljena imena, na primer etanol namesto etil alkohol, ali trivialna imena, na primer solna kislina namesto klorovodikova kislina.\n_START_SECTION_\nAlkeni in alkini\n_START_PARAGRAPH_\nImena alkenov so, tako kot pri alkanih, dolo\xc4\x8dena z dol\xc5\xbeino glavne verige ogljikovih atomov. Od alkanov se razlikujejo po kon\xc4\x8dnici \xe2\x80\x93en in \xc5\xa1tevilki ogljikovega atoma, za katerim je dvojna vez: alken CH\xe2\x82\x82=CHCH\xe2\x82\x82CH\xe2\x82\x83 je but-1-en. Elkeni z ve\xc4\x8d dvojnimi vezmi so -dieni, -trieni itd: spojina CH\xe2\x82\x82=CHCH=CH\xe2\x82\x82 je buta-1,3-dien. Enostavni izomeri cis in trans so ozna\xc4\x8deni s predponama cis- ali trans-, na primer  cis-but-2-en ali trans-but-2-en. Za poimenovanje bolj kompleksnih geometrijskih izomerov se uporabljajo Cahn-Ingold-Prelogova pravila proritete._NEWLINE_Sistem poimenovanja alkinov je enak sistemu poimenovanja alkenov, samo da se namesto kon\xc4\x8dnice \xe2\x80\x93en doda kon\xc4\x8dnico \xe2\x80\x93in, na primer etin (acetilen), propin (metilacetilen) itd.\n_START_SECTION_\nHalogenidi\n_START_PARAGRAPH_\nHalogena funkcionalna skupina je zapisana kot fluoro-, kloro-, bromo- ali jodo-, pred njo pa je polo\xc5\xbeaj ogljikovega atoma, na katerem je vezana. \xc4\x8ce je skupin ve\xc4\x8d, so zapisane kot dikloro-, trikloro itd. Primer: spojina CHCl\xe2\x82\x83 (kloroform) se imenuje triklorometan, anestetik halotan (CF\xe2\x82\x83CHBrCl) pa 2-bromo-2-kloro-1,1,1-trifluoroetan.\n_START_SECTION_\nAmini in amidi\n_START_PARAGRAPH_\nAmini, spojine s splo\xc5\xa1no formulo R-NH\xe2\x82\x82,  dobijo ime po alkanski verigi, kateri se doda pripona amin: spojina CH\xe2\x82\x83NH\xe2\x82\x82 je metanamin. \xc4\x8ce je potrebno, se pred pripono amin vrine polo\xc5\xbeaj amino skupine, na primer propan-1-amin za CH\xe2\x82\x83CH\xe2\x82\x82CH\xe2\x82\x82NH\xe2\x82\x82 oziroma propan-2-amin za CH\xe2\x82\x83CHNH\xe2\x82\x82CH\xe2\x82\x83. Dopusten je tudi zapis, v katerem je beseda amino zapisana kod predpona, na primer aminobutan._NEWLINE_Za sekundarne amine s splo\xc5\xa1no formulo R\xe2\x82\x81-NH-R\xe2\x82\x82, je osnovno  ime amina  najdalj\xc5\xa1a veriga ogljikovih atomov. Druga veriga se obravnava kot alkilna skupina, pred katero je velika \xc4\x8drka N (kot du\xc5\xa1ik), napisana v kurzivi. Primer: spojina CH\xe2\x82\x83NHCH\xe2\x82\x82CH\xe2\x82\x83 je N-metiletanamin.  Terciarni amini s splo\xc5\xa1no formulo R\xe2\x82\x81-NR\xe2\x82\x82-R\xe2\x82\x83 se obravnavajo podobno kot sekundarni amini: spojina CH\xe2\x82\x83CH\xe2\x82\x82N(CH\xe2\x82\x83)CH\xe2\x82\x82CH\xe2\x82\x82CH\xe2\x82\x83 je N-etil-N-metilpropanamin. Tudi za terciarne amine velja pravilo, da se substituente zapisujejo po abecedi._NEWLINE_Amidi, spojine s splo\xc5\xa1no formulo R-CO-NH\xe2\x82\x82, dobijo ime alkana s pripono amid. Ozaka polo\xc5\xbeaja ni potrebna, ker je njihova funkcionalna skupina  vedno na koncu verige. Primer: spojina CH\xe2\x82\x83CONH\xe2\x82\x82 (acetamid) se imenuje etanamid._NEWLINE_Sekundarni in terciarni amidi se obravnavajo podobno kot sekundarni in tercialrni amini: alkilna veriga, ki je vezana na du\xc5\xa1ikov atom, se obravnava kot substituenta s predpono N: spojina HCON(CH\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x82 je N,N-dimetilmetanamid.\n_START_SECTION_\nCikli\xc4\x8dne spojine\n_START_PARAGRAPH_\nCikloalkani in aromatske spojine se obravnavajo kot osnovna veriga, ki ima obliko obro\xc4\x8da, na katerega so vezane razne substituente. Ogljikovi atomi se \xc5\xa1tevil\xc4\x8dijo podobno kot pri acikli\xc4\x8dnih spojinah. Primer: spojina ksilen (dimetilbenzen, CH\xe2\x82\x83C\xe2\x82\x86H\xe2\x82\x84CH\xe2\x82\x83 ima tri izomere: orto-, meta- in para-ksilen. Spojine se pravilno zapi\xc5\xa1ejo kot 1,2-dimetilbenzen, 1,3-dimetilbenzen in 1,4-dimetilbenzen._NEWLINE_Cikli\xc4\x8dne strukture se lahko obravnavajo tudi kot funkcionalne skupine. V tem primeru dobijo ime cikloalkil-, na primer cikloheksil-, \xc4\x8de gre za derivat cikloheksana, ali fenil-, \xc4\x8de gre za derivat benzena._NEWLINE_Nomenklaturna shema IUPAC postane za bolj kompleksne cikli\xc4\x8dne spojine kmalu zelo zapletena. Za opis spojin, ki vsebujejo na primer fenol, furan, indol itd, je zato dopu\xc5\xa1\xc4\x8deno, da se za osnovno ime spojine vzame ustaljeno ime osnovne aromatske spojine (fenola, furana, indola itd).\n_START_SECTION_\nIoni\n_START_PARAGRAPH_\nNomenklatura IUPAC ima tudi pravila za poimenovanje ionov.\n_START_SECTION_\nHidronijev ion\n_START_PARAGRAPH_\nHidronijev ion je splo\xc5\xa1no ime za vodikov kation. V kategorijo hidronijevih ionov spadajo protoni, devteroni in tritoni.\n_START_SECTION_\nPrimarni hidridni kationi\n_START_PARAGRAPH_\nEnostavni hidridni kationi nastanejo s pripajanjem hidronijevih ionov na hidride halogenov, halkogenov in elementov iz du\xc5\xa1ikove skupine. Kationi dobijo imena amonijev (H\xe2\x82\x84N\xe2\x81\xba), oksonijev  (H\xe2\x82\x83O\xe2\x81\xba), fluronijev (H\xe2\x82\x82F\xe2\x81\xba) itd ion. Amonijev ion je nekak\xc5\xa1na izjema, ker bi se moral imenovati nitronijev ion, vendar se to ime obi\xc4\x8dajno uporablja za NO\xe2\x82\x82\xe2\x81\xba ion.'