b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Mihaela, Ol\xc5\xa1evek\n_START_SECTION_\nZgodovina cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev se v dosedaj znanih srednjeve\xc5\xa1kih virih prvi\xc4\x8d omenja v listini iz leta 1333. Takrat je kosez Ditmav iz koro\xc5\xa1kega Greifenfelsa dobremu sv. Mihaelu na Ol\xc5\xa1evku za ve\xc4\x8dno lu\xc4\x8d kmetijo na Ol\xc5\xa1evku, ki jo je obdeloval kmet Nikolaj. Dohodke od te kmetije je velesovska priornija morala letno dajati za nakup olja in drugo vzdr\xc5\xbeevanje te lu\xc4\x8dke. \xc5\xbde patron cerkve sv. Mihael nam pri\xc4\x8da, da je cerkev na Ol\xc5\xa1evku stala \xc5\xbee v 13. stoletju._NEWLINE_Duhovno slu\xc5\xbebo na Ol\xc5\xa1evku je ustanovil rojak Tomo Ko\xc5\xa1njek (Cokvarjev, 1709-1770), ki je v vasi (na svojem domu pri Cokvarju) bival \xc5\xbee od leta 1753 kot prvi ekspozit. V oporoki je dele\xc5\xbe svojega premo\xc5\xbeenja zapustil vasi in cerkvi, ob ustanovitvi beneficiata leta 1770 pa je zahteval, naj se v cerkvi opravlja nedeljska jutranja ma\xc5\xa1a in popoldanski kr\xc5\xa1\xc4\x8danski nauk ob 14. uri. Va\xc5\xa1\xc4\x8dani pa naj bi farni duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini pomagali v stiskah._NEWLINE_Zaradi dotrajanosti so cerkev leta 1781 podrli in pri\xc4\x8deli graditi novo, s privoljenjem velesovske prednice M. Agnete Plausin, naddiakona Inocenca Ignacija de Tauffrerja in \xc5\xa1en\xc4\x8durskega \xc5\xbeupnika S. Kubida. Od stare prvotne cerkve so ohranili le zvonik. Dela, ki jih je vodil zidarski mojster Anton Lipu\xc5\xa1 iz Kranja, sobila kon\xc4\x8dana v 10 letih. Cerkev je zidana v baro\xc4\x8dno klasicisti\xc4\x8dnem slogu, po vzoru \xc5\xa1en\xc4\x8durske \xc5\xbeupne cerkve in nekoliko spominja na rimski angelski grad v Rimu). Cerkev je dolga 20 m, v ladji \xc5\xa1iroka 10 m, visoka 10 m. V prezbiteriju je visoka 9 m. V njej je prostora za 1000 ljudi. Tla so bila tlakovana s kamnitimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami. V cerkvi so postavili tri lesene oltarje v baro\xc4\x8dnem slogu. Znamenit je cerkveni veliki oltar, ki ga je leta 1982 izdelal kipar Valentin \xc5\xa0ubic._NEWLINE_Leta 1789 se je ol\xc5\xa1evska soseska zavzela in obnovila \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de (prvega so za\xc4\x8deli graditi leta 1765), poklonila mu je tudi pa\xc5\xa1nik za eno kravo in pripeljala drva. Leta 1802 je imela cerkev z zemlji\xc5\xa1\xc4\x8di \xc5\xa1tiri ko\xc4\x8de, mlin, njivo, travnik in precej gozda._NEWLINE_V letih, ko je na Ol\xc5\xa1evku slu\xc5\xbeboval g. Franc Blaj (to je bilo od leta 1978 do 1991), je bila cerkev ponovno dele\xc5\xbena temeljite obnove. Leta 1980 je bilo narejeno novo ostre\xc5\xa1je, na novo prekrita cerkvena streha, stara plo\xc4\x8devina je bila nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z bakreno, urejeni so bili novi bakreni \xc5\xbelebovi in odto\xc4\x8dne cevi. Leta 1982 je bila v sprednjem delu cerkve urejena kanalizacija, narejene so bile nove cementne stopnice pred cerkvijo, izvedena je bila nova elektri\xc4\x8dna instalacija, prenovljen je bil kri\xc5\xbeev pot in okra\xc5\xa1en s pozla\xc4\x8denimi okviri. Leta 1983 je bil po na\xc4\x8drtih ing. arh. Otona Jugovica docela prenovljen cerkveni kor, prenovljene so bile tudi orgle. Leta 1985 so bila vzidana nova macesnova okna z belgijskim steklom, v katerem so vrezani motivi p\xc5\xa1eni\xc4\x8dnih klasov. Leta 1985 je bil narejen tudi nov marmorni tlak v cerkvi in zvoniku, montirana sta bila mali in veliki lestenec. V letu 1986 so bile prenovljene tri ve\xc4\x8dne lu\xc4\x8dke v prezbiteriju in elektrificirani so bili zvonovi. V letih 1990 in 1991 so bili prenovljeni vsi trije oltarji in zunanji fasadni omet cerkve.\n_START_SECTION_\nZunanj\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nTloris cerkve tvori pravokotna ladja, ki se proti vzhodu podalj\xc5\xa1uje v nekoliko dvignjen, a manj\xc5\xa1i pravokotni prezbiterij. Ladja ima vogale zaobljene, v prezbiteriju pa so prirezani. Simetri\xc4\x8dno se na obeh straneh prezbiterija osrednji prostor podalj\xc5\xa1a v stranska prostora. Na severni strani stoji, po\xc5\xa1evno na smer cerkve, kvadratni zvonik, na ju\xc5\xbeni strani pa je priklju\xc4\x8dena zakristija._NEWLINE_Zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dina cerkve je skromno raz\xc4\x8dlenjena. Nekoliko je popestrena na zaokro\xc5\xbeenih in prirezanih vogalih, ki so omejeni z lizenami. Stene so razgibane tudi s pravokotnimi vrati in zaokro\xc5\xbeenimi odprtinami za okna. Nad glavnim portalom je ni\xc5\xa1a, v kateri je lesen kip cerkvenega patrona sv. Mihaela. Zidovi prehajajo preko zaobljenega okroglo-lo\xc4\x8dnega friza v streho iz opeke. Nad ladjo in prezbiterijem je skupno sleme. To je dose\xc5\xbeeno tako, da so stene prezbiterija ustrezno povi\xc5\xa1ane. Zvonik, s \xc5\xa1tirimi velikimi zaokro\xc5\xbeenimi odprtinami za zvonove in s \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnicami, za\xc5\xbeivi nad streho cerkve. Pokrit je s plo\xc4\x8devinasto kapo, ki je brez \xc4\x8debule in se nad slepimi linami hitro zaklju\xc4\x8di. Omet cerkve je rumen, razen belih robov zvonika. Preprosti zunanji videz skriva pestreje opremljeno in razgibano notranj\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nNotranj\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1ino ladje, ki je pribli\xc5\xbeno enaka \xc5\xa1irini, in nekoliko ni\xc5\xbeji prezbiterij, razpolavlja vodoravni ven\xc4\x8dni zidec. Ta je sestavljen iz dveh vzporednih stopni\xc4\x8dastih vencev. Venec spremlja ladjo in preko slavolo\xc4\x8dne stene preide v prezbiterij, zaklju\xc4\x8di pa se ob ograji pevskega kora. Zidec se nad marmoriranimi pilastri sunkovito lomi in jih tako mo\xc4\x8dno poudarja. Nad vencem se v ladji in prezbiteriju bo\xc4\x8dita banjasta oboka._NEWLINE_Vi\xc5\xa1ino ladje na vzhodni strani zni\xc5\xbeuje pevski kor. Ta je pomolasto pomaknjen v ladjo in po\xc4\x8diva na dveh baro\xc4\x8dnih stebrih. Na koru je omara za orgle, levo in desno od nje pa je prostor za pevce. Kor je osvetljen skozi polokroglo okno, ki na vzhodni fasadi slu\xc5\xbei kot ni\xc5\xa1a lesenemu kipu [Patron|patrona]] cerkve. Dohod na kor je po stopnicah, ki so skrite v zaokro\xc5\xbeenem delu debelega zidu. Stopnice so osvetljene skozi pravokotno okence._NEWLINE_V stranskih stenah ladje sta dva para oken. Spodnji par tvorita pravokotni okni, nad ven\xc4\x8dnim zidcem pa jima sledita polokrogli okni. V ju\xc5\xbeni steni, med oknoma, so stranska vrata, na severni strani pa kip Marije v skalni votlini._NEWLINE_Prezbiterij, ki je s \xc5\xa1irokim slavolokom povezan z ladjo, je o\xc5\xbeji in manj\xc5\xa1i od nje. Bo\xc4\x8dni steni sta predrti z dvemi pravokotnimi vrati, ki vodijo v stranska prostora, nad ju\xc5\xbenimi vrati pa je pravokotna arkada. Na vsaki steni je \xc5\xa1e pravokotno in polokroglo okno. V prirezanih vogalih sta zaokro\xc5\xbeeni okni, na zadnji steni pa je okroglo okence, ki naj bi osvetljevalo ozadje ni\xc5\xa1e v oltarju._NEWLINE_Zakristija ima v pritli\xc4\x8dju dvoje vrat in par oken. V nadstropju, kamor vodijo lesene stopnice, je troje oken in arkada, ki povezuje nadstropje s prezbiterijem. Stropa v zakristiji sta banjasta in razdeljena na obo\xc4\x8dne pole. V zakristiji je zanimiv kamen za blagoslovljeno vodo. Po ljudskem pripovedovanju so kamen (izklesan v obliki izvotljene \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke glave) prinesli z bli\xc5\xbenjega gri\xc4\x8da (kjer naj bi neko\xc4\x8d stal poganski tempelj), vanj vklesali vdolbino za blagoslovljeno vodo ter ga vzidali v cerkev._NEWLINE_Kvadratni zvonik je grobo dodelan in slabo razsvetljen. Okna so majhna ali pa jih sploh ni. Skozi \xc5\xa1tiri nadstropja vodijo stopnice mimo urnega mehanizma do prostora s tremi zvonovi.\n_START_SECTION_\nCerkvena oprema\n_START_PARAGRAPH_\nPo stenah ladje in prezbiterija visi v slikarski tehniki olja na platnu 14 postaj Kri\xc5\xbeevega pota iz leta 1871 (olje na platnu)._NEWLINE_Nad stranskim vhodom v ladjo visi v isti slikarski tehniki slika Kristusa trpina (Imago Pietatis) iz leta 1854 (olje na platnu)._NEWLINE_V zadnjem delu cerkvene ladje je tudi slika Marije zavetnice s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem - Vizjak pinx. 1867 (olje na platnu)._NEWLINE_Za slavolokom stojita lesena kipa Marije in Jezusa (polihromirana), na ju\xc5\xbeni strani pa leseno razpelo s polihromiranim korpusom.\n_START_SECTION_\nGlavni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nStarej\xc5\xa1i glavni oltar je leta 1840 postavil kranjski podobar Franz Goetzl. Ta oltar \xc5\xbeupnijska kronika omenja kot slabo delo, zato so ga leta 1892 nadomestili z novim velikim oltarjem, ki ga je izdelal Valentin \xc5\xa0ubic iz Poljan. Oltarni nastavek sega do obo\xc4\x8dnih pol in se z arhitravom ujema z ven\xc4\x8dnim zidcem. V tlorisu je oltarni nastavek konveksen, ogrodje nosijo \xc5\xa1tirje korintski stebri, ki so marmorirani. V osrednji ni\xc5\xa1i nad tabernakljem je kip sv. Mihaela , ob njem sta \xc5\xa1e dva angela, sv. Gabrijel in sv. Rafael, v stranskih ni\xc5\xa1ah pa sta kipa sv. Petra in sv. Pavla. V atiki nad glavno ni\xc5\xa1o je kompozicija sv. Trojice, ki lebdi na oblakih, na robovih pa po\xc4\x8divajo angel\xc4\x8dki. Skrajno desno je kip sv. Lovrenca, skrajno levo pa kip sv. \xc5\xa0tefana._NEWLINE_Oltar navidezno raz\xc5\xa1irjata slikana okna v prirezanih vogalih prezbiterija. V oknu na severni strani je upodobljena Marija Brezmade\xc5\xbena, v ju\xc5\xbenem pa Dobri pastir. Glavna oltarna ni\xc5\xa1a ima tudi sliko sv. Mihaela v boju z zmajem, iz leta 1891 (P.\xc5\xa0ubic, olje na platnu), sliko Marije vnebovzete in postno sliko kri\xc5\xbeevega pota._NEWLINE_Stranska oltarja, ki se tesno prilegata zaokro\xc5\xbeenima vogaloma med ladjo in slavolo\xc4\x8dno steno, je leta 1864 izdelal podobar Janez Jane\xc5\xbei\xc4\x8d iz Zaloga pri Cerkljah. Oltarna nastavka sta si identi\xc4\x8dna, nekaj razlike je v pozla\xc4\x8denem okrasju.\n_START_SECTION_\nLevi stranski oltar\n_START_PARAGRAPH_\nOltar na  evangelijski strani je posve\xc4\x8den Mariji kraljici. V osrednji oltarni ni\xc5\xa1i je kip Marije kraljice z otrokom (100 cm). Levo od glavne ni\xc5\xa1e je kip sv. Elizabete, desno pa kip sv. Katarine (obe 92 cm). V atiki je kip Ane Samotreje, na robovih po\xc4\x8divata angela. Levo od Ane je kip sv. Lucije, desno pa kip sv. Ne\xc5\xbee. Za glavno oltarno ni\xc5\xa1o je P.Bla\xc5\xbe po Murillu naslikal sliko Brezmade\xc5\xbene (olje na platnu).\n_START_SECTION_\nDesni stranski oltar\n_START_PARAGRAPH_\nOltar na  listni strani je posve\xc4\x8den sv. Valentinu. V glavni oltarni ni\xc5\xa1i je kip Kristusa u\xc4\x8ditelja na lesenem podstavku, ki z desnico blagoslavlja, v levici pa dr\xc5\xbei knjigo. Levo od njega je kip sv. Valentina, ki ima v roki knjigo z napisom: Sv. Valentin prosi za nas. (renov. 1960 Ante Jane\xc5\xbei\xc4\x8d). Desno je kip sv. Jo\xc5\xbeefa z otrokom. Vsi kipi so veliki 100 cm. V nadstropju oltarnega nastavka je levo kip sv. Kozma, desno pa sv. Damijana. V atiki je kip sv. Florjana. Vsi oltarni kipi so leseni, polihromirani in pozla\xc4\x8deni.\n_START_SECTION_\nLur\xc5\xa1ka kapelica - votlina\n_START_PARAGRAPH_\nV njej je kip Lur\xc5\xa1ke Marije Brezmade\xc5\xbene in sv. Bernardke. Narejen je najbr\xc5\xbe leta 1904, izdelovalec kipov pa je neznan.'