b'\n_START_ARTICLE_\nTomo Zupan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani klasi\xc4\x8dni gimnaziji je v Ljubljani v letih 1858\xe2\x80\x931862 \xc5\xa1tudiral bogoslovje in leta 1863 postal ordinarij. Na proslavi ob tiso\xc4\x8dletnici prihoda Cirila in Metoda na Velikomoravsko si je za \xc5\xbeivljenjski cilj postavil slu\xc5\xbebo narodu. V letih 1862\xe2\x80\x931867 je bil prefekt v Alojzijevi\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer je med obiskovanjem ljubljanske klasi\xc4\x8dne gimnazije bival tudi sam. V tem \xc4\x8dasu je zasebno \xc5\xa1tudiral staro cerkveno slovan\xc5\xa1\xc4\x8dino in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Leta 1869 je opravil zrelostni izpit iz slovenskega jezika pri Franu Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8du na Dunaju, leto prej pa enak izpit iz verouka v Ljubljani. Po pribli\xc5\xbeno tridesetletnem pou\xc4\x8devanju obeh predmetov po razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1olah v Ljubljani in Kranju je v letih 1881\xe2\x80\x931893 slu\xc5\xbeboval kot vodja Alojzijevi\xc5\xa1\xc4\x8da in se po razre\xc5\xa1itvi iz tega mesta potegoval za slu\xc5\xbebo bibliotekarja v dana\xc5\xa1njem NUK-u. Po upokojitvi je bival na svojem gradu na Okroglem in vsestransko dejaven do\xc4\x8dakal visoko starost. Svoj gradi\xc4\x8d na Okroglem je zapustil slepim, saj je v starosti tudi sam izgubil vid._NEWLINE_Prejel je mnogo priznanj in uglednih nazivov. Med drugim je postal \xc4\x8dastni me\xc5\xa1\xc4\x8dan Ljubljane, Kranja in Naklega. Leta 1968 sta bili na njegovo rojstno hi\xc5\xa1o v Smoku\xc4\x8du in na gradu na Okroglem vzidani spominski plo\xc5\xa1\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nZupan je bil Pre\xc5\xa1ernov sorodnik, zato se je posvetil pre\xc5\xa1ernoslovju. Zbiral je podatke o rodu Franceta Pre\xc5\xa1erna in njegovih znancih. Sestavil je pesnikov rodovnik po o\xc4\x8detovi in materini strani. Podatke o \xc5\xbeivljenju znanega gorenjskega Vrbljana so mu posredovali informatorji, ki so bili s pesnikom v sorodu ali so ga osebno poznali. V Ljubljanskem Zvonu je objavljal prispevke z naslovom Iz Pre\xc5\xa1ernovega \xc5\xbeivljenja. Veliko je sodeloval z njegovo sestro Lenko, s katero se je med letoma 1878 in 1890 na\xc4\x8drtno pogovarjal, pripoved skoraj dobesedno zapisal in jo kasneje spreminjal z dopolnitvami in prepisi. V tisku je objavil le drobce tega besedila, saj je \xc5\xbeelel kasneje izdati tudi samostojno monografijo. Zaradi Kidri\xc4\x8devega dvoma o avtenti\xc4\x8dnosti navedb Pre\xc5\xa1ernove sestre je njen tisk odlagal. Nazadnje je objavil le povzetek, ki ga je ponatisnil v knjigi Kako Lenka Pre\xc5\xa1ernova svojega brata pesnika popisuje. Podobno je objavil Lenkine opise nekaterih drugih Pre\xc5\xa1ernovih sorodnikov. V domu na Okroglem je shranil najdene kose Pre\xc5\xa1ernovega pohi\xc5\xa1tva ter nekatere njegove predmete in dokumente. Pre\xc5\xa1ernovo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino danes hranijo v Narodnem muzeju v Ljubljani in Pre\xc5\xa1ernovem spominskem muzeju v Kranju. Poleg Pre\xc5\xa1ernove je Zupan odkril tudi del zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine Pre\xc5\xa1ernovih sorodnikov, pojasnil nekatere dotlej neznane besede iz Pre\xc5\xa1ernovega nare\xc4\x8dja in imena ter odkril nekaj Pre\xc5\xa1ernovih rokopisov (Pre\xc5\xa1ernovo pismo star\xc5\xa1em iz leta 1824 in nekatere Pre\xc5\xa1ernove pesmi). _NEWLINE_Zupan je sestavil ve\xc4\x8d dalj\xc5\xa1ih ali kraj\xc5\xa1ih biografij, predvsem bli\xc5\xbenjih rojakov (med drugim za Matijo \xc4\x8copa, Luko Knaflja) in spominov na sogojence takratnega Alojzijevi\xc5\xa1\xc4\x8da (med drugim za Frana Levstika, Josipa Jur\xc4\x8di\xc4\x8da in Josipa Stritarja). Na lastne stro\xc5\xa1ke je dal postaviti spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do na rojstno hi\xc5\xa1o Matije \xc4\x8copa. Poskrbel je za zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino Simona Jenka in zbiral vse, kar se mu je zdelo pomembno za slovensko kulturno zgodovino (vabila, osmrtnice ipd.). Imel je bogato knji\xc5\xbenico z nekaterimi takrat te\xc5\xbeko dostopnimi knjigami (npr. Dalmatinovo Biblijo, 5 izvodov Krsta, Pre\xc5\xa1ernove Poezije ...). Evidentiral je \xc5\xa1e druge literarnozgodovinske dragocenosti (npr. Vodnikovo Pismenost in gramatiko za perve \xc5\xa1ole s Pre\xc5\xa1ernovim podpisom). Njegovo obse\xc5\xbeno in nepregledano knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno gradivo je na lastnikovo \xc5\xbeeljo pri\xc5\xa1lo v NUK kot korpus separatum._NEWLINE_Zupan je bil tudi literarni ustvarjalec. Poleg pesmi, ki jih je objavljal v razli\xc4\x8dnih tiskih, se je v rokopisu ohranila njegova pripoved z naslovom Jesensko listovje, ki jo avtor SBL ocenjuje kot \xc5\xa1ibko idejno vzporednico Tav\xc4\x8darjevi pripovedi Cvetje v jeseni. Bil je tudi urednik, cerkveni govornik, jezikoslovec, pisec cerkvene zgodovine in zbiralec obredne opreme ter podatkov o slovenskih orglah in zvonovih._NEWLINE_Omeniti velja tudi znamenito Zupanovo pridigo Breznica na Gorenjskem in Brezni\xc4\x8danje iz leta 1912, ki jo je predstavil ob odkritju spominske skulpture \xc5\xa1kofu Janezu Zlatoustu Poga\xc4\x8darju, rojenemu v Vrbi. V njej je na\xc5\xa1tel kar 120 Slovencev, ki so bili rojeni na obmo\xc4\x8dju sedanje brezni\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije in s svojim delom prispevali k razvoju slovenske kulture in znanosti.'