b'\n_START_ARTICLE_\nSindrom\n_START_PARAGRAPH_\nSindr\xc3\xb3m (gr\xc5\xa1ko \xcf\x83\xcf\x8d\xce\xbd\xce\xb4\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbc\xce\xbf\xce\xbd \xe2\x80\x93 so\xc4\x8dasnost iz \xcf\x83\xcf\x85\xce\xbd~, syn~: skupaj, z/s in \xce\xb4\xcf\x81\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82, dr\xc3\xb3mos: pot, tek; torej kar poteka skupaj) pomeni v medicini skupek patogenetsko povezanih simptomov in znakov, ki se pojavljajo pri dolo\xc4\x8deni bolezni. Vzrok dolo\xc4\x8denega sindroma (etiologija) je po navadi bolj ali manj pojasnjen ali predpostavljen, vendar pa sta njegov nastanek in razvoj (patogeneza) pogosto neznana.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nZa poimenovanje novoodkritih sindromov ne obstajajo pravila za poimenovanje. V preteklosti so sindrome pogosto poimenovali po zdravnikih ali znanstvenikih, ki so jih prvi opisali (eponimsko poimenovanje). V nekaterih primerih je sindrom poimenovan po bolniku, pri katerem so ga prvi\xc4\x8d opazili oziroma opisali, ali po kraju, iz katerega je bolnik prihajal (npr. stockholmski sindrom)._NEWLINE_V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini se poraja vpra\xc5\xa1anje zapisa z veliko za\xc4\x8detnico pri pridevnikih na -ov, -ev, -in, izpeljanih iz lastnih imen torej tudi pri zapisovanju sindromov, poimenovanih po osebah (downov/Downov sindrom). Slovenski pravopis 2001 je za te primere normiral dvojnico, s priporo\xc4\x8dljivej\xc5\xa1im pisanjem pridevnika z malo za\xc4\x8detnico. Vendar raba pogosto ne sledi priporo\xc4\x8denemu zapisu.'