b'\n_START_ARTICLE_\nO plavajo\xc4\x8dih telesih\n_START_PARAGRAPH_\nO plavajo\xc4\x8dih telesih (gr\xc5\xa1ko \xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xe1\xbd\xb6 \xcf\x84\xe1\xbf\xb6\xce\xbd \xe1\xbc\x90\xcf\x80\xce\xb9\xcf\x80\xce\xbb\xce\xb5\xcf\x8c\xce\xbd\xcf\x84\xcf\x89\xce\xbd \xcf\x83\xcf\x89\xce\xbc\xce\xac\xcf\x84\xcf\x89\xce\xbd: Per\xc3\xad t\xc3\xb3n epiple\xc3\xb3nton som\xc3\xa1ton) je razprava v dveh knjigah starogr\xc5\xa1kega u\xc4\x8denjaka Arhimeda iz Sirakuz (okoli 287 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x93212 pr. n. \xc5\xa1t.). Domneva se, da je bila napisana okoli leta 250 pred n. \xc5\xa1t. Ohranjen je del razprave v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, ostalo pa v latinskem prevodu iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine. Razprava je prvo znano delo iz hidrostatike, zato se Arhimeda \xc5\xa1teje za njenega ustanovitelja._NEWLINE_Namen \xc5\xa1tudije O plavajo\xc4\x8dih telesih je bil dolo\xc4\x8diti polo\xc5\xbeaje razli\xc4\x8dnih trdnih teles, plavajo\xc4\x8dih na teko\xc4\x8dinah, v odvisnosti od njihovih oblik in specifi\xc4\x8dnih te\xc5\xbe. V prvi to\xc4\x8dki razprave je trditev, ki jo sedaj imenujemo Arhimedov zakon.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArhimed je \xc5\xbeivel v gr\xc5\xa1ki mestni dr\xc5\xbeavi Sirakuze na Siciliji. Pohvali se lahko s polaganjem temeljev hidrostatike (v razpravi O plavajo\xc4\x8dih telesih), z matemati\xc4\x8dnimi izra\xc4\x8duni osnov vzvoda pa temelje statike. Kot eden od vodilnih u\xc4\x8denjakov klasi\xc4\x8dne antike je razvil zapletena \xc5\xa1krip\xc4\x8devja, s katerimi se je dalo z majhnim naporom dvigovati zelo velika bremena. Arhimedov vijak je \xc5\xa1e vedno nepogre\xc5\xa1ljiv del namakalnih sistemov, njegovi vojni stroji pa so v drugi punski vojni dolgo \xc4\x8dasa zadr\xc5\xbeevali rimske oblegovalce Sirakuz. Arhimed je nasprotoval Aristotelovim trditvam in poudaril, da je nemogo\xc4\x8de lo\xc4\x8diti matematiko od narave, kar je dokazal s pretvorbo matemati\xc4\x8dnih teorij v prakti\xc4\x8dne iznajdbe._NEWLINE_Edini znani prepis razprave O plavajo\xc4\x8dih telesih je v Arhimedovem palimpsestu.\n_START_SECTION_\nDruga knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nDruga knjiga je matemati\xc4\x8dni dose\xc5\xbeek brez primere v antiki, s katereim se lahko primerjajo tudi samo redka kasnej\xc5\xa1a dela. Knjiga vsebuje podrobno raziskavo stabilnih ravnovesnih polo\xc5\xbeajev pravilnih paraboloidov razli\xc4\x8dnih oblik in gostot, plavajo\xc4\x8dih na teko\xc4\x8dinah z ve\xc4\x8djo gostoto, v odvisnosti od geometrije in hidrostatskih pogojev. Raziskava je omejena na primere, ko je osnovnica paraboloida v celoti nad teko\xc4\x8dino ali popolnoma potopljena. Arhimedovi paraboloidi so verjetno idealizacija oblik ladijskih trupov. V nekaterih primerih je osnovnica paraboloida pod gladino teko\xc4\x8dine, njen vrh pa nad njo, podobno kot pri ledenih gorah._NEWLINE_Drugi del Arhimedove knjige O plavajo\xc4\x8dih telesih se \xc5\xa1teje za njegovo najbolj zrelo ohranjeno delo, pogosto omenjeno kot tour de force.'