b"\n_START_ARTICLE_\nSiq\n_START_PARAGRAPH_\nSiq (arabsko \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb3\xd9\x8a\xd9\x82, transliterirano al-S\xc4\xabq, prevedeno kot S\xc4\xabq, [a] dobesedno 'gred') je glavni vhod v starodavno nabatejsko mesto Petra v ju\xc5\xbeni Jordaniji. Znana tudi kot Siqit, je temna ozka soteska (v nekaterih to\xc4\x8dkah \xc5\xa1iroka ne ve\xc4\x8d kot 3 metre), ki se vije pribli\xc5\xbeno 1,2 kilometra in se kon\xc4\x8da pri najbolj znameniti razvalini Petre, Al-Khazneh (zakladnica). \xc5\xa0iroka dolina zunaj, ki vodi do Siq, je znana kot Bab as-S\xc4\xabq (prehod v Siq)._NEWLINE_Za razliko od zelo ozkih kanjonov, kot so korita So\xc4\x8de v Sloveniji, ki jih neposredno oblikuje voda, je Siq naravni geolo\xc5\xa1ki prelom, ki so ga razcepile tektonske sile; \xc5\xa1ele kasneje jo je gladko oblikovala voda. Stene, ki obdajajo Siq, stojijo v vi\xc5\xa1ino med 91\xe2\x80\x93182 metri._NEWLINE_Vhod v Siq vsebuje ogromen jez, rekonstruiran leta 1963 in spet leta 1991, zasnovan tako, da zapre ustje in preusmeri vode Wadi Musa. Jez je dokaj resni\xc4\x8dna rekonstrukcija tega, kar so Nabatejci naredili za nadzor nad Wadi Muso med 1. stoletjem pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in za\xc4\x8detkom 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Na vhodu so tudi ostanki monumentalnega loka, od katerega sta ohranjena le dva nasipa in nekaj sekanih kamnov samega loka. Lok se je podrl leta 1896 po potresu, njegov videz pa je znan iz litografij Matthewa Boulbyja in Davida Robertsa._NEWLINE_Siq je bil uporabljen kot velik vhod za karavane v Petro. Vzdol\xc5\xbe obeh sten kanjona je ve\xc4\x8d praznih ni\xc5\xa1, ki vsebujejo baetyli, ki nakazujejo, da je bil Siq Nabatejcem svet. Leta 1998 so, ob izkopu za zni\xc5\xbeanje ceste za 1,8 m, odkrili skupino kipov. \xc4\x8ceprav je zgornji del mo\xc4\x8dno podrgnjen, je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de prepoznati figure dveh trgovcev, od katerih vsak vodi dve kameli. Figuri sta skoraj dvakrat ve\xc4\x8dji od \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Vzdol\xc5\xbe Siqa je nekaj podzemnih komor, katerih delovanje \xc5\xa1e ni razjasnjeno. Mo\xc5\xbenost, da so bile grobnice, je bila izklju\xc4\x8dena, arheologi pa te\xc5\xbeko verjamejo, da gre za stanovanja. Ve\xc4\x8dinski konsenz je, da so bili v njih nastanjeni stra\xc5\xbearji, ki so branili glavni vhod v Petro.\n_START_SECTION_\n3D dokumentacija\n_START_PARAGRAPH_\nProjekt Zamani je prostorsko dokumentiral Siq in ve\xc4\x8dino delov arheolo\xc5\xa1kega parka Petra v letih 2011\xe2\x80\x932014, kot del Unescovega Stability Project. Nepridobitna organizacija je specializirana za 3D digitalizacijo opredmetene kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in si prizadeva za ve\xc4\x8djo ozave\xc5\xa1\xc4\x8denost in znanje o dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini v Afriki in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e. Podatki, ki jih je ustvaril Zamani, se uporabljajo za raziskave, izobra\xc5\xbeevanje, obnovo, ohranjanje in kot zapis za prihodnje generacije."