b'\n_START_ARTICLE_\nPoletje (roman)\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nRoman je napisan skozi o\xc4\x8di prvoosebnega pripovedovalca Lojza. Lojzek, kot ga vsi kli\xc4\x8dejo, je delavec na \xc5\xbeagi pri Go\xc5\xa1niku, ki ima v lasti tudi gostilno, kamor Lojzek zahaja s prijatelji in igra harmoniko. Ko Lojzek in prijatelja Miha in Van\xc4\x8d v gostilni izvedo za smrt kralja Aleksandra, med \xc5\xbeenskami, ki so v znak \xc5\xbealovanja oble\xc4\x8dene \xc4\x8drno, opazijo Go\xc5\xa1nikovo ne\xc4\x8dakinjo Feron\xc4\x8do. Ob prvi prilo\xc5\xbenosti ji Lojz izka\xc5\xbee svojo naklonjenost. Ona ga sicer ne zavrne, se mu pa spretno izmika in mu govori, da ga ima rada._NEWLINE_Tisti ve\xc4\x8der se prijatelji odpravijo v sosednjo vasico v gostilno, kjer je bil pred njihovim prihodom pretep, v katerem je bil nekdo ubit. Skesani morilec Lojzku podari no\xc5\xbe. Nekega ponedeljka Feron\xc4\x8da v Go\xc5\xa1nikovi gostilni da vedeti Lojzku, da ima rada ve\xc4\x8d fantov in se ne more odlo\xc4\x8diti le zanj. Na\xc4\x8delnikova \xc5\xbeena vabiti Lojzka, da bi ji popravil omaro. Tistega ve\xc4\x8dera Lojz edinkrat prespi pri Feron\xc4\x8di. Pomladi Feron\xc4\x8da za \xc4\x8das Go\xc5\xa1nikovega okrevanja pomaga Mihi pri nakupovanju v mestu, kar v Lojzu vzbuja ljubosumje. Poleti Lojz po spletu okoli\xc5\xa1\xc4\x8din pri Go\xc5\xa1niku dobi povi\xc5\xa1ico, zato mu ni ve\xc4\x8d potrebno delati na \xc5\xbeagi. To nikogar ne \xc4\x8dudi, saj ga imajo vsi za bolj sposobnega._NEWLINE_Ko se odpravi k Jovanovi\xc4\x87evi \xc5\xbeeni, da bi popravil omaro, se, medtem ko njenega mo\xc5\xbea ni doma, predata strastem. Tako se \xc5\xa1e velikokrat dobita. Lojz izve, da sta Miha in Van\xc4\x8d druga dva Feron\xc4\x8dina fanta, sama pa ne sumita ni\xc4\x8desar. V gostilni med pogovorom Miho takti\xc4\x8dno elje na idejo, da naslednji dan zasa\xc4\x8di Feron\xc4\x8do z Van\xc4\x8dem. Podari mu tudi svoj no\xc5\xbe. Ko naslednji dan pride h Go\xc5\xa1niku izve, da je Miha zabodel Van\xc4\x8da zaradi Feron\xc4\x8de, ona pa naj bi bila \xc5\xbee zdavnaj zaro\xc4\x8dena s fantom iz Maribora. Go\xc5\xa1nik ga po\xc5\xa1lje k njej, saj mu zaupa, da je pametnej\xc5\xa1i od ostalih. Po nekaj izmenjanih stavkih Lojzek za\xc4\x8dne Feron\xc4\x8do tepsti, ona pa se ne upira. Ko se utrudi za\xc4\x8dne te\xc4\x8di proti \xc5\xbeagi, med za\xc4\x8denjanjem nevihte. Sede na pograd in za\xc4\x8dne piti \xc5\xbeganje, zjutraj pa ga najdejo mrtvega pod zru\xc5\xa1eno hi\xc5\xa1o. Vsi so se \xc4\x8dudili, kaj je tako pameten fant v najve\xc4\x8dji nevihti po\xc4\x8del na \xc5\xbeagi, pisatelj pa zaklju\xc4\x8di roman s stavkom: "Jaz pa \xc5\xa1e zdaj ne vem, \xc4\x8de ni bil vsega tistega, kar se je zgodilo takrat poleti, kriv atentat na kralja Aleksandra in francoskega zunanjega ministra".\n_START_SECTION_\nKritika, literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbRozmanov najnovej\xc5\xa1i tekst POLETJE vzlic manj\xc5\xa1emu obsegu vsebuje vrsto problemov, ki bi marsikomu mogli biti \xc5\xbee sami zase zadosten motiv za literarno upodobitev. Takoj pa je treba povedati, da je ta problemska pisanost romanu seveda le v prid, saj prikazano resni\xc4\x8dnost poglablja ter ji daje potrebne \xc5\xbeivljenjske razse\xc5\xbenosti. Kajpada ne gre za nobene preve\xc4\x8d vnanje oziroma tradicionalne in potemtakem mnogokrat \xc5\xa1e zmerom za poglavitne strani bivanja \xe2\x80\x94 za morebitna socialna navzkri\xc5\xbeja, ki bi jih pri\xc4\x8dakovali spri\xc4\x8do okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, da vse dogajanje izvira iz delavskega oziroma kme\xc4\x8dkega okolja.\xc2\xab\xc2\xa0 (Horvat 1967: 552)_NEWLINE_\xc2\xbbRozmanovo razmerje do tega sveta se ka\xc5\xbee v posebni lu\xc4\x8di: konflikt namre\xc4\x8d ne nastaja med ekonomskimi nasprotji, temve\xc4\x8d v neki ontolo\xc5\xa1ki stiski in danosti sodobnega \xc4\x8dloveka. Okoli te osi oscilirajo drobni zapleti, ki situacijo dolo\xc4\x8dajo ter s svojo \xc5\xbeivostjo dajejo verjetnost ljudem in okolju. Svojo podobo imamo tako prilo\xc5\xbenost videti z ve\xc4\x8d aspektov, ve\xc4\x8dinoma iz tipi\xc4\x8dno slovenskih razmer: dru\xc5\xbebenih \xe2\x80\x94 polkme\xc4\x8dkih. polproletarskih; nacionalnih \xe2\x80\x94 nikoli brez raznarodovalnih tendenc; miselnih \xe2\x80\x94 ki so se pojavile v sodobnem na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja; in kajpada iz intimno \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih, eroti\xc4\x8dnih izvirov, torej iz najvidnej\xc5\xa1ih znamenj \xc5\xbeivljenja. Ali bolj konkretno: Rozmanovi ljudje niso nikakr\xc5\xa1ni veliki junaki z velikimi idejami in strastmi, ampak prav nasprotno \xe2\x80\x94 so nepomembni polproletarci, ki jih je zgodovina odrinila nekam pod ju\xc5\xbene obronke Pohorja ter jim neprizanesljivo odmerila majhnost in banalno vsakdanjost. Zgneteni so na veselice in v gostilne, slepijo se z vinom in erosom, zakaj ni\xc4\x8desar drugega nimajo, za kar bi se lahko odlo\xc4\x8dali. Erotika je tako postala centralna mo\xc5\xbenost za njihovo uresni\xc4\x8devanje. Z izgubo le-te je zategadelj razveljavljen tudi ves Smisel in vse iluzije, ki vabijo naprej, v materialno ugodje in napredovanje v poklicu. V taki\xc2\xa0\xc2\xbbiztreznjenosti\xc2\xab\xc2\xa0se znajde na koncu glavni junak Lojzek, potem ko je skupaj s svojima prijateljema-tekmecema do\xc5\xbeivel poraz pri Feron\xc4\x8di, gostilni\xc4\x8darjevi lepotici. Ljubezenska zgodba, ogrodje romana, je pravzaprav najspretneje zasnovan del pripovedi; Rozman je dogajanje ob njej razpredel tako, da Feron\xc4\x8dini \xc4\x8dastivci ostajajo v stalni negotovosti, ne da bi vedeli za nagnjenja, ki so pri vseh enaka \xe2\x80\x94 lepotica pa je vedno na isti nedosegljivi vi\xc5\xa1ini, toda tudi do same sebe neodlo\xc4\x8dna, zato pa tem bolj skrivnostna in privla\xc4\x8dna. V tak\xc5\xa1ni situaciji so dogodki bolj komi\xc4\x8dne kot tragi\xc4\x8dne narave. Kolikor sta ta motiv in na\xc4\x8din podajanja resnih izpovedi izvirna, je treba priznati, da sta nedvomno precej domiselna. Druge epizode se zdijo bolj konvencionalne, le Lojzkove zveze z Jovanovi\xc4\x87evo dru\xc5\xbeino so videti nove glede na dimenzijo, ki s svojo deloma nacionalno vsebino pri nas po vojni \xc5\xa1e ni bila upodobljena. Sam fabulativni okvir sicer dejanje \xc4\x8dasovno preme\xc5\xa1\xc4\x8da v obdobje stare Jugoslavije, toda ljudje v njem imajo karakteristike, ki so zna\xc4\x8dilne za na\xc5\xa1 \xc4\x8das, z nekega vidika za ves evropski prostor, \xc4\x8deprav so vendarle najbolj bistvene za nas. Ne bi mogli re\xc4\x8di, da je Rozman s tem delom prispeval bistveno nov pogled na svet (s stilnega kakor tudi z miselnega stali\xc5\xa1\xc4\x8da), vendar je prav tako nemogo\xc4\x8de zapisati, da pri\xc4\x8dujo\xc4\x8di roman ni sodoben in potemtakem brez vsake umetni\xc5\xa1ke vrednosti. Vzlic temu pa bi ga bilo tvegano pri\xc5\xa1teti k avtorjevim najbolj\xc5\xa1im tekstom.\xc2\xab\xc2\xa0(Horvat 1967)'