b'\n_START_ARTICLE_\nSojuz (raketa)\n_START_PARAGRAPH_\nSojuz (rusko \xd0\xa1\xd0\xbe\xd1\x8e\xd0\xb7, pomeni "zveza", GRAU index 11A511) je dru\xc5\xbeina raket za enkratno uporabo. Razvil jo je konstrukcijski biro OKB-1, izdeloval po TsSKB-Progress v Samari, Rusija. Sojuz je sicer tudi vesoljko plovilo, ki se ga lansira s to istoimensko raketo. Po trditvi Evropske vesoljske agencije je Sojuz najbolj \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno uporabljana vesoljska raketa. Po upokojitvi Space Shuttla leta 2011, so rakete Sojuz edin na\xc4\x8din za preva\xc5\xbeanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke posadke na Mednarodno vesoljsko postajo._NEWLINE_Sojuz se uporablja za izstrelitev \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih posadk z istoimenskih vesoljskim plovilom Sojuz. Rakete Sojuz se izstreljuje ve\xc4\x8dinoma iz Bajkonurja in Kozmodroma Pleseck v zadnjih letih tudi iz izstreli\xc5\xa1\xc4\x8da Kouorou v Francoski Gvajani. Slednji je bli\xc5\xbeje ekvatorju, kjer je hitrost rotacije vei\xc4\x8dja in omogo\xc4\x8da precej ve\xc4\x8dji tovor na vzhod orientirane orbite._NEWLINE_Vsi Sojuzi uporabljajo za gorivo kerozin (RP-1) in teko\xc4\x8di kisik, izjema je le Sojuz-U2, ki je upoarbljal Syntin (varianta RP-1) in teko\xc4\x8di kisik._NEWLINE_Sojuz je razvit iz rakete R-7 "Semjorke", ki ji je po izgledu precej podobna._NEWLINE_Raketo so uvedli leta 1966, bila je derivat rakete Vostok (vzhod), ki je bil sam baziran na dizajnu z oznako 8K74 oziroma R-7 ICBM - medkontinentalni balisti\xc4\x8dni raketi. Sprva je bil tristopenjska raketa z zgornjo stopnjo Block I. Pozneje je bila na razli\xc4\x8dici Molnija dodana \xc4\x8detrta stopnja za doseg visokoelipti\xc4\x8dne orbite molnija. Pozneje se je pojavila tudi razli\xc4\x8dica Sojuz-U. _NEWLINE_Proizvodnja raket je dosegla vrhunec 60 na leto v 1980ih. Sojuz je postal najbolj \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno uporabljana raketa z ve\xc4\x8d kot 1700 izstrelitvami, precej ve\xc4\x8d kot druge rakete. Dizajn je zelo star, vendar zanesljiv in poceni._NEWLINE_V 1990ih so preuredili Sojuz z zgornjo stopnjo Fregat. Motor za Fregat je razvil NPO Lavo\xc4\x8dkin iz potisnega modula na medplanetarni sondi Fobos.'