b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Lovrenca, Torino\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVojvoda Emanuel Filibert, vojvoda Savojski je bil eden od voditeljev habsbur\xc5\xa1ke vojske bratranca Filipa II. \xc5\xa0panskega. Odlo\xc4\x8dno so premagali francosko vojsko v bitki pri Saint-Quentinu na severu Francije 10. avgusta 1557. Bitka je potekala na dan sv. Lovrenca in pomagala oblikovati izid pogodbe iz Cateau-Cambresisa, po kateri je bila Savoja, vklju\xc4\x8dno Torino, vrnjena pod vladavino vojvode. Dan tega svetnika v tej bitki je dal cerkvi tudi ime in obliko Filipove pala\xc4\x8de El Escorial. Emanuel Filibert je ob vrnitvi v Torino leta 1562, obnovil staro vojvodsko kapelo Santa Maria ad Presepae (\xc5\xa1e vedno navzo\xc4\x8da v bli\xc5\xbeini vhoda) in ustvaril dana\xc5\xa1njo cerkev, posve\xc4\x8deno sv. Lovrencu. Gradnja dana\xc5\xa1nje cerkve se je za\xc4\x8dela leta 1634.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nArhitekt Guarino Guarini je bil velik inovator baro\xc4\x8dne arhitekture, ki jo je v veliki najprej razvil rimski baro\xc4\x8dni arhitekt Francesco Borromini, zlasti igra z opti\xc4\x8dnimi u\xc4\x8dinki in organsko "dekonstrukcijo" klasi\xc4\x8dnih redov in na\xc4\x8del stebra in ogredja. Vendar pa je je \xc5\xa1el pri sv. Lovrencu Guarini \xc5\xa1e dlje . Tloris je nekak\xc5\xa1en kvadrat, ki postane osmerokotnik na nivoju ogredja nad stebri, se ponovno spremeni in postane gr\xc5\xa1ki kri\xc5\xbe na nivoju pendentiva obokov. Baza kupole je kro\xc5\xbena v tlorisu, lanterna nad njo je osmerokotna. Kupola sama je podprta z osmimi rebri, ki tvorijo re\xc5\xa1etko, podobno tisti v mo\xc5\xa1ejah in romanskih cerkvah v \xc5\xa0paniji. V to superpozicijo - glede na standarde konvencije - nasprotujo\xc4\x8do centralnemu tlorisu, je dodal elipti\xc4\x8den kor. Glavni oltar, lo\xc4\x8den od ladje s konveksnim in konkavnim obokom, dobi naravno svetlobo od kupole, naprave, ki prihaja od drugega klju\xc4\x8dnega rimskega baro\xc4\x8dnega arhitekta Berninija._NEWLINE_Pritli\xc4\x8dje je \xc5\xa1e tradicionalno s pridihom kri\xc5\xbenih krakov in kotnih kapel, vendar je prostorska struktura skozi sprednji in zadnji zavoj z veliko fantazije zamegljena. Guarini pove\xc4\x8da vidnost zunanje lupine in pove\xc4\x8danje svetlobe tudi z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do vi\xc5\xa1ino. Virtuozno prodirajo\xc4\x8di geometrijski loki oblikujejo \xc2\xbbzvezdast skelet kroglasto napetih reber\xc2\xab\xc2\xa0, ki se zgledujejo po Veliki mo\xc5\xa1eji v  C\xc3\xb3rdobi  (961-965) ali kapeli Svetega groba v Torres del R\xc3\xado (12. stoletje) . Se\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de reber verjetno oblikuje re\xc5\xa1etko, na kateri je bil sv. Lovrenc do smrti mu\xc4\x8den . \xc5\xa0e bolj drzno, vendar podobno le na prvi pogled, je Guarini konstruiral kupolo grobne kapele v Torinski stolnici.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi oltar na desni prikazuje Kri\xc5\xbeanje, delo Andrea Pozza (1678), veliki oltar, izdelan po Guarinijevih na\xc4\x8drtih (1680-1696) v pre\xc4\x8dnem elipti\xc4\x8dnem koru, vsebuje sliko sv. Lovrenca iz leta 1775. Kiparski okras je bil narejen predvsem v letu 1738. Notranjost cerkve je bila obnovljena po letu 1802.'