b"\n_START_ARTICLE_\nIsaiah Berlin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen v Rigi leta 1909, takrat \xc5\xa1e delom ruskega cesarstva, je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v okolju, ki je bilo tradicionalno nenaklonjeno judovstvu. Kot edinec je izhajal izpremo\xc5\xbenej\xc5\xa1e judovske dru\xc5\xbeine. Njegov o\xc4\x8de je bil trgovec s hlodovino, med prednike po mo\xc5\xa1ki liniji pa je dru\xc5\xbeina pri\xc5\xa1tevala Baal \xc5\xa0em Tova, za\xc4\x8detnika hasidske ortodoksije._NEWLINE_Leta 1921 se je dru\xc5\xbeini uspelo izseliti v Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo. Naselila se je v Londonu, kjer se je Berlinu kljub za\xc4\x8detnim te\xc5\xbeavam z druga\xc4\x8dnim kulturnim okoljem uspelo zelo hitro socializirati. \xc5\xbde v naslednjem letu je nadaljeval \xc5\xa1olanje na presti\xc5\xbeni \xc5\xa1oli za de\xc4\x8dke St. Paul's School in nato na Univerzi v Oxfordu, kjer je \xc5\xa1tudiral klasi\xc4\x8dno knji\xc5\xbeevnost in interdisciplinarni posodobljeni \xc5\xa1tudij filozofije, politike ter ekonomije (s kratico PPE). Kot prvemu Judu mu je uspelo biti izbran na elitni polo\xc5\xbeaj visoko\xc5\xa1olskega profesorja kolid\xc5\xbea \xc2\xbbAll Souls\xc2\xab v Oxfordu. Leta 1957 je bil povzdignjen v viteza. V letih od 1974 do 1978 je bil predsednik Britanske Akademije, leto kasneje pa ga je judovska dr\xc5\xbeava Izrael po\xc4\x8dastila s humanitarno in mirovno Nagrado Jeruzalem, ki se podeljuje individualno vsaki dve leti._NEWLINE_Znan kot odli\xc4\x8den esejist, predavatelj in govornik je veliko deloval tudi v javnem \xc5\xbeivljenju z raznimi predavanji in radijskimi nastopi. Med drugo svetovno vojno je za britansko vlado opravljal razne obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne in kulturno ambasadorske_NEWLINE_dejavnosti v New Yorku in v Moskvi. Med bivanjem v ZDA se je sre\xc4\x8dal s harvardskim logikom Henryem Shefferjem, ki ga je prepri\xc4\x8dal, da lahko kot analiti\xc4\x8dni filozof napreduje le v so\xc4\x8dasni specializaciji v logiko ali psihologijo. Ker znanstvena specializacija Berlina ni zanimala, je usmeril svojo pozornost v politi\xc4\x8dno filozofijo in zgodovino idej. Bivanje v stalinisti\xc4\x8dni Rusiji in sre\xc4\x8danje z rusko pesnico in disidentko Ano Ahmatovo sta nanj pustila globok vtis o pomenu svobode posameznika v totalitaristi\xc4\x8dnem re\xc5\xbeimu.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbDva koncepta svobode\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nIsaiah Berlin je imel inavguralno predavanje\xc2\xa0\xc2\xbbO dveh konceptih svobod\xc2\xab\xc2\xa031. oktobra 1958. \xc5\xa0ele leta 1969 je predavanje iz\xc5\xa1lo kot en od\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa0tirih esejev o svobodi\xc2\xab\xc2\xa0(Four Essays on Liberty)._NEWLINE_Negativno svobodo poenostavljeno opredeljuje v smislu,\xc2\xa0\xc2\xbbda se drugi ne vtikajo vame. \xc5\xa0ir\xc5\xa1e ko je obmo\xc4\x8dje nevme\xc5\xa1avanja, \xc5\xa1ir\xc5\xa1a je moja svoboda\xc2\xab. Negativna svoboda je pogojena z vme\xc5\xa1avanjem drugih v zadeve posameznika. Drugi lahko omejujejo posameznika le v tem pomenu, \xc4\x8de gre za podro\xc4\x8dje v katerem bi posameznik lahko deloval, a se mu zaradi oviranja drugih to krati. Pogojevanje npr. svobode politi\xc4\x8dnega izra\xc5\xbeanja pri konceptu negativne svobode sovpada z zunanjimi dejavniki, ki spodbuajajo ali omejujejo posameznikovo zmo\xc5\xbenost. Ta pogled ustreza klasi\xc4\x8dni angle\xc5\xa1ki politi\xc4\x8dni filozofiji (Thomas Hobbes, Locke), kjer pa se po Berlinu razlike med raznimi avtorji konceptov negativne svobode postavijo v \xc5\xa1irini, ki naj bi podro\xc4\x8dje zunanjega nevme\xc5\xa1avanja zajemala. Zato Berlin predpostavlja obstoj dolo\xc4\x8denega minimalnega obmo\xc4\x8dje osebne svobode, kamor drugi nikakor ne bi smeli vdirati in s tem zavirati razvoja naravnih sposobnosti, ki nas uresni\xc4\x8dujejo v razli\xc4\x8dnih ciljih. Ker absolutna svoboda, ki ni omejena z ni\xc4\x8demer, vodi v zatiranje svobode \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1ega iz tega sledi, da je treba potegniti mejo med avtonomnostjo obmo\xc4\x8dja zasebnega \xc5\xbeivljenja od obmo\xc4\x8dja javne oblasti, oziroma mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega drugega. Zato je potrebno nujno vsem drugim posameznikom prepre\xc4\x8diti, \xc4\x8de je treba s silo, da bi ta minimum svobode omejevali iz lastnih, sebi\xc4\x8dnih interesov._NEWLINE_Pozitivni vidik svobode izhaja iz avtonomnosti posameznikovega delovanja, v katerem so vse odlo\xc4\x8ditve odvisne od posameznika ne pa od zunanjih danosti. V politi\xc4\x8dnem primeru to lahko tudi pomeni, da si nek samodr\xc5\xbeec dovoli sprejemati odlo\xc4\x8ditve ne samo v svojem imenu pa\xc4\x8d pa tudi v imenu vseh drugih, katere smatra za podro\xc4\x8dje svoje oblasti. Berlin je imel posebej pred o\xc4\x8dmi socialisti\xc4\x8dni despotizem njegove biv\xc5\xa1e domovine Sovjetske zveze, ki je obvladoval vse pore \xc5\xbeivljenja, tako politi\xc4\x8dno-ekonomskega kot tudi civilno dru\xc5\xbebenega. Berlin zato podpira predvsem negativni koncept svobode.\n_START_SECTION_\nEti\xc4\x8dna misel in pluralizem vrednot\n_START_PARAGRAPH_\nGlavnino njegove intelektualne kariere predstavljajo eti\xc4\x8dna teorija pluralizma vrednot (ang. value pluralism) in primerjalno histori\xc4\x8dne analize konfliktov med vrednotami."