b'\n_START_ARTICLE_\nKapela Srca Jezusovega, Ropo\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nKapela je zgrajena v obliki 14-kotnika z ope\xc4\x8dno kupolo premera 8m in z zvonikom vi\xc5\xa1ine 25m. V njem je vhod, nad njim kor in 2 zvona. V ospredju kapele je oltar z nekaj ma\xc5\xa1ne opreme, ob strani pa spovednica, ki je obenem pri\xc5\xbenica (na dan pro\xc5\xa1\xc4\x8denja zunaj). V njej je \xc5\xa1e nekaj klopi in stolov ter majhne stare orgle._NEWLINE_Zvonik je masiven \xc5\xa1esterokoten sprva so v nejm bili trije bronasti zvonovi. 256 in 88 kilogramska, je 1.decembra 1946 blagoslovil dekan \xc5\xa0tefan Bakan v \xc4\x8dast srcu Jezusovemu in srcu Marijinemu. 23.junija 1968 je \xc5\xbeupnik \xc5\xa0tefan Tratnjek blagoslovil v \xc4\x8dast svetemu Alojziju \xc5\xa1e majhni 40 kilogramski zvon, ki pa danes ve\xc4\x8d ne slu\xc5\xbei svojemu namenu, saj je bil odstranjen ob elektrifikaciji zvonov._NEWLINE_Na kapeli je name\xc5\xa1\xc4\x8dena spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da z imeni \xc5\xa1estnajstih va\xc5\xa1\xc4\x8danov, padlih med prvo svetovno vojno v uniformi Avstro-Ogrske vojske. Prvotno je bila streha zvonika zidana v obliki kupole (velb), a jo je aprila 1945 med zaklju\xc4\x8dnimi boji druge svetovne vojne zadela ruska granata in jo po\xc5\xa1kodovala tako, da je streho bilo potrebno zgraditi na novo. Po vojni je zaradi velikega pomanjkanja niso obnovili v prvotno obliko, ampak so jo nadomestili s sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto leseno konstrukcijo, pokrito s plo\xc4\x8devino, kakr\xc5\xa1na je \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Leta 1999 je kapela dobila elektriko in zvonova na elektri\xc4\x8dni pogon ter novo bakreno kritino. V zadnjem obdobju je bila tudi na novo prepleskana zunaj in znotraj, obnovljen je bil luster in kupljeni novi stoli. Danes je kapela z okolico urejen in lep kulturni spomenik, predvsem pa najpomembnej\xc5\xa1e kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko znamenje v vasi.\n_START_SECTION_\nAvgust Mari\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nZa gradnjo kapele je bil najbolj zaslu\xc5\xbeen va\xc5\xa1\xc4\x8dan Avgust Mari\xc4\x8d, katerega dela so \xc5\xa1e danes vidna v vasi. Bil je tudi ustanovni \xc4\x8dlan in prvi predsednik gasilskega dru\xc5\xa1tva ter se kot eden redkih va\xc5\xa1\xc4\x8danov lotil tudi pisanja. Tako lahko v stopinjah iz leta 1981 zasledimo eno izmed njegovih pesmi\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc5\xa1a ves\xc2\xab, ki bi jo lahko imenovali za himno vasi, saj so v tej pesmi zajete vse njene glavne zna\xc4\x8dilnosti.'