b'\n_START_ARTICLE_\nHenrik Freyer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHenrik Freyer izhaja iz znane idrijske lekarni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. \xc5\xbde njegov ded Ernest, ki je bil rojen v \xc5\xbdatcu na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in lekarnar v Idriji, se je ob prostem \xc4\x8dasu ukvarjal z botaniko. Njegov o\xc4\x8de Karel je kot lekarnar v Idriji slovel zaradi svojega botani\xc4\x8dnega znanja, tako, da so ga obiskovali mnogi znanstveniki (G.A.Scopoli in drugi). Doma\xc4\x8da hi\xc5\xa1a in obiski u\xc4\x8denih nabiravcev so mlademu Freyerju \xc5\xbee v otro\xc5\xa1kih letih vzbudili zanimanje za botaniko._NEWLINE_Leta 1815 je pri\xc5\xa1el v Ljubljano v 2. razred gimnazije in pokazal veliko zanimanje za botaniko in mineralogijo, medtem ko je druge predmete precej zanemarjal. Srednje\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij je kon\xc4\x8dal 1819 na Reki, se vrnil v Ljubljano kjer je \xc5\xa1tudiral filozofijo. Po triletnem \xc5\xa1tudiju filozofije je vstopil v lekarno Gromadzkega\xc2\xa0\xc2\xbbPri zlatem orlu\xc2\xab\xc2\xa0in napravil 1825 pomo\xc4\x8dni\xc5\xa1ki izpit. Nato je delal 2 leti v lekarni svojega o\xc4\x8deta v Idriji, od\xc5\xa1el oktobra 1827 na Dunaj, kjer je \xc5\xa1tudiral farmacijo in 1829 diplomiral. Hkrati je \xc5\xa1tudiral tudi fiziko, kemijo, mineralogijo, zoologijo in botaniko._NEWLINE_Po dveletni lekarni\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi v Zagrebu, Gradcu in Ljubljani je postal v letih 1832\xe2\x88\x921854 kustos De\xc5\xbeelnega muzeja v Ljubljani (sedaj Narodni muzej Slovenije in Prirodoslovnem muzeju Slovenije). Temeljnima muzejskima zbirkama, lupin mehku\xc5\xbecev grofa Hohenwartha in mineralov grofa \xc5\xbdige Zoisa, je dodal zbirko vreten\xc4\x8darjev. Tu je prepariral nekaj sto \xc5\xbeivali uredil herbarij z Zoisovo in Hacquetovo zbirko (preko 3000 rastlin) in jih poimenoval po najnovej\xc5\xa1i nomenklaturi in zbirko \xc5\xbeu\xc5\xbeelk._NEWLINE_Leta 1848 je poskrbel za osnovno postavitev naravoslovnega muzeja v Celovcu; 1853 je postal kustos v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zoolo\xc5\xa1ko-anatomskem muzeju._NEWLINE_Njegovi pomembnej\xc5\xa1i preparatorski deli sta kompletni skelet jamskega medveda v Ljubljani in kita v Trstu. Bil je zbiralec favne, raziskovalec kra\xc5\xa1kih jam (prvi je narisal na\xc4\x8drt Ravenske jame nad Cerknim), prou\xc4\x8deval je tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko ribico._NEWLINE_V laporjih z razli\xc4\x8dnih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d na Kranjskem je odkril foraminifere, geolo\xc5\xa1ko preu\xc4\x8deval ozemlje med Savo in Krko od Sostrega do Bregane (Hrva\xc5\xa1ka), zlasti pa se je posve\xc4\x8dal botaniki. Poleg G.A. Scopolija in F.X. Wulfna je preiskal pomembne slovenske botani\xc4\x8dne postojanke. Bil pa je tudi med prvimi naravoslovci, ki so se povzpeli na Mangart, Stenar, Triglav in druge vrhove v Julijcih._NEWLINE_Po njem je poimenovanih ve\xc4\x8d fosilnih \xc5\xbeivali najdenih na na\xc5\xa1ih tleh, rastlinski rod Freyera. Zaslu\xc5\xbeen je za zbiranje slovenskih imen s podro\xc4\x8dja biologije, geologije in geografije. Objavil je kranjsko favno (del materiala iz zbirke \xc5\xbd. Zoisa z lat.-nem.-slov. seznamom imen Fauna der in Krain bekannten S\xc3\xa4ugethiere, V\xc3\xb6gel, Reptilien und Fische (1842)._NEWLINE_Na botani\xc4\x8dnih potovanjih je zbiral kartografsko gradivo in 1844-1846 izdal zemljevid Vojvodine Kranjske z dosledno slovenskimi topografskimi imeni (nem\xc5\xa1ka imena so le dodatna) v 16 listih in merilu 1:113 500._NEWLINE_\xc4\x8clanke je objavljal v strokovnih \xc4\x8dasopisih. Bil je \xc4\x8dlan kmetijskih dru\xc5\xbeb za Kranjsko, Gori\xc5\xa1ko in Koro\xc5\xa1ko, dopisni \xc4\x8dlan akademije znanosti na Dunaju, dru\xc5\xa1tva naravoslovcev v Moskvi in botani\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva v Regensburgu._NEWLINE_Od leta 1853 do 1864 je delal v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem muzeju. Zadnja leta je zaradi multiple skleroze postal za delo nezmo\xc5\xbeen, zato se je 1864 upokojil in preselil v Ljubljano, kjer je \xc5\xbeivel do smrti 1866.'