b'\n_START_ARTICLE_\nKvadi\n_START_PARAGRAPH_\nKvadi (latinsko: Quadi), manj\xc5\xa1e in zelo malo poznano germansko pleme, ki za seboj ni pustilo nobene zna\xc4\x8dilne materialne zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine, po kateri bi jih lahko razlikovali od drugih sorodnih plemen.\n_START_SECTION_\n1. stoletje pr. n. \xc5\xa1t. in 1. stoletje n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nRimski pisni viri trdijo, da so se Kvadi v 1. st. pr. n. \xc5\xa1t. selili skupaj z bolj \xc5\xa1tevilnimi Markomani, ki so \xc5\xbeiveli ob donavski meji Germanije in Rimskega cesarstva._NEWLINE_Njihova prvotna domovina je bila verjetno ozemlje severno od reka Majne, potem pa so se skupaj z Markomani preselili na ozemlje sedanje Moravske, zahodne Slova\xc5\xa1ke in Spodnje Avstrije, od koder so izpodrinili stare keltske naseljence. Rimljani jih prvi\xc4\x8d be\xc5\xbeno omenjajo leta 8-6 pr. n. \xc5\xa1t. Tacitovi Germaniji. Markomanska plemenska zveza, v kateri so bili tudi Kvadi, se je leta 6 vojskovala z bodo\xc4\x8dim cesarjem Tiberijem._NEWLINE_Kvadi so bili morda omenjeni tudi v Strabonovi Geografiji (7.1.3.). V besedilu, ki je napisano v oklepajih in se pogosto izklju\xc4\x8duje iz glavnega besedila, Strabon omenja vejo Svebov z imenom Koldouoi (pisal je v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini), polatinjenim v Coldui. Del njihovega ozemlja je bila Bohemija, v kateri je vladal markomanski kralj Marobud. Popravek imena Coldui v Coadui (Quadi) se na splo\xc5\xa1no obravnava kot pravilen._NEWLINE_Tacit v Germaniji omenja Kvade skupaj z Markomani kot pleme, ki je enako bojevito kot Markomani, ki jim, tako kot Markomanom, vladajo njihovi kralji, Marobudovi in Tudrusovimi potomci. Tudrus in njegovi potomci so o\xc4\x8ditno vladali Kvadom. Pristojnosti obeh kraljev so bile enake in oba je, tako trdi Tacit, finan\xc4\x8dno podpiralo Rimsko cesarstvo._NEWLINE_Na mejah njihovega ozemlja so bili naslednjih 350 let na zahodu Markomani, na severu slovanska plemena, na vzhodu sarmatski Jazgijani in hasdin\xc5\xa1ki Vandali, ki so se tja priselili malo kasneje, in na jugu Rimsko cesarstvo.\n_START_SECTION_\n2. stoletje n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem 2. stoletju n. \xc5\xa1t. se je z njimi bojeval Mark Avrelij v markomanskih vojnah, za katere je pomemben vir podatkov izvle\xc4\x8dek iz izgubljene Zgodovine Diona Kasija. Te\xc5\xbeave so se za\xc4\x8dele leta 166, ko so Langobardi in Ubi preko Donave vdrli v rimsko Mezijo. To je bilo mogo\xc4\x8de samo s soglasjem Kvadov, ker so morali preko njihovega ozemlja. Kvadi so jim prehod zelo verjetno dovolili samo zato, da bi se sami izognili te\xc5\xbeevam z napadalci. Rimljani so jih brez te\xc5\xbeav odbili, vdor pa je bil samo prvi iz dolge vrste ponovnih poskusov pre\xc4\x8dkanja rimske meje._NEWLINE_Nekaj let kasneje so se Markomani in Kvadi s pomo\xc4\x8djo drugih plemen, ki so pri\xc5\xa1la preko Donave, premagali rimsko vojsko, pre\xc4\x8dkali ozemlje severno od Jadranskega morja in za\xc4\x8deli oblegati Oglej. Po za\xc4\x8detnih uspehih so bili leta 171 pora\xc5\xbeeni in Mark Avrelij je z nekaterimi plemeni ob Donavi, med njimi tudi s Kvadi, sklenil mir. \xc5\xbde leta 172 ga je sam prekr\xc5\xa1il in spro\xc5\xbeil velik napad na Markomane in zatem na Kvade, ki so dali zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de markomanskim beguncem. V veliki bitki je bila Avrelijeva vojska tik pred porazom, nenadno neurje pa je poraz obrnilo v zmago. Kvadi so bilo dokon\xc4\x8dno pora\xc5\xbeeni leta 174. Mark Avrelij je leta 175 na\xc4\x8drtoval novo ofenzivo na ozemlje preko Donave, ki jo je prepre\xc4\x8dili upor v cesarstvu._NEWLINE_Mark Avrelij je uporuspe\xc5\xa1no zatrl, venda je bil \xc5\xa1ele leta 178 sposoben ponovno napasti Kvade v Bohemiji. Leta 179 z njimi bojeval odlo\xc4\x8dilno bitko pri Langariciju (Tren\xc4\x8din, Slova\xc5\xa1ka), v kateri je poveljeval legat in prokurator Mark Valerij Maksimijan iz Poetovia (Ptuj). Maksimijan je nameraval meje cesarstva pomakniti proti vzhodu in severu do Karpatov, vendar je pred tem zbolel in leta 180 umrl.\n_START_SECTION_\n3. in 4. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV 4. stoletju je cesar Valentinijan pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dino svojega vladanje na Renu in branil mejo pred vdori me\xc5\xa1anih hord Sarmatov, Gotov in Kvadov pod poveljstvom njihovega kralja Gabinija, katerega je za pogajalsko mizo ubil Rimljan Marcelin, sin prefekta Galije Maksimina. Velentinijan je leta 375 po sprejemu kvadskih Kvadov pogajalcev za mir nenadoma umrl. Vzrok za njegovo smrt je bila verjetno kap zaradi besa nad predrznim obna\xc5\xa1anjem ponosnih barbarov.\n_START_SECTION_\nPo 4. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 400 so v Bohemiji nenadoma izginili \xc5\xbearni grobovi, zna\xc4\x8dilni za Svebe in Kvade._NEWLINE_Skupina Kvadov, Markomanov in Burov je leta 409 pre\xc4\x8dila Pireneje in se naselila v rimski provinci Galiciji v sedanji severni Portugalski), kjer so dobili status federatov in ustanovili svebsko kraljestvo Galicija. Njihov kralj Hermerik je leta 410 prisegel zvestobo rimskemu cesarju. Njihovo glavno mesto je postala Bracara Augusta, nekdanja prestolnica rimske Galicije in sedanja Braga na Portugalskem.'