b'\n_START_ARTICLE_\nTempelj Herkula Viktorja\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj Herkula Viktorja (Herkul zmagovalec) (italijansko Tempio di Ercole Vincitore) ali Hercules Olivarius je rimski tempelj na Piazza Bocca della Verit\xc3\xa0, na obmo\xc4\x8dju Forum Boarium blizu Tibere v Rimu, Italija. To je tolos - okrogli tempelj gr\xc5\xa1ke "peripteralne" zasnove, ki je popolnoma obkro\xc5\xbeen s kolonado. Ta postavitev je povzro\xc4\x8dila, da so jo zamenjali za tempelj Veste, dokler ga ni pravilno identificiral Napoleonov prefekt Rima, Camille de Tournon . Kljub (ali morda zaradi) vloge Foruma Boariuma kot \xc5\xbeivinorejskega trga v starem Rimu, je Herkulov tempelj predmet ljudskega prepri\xc4\x8danja, ki pravi, da niti muhe niti psi ne bodo vstopili v sveto mesto.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nIz poznega 2. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ki ga je morda postavil Lucij Mumij Ahajk, osvajalec Ahajcev in uni\xc4\x8devalec Korinta, [3] ima premer 14,8 m in je sestavljen iz kro\xc5\xbene cele znotraj koncentri\xc4\x8dnega obro\xc4\x8da dvajsetih korintskih stebrov visokih 10,66 m, ki le\xc5\xbeijo na osnovi iz tufa. Ti elementi so podpirali arhitrav in streho, ki so izginili. Prvotna stena cele, zgrajena iz travertina in marmornih blokov in devetnajst od prvotno dvajsetih stebrov ostaja, vendar je bila kasneje dodana sedanja streha. Paladijeva objavljena rekonstrukcija je predlagala kupolo, \xc4\x8deprav je bila ta o\xc4\x8ditno napa\xc4\x8dna. Tempelj je najstarej\xc5\xa1a marmorna stavba v Rimu.\n_START_SECTION_\nIdentifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovi glavni pisni viri sta dva skoraj enaka odlomka, eden v Servijevem komentarju na Eneido (viii.363)  in drugi v Makrobijevi Saturnalia . \xc4\x8ceprav Servij omenja, da aedes duae sunt, (obstajata dva sveta templja), najstarej\xc5\xa1i rimski koledarji omenjajo le en festival, 13. avgusta, za Herkula Victorja in Hercules Invictus kot izmenjava .\n_START_SECTION_\nPost-klasi\xc4\x8dna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1132 je bil tempelj spremenjen v cerkev, znano kot Santo Stefano alle Carozze (sv. \xc5\xa0tefana vozov). Dodatne rekonstrukcije (in freska nad oltarjem) so bile izdelane leta 1475. Plo\xc5\xa1\xc4\x8do v tleh je posve\xc4\x8dena Sikstu IV. V 17. stoletju je bila cerkev prenovljena v Santa Maria del Sole._NEWLINE_Tempelj in tempelj Veste v Tivoliju sta bila navdih za Bramantejev Tempietto in druge visokorenesan\xc4\x8dne cerkve centralnega tlorisa._NEWLINE_Tempelj je bil uradno priznan kot anti\xc4\x8dni spomenik leta 1935 in obnovljen leta 1996.'