b'\n_START_ARTICLE_\nKlavdij I.\n_START_SECTION_\nKlavdij pred nastopom vlade\n_START_PARAGRAPH_\nKlavdij je bil \xc4\x8dlan uglednega rodu Klavdijcev. Ko se je le-ta prepletla z vladajo\xc4\x8do dinastijo Julijcev, je postalo mogo\xc4\x8de, da bi lahko neko\xc4\x8d zavladal tudi on. Toda mo\xc5\xbenosti so bile sprva le majhne, saj je bil Klavdij \xc5\xa1ibkega zdravja, povrhu pa je \xc5\xa1e jecljal, tako da ni bil vzor idealnega Rimljana. Njegov brat Germanik je bil sposoben vojskovodja in je veljal celo za mo\xc5\xbenega Avgustovega naslednika, toda cesar je predvsem na pobudo \xc5\xbeene Livije posinovil Tiberija pod pogojem, da le-ta posinovi Germanika. V \xc4\x8dasu Tiberijeve vladavine so Klavdija odrinili na stran, kar je izkoristil za izobra\xc5\xbeevanje. Bil je dober poznavalec zgodovine in slovnice, kar mu je kasneje prineslo status bolje izobra\xc5\xbeenega cesarja (kot vladar je uvedel v rimsko abecedo tri nove \xc4\x8drke, vendar se niso obdr\xc5\xbeale). Prvo javno funkcijo je opravljal \xc5\xa1ele pod Kaligulo, ko sta bila skupaj leta 37 konzula. V \xc4\x8dasu Gajeve tiranije je Klavdij pre\xc5\xbeivel le zato, ker je veljal za neke vrste dvornega nor\xc4\x8dka, saj ga nih\xc4\x8de ni jemal resno\n_START_SECTION_\nKlavdijev nastop in zna\xc4\x8dilnosti njegove vladavine\n_START_PARAGRAPH_\nPo Gajevi smrti je pretorijanska garda senatu vsilila Klavdija kot novega vladarja - navsezadnje je bil edini \xc5\xa1e \xc5\xbeiv Avgustov sorodnik. Klavdij je gardo za izkazano zvestobo nagradil in se zapisal v zgodovino kot prvi cesar, ki si je zagotovil oblast s pomo\xc4\x8djo vojske. Za \xc4\x8dasa svoje vladavine je uvedel kar nekaj reform z namenom u\xc4\x8dvrstiti centralno oblast in hkrati o\xc5\xbeiviti stare republikanske obi\xc4\x8daje. Vzpon osvobojencev v cesarski upravi je zna\xc4\x8dilnost Klavdijevega \xc4\x8dasa. Tak\xc5\xa1ni so bili Polibij, Kalist in najpomembnej\xc5\xa1i Narcis, ki je skrbel za Klavdijevo korespodenco. Dalje je Klavdij uvedel vrsto novosti na sodnem podro\xc4\x8dju, npr. stalno cesarsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de na forumu, ki mu je predsedoval sam. Noben cesar pred njim se ni toliko posve\xc4\x8dal sodstvu kot on. Znak pospe\xc5\xa1evanja romanizacije je sprejem Galcev  iz Transalpinske Galije v senat, saj je Klavdij s tem Italiji zanikal posebno mesto v imperiju. V samem Rimu se je gr\xc5\xa1ki kulturni vpliv \xc5\xa1e pove\xc4\x8dal, saj se je cesar obla\xc4\x8dil v gr\xc5\xa1kem slogu._NEWLINE_Vrsta ediktov pri\xc4\x8da o cesarjevi skrbi za province in s tem za dr\xc5\xbeavo.\n_START_SECTION_\nZunanja politika\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi\xc4\x8d po Avgustovih vojnah se je Rimski imperij precej ozemeljsko raz\xc5\xa1iril. Klavdij je dokon\xc4\x8dal osvajanje severozahodne Afrike oz. Mavretanije, toda najve\xc4\x8dji podvig njegovega \xc4\x8dasa je pohod na Britanijo leta 42. Rimljani so zasedli le jugovzhodni del Otoka, kjer so \xc5\xbeivela \xc5\xbee dokaj civilizirana galska plemena, in osnovali provinco Britanijo. Klavdij sam jo je obiskal tik pred koncem voja\xc5\xa1kih operacij in nato v Rimu praznoval velik triumf. Senat mu je podelil naziv Britanik. Nekaj voja\xc5\xa1kih prask je Klavdij imel tudi s Partskim cesarstvom, vendar le-ta zaradi dr\xc5\xbeavljanske vojne ni predstavljala resne nevarnosti do prihoda Vologasa II. na prestol. Na Balkanu so osnovali provinco Moesio po ukinitvi dveh klientelnih dr\xc5\xbeavic.'