b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje, Dedni Dol\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nRomarsko cerkvico v Dednem dolu omenja \xc5\xbee Janez Vajkard Valvasor, ki je zapisal, da je to \xc4\x8dude\xc5\xbena cerkev, ker se zvonovi ogla\xc5\xa1ajo kar sami od sebe. Med drugim legenda tudi pripoveduje, da so cerkev prinesli angeli s Tur\xc5\xa1kega in zaradi mimohoda angelov so veje za cerkvijo \xc5\xa1e danes sklonjene do tal. Marijina cerkev naj bi tu stala \xc5\xbee sredi 15. stoletja in je bila kasneje barokizirana z dozidano lopo, v kateri so na\xc5\xa1li zavetje romarji. Zadnje ve\xc4\x8dje sprememe je cerkev do\xc5\xbeivela v za\xc4\x8detku 20. stoletja, ko so ladjo cerkve obokali, prenovili opravo, izdelali klopi in naredili nova vhodna vrata. Najbolj je verjetno v cekvi znamenit glavni oltar, kjer je name\xc5\xa1\xc4\x8den vrtljiv Marijin tron. Tako je v postnem \xc4\x8dasu izpostavljen kip \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje, v drugih liturgi\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih pa kip Marije Pomo\xc4\x8dnice z Jezusom v naro\xc4\x8dju._NEWLINE_Poleg cerkve je tudi kapela Bo\xc5\xbejega groba, do katere vodi 14 postaj kri\xc5\xbeevega pota. Gotski cerkvi so v 18. stolejtu prizidali kapelo Bo\xc5\xbejega groba z velikim kamnom pred vhodnimi vrati, ki spominja na kamen, ki je bil zavaljen pred Jezusovim grobom. Cerkev so v skladu z jo\xc5\xbeefinskimi reformami zaprli, jo prepustili propadu in ji nazadnje v 19. stoletju podrli ladjo. Med farno cerkvijo sv. Tilna vodi do dednodolske romarske cerkve 5 kapelic, v katerih so freske, ki ponazarjajo skrivnosri ro\xc5\xbenega venca. Ob vno\xc5\xbeju cerkve \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje pa je postavljena tudi kapela Lur\xc5\xa1ke Matere Bo\xc5\xbeje, izpod katere izvira voda. Za to vodo se neko\xc4\x8d verjeli, da zdravi bolezni o\xc4\x8di.'