b'\n_START_ARTICLE_\nSch\xc3\xb6nbrunn\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1569 je Maksimilijan II. Habsbur\xc5\xa1ki, cesar Svetega rimskega cesarstva, kupil veliko mo\xc4\x8dvirje pod vzno\xc5\xbejem hriba med Meidlingom in Hietzingom na Dunaju, kjer je dal prej\xc5\xa1nji lastnik leta 1548 postaviti dvorec z imenom Ketterburg. Vladar je ukazal, naj obmo\xc4\x8dje izsu\xc5\xa1ijo in nanj naselijo divjad, kot so fazani, divje race, jeleni in divje svinje, za potrebe lova in zabavo dvorjanov. Na majhnem lo\xc4\x8denem delu so naselili tedaj \xc2\xbbeksoti\xc4\x8dne\xc2\xab\xc2\xa0ptice, kot so purani in pavi. Prav tako so zgradili tudi ve\xc4\x8d ribnikov. _NEWLINE_Ime Sch\xc3\xb6nbrunn nem\xc5\xa1ko: \xc2\xbblepi vodnjak\xc2\xab, izvira iz arte\xc5\xa1kega vodnjaka, iz katerega so vodo pili dvorjani. Legenda pripoveduje, da naj bi vladar cesar Matija , ko ga je prvi\xc4\x8d zagledal, ves prevzet vzkliknil: \xc2\xbbKako lep vodnjak!\xc2\xab._NEWLINE_V naslednjem stoletju so posest uporabljali predvsem za lov in rekreacijo. Posebej Eleonora Gonzaga, ki je obo\xc5\xbeevala lov, je rada hodila semkaj in je po smrti svojega mo\xc5\xbea Ferdinanda II. dala tu postaviti majhno rezidenco, v kateri je prebivala. Med letoma 1638 in 1643 je svojo pala\xc4\x8do priklju\xc4\x8dila Katterburgu. V leto 1642 datira tudi prvi pisni zapis imena Sch\xc3\xb6nbrunn. Prvotna Sch\xc3\xb6nbrunnska oran\xc5\xbeerija izvira prav tako v \xc4\x8dase Eleonore Gonzaga: tedaj so poro\xc4\x8dali, da so na Dunaj pripeljali \xc2\xbbokoli sto italijanskih dreves\xc2\xab, da bi izpolnili \xc5\xbeeljo italijanske dame, med njimi tudi dva ducata grenkih oran\xc5\xbeevcev (\xc2\xbbPomeranzen\xc2\xab)._NEWLINE_Med tur\xc5\xa1kim obleganjem leta 1683 so bile stavbe poru\xc5\xa1ene in nikoli obnovljene.\n_START_SECTION_\nSedanja pala\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nZa njegovo prvotno podobo je poskrbel arhitekt Johann Bernhard Fischer von Erlach, ki ga je po porazu Turkov leta 1683 najel cesar Leopold I.. Zgledoval se je po pala\xc4\x8di francoskih kraljev Versailles. Leta 1696 je bila dokon\xc4\x8dana v slogu dekorativnega baroka. S svojimi 1441 sobami in dvoranami je glede na original relativno skromna. Kasneje je dodal svoj pe\xc4\x8dat v rokoko stilu dodal tudi Nikolaus Pacassi (1747)._NEWLINE_V dvorcu je v letih 1805 in 1809 v najljub\xc5\xa1ih sobanah Marije Terezije bival Napoleon Bonaparte; med letoma 1814-15 pa je v njegovih prostorih potekal Dunajski kongres.\n_START_SECTION_\nPark Sch\xc3\xb6nbrunn\n_START_PARAGRAPH_\nSch\xc3\xb6nbrunn obkro\xc5\xbea velik park, ki je bil dokon\xc4\x8dan leta 1770. Dvorni arhitekt Johann Ferdinand Hetzendorfer von Hohenberg se je pri zasnovi parka zgledoval po parkih francoskega kraljevega dvora. Brezhibno urejena drevesa in cvetli\xc4\x8dne gredice obkro\xc5\xbeajo \xc5\xa1iroke in dolge aleje, ki vodijo do okrasnih ribnikov, vodnjakov (npr. Neptunovega vodnjaka iz leta 1780, v katerem Tetis Neptuna prosi za pomo\xc4\x8d pri potovanju svojega sina Ahila) in \xc5\xa1tevilnih skulptur._NEWLINE_Skupaj s parkom, prvim \xc5\xbeivalskim vrtom na svetu (na zahodnem delu parka; okoli 750 \xc5\xbeivalskih vrst) iz leta 1752, ter drugimi pripadajo\xc4\x8dimi objekti, je pala\xc4\x8da izreden primer \xc2\xbbGesamtkunstwerka\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nGloriette\n_START_PARAGRAPH_\nNeoklasi\xc4\x8dno steberno dvorano Gloriette na vrhu gri\xc4\x8da v kompleksu dvorca je leta 1775 dala postaviti Marija Terezija po zmagi nad pruskim kraljem Friderikom Velikim v bitki pri Kolinu (1757). Danes cesarska poletna obedovalnica slu\xc5\xbei kot kavarna, nekatere vrste vstopnic (npr. Classic Tour) pa omogo\xc4\x8dajo tudi dostop do razgledne plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi na vrhu.\n_START_SECTION_\nUNESCO\n_START_PARAGRAPH_\nEdinstvenost baro\xc4\x8dnega gradu in parka je leta 1996 prepoznala tudi organizacija UNESCO in ga uvrstila na seznam svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.'