b'\n_START_ARTICLE_\nRazlike v potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvu med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami\n_START_PARAGRAPH_\nPotro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo, imenovano tudi konsumizem, je po SSKJ pretirano porabljanje materialnih dobrin. Zaradi \xc5\xa1kodljivosti svoje narave je bilo ozna\xc4\x8deno za "socialno zlo", saj naj bi se nana\xc5\xa1alo na prepri\xc4\x8danje, da lahko s kupljenimi dobrinami dose\xc5\xbeemo svojo osebno sre\xc4\x8do._NEWLINE_Proces potro\xc5\xa1nje je spolno diferenciran skozi celotno \xc5\xbeivljenje, in sicer glede produktov, za katere se odlo\xc4\x8damo in tudi glede samega procesa potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva. Kapitalisti\xc4\x8dna ekonomija je zasnovana na spolnih razlikah pri razdelitvi dela in vse od \xc4\x8dasa industrijske revolucije sta vlogi mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske v potro\xc5\xa1nji zastavljeni tako, da je mo\xc5\xa1ki proizvajalec in \xc5\xbeenska potro\xc5\xa1nik._NEWLINE_Ogla\xc5\xa1evanje glede na spol je danes v potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvu izjemnega pomena. Milner pravi, da ljudje privla\xc4\x8dimo \xc5\xbeeleno na podlagi kupovanja pravih izdelkov, oziroma, da si mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske lahko "kupijo" privla\xc4\x8dnost. Ob pregledovanju "\xc5\xbeenskih" revij naletimo na ogromno \xc5\xa1tevilo oglasov za izdelke, ki naj bi "izbolj\xc5\xa1ali" \xc5\xbeensko in njeno privla\xc4\x8dnost. Zato tudi velja, da podjetja tr\xc5\xbeijo izdelke na razli\xc4\x8den na\xc4\x8din glede na to ali so ti namenjeni mo\xc5\xa1kim ali \xc5\xbeenskam .\n_START_SECTION_\nVrednote in njihov vpliv na potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo med spoloma\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na razlike v mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeenskih vrednotah (agentne nasproti komunim), se mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske razlikujejo tudi v motivaciji za nakupovanje s prijatelji ali brez njih. Mo\xc5\xa1ke komune vrednote se nana\xc5\xa1ajo na samozavest, kompetentnost in obvladovanje, \xc5\xbeenske pa na socialno komponento in harmonijo. Zaradi agentne potrebe, ki mo\xc5\xa1kemu vzbuja \xc5\xbeeljo po pridobitvi spo\xc5\xa1tovanja prijateljev in \xc5\xbeenske komune potrebe po ob\xc4\x8dutku biti del skupine in ne izstopati, mo\xc5\xa1ki glede na izsledke Kurta, Inmana in Arga zapravijo ve\xc4\x8d, ko nakupujejo s prijatelji, pri \xc5\xbeenskah pa je nivo konstanten ne glede na to ali nakupujejo same ali s prijatelji. Do razlik med spoloma prihaja tudi pri razli\xc4\x8dnih paketih zvestobe kupca, pri \xc4\x8demer mo\xc5\xa1ki preferirajo programe zvestobe, kjer je njihov status viden drugim, \xc5\xbeenske pa imajo raje tiste s podarkom na personalizaciji, ki ni vidna drugim ljudem.\n_START_SECTION_\nMotivi za nakupovanje\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske imajo za nakupovanje druga\xc4\x8dne motive. Govorimo lahko o razli\xc4\x8dnih virih nakupovalnega u\xc5\xbeitka, kjer gre za intrinzi\xc4\x8dno motivacijo, ki izhaja iz same nakupovalne dejavnosti._NEWLINE_Obstaja ve\xc4\x8d motivov, zaradi katerih se ljudje poslu\xc5\xbeujejo nakupovanja. Eden izmed njih je socialna aktivnost oziroma nakupovanje s prijatelji in dru\xc5\xbeino, pri \xc4\x8demer naj bi \xc5\xbeenske v ve\xc4\x8dji meri te\xc5\xbeile k udejstvovovanju v nakupovanju kot socialni in rekreativni dejavnosti. Naslednji motiv je nakupovanje z namenom iztr\xc5\xbeenja najbolj\xc5\xa1e kup\xc4\x8dije, pri \xc4\x8demer Bastos ugotavlja, da \xc5\xbeenske pri nakupovanju v ve\xc4\x8dji meri tehtajo pluse in minuse, mo\xc5\xa1ki pa so bolj nagnjeni k determinaciji, pomanjkanju potrpe\xc5\xbeljivosti in \xc5\xbeelji po tem, da \xc4\x8dim prej opravijo z nakupovanjem. \xc5\xbdelja po zadovoljstvu oziroma zado\xc5\xa1\xc4\x8denju je \xc5\xa1e en od motivov, pri tem pa Hu in Jasper ugotavljata, da \xc5\xbeenske bolj te\xc5\xbeijo k obiskovanju specializiranih trgovin v nakupovalnem centru. Pomembne razlike se pojavljajo tudi pri kupovanju daril, kjer Fischer in Arnold navajata, da so navkljub dejstvu, da \xc5\xbeenske porabijo ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa za nakupovanje daril in jih tudi ve\xc4\x8d podarijo, mo\xc5\xa1ki tisti, ki za darila porabijo najve\xc4\x8d denarja. Kar se ti\xc4\x8de senzorne stimulacije, naj bi \xc5\xbeenske v ve\xc4\x8dji meri iskale dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine pri nakupovanju kot mo\xc5\xa1ki.\n_START_SECTION_\nBlagovne znamke in njihov pomen\n_START_PARAGRAPH_\nTudi pri simbolnih vrednostih produktov je potrebno izpostaviti to, da \xc5\xbeenske dajejo ve\xc4\x8dji poudarek na blagovne (luksuzne) znamke, mo\xc5\xa1ki pa so bolj osredoto\xc4\x8deni na materialisti\xc4\x8dne vrednote (tiste, ki so povezane z bogastvom, lastnino, statusom) in se nana\xc5\xa1ajo na izstopajo\xc4\x8de, pozornost vzbujajo\xc4\x8de produkte. Zanimivo je dejstvo, da tudi zvok, ki ga izgovorjava dolo\xc4\x8denih blagovnih znamk proizvaja, vpliva na to, koga bodo izdelki bolj privla\xc4\x8dili. Govorimo predvsem o vplivu samoglasnikov. Tako imenovani\xc2\xa0\xc2\xbbsprednji samoglasniki\xc2\xab, to so tisti, pri katerih je ob izgovorjavi jezik v sprednjem delu ust (v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini zvok \xc4\x8drke i ali e), bolj privla\xc4\x8dijo \xc5\xbeenske, saj naj bi zveneli manj\xc5\xa1e, la\xc5\xbeje, ne\xc5\xbeneje, lep\xc5\xa1e in prijazneje. Zadnji samoglasniki, tisti, pri katerih je ob izgovorjavi jezik v zadnjem delu ust (v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini zvok \xc4\x8drke o ali u), naj bi bili bolj privla\xc4\x8dni za mo\xc5\xa1ke. Klink je ugotovil, da pri imenih znamk, kjer se razlikuje le to, ali vsebujejo sprednje ali zadnje samoglasnike, prihaja do tega, da \xc5\xbeenske v ve\xc4\x8dji meri izbirajo imena, kjer so v uporabi sprednji samoglasniki (tako na primer raje izberejo znamko Giva namesto Gova).\n_START_SECTION_\nPotro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo pri mladostnikih\n_START_PARAGRAPH_\nZa postmoderno dru\xc5\xbebo, v kateri \xc5\xbeivimo, je zna\xc4\x8dilno, da se self oziroma jaz oblikuje preko procesa, ki se imenuje socialna konstrukcija. Identiteta se konstruira na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov, potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo pa je eden izmed njih. Povezava oblikovanja identitete in potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva je \xc5\xa1e posebej oja\xc4\x8dana v obdobju adolescence, saj v njem poteka odcepljanje od star\xc5\xa1ev in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a identifikacija znotraj socialnih skupin, ki jim mladostnik pripada ._NEWLINE_Mladostniki svoj uspeh opredeljujejo glede na pridobljeno materialno lastnino na prehodu v odraslost. Njihovo zaznavanje potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva je precej socialno zaznamovano in povezano z etiko skrbnosti ter odgovornosti. \xc5\xa0tirje od \xc5\xa1estih mladostnikov so v raziskavi, opravljeni na Cipru, uspeh opredelili v smislu doseganja ciljev, dva pa v smislu materialnih dobrin. Njihova definicija uspe\xc5\xa1nega mo\xc5\xa1kega mo\xc4\x8dno temelji na ciljih, dobrinah ter odgovornosti in skrbi za druge (npr. skrb za dru\xc5\xbeino oziroma biti "family caretaker"). \xc5\xbdelja mladostnikov po materialnih dobrinah se povezuje z vzponom na socialni lestvici in sposobnostjo zavzemanja spolno dolo\xc4\x8denih vlog, npr. "familyprovider" in "good son"._NEWLINE_Zaznavanje potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva je pri mladostnicah precej druga\xc4\x8dno kot pri mladostnikih. Od svojih vrstnikov se razlikujejo predvsem v tem, da dajejo ve\xc4\x8dji poudarek na zunanji videz. Njihova dejanja potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva odra\xc5\xbeajo na\xc4\x8din zavzemanja \xc5\xbeenske spolne vloge in so vezana na sedanjost (v primerjavi z mo\xc5\xa1kimi, ki so bolj usmerjeni na prihodnost). Pri tem so v ve\xc4\x8dji meri kot mo\xc5\xa1ki usmerjene na modne izdelke in izbolj\xc5\xa1anje svojega videza. Pri mladostnicah je medijsko ogla\xc5\xa1evanje idealnega telesa in idealne podobe pogosto vodi\xc4\x8d njihovega potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1kega vedenja._NEWLINE_\xc5\xa0kotski raziskovalci Sweeting, Hunt in Bhaskar so leta 2012 prav tako preverjali zna\xc4\x8dilnosti potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva pri mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeenskah. Zavedanje znamk je bilo povezano z bolj\xc5\xa1im blagostanjem pri mo\xc5\xa1kih in ni\xc5\xbejim pri \xc5\xbeenskah, kar se morda nana\xc5\xa1a na to, da je zavedanje znamk pri mo\xc5\xa1kih adolescentih povezano s \xc5\xa1portnimi obla\xc4\x8dili in pripomo\xc4\x8dki, pri \xc5\xbeenskah pa s stresnim ohranjanjem statusnega polo\xc5\xbeaja v dru\xc5\xbebi. Mo\xc5\xbena je tudi razlaga, da bolj negotove \xc5\xbeenske kupujejo znamke zaradi \xc5\xbeelje po izbolj\xc5\xa1anju blagostanja v smislu\xc2\xa0\xc2\xbbtola\xc5\xbeenja z nakupovanjem\xc2\xab\xc2\xa0(angle\xc5\xa1ki izvirnik:\xc2\xa0\xc2\xbbretail therapy\xc2\xab).\n_START_SECTION_\nSpletno nakupovanje\n_START_PARAGRAPH_\nMeyers-Levy in Loken sta se leta 2015 lotila raziskovanja podro\xc4\x8dja spletnega nakupovanja, pri \xc4\x8demer sta pri\xc5\xa1la do zanimivih ugotovitev, ki dajejo bogate podatke o razlikah v potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvu med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami. \xc5\xbdenske bolj u\xc5\xbeivajo in se bolj poslu\xc5\xbeujejo nakupovanja v nakupovalnih centrih, mo\xc5\xa1ki pa preferirajo spletno nakupovanje pred pravim nakupovanjem v nakupovalnih centrih in ga zato uporabljajo kar dvakrat pogosteje kot \xc5\xbeenske._NEWLINE_Tudi ugotovitve Rodgersa in Harrisa ka\xc5\xbeejo, da je spletno nakupovanje za \xc5\xbeenske manj \xc4\x8dustveno zadovoljujo\xc4\x8de in prakti\xc4\x8dno kot nakupovanje v nakupovalnih centrih. \xc5\xbdenske sicer bolj cenijo ob\xc4\x8dutek nadzora, ki jim ga ponuja nakupovanje preko spleta (lahko brez skrbi klikajo po straneh), a je po drugi strani zanje tak na\xc4\x8din nakupovanja manj oseben, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d (manj\xc5\xa1a vklju\xc4\x8denost zaznavnih dra\xc5\xbeljajev), primanjkuje pa mu socialnozaznavna izku\xc5\xa1nja (ker gre preko spleta le za gledanje strani in klikanje). Mo\xc5\xa1ki so pri svojem nakupovanju bolj osredoto\xc4\x8deni na funkcionalnost, \xc5\xbeenske pa na emocionalno in socialno vklju\xc4\x8denost. Omejitve, ki jih \xc5\xbeenske navajajo pri spletnem nakupovanju, je po mnenju Wanga, Bakerja, Wagnerja in Wakefielda mo\xc4\x8d ubla\xc5\xbeiti z uporabo avatarjev in virtualnih karakterjev. Ti naj bi imeli mo\xc4\x8d pove\xc4\x8dati zadovoljstvo pri spletnem nakupovanju in prav tako v ve\xc4\x8dji meri vplivati na hedonski ton pri \xc5\xbeenskah. _NEWLINE_Glede izbire produktov, ki jih spletne strani ponujajo, imajo \xc5\xbeenske vi\xc5\xa1je zahteve kot mo\xc5\xa1ki in so obenem tudi bolj osredoto\xc4\x8dene na prikazovanje bolj zgo\xc5\xa1\xc4\x8denih, celostnih in zanesljivih podatkov. Richard, Chebar, Yang in Putrevu so ugotovili, da se mo\xc5\xa1ki bolj odzivajo na spletne strani, ki so bolje organizirane, \xc5\xbeenske pa preferirajo bolj iz\xc4\x8drpne in aktualne vsebine. V skladu s tem, so \xc5\xbeenske tiste, ki se bolj odzivajo na promocijsko elektronsko po\xc5\xa1to, ki ponuja dodatne vire informacij, omogo\xc4\x8da prepo\xc5\xa1iljanje prijatelju ali vsebuje kupon.'