b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija le\xc5\xbei v Srednji Evropi, kjer se stikajo \xc5\xa1tiri velike evropske geografske enote: Alpe, Panonska kotlina, Dinarsko gorovje in Sredozemlje, zato jo geografsko lahko delimo na: alpski, panonski, dinarski in sredozemski svet oziroma na devet zna\xc4\x8dilnih pokrajinskih tipov: alpsko gorovje, alpsko hribovje, alpske ravnine, panonska gri\xc4\x8devja, panonske ravnine, dinarske planote, dinarska podolja in ravniki, sredozemska gri\xc4\x8devja in sredozemske planote. _NEWLINE_Slovenija je po evropski Alpski konvenciji tudi alpska dr\xc5\xbeava.\n_START_SECTION_\nGlede na geografsko lego\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija le\xc5\xbei v zmerno toplem pasu. Bli\xc5\xbeina Sredozemskega morja in predvsem Atlantskega oceana ji s prevladujo\xc4\x8dimi jugozahodnimi vetrovi zagotavljajo dovolj vla\xc5\xbenih zra\xc4\x8dnih mas, ki prina\xc5\xa1ajo padavine. _NEWLINE_Prehodna lega med Jadranskim morjem, celinsko Panonsko kotlino in Alpami povzro\xc4\x8da me\xc5\xa1anje razli\xc4\x8dnih podnebnih vplivov.\n_START_SECTION_\nGlede na relief in nadmorsko vi\xc5\xa1ino\n_START_PARAGRAPH_\nTemperature se na vsakih 100 m vi\xc5\xa1inske razlike zni\xc5\xbeajo za 0,6 stopinj Celzija. Zato imajo gorati predeli Slovenije ni\xc5\xbejo temperaturo kot ni\xc5\xbeinski. Na temperature pa vpliva tudi bli\xc5\xbeina morja. Poleg tega je na goratem severozahodu tudi ve\xc4\x8d padavin kot v ni\xc5\xbeinah. _NEWLINE_Velik del povr\xc5\xa1ja zavzemajo dna ravnin, kotlin, dolin in kra\xc5\xa1kih polj. Na njih se pojavlja temperaturni obrat. Pojav je pogostej\xc5\xa1i v hladni polovici leta, traja pa od nekaj dni do enega tedna, redkokdaj dlje. Pojav je omejen pribli\xc5\xbeno na \xc5\xa1estino povr\xc5\xa1ja Slovenije, vendar tukaj prebivajo kar tri \xc4\x8detrtine vsega prebivalstva. Problem, ki ob tem nastaja, je prekora\xc4\x8ditev dopustnih koncentracij \xc5\xa1kodljivih snovi v zraku.\n_START_SECTION_\nKoli\xc4\x8dina padavin\n_START_PARAGRAPH_\nKoli\xc4\x8dina padavin se zmanj\xc5\xa1uje od zahoda proti vzhodu, od 2500\xc2\xa0mm do 800\xc2\xa0mm. Najve\xc4\x8d padavin dobi gorati severozahod, ko vla\xc5\xbene mase iz morja tr\xc4\x8dijo na gorske pregrade Julijskih Alp in visokih dinarskih planot. Koli\xc4\x8dina padavin ob\xc4\x8dasno zelo niha in prihaja do su\xc5\xa1, med jesenskim de\xc5\xbeevjem pa do poplav. Te naravne nesre\xc4\x8de povzro\xc4\x8dajo veliko \xc5\xa1kodo, \xc5\xa1e posebej zaradi pomanjkanja ustreznih namakalnih sistemov in nepremi\xc5\xa1ljenih posegov v okolje (gradnja na poplavnih obmo\xc4\x8djih, neustrezna za\xc5\xa1\xc4\x8dita naselij, pretirana regulacija vodotokov ipd).\n_START_SECTION_\nVi\xc5\xa1avje\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija je gorata, alpska de\xc5\xbeela. Visokogorski del Slovenije z vi\xc5\xa1inami nad 1600 m nmv obsega 11\xc2\xa0% ozemlja dr\xc5\xbeave: to so prete\xc5\xbeno apneni\xc5\xa1ke Julijske Alpe, Karavanke in Kamni\xc5\xa1ko-Savinjske Alpe. K alpskemu svetu spada tudi sredogorsko Pohorje, ki je iz metamorfnih kamnin, bolj oblih oblik in \xc5\xbee prekrito z rodovitno plastjo. Zna\xc4\x8dilnost alpskega sveta so gore, doline z rekami in kotlinami, naravno in dru\xc5\xbebeno pa so z njim povezana \xc5\xa1irna obmo\xc4\x8dja predalpskega hribovja. Poleg tega dinarske kra\xc5\xa1ke planote obsegajo petino ozemlja dr\xc5\xbeave, njihovo kamnito povr\xc5\xa1je in podzemlje pa ozna\xc4\x8dujejo kra\xc5\xa1ki pojavi. Toda planoto Kras v zaledju obalnega obmo\xc4\x8dja \xc5\xa1tejemo k Submediteranski Sloveniji._NEWLINE_\xc2\xbbGlej tudi:\xc2\xab\xc2\xa0seznam slovenskih dvatiso\xc4\x8dakov\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti voda in vodnih obmo\xc4\x8dij\n_START_PARAGRAPH_\nJadransko-\xc4\x8drnomorska razvodnica deli Slovenijo asimetri\xc4\x8dno. Voda s kar 80\xc2\xa0% ozemlja Slovenije odteka proti vzhodu in pripada \xc4\x8drnomorskemu povodju oziroma povodju reke Donave. Pripadajo mu pore\xc4\x8dja Save, Drave Mure in Kolpe. Ve\xc4\x8dji del povodja jadranskega morja pripada povodju So\xc4\x8de, ostanek pa povodju jadranskih rek (Dragonja, Ri\xc5\xbeana). Najve\xc4\x8dja reka Sava, odmaka dobro polovico dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Slovenija se lahko pohvali z velikim \xc5\xa1tevilom stalnih in hudourni\xc5\xa1kih vodotokov, okoli 6500 odkritimi kra\xc5\xa1kimi jamami, stotinami izvirov, slapov, sotesk z visokogorskimi in ravninskimi naravnimi in umetnimi jezeri, z obmo\xc4\x8dji vodnooskrbno pomembne talne vode v nasutih dolinah, z morjem in s fli\xc5\xa1no morsko obalo.\n_START_SECTION_\nPodzemne vode\n_START_PARAGRAPH_\nV poroznih kamninah se ob pronicanju padavinske in povr\xc5\xa1inske vode zadr\xc5\xbeujejo podzemne vode, ki mo\xc4\x8dno presegajo prostornino vodnih teles na povr\xc5\xa1ju. Prostorska razporeditev podzemnih voda je odvisna predvsem od geolo\xc5\xa1ke zgradbe. Geolo\xc5\xa1ke enote Slovenije, ki lahko prevajajo in akumulirajo podzemno vodo, so vodonosniki z medzrnsko (3726 km\xc2\xb2), razpoklinsko in kra\xc5\xa1ko (12.644\xc2\xa0km\xc2\xb2) ter me\xc5\xa1ano poroznostjo (2993\xc2\xa0km\xc2\xb2); 893\xc2\xa0km\xc2\xb2 (4,4\xc2\xa0%) ozemlja Slovenije sestavljajo neprepustne kamnine. Hitrosti toka vode v slovenskih rekah se merijo v kilometrih na dan, hitrosti podzemne vode v vodonosnikih pa le v metrih (najve\xc4\x8d stometrih na dan). _NEWLINE_Zaloge podzemnih voda so v Sloveniji prostorsko zelo neenakomerno razporejene. Skoraj dve tretjini zalog sta v njenem osrednjem delu, v pore\xc4\x8dju Save, najmanj\xc5\xa1e zaloge pa so na skrajnem severovzhodu dr\xc5\xbeave (pore\xc4\x8dje Mure)._NEWLINE_V zadnjih desetletjih se posegi \xc4\x8dloveka v hidrolo\xc5\xa1ki krog izrazito ka\xc5\xbeejo v nihanju gladin ter spreminjanju tokovnih vzorcev podzemne vode. Zni\xc5\xbeevanje gladin podzemnih voda so posledica spreminjanja rabe prostora in s tem povezanega urejanja vodnega re\xc5\xbeima povr\xc5\xa1inskih voda ter rabe vode. Zvi\xc5\xa1evanje gladin pa je v povezavi z opustitvijo industrijske rabe podzemne vode, izgradnjo hidroenergetskih objektov na povr\xc5\xa1inskih vodah, bogatenjem vodonosnikov in opu\xc5\xa1\xc4\x8danjem vzdr\xc5\xbeevanja melioriranih kmetijskih povr\xc5\xa1in. Najizrazitej\xc5\xa1i primer vpliva na gladino podzemne vode je gradnja in obratovanje HE Mav\xc4\x8di\xc4\x8de, ki je v letu 1985 povzro\xc4\x8dila tudi zvi\xc5\xa1anje gladine v Bregu na Sor\xc5\xa1kem polju za ve\xc4\x8d kot 8 metrov. V letih po izgradnji pa se zaradi zablatenosti dna akumulacijskega jezera \xc5\xbee nakazuje zni\xc5\xbeevanje gladine podzemne vode na bli\xc5\xbenjih vodomernih postajah. Ve\xc4\x8d kot metrsko zvi\xc5\xa1anje gladine podzemne vode in zmanj\xc5\xa1anje njene letne amplitude je domnevno posledica urejanja vodnega re\xc5\xbeima v Vipavski dolini ob koncu 70. let prej\xc5\xa1njega stoletja. Najizrazitej\xc5\xa1e zni\xc5\xbeanje podzemne vode je bilo v vodonosniku Ljubljanskega polja, kjer je zaradi regulacij reke Save na prehodu v prej\xc5\xa1nje stoletje gladina podzemne vode padla za 4,5 metra. Gladina podzemne vode v Kle\xc4\x8dah je bila leta 2000 za preko 7 metrov ni\xc5\xbeja kot pred sto leti.\n_START_SECTION_\nKmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nKmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da pokrivajo skoraj 40\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ja Slovenije. _NEWLINE_Rezultati analize pokrovnosti po Corine Land Cover iz leta 1995, izdelane na osnovi satelitskih posnetkov, so pokazali naslednja razmerja osnovnih zemlji\xc5\xa1kih kategorij: 63\xc2\xa0% je gozdnih povr\xc5\xa1in in povr\xc5\xa1in v zara\xc5\xa1\xc4\x8danju, 34\xc2\xa0% je kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, 2,7\xc2\xa0% pa urbanih povr\xc5\xa1in (slika 3)._NEWLINE_Slovenija se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med evropskimi dr\xc5\xbeavami med tiste z najmanj\xc5\xa1im dele\xc5\xbeem kmetijskih in obdelovalnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. V sestavi kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d v uporabi prevladujejo travniki in pa\xc5\xa1niki, ki obsegajo 59\xc2\xa0% vseh zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, 35\xc2\xa0% je njiv in vrtov, 3,4\xc2\xa0% je vinogradov, 2\xc2\xa0% kme\xc4\x8dkih sadovnjakov in 1\xc2\xa0% intenzivnih sadovnjakov.  Najintenzivnej\xc5\xa1a kmetijska pridelava poteka na njivah, v vinogradih in sadovnjakih, zato so to agrarno najbolj obremenjena obmo\xc4\x8dja. V dr\xc5\xbeavah Evropske skupnosti je dele\xc5\xbe njiv v celoti kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d skoraj 55\xc2\xa0%, v Sloveniji pa 35\xc2\xa0%. Najugodnej\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja za intenzivno poljedelsko pridelavo so ravnine in gri\xc4\x8devja v panonskem svetu in druga manj\xc5\xa1a sklenjena obmo\xc4\x8dja na dnu kotlin in ravnin. Na ravninah zavzemajo njive 40\xc2\xa0% vseh zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, v hribovskih in kra\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8djih pa manj kot 10\xc2\xa0%. Obmo\xc4\x8dja ravnin in dna kotlin zavzemajo le desetino slovenskega ozemlja, vendar obremenjevanje na njih ponekod \xc5\xbee dobiva lokalne in regionalne razse\xc5\xbenosti, zlasti tam, kjer so podzemne vode blizu povr\xc5\xa1ja (Dravsko-Ptujsko polje, Sor\xc5\xa1ko polje, Pomurska ravan, vzhodni del Ljubljanskega polja).\n_START_SECTION_\nGozdovi\n_START_PARAGRAPH_\nGozdovi so potencialna vegetacija na ve\xc4\x8d kot 90\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine Slovenije, pod vplivom \xc4\x8dloveka pa se je v zgodovini njihova povr\xc5\xa1ina zelo spreminjala. \xc4\x8clovek je gozdove kr\xc4\x8dil zlasti v predelih, kjer je lahko povr\xc5\xa1ine izrabljal za poljedelske namene in rejo \xc5\xbeivine. Najni\xc5\xbeji zabele\xc5\xbeen dele\xc5\xbe gozdov je bil na ozemlju sedanje Slovenije v drugi polovici 19. stoletja (36\xc2\xa0%). Ta pa je v primerjavi z drugimi evropskimi dr\xc5\xbeavami razmeroma visok, kar pomeni, da je velik dele\xc5\xbe zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d neprimeren za kmetovanje in da so gozdovi v Sloveniji od nekdaj opravljali pomembno varovalno funkcijo. Dele\xc5\xbe gozdov je od tedaj naprej sprva po\xc4\x8dasi, po letu 1960 pa hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dal. Danes je Slovenija najbolj gozdnata srednjeevropska dr\xc5\xbeava, saj gozdovi pokrivajo 56\xc2\xa0% njenega ozemlja (1.142.000 ha). Delno je vzrok za to hribovskemu kmetijstvu nenaklonjena politika, delno pa tudi opu\xc5\xa1\xc4\x8danje zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d kot posledica tr\xc5\xbenih razmer, ki ne omogo\xc4\x8dajo gospodarne pridelave na obmo\xc4\x8djih s te\xc5\xbejimi razmerami. Pove\xc4\x8danje gozdnih povr\xc5\xa1in je bilo najve\xc4\x8dje na sredozemskem obmo\xc4\x8dju, in sicer zlasti na Krasu, ki so ga v drugi polovici 19. stoletja kot kamnito pokrajino na\xc4\x8drtno pogozdovali s \xc4\x8drnim borom, ki se je pozneje uspe\xc5\xa1no raz\xc5\xa1iril po naravni poti. Zara\xc5\xa1\xc4\x8danje kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d je bilo najve\xc4\x8dje na dinarskem obmo\xc4\x8dju in na strmih legah alpskega in predalpskega sveta.\n_START_SECTION_\nNaravna bogastva\n_START_PARAGRAPH_\nNa kra\xc5\xa1kem svetu in v sredogorju je veliko gozdov. Rud ni veliko - rjavi premog, lignit, svin\xc4\x8deva in \xc5\xbeivosrebrna ruda. Alpsko podro\xc4\x8dje je bogato s hidroenergijo.\n_START_SECTION_\nOkoljski problemi\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni okoljski problemi so se nakopi\xc4\x8dili v 2. polovici 20. stoletja. Industrializacija in razvoj energetike, ki sta se za\xc4\x8deli pri 1 mio ton izkopanega premoga in stopnjevali do 7 mio ton, sta uveljavili metalurgijo, strojno, kemi\xc4\x8dno in papirno industrijo, ki so najbolj na\xc4\x8denjale naravne vire in kakovost okolja.\n_START_SECTION_\nKakovost zraka\n_START_PARAGRAPH_\nNa kakovost zraka v Sloveniji vplivajo predvsem emisije snovi v zrak v sami dr\xc5\xbeavi. Za pojavljanje povi\xc5\xa1anih koncentracij snovi v zraku pa so pomembni \xc5\xa1e drugi dejavniki, kot so klimatske zna\xc4\x8dilnosti, meteorolo\xc5\xa1ki pojavi, fizikalno-kemijski procesi pretvorbe snovi v zraku in topografija. V zimskem \xc4\x8dasu so zaradi razgibanega reliefa zna\xc4\x8dilne temperaturne inverzije, ki povzro\xc4\x8dijo, da se emitirane snovi ne razpr\xc5\xa1ijo in ne razred\xc4\x8dijo, temve\xc4\x8d se zadr\xc5\xbeijo in koncentrirajo v kotlinah, dolinah in ni\xc5\xbeinah, kjer je tudi poseljenost najve\xc4\x8dja. Tedaj se pojavljajo v bli\xc5\xbeini ve\xc4\x8djih virov emisij in v mestih povi\xc5\xa1ane koncentracije \xc5\xbeveplovega dioksida in delcev. V poletnem \xc4\x8dasu pa prispevajo visoke temperature k intenzivnim fotokemijskim reakcijam, pri katerih nastaja prizemni ozon. Pomemben je tudi prenos onesna\xc5\xbeenih snovi v zraku na velike razdalje. V troposferi nad Evropo sicer prevladuje zahodnik, pri nas pa se zaradi Alp veter v spodnjih plasteh odklanja, tako da prina\xc5\xa1a onesna\xc5\xbeen zrak v Slovenijo prete\xc5\xbeno iz zahodno-jugozahodne smeri, kar povzro\xc4\x8da poleti povi\xc5\xa1ano koncentracijo prizemnega ozona. Druga prevladujo\xc4\x8da smer dotoka zra\xc4\x8dnih mas v prizemni plasti je severovzhodnik, ki v Slovenijo ve\xc4\x8dinoma ne prina\xc5\xa1a onesna\xc5\xbeenja. _NEWLINE_\xc5\xbdveplov dioksid .... Meritve \xc5\xbeveplovega dioksida potekajo v Sloveniji najdalj \xc4\x8dasa. V sedemdesetih letih so bile koncentracije tako visoke, da so ogro\xc5\xbeale zdravje ljudi. V zadnjih letih so mejne vrednosti \xc5\xbeveplovega dioksida najve\xc4\x8dkrat prese\xc5\xbeene v okolici TE Trbovlje in TE \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj. V \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju so se koncentracije zaradi delovanja od\xc5\xbevepljevalne naprave \xc5\xbee bistveno zni\xc5\xbeale._NEWLINE_Druge snovi .... Od drugih snovi, ki onesna\xc5\xbeujejo zrak, najve\xc4\x8dkrat prekora\xc4\x8dujejo mejne vrednosti koncentracije ozona. To se dogaja predvsem spomladi in poleti, ko so ugodne razmere za nastanek fotokemijskih reakcij. Pri drugih snoveh je preseganje mejnih vrednosti redko._NEWLINE_V Sloveniji so skladno z zakonom o varstvu okolja informacije o stanju onesna\xc5\xbeenosti zraka javne. Statisti\xc4\x8dno obdelani podatki so objavljeni v mese\xc4\x8dnih in letnih poro\xc4\x8dilih, ki so dostopna na spletnih straneh Agencije republike Slovenije za okolje. Sprotni podatki in povpre\xc4\x8dne dnevne ter najvi\xc5\xa1je urne koncentracije za pretekli dan so dostopne tudi na teletekstu nacionalne televizije na strani 146.\n_START_SECTION_\nGospodarjenje z odpadki\n_START_PARAGRAPH_\nZbiranje in odlaganje komunalnih odpadkov praviloma opravljajo komunalne slu\xc5\xbebe. Odstotek prebivalstva, ki je zajeto v rednem omre\xc5\xbeju zbiranja odpadkov, se je s 64\xc2\xa0% v letu 1987 dvignil na pribli\xc5\xbeno 76\xc2\xa0% v letu 1996. Vedno bolj se uveljavlja zbiranje sortiranih odpadkov. Omejuje ga okoli\xc5\xa1\xc4\x8dina pomanjkanja kompostarn ali drugih zmogljivosti za predelovanje odpadkov. Skoraj vsi komunalni odpadki kon\xc4\x8dajo na ob\xc4\x8dinskih odlagali\xc5\xa1\xc4\x8dih. Poleg tega so industrijski odpadki, ki izpolnjujejo merila za odlaganje komunalnih odpadkov (nenevarne snovi), odvr\xc5\xbeeni skupaj s komunalnimi odpadki. Leta 1994 je bilo v Sloveniji 522 \xc4\x8distilnih naprav za vodo in kanalizacijo (422 industrijskih in 100 komunalnih). Nekaj blata, ki ga pridobijo pri \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju, uporabijo v kmetijstvu ali rekultivaciji degradiranih povr\xc5\xa1in, toda ve\xc4\x8dina kon\xc4\x8da na odlagali\xc5\xa1\xc4\x8dih. \xc4\x8cetudi se prostornina odpadkov zmanj\xc5\xa1a s stiskanjem in je letna rast koli\xc4\x8din odlo\xc5\xbeenih odpadkov enaka ni\xc4\x8d, so odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da vedno bolj prenapolnjena. Pritisk na zdaj\xc5\xa1nja odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da se pove\xc4\x8duje zaradi izkopa razpr\xc5\xa1enih nelegalnih odlagali\xc5\xa1\xc4\x8d, od katerih jih 6000 vsebuje ve\xc4\x8d kot 1 kubi\xc4\x8dni meter odpadkov. Pronicanje voda iz legalnih in nelegalnih odlagali\xc5\xa1\xc4\x8d je na nekaterih obmo\xc4\x8djih kontaminiralo zaloge pitne vode. V prihodnosti, ko se bo potro\xc5\xa1nja pove\xc4\x8devala in bo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d gospodinjstev vklju\xc4\x8denih v redno omre\xc5\xbeje zbiranja odpadkov, se bodo koli\xc4\x8dine gospodinjskih odpadkov pove\xc4\x8dale. K temu bo pripomoglo tudi blato iz nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega \xc5\xa1tevila komunalnih \xc4\x8distilnih naprav, prav tako pa \xc5\xa1tevilo odpadnih avtomobilov. Leta 1995 sta industrija in energetski sektor proizvedla skoraj \xc4\x8detrtino skupnih odpadkov oziroma pribli\xc5\xbeno 2 milijona ton, od katerih jih je pribli\xc5\xbeno 41\xc2\xa0% pri\xc5\xa1lo iz proizvodnje energije, 29\xc2\xa0% iz industrije in 16\xc2\xa0% iz rudarstva.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nNa razmeroma majhnem slovenskem ozemlju najdemo veliko biotsko raznovrstnost. Ta je v veliki meri posledica prepletanja razli\xc4\x8dnih vrst podnebja, geolo\xc5\xa1ke strukture in velikih vi\xc5\xa1inskih razlik. Mo\xc4\x8dvirja so med najbolj ogro\xc5\xbeenimi ekosistemi v Sloveniji. 22 jih je zavarovanih kot pomembna mesta za ogro\xc5\xbeene ali redke vrste divjih \xc5\xbeivali in rastlin. 47\xc2\xa0km dolga jadranska obala je pod mo\xc4\x8dnim pritiskom turizma in razvoja infrastrukture. Soline, fli\xc5\xa1ni klifi in samotne apnen\xc4\x8daste skale so pomembni obalni ekosistemi v pomenu biotske raznovrstnosti._NEWLINE_Slovenska industrija izvaja mo\xc4\x8dan pritisk na naravo in prispeva do 60\xc2\xa0% onesna\xc5\xbeenja s strupenimi snovmi, 80\xc2\xa0% nevarnih odpadkov in 55\xc2\xa0% odplak. Skoraj 40\xc2\xa0% ozemlja obsegajo kmetijske povr\xc5\xa1ine, od katerih je 12\xc2\xa0% orne zemlje. Kmetijstvo prispeva do 50\xc2\xa0% procesa evtrofikacije in 15\xc2\xa0% onesna\xc5\xbeenosti s strupenimi snovmi, ki vplivata na ekosisteme. Veliko gorskih travi\xc5\xa1\xc4\x8d se zaradi opu\xc5\xa1\xc4\x8danja ko\xc5\xa1nje in pa\xc5\xa1e hitro zara\xc5\xa1\xc4\x8da. Slovenski gozdovi so v bolj\xc5\xa1em stanju kot gozdovi v drugih evropskih dr\xc5\xbeavah in imajo bolj raznoliko naravno strukturo. Stanje populacij divjih \xc5\xbeivali je nadzorovano in podatki so vneseni v zbirko podatkov. Bele\xc5\xbei se letni odstrel in naravni prirast srnjadi, jelenjadi in damjakov, muflonov, gamsov in divjih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev._NEWLINE_Razvoj avtocestne infrastrukture ogro\xc5\xbea nepretrganost biolo\xc5\xa1kih koridorjev, saj avtoceste sekajo pomembne ekosisteme. Razvoj turizma prav tako ogro\xc5\xbea ohranjevanje narave na nekaterih vrednej\xc5\xa1ih naravnih obmo\xc4\x8djih (gorski svet, morska obala, jezera...).'