b'\n_START_ARTICLE_\nPorodni\xc5\xa1ki dopust\n_START_PARAGRAPH_\nZakon o star\xc5\xa1evskem varstvu in dru\xc5\xbeinskih prejemnikih predstavlja podlago za la\xc5\xbeje usklajevanje star\xc5\xa1evskih in delovnih obveznosti in podpira enakopravnej\xc5\xa1o delitev star\xc5\xa1evskih pravic in obveznosti med spoloma, saj dolo\xc4\x8da pravice star\xc5\xa1ev do razli\xc4\x8dnih oblik star\xc5\xa1evskih dopustov in nadomestil med dopusti. Zakon lo\xc4\x8di tri vrste porodni\xc5\xa1kega dopusta, vsem pa je skupno, da je to pravica do odsotnosti z dela zaradi poroda oziroma nege in varstva otroka tiste osebe, ki otroka dejansko neguje in varuje. Zakon o delovnih razmerjih pa \xc5\xa1\xc4\x8diti star\xc5\xa1e na star\xc5\xa1evskih dopustih in dolo\xc4\x8da, da med dopustom ne smejo biti odpu\xc5\xa1\xc4\x8deni._NEWLINE_Pravica do porodni\xc5\xa1kega dopusta ter dopusta za nego in varstvo otroka v Sloveniji traja 365 dni oziroma 1 leto. Materinski dopust traja 105 dni in je namenjen pripravi na porod (28 dni pred porodom), negi in varstvu otroka takoj po porodu ter za\xc5\xa1\xc4\x8diti materinega zdravja ob rojstvu otroka in po njem (77 dni po porodu). V tem \xc4\x8dasu mama prejema 100% nadomestilo pla\xc4\x8de. O\xc4\x8detovski dopust je namenjen izklju\xc4\x8dno o\xc4\x8detom. Za prvih 15 dni o\xc4\x8detovskega dopusta dr\xc5\xbeava zagotavlja o\xc4\x8detovsko nadomestilo, za ostalih 55 dni pa pla\xc4\x8dilo prispevkov za socialno varnost od minimalne pla\xc4\x8de. Star\xc5\xa1evski dopust oziroma dopust za nego in varstvo otroka pa traja 130 dni za oba star\xc5\xa1a (skupaj torej 260 dni) ki jih morata izrabiti izmeni\xc4\x8dno, pri \xc4\x8demer jih eden izmed star\xc5\xa1ev izrabi takoj po izteku materinskega dopusta.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMaterinski dopust je v Evropi obstajal ve\xc4\x8dino 20. stoletja, uvedla pa ga je Mednarodna organizacija dela (ILO) leta 1952 s konvencijo o za\xc5\xa1\xc4\x8diti mater. Leta 1992 je Evropska unija prevzela direktivo za pla\xc4\x8dan materinski dopust, ki je materam omogo\xc4\x8dila 14 tednov pla\xc4\x8danega dopusta, kar je bil takratni minimum v dr\xc5\xbeavah Evropske unije._NEWLINE_V poro\xc4\x8dilu iz leta 2010 ILO navaja, da je v tistem letu 51 odstotkov dr\xc5\xbeav po svetu imelo zagotovljen porodni\xc5\xa1ki dopust v dol\xc5\xbeini najmanj 14 tednov, 20 odstotkov dr\xc5\xbeav 18 tednov ali ve\xc4\x8d, tretjina dr\xc5\xbeav pa zagotavlja 12- do 13-tedenski dopust. V 14 odstotkih dr\xc5\xbeav se matere na delovno mesto vrnejo po porodni\xc5\xa1kem dopustu, dolgem manj kot 12 tednov._NEWLINE_V Sloveniji je v poznih \xc5\xa1tiridesetih letih 20. stoletja porodni\xc5\xa1ki dopust trajal 84 dni, v petdesetih je bil podalj\xc5\xa1an na 105 dni, v \xc5\xa1estdesetih na 135 dni, v osemdesetih letih je bil sprejet 6-mese\xc4\x8dni porodni\xc5\xa1ki dopust, nekaj let za tem pa je bila zakonsko sprejeta mo\xc5\xbenost delitve porodni\xc5\xa1kega dopusta med star\xc5\xa1e. Leta 1986 je bil porodni\xc5\xa1ki dopust podalj\xc5\xa1an na eno leto in je vklju\xc4\x8deval 100-odstotno nadomestilo pla\xc4\x8de. V obdobju prehoda v nov politi\xc4\x8dni in ekonomski sistem je bilo z Zakonom o star\xc5\xa1evstvu in dru\xc5\xbeinskih prejemnikih in Zakonom o delovnih razmerjih \xc5\xa1e dodatno spodbujeno enakopravnej\xc5\xa1e sodelovanje obeh star\xc5\xa1ev v skrbi za otroke. Leta 2003 so o\xc4\x8detje v Sloveniji poleg \xc5\xbee uveljavljenega enoletnega star\xc5\xa1evskega dopusta dobili pravico do dodatnih 15 dni o\xc4\x8detovskega dopusta (ki ga lahko porabijo v \xc4\x8dasu 105 dni porodni\xc5\xa1kega dopusta). O\xc4\x8detje lahko skupno vzamejo 90 dni o\xc4\x8detovskega dopusta, pri \xc4\x8demer je za 75 dni nadomestilo pla\xc4\x8de le delno.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki porodni\xc5\xa1kega dopusta\n_START_PARAGRAPH_\nZagovorniki porodni\xc5\xa1kega dopusta menijo, da ta pripomore k zdravju otroka in izbolj\xc5\xa1a pozicijo \xc5\xbeenske na delovnem mestu. Manj pa je znanega o vplivu porodni\xc5\xa1kega dopusta na ekonomijo organizacije. Nasprotniki namre\xc4\x8d opozarjajo predvsem na ekonomsko neu\xc4\x8dinkovitost in na diskriminacijo mater na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinek porodni\xc5\xa1kega dopusta na star\xc5\xa1e\n_START_PARAGRAPH_\nAvtorji so s pregledom obse\xc5\xbene literature o vplivu porodni\xc5\xa1kih dopustov in ostalih prekinitev dela zaradi star\xc5\xa1evske vloge in dru\xc5\xbeinskih obveznosti pri\xc5\xa1li do zaklju\xc4\x8dkov, da vse tovrstne prekinitve dela vklju\xc4\x8dujejo t.i. \xc2\xbbwage penalty\xc2\xab\xc2\xa0oziroma zni\xc5\xbeanja pla\xc4\x8d zaposlenih. Prepri\xc4\x8danje mnogih delodajalcev je, da bodo zaposleni po vrnitvi s porodni\xc5\xa1kega dopusta tudi v prihodnje ve\xc4\x8dkrat odsotni z delovnega mesta in jim posledi\xc4\x8dno ponudijo ni\xc5\xbeje pla\xc4\x8de, pri \xc4\x8demer so bolj ogro\xc5\xbeene matere kot o\xc4\x8detje._NEWLINE_Raziskava na slovenskem vzorcu je pokazala, da je bila pri pogovorih o zaposlovanju in napredovanju skoraj \xc4\x8detrtina star\xc5\xa1ev vpra\xc5\xa1anih o na\xc4\x8drtih glede otrok. Ve\xc4\x8dkrat je bilo to vpra\xc5\xa1anje zastavljeno \xc5\xbeenskam (28%) kot mo\xc5\xa1kim. 6 Z raziskavo o vplivih veljavnih ukrepov dru\xc5\xbeinske politike na odlo\xc4\x8danje za otroke pa so avtorji ugotovili, da o\xc4\x8detje o\xc4\x8detovski dopust v manj\xc5\xa1i meri (med drugim) koristijo zato, ker si ve\xc4\x8d nepla\xc4\x8danega dopusta finan\xc4\x8dno ne morejo privo\xc5\xa1\xc4\x8diti in ker delodajalec temu ni naklonjen. Nekateri anketirani o\xc4\x8detje so menili, da pri negi majhnega otroka ne morejo biti koristni ali pa bi jih sodelavci, prijatelji, znanci zasmehovali._NEWLINE_Nekatere matere, ki so se ob koncu porodni\xc5\xa1kega dopusta primorane vrniti na delovno mesto, ob tem ob\xc4\x8dutijo seperacijsko anksioznost. Gre za neprijeten emocionalni ob\xc4\x8dutek krivde, \xc5\xbealosti ali skrbi, ki je povezan z izku\xc5\xa1njo lo\xc4\x8ditve od otroka. Matere se pogosto \xc4\x8dutijo krive, ker otroka v \xc4\x8dasu delovnika dajo v varstvo, so zaskrbljene glede ustreznosti varstva in otrokovega po\xc4\x8dutja. Hoffman ugotavlja da so zaposlene \xc5\xbeenske enako dobre matere kot nezaposlene, vendar je pri prvih pomembno, da so s svojim delom zadovoljne, ter da se ne po\xc4\x8dutijo krive, ker delajo ter da zaupajo vrt\xc4\x8devskem okolju ali drugim vrstam varstva. Nekatere matere pa se \xc4\x8dutijo krive prav zaradi \xc5\xbeelje po vrnitvi na delovno mesto in jih obremenjuje predvsem mnenje bli\xc5\xbenjih in znancev o njeni odlo\xc4\x8ditvi o hitri vrnitvi na delovno mesto.\n_START_SECTION_\nDiskriminacija mater na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbeave s sklenitvijo delovnega razmerja, dodatne obremenitve, onemogo\xc4\x8danje napredovanja, poslab\xc5\xa1anje odnosa z nadrejenimi, ve\xc4\x8dje tveganje za prekinitev delovnega razmerja ter razlike v vi\xc5\xa1inah pla\xc4\x8d nekateri avtorji pojasnjujejo z razli\xc4\x8dnimi percepcijami mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk na delovnem mestu. Correl, Benard, Paik na primer ugotavljajo, da so bili udele\xc5\xbeenci v vlogi selekcijskih kadrovikov njihove raziskave ob pregledu \xc5\xbeivljenjepisov in pro\xc5\xa1enj za delo pristranski v prid o\xc4\x8detom ter da so matere v o\xc4\x8deh delodajalcev videne kot manj kompetentne, manj predane, manj primerne za zaposlitev ali napredovanje in si nasploh zaslu\xc5\xbeijo ni\xc5\xbeje pla\xc4\x8de. Poleg tega so od mater zahtevali ve\xc4\x8djo strokovnost in vi\xc5\xa1je standarde pri izvedbi dela. Tuje raziskave ka\xc5\xbeejo da so urne postavke mater pribli\xc5\xbeno 5% ni\xc5\xbeje (z vsakim otrokom) kot pla\xc4\x8de \xc5\xbeensk brez otrok oziroma o\xc4\x8detov._NEWLINE_Podatki pridobljeni na slovenskem vzorcu o\xc4\x8detov in mater ka\xc5\xbeejo, da so matere v ve\xc4\x8dji meri poro\xc4\x8dale o negativnih izku\xc5\xa1njah z zaposlovanjem, pri \xc4\x8demer je dobra petina \xc5\xbeensk in le 3% mo\xc5\xa1kih imelo te\xc5\xbeave pri iskanju slu\xc5\xbebe zaradi na\xc4\x8drtovanega star\xc5\xa1evstva. Materam je bilo v primerjavi z o\xc4\x8detom ve\xc4\x8dkrat onemogo\xc4\x8deno napredovanje. Matere poro\xc4\x8dajo o ve\xc4\x8d dodatnih obremenitvah na delovnem mestu kot o\xc4\x8detje. O poslab\xc5\xa1anju odnosov z nadrejenimi po rojstvu najmlaj\xc5\xa1ega otroka pa poro\xc4\x8da 13\xc2\xa0% anketirank in le 3\xc2\xa0% anketirancev. Pri ekstremno negativnih izku\xc5\xa1njah, kot je prekinitev delovnega razmerja s strani delodajalca, so razlike med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje, na primer ve\xc4\x8d kot vsaka deseta \xc5\xbeenska, stara do trideset let, poro\xc4\x8da o tej izku\xc5\xa1nji, anketiranci v tej starostni skupini pa o tej izku\xc5\xa1nji ne poro\xc4\x8dajo.\n_START_SECTION_\nDobre prakse\n_START_PARAGRAPH_\nDobre organizacijske prakse\xc2\xa0 so prisotne predvsem v dr\xc5\xbeavah, v katerih delodajalci z njimi nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo neobstoje\xc4\x8de ali slabo razvite nacionalne politike. V Sloveniji, pa je takih praks manj, saj obstaja dobra nacionalna politika usklajevanja dela in star\xc5\xa1evstva. Analiza OECD je pokazala, da je najve\xc4\x8d informacij o programih, prijaznih za dru\xc5\xbeine, v \xc5\xa1tirih dr\xc5\xbeavah: Avstraliji, na Japonskem, v Veliki Britaniji in ZDA, v katerih je ureditev javnega otro\xc5\xa1kega varstva in z zakonom dolo\xc4\x8denih star\xc5\xa1evskih dopustov slab\xc5\xa1a v primerjavi z ve\xc4\x8dino evropskih dr\xc5\xbeav. Ti programi se pogosteje izvajajo\xc2\xa0 ve\xc4\x8djih podjetjih, podjetjih z bolj izobra\xc5\xbeeno delovno silo in v podjetjih v javnem sektorju._NEWLINE_Podjetja v slednjih dr\xc5\xbeavah se zaposlenim sku\xc5\xa1ajo \xc4\x8dasovno in prostorsko prilagoditi glede organizacije dela, omogo\xc4\x8dajo dodatne dopuste zaradi dru\xc5\xbeinskih razlogov, nudijo pomo\xc4\x8d pri varstvu in negi otrok ter drugih dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov in usposabljanje in informiranje zaposlenih.'