b'\n_START_ARTICLE_\n9 Metis\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid Metis je kot edini asteroid odkril Andrew Graham 25. aprila 1848. Na Irskem je bil z opazovanji odkrit samo ta asteroid. Ime je dobil po Metis, ki je bila h\xc4\x8derka Tetije in Okeana  iz gr\xc5\xa1ke mitologije. Najprej je dobil ime Tetija, kar pa so pozneje preklicali in je to ime dobil drugi asteroid 17 Tetija.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid 9 Metis je sestavljen iz silikatov in kovinske zlitine niklja in \xc5\xbeeleza. Verjetno je ostanek velikega asteroida, ki je bil ob mo\xc4\x8dnem trku v preteklosti uni\xc4\x8den. Ocenjujejo, da je povr\xc5\xa1ina sestavljena iz od 30 do 40\xc2\xa0% olivine bogatega na kovinah. Ostalo je zlitina \xc5\xbeeleza in niklja (60 do 70\xc2\xa0%). Asteroid so raziskovali z Vesoljskim teleskopom Hubble. Analiza svetlobnih krivulj je pokazala, da ima asteroid podolgovato obliko. Radarska opazovanja so pokazala, da ima na povr\xc5\xa1ini ve\xc4\x8djo ravno podro\xc4\x8dje, kar se ujema z rezultati analize svetlobnih krivulj. Smer vrtenja asteroida \xc5\xa1e ni znana. Analiza svetlobnih krivulj je pokazala, da pol ka\xc5\xbee proti eklipti\xc4\x8dnm koordinatam (\xce\xb2, \xce\xbb) = (23\xc2\xb0, 181\xc2\xb0) ali (9\xc2\xb0, 359\xc2\xb0) (z 10\xc2\xa0% mo\xc5\xbeno napako V preteklosti so opazovali \xc5\xbee 5 okultacij z zvezdo . Na podlagi svetlobnih krivulj so najprej mislili, da ima tudi svojo luno. Poznej\xc5\xa1e raziskave tega niso potrdile Tudi raiskave z Vesoljskim teleskopom Hubble  v letu 1993 niso odkrile nobene lune.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina asteroida\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc4\x8dasih so mislili, da Metis pripada asteroidni dru\xc5\xbeini, ki so jo imenovali Dru\xc5\xbeina Metis. Pozneje niso na\xc5\xa1li skupine asteroidov, ki bi jih lahko pri\xc5\xa1tevali k dru\xc5\xbeini. Spektralne analize so pokazale, da sta si Metis in 113 Amalteja precej podobna. To je dalo domneve, da sta ostanka zelo stare dru\xc5\xbeine (najmanj 1 G let). \xc4\x8clani te dru\xc5\xbeine so se zaradi medsebojnih trkov zdrobili. Domnevni star\xc5\xa1evski asteroid je imel v premeru od 300 do 400 km, do\xc5\xbeivel pa je tudi razslojevanje. Asteroid Metis je verjetno ostanek jedra, Amalteja pa je ostanek skorje prvotnega asteroida.'