b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Janez IV.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Janez IV. se je rodil v Dalmaciji, najbr\xc5\xbe v Zadru, okrog leta 600, o\xc4\x8detu odvetniku Venanciju. Ko je pri\xc5\xa1el v Rim, ni pozabil svoje nesre\xc4\x8dne domovine, ki jo je hudo prizadelo preseljevanje narodov, tokrat Obrov in Slovanov, ki so prodirali na Balkan. Po poti so osvajali in ru\xc5\xa1ili mesta, ljudi pa vodili v su\xc5\xbenost in jih prodajali. V tistem \xc4\x8dasu je bila poru\xc5\xa1ena tudi Salona pri Splitu, danes Solin. Njegovo usmiljeno srce je storilo vse, da bi re\xc5\xa1il \xc5\xbeivljenje teh nesre\xc4\x8dnih su\xc5\xbenjev, obenem pa pou\xc4\x8dil o kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu prihajajo\xc4\x8de pogane.\n_START_SECTION_\nSkrb za re\xc5\xa1itev jetnikov in relikvij\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danska vera je bila ogro\xc5\xbeena na podro\xc4\x8dju njegove domovine, ki so jo napadali poganski narodi. Zato je poslal opata Martina v Dalmacijo in Istro, da utrdi vero in odkupi kristjane, ki so jih zasu\xc5\xbenjili Obri in Slovani. To je prvi zgodovinski stik med Vatikanom in slovanskimi kraji. Opat Martin je pre\xc5\xbeivel tri leta v ogro\xc5\xbeenih krajih in odkupil mnogo zasu\xc5\xbenjenih kristjanov. Na pape\xc5\xbeevo \xc5\xbeeljo je prenesel v Rim relikvije solinskih mu\xc4\x8dencev: Dujma, Venancija, Anastazija in \xc5\xa1e nekaj drugih iz Salone (Solina) ter  pore\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa Mavra .\n_START_SECTION_\nKapela dalmatinskih mu\xc4\x8dencev\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Janez je dal sezidati kapelo znotraj bazilike svetega Janeza v Lateranu  v Rimu in vanje polo\xc5\xbeil relikvije, katere je prinesel opat Martin iz Dalmacije in Istre. V kapeli so krasni mozaiki, ki predstavljajo solinske in istrske mu\xc4\x8dence. Janezov naslednik  Teodor je dokon\xc4\x8dal kapelo. _NEWLINE_Pod mozaikom je latinski napis: "Pape\xc5\xbe Janez je izvr\xc5\xa1il z Bo\xc5\xbejim blagoslovom pobo\xc5\xbeno zaobljubo in z vztrajnim prizadevanjem dal postaviti ta spomenik, ki se sveti kot dragocene kovine na krstilnici. Kdorkoli pride sem in moli Kristusa, ta naj vzdiguje vro\xc4\x8de molitve k nebesom."_NEWLINE_Po \xc5\xbeelji pape\xc5\xbea Janeza je opat Martin pripeljal tudi hrva\xc5\xa1ke mladeni\xc4\x8de, ki jih bodo uvedli v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko slu\xc5\xbebo, da se bodo lahko vrnili domov kot raz\xc5\xa1irjevalci kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva.\n_START_SECTION_\nObsodba monoteletstva\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 641 je v Rimu sklical sinodo, ki je obsodila monoteletizem in cesarjev verski odlok Ektezis. To je razlo\xc5\xbeil v pismih cesarju Herakliju in Sergijevemu nasledniku Piru, obenem pa sku\xc5\xa1al pojasniti nesporazum, katerega \xc5\xbertev je postal Honorij. Tudi v pismu Heraklijevemu nasledniku Konstantinu III. \xe2\x80\x93 ki pa pisma ni bral, ker je medtem \xc5\xbee umrl - je pojasnjeval kr\xc5\xa1\xc4\x8danski nauk in branil Honorijevo pravovernost. Njegov naslednik Konstans II. je obljubil, da mu bo \xc5\xbeeljo izpolnil.\n_START_SECTION_\nNavodila angle\xc5\xa1ki Cerkvi\n_START_PARAGRAPH_\nOb za\xc4\x8detku njegovega pape\xc5\xbeevanja je prispelo pismo Irskairskih in \xc5\xa0kotska\xc5\xa1kotskih \xc5\xa1kofov, opatov in duhovnikov, v katerem prosijo navodila za obhajanje Velike no\xc4\x8di. Obenem sporo\xc4\x8dajo, da se je pelagijanstvo spet za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti. Pape\xc5\xbe jih poziva, naj se dr\xc5\xbeijo rimske navade, oziroma Dionizijevega ciklusa, pelagijanstvu pa naj se zoperstavijo z neumornim oznanjevanjem kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nUmrl je 12. oktobra 642; pokopan je v Baziliki sv. Petra v Vatikanu.'