b"\n_START_ARTICLE_\nProtipape\xc5\xbe Janez XXIII.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu zahodnega razkola (shizme) je bil v letih 1410\xe2\x80\x931415 eden od treh pape\xc5\xbeev. V maju 1415 je bil odstavljen. Katoli\xc5\xa1ka cerkev ga obravnava kot protipape\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nHitro napredovanje\n_START_PARAGRAPH_\nBaldassarre Cossa je bil rojen v Neapeljskem kraljestvu v obubo\xc5\xbeani plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini. Bil je zelo bister, z veliko energije, a brezvesten in nemoralen pustolovec. Prvotno je bil vojak, potem pa je \xc5\xa1el \xc5\xa1tudirat na bolonjsko univerzo in diplomiral v pravu. 1392 je stopil v slu\xc5\xbebo pape\xc5\xbea Bonifacija IX. Pri upravljanju s pape\xc5\xa1kimi financami se je pokazal kot dober vodja. 1402 ga je pape\xc5\xbe imenoval za kardinala-diakona, 1403 za apostolskega nuncija v Bologni.\n_START_SECTION_\nKardinal\n_START_PARAGRAPH_\nBil je eden od sedmih kardinalov, ki so zapustili pape\xc5\xbea Gregorja XII. in s prista\xc5\xa1i protipape\xc5\xbea Benedikta XIII. iz Avignona 1409 sklicali koncil v Pisi z namenom, kon\xc4\x8dati razkol v cerkvi. Koncilu je na\xc4\x8deloval Cossa. Odstavili so Gregorja XII. in Benedikta XIII. in postavili za novega pape\xc5\xbea Aleksandra V. Odstavljena pape\xc5\xbea koncila seveda nista hotela priznati in sedaj so bili pape\xc5\xbei \xc5\xbee trije._NEWLINE_V nastalem polo\xc5\xbeaju je videl nove mo\xc5\xbenosti za uveljavitev svojih dednih pravic Ludvik II. An\xc5\xbeujski, pretendent za prestol Neapeljskega kraljestva. 1410 je za Aleksandra V. z vojsko zavzel Rim. A Aleksander ni hotel zapustiti Bologne, kjer je 3. maja 1410 umrl.\n_START_SECTION_\nEden od treh pape\xc5\xbeev\n_START_PARAGRAPH_\nZa njegovega naslednika je bil 25. maja, ob podpori Ludvika An\xc5\xbeujskega in Firenc, na hitro izvoljen Baldassarre Cossa, ki si je izbral ime Janez XXIII. Le en dan prej je bil posve\xc4\x8den v duhovnika. Priznale so ga Francija, Anglija, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Prusija, Portugalska, del Svetega rimskega cesarstva in mnoga severno italijanska mesta vklju\xc4\x8dno Firence in Benetke. Aragonsko kraljestvo, Kastilija in \xc5\xa0kotska so \xc5\xa1e vedno priznavale Benedikta XIII., neapeljski kralj Ladislav, vojskovodja Carlo I. Malatesta, bavarska princesa, grof Palatinata Ludvik III., deli Nem\xc4\x8dije in Poljska pa Gregorja XII._NEWLINE_Interesi Janeza XXIII. so sovpadali z interesi Ludvika An\xc5\xbeujskega. Za\xc4\x8del je pozivati h kri\xc5\xbearskemu pohodu napram Ladislavu Neapeljskemu in obljubil udele\xc5\xbeencem pohoda odpustke (kar je spro\xc5\xbeilo zgra\xc5\xbeanje v tistih delih Evrope, kjer je \xc5\xbee vzniknilo reformisti\xc4\x8dno gibanje). Skupaj sta napadla Ladislava Neapeljskega in 19. maja 1411 v bitki zmagala. Janez XXIII. se je preselil v Rim in naredil Medi\xc4\x8dejce, ki so ga finan\xc4\x8dno podpirali, za bankirje rimske kurije._NEWLINE_A Ludvik med Neapelj\xc4\x8dani ni imel podpore in se je moral kmalu umakniti nazaj v Francijo. Janez XXIII. se je le s pogajanji in denarjem uspel obdr\xc5\xbeati v Rimu do maja 1413, ko je Ladislav z vojsko tam spet ustoli\xc4\x8dil pape\xc5\xbea Gregorja XII. Janez XXIII. se je zatekel v Firence._NEWLINE_V severni Italiji se je tedaj mudil Sigismund, kralj Mad\xc5\xbearske, Hrva\xc5\xa1ke, \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in Nem\xc4\x8dije, ki je \xc5\xbeelel postati tudi cesar Svetega rimskega cesarstva, katerega imenovanje je bilo tedaj \xc5\xa1e v pristojnosti pape\xc5\xbea. Pregovarjal je Janeza XXIII., naj skli\xc4\x8de koncil, ki bi kon\xc4\x8dal cerkveni razkol in razre\xc5\xa1il verska ideolo\xc5\xa1ka razhajanja, ki so se \xc5\xa1irila s pra\xc5\xa1ke univerze. Janez je z oklevanjem res sklical koncil v Konstanci, ki se mu je koncem 1414 pridru\xc5\xbeil tudi Gregor XII.\n_START_SECTION_\nObsodba in odstavitev\n_START_PARAGRAPH_\nKoncil ni potekal tako, kot je Janez XXIII. upal, ampak je sklenil, naj vsi trije pape\xc5\xbei odstopijo in naj se izvoli nov pape\xc5\xbe. Gregor se je strinjal. Najprej se je strinjal tudi Janez, potem pa je zapustil koncil, misle\xc4\x8d da bo njegova odsotnost naredila koncil neveljaven. Namesto tega ga je koncil odstavil in obsodil za vrsto zlo\xc4\x8dinov, vklju\xc4\x8dno herezijo, simonijo, tiranijo, umor Aleksandra V. z zastrupitvijo in da je zapeljal ni\xc4\x8d manj kot 200 bolonjskih dam. Janeza so odstavili in Benedikta XIII. izob\xc4\x8dili, potem ko je odklonil, da bi odstopil. Cosso so prepustili v varstvo (od nekdaj sovra\xc5\xbenemu mu) grofu Palatinata Ludviku III., ki ga je dr\xc5\xbeal zaprtega v svojih gradovih ob Renu, in se posvetili zadevi Jana Husa. _NEWLINE_28. decembra 1417 so za novega pape\xc5\xbea izvolili Martina V. (potem ko je malo prej umrl prej\xc5\xa1nji pape\xc5\xbe Gregor XII.). A palatinski knez je hudo bolnega Cosso izpustil \xc5\xa1ele naslednje leto, potem ko je bila zanj izpla\xc4\x8dana velika odkupnina.\n_START_SECTION_\nSpet kardinal\n_START_PARAGRAPH_\nCossa se je zatekel v Firence, kjer mu je Giovanni di Bicci de' Medici nudil zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de in posredoval pri pape\xc5\xbeu Martinu V., da ga je, potem ko se mu je poklonil, imenoval za kardinala-\xc5\xa1kofa v mestu Tusculum.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomenik\n_START_PARAGRAPH_\nUmrl je v Firencah nekaj mesecev kasneje, 22. decembra 1419._NEWLINE_Izvr\xc5\xa1itelji Cossine oporoke so pri Donatellu in Michelozzu naro\xc4\x8dili veli\xc4\x8dasten nagrobni spomenik, ki so ga postavili v firen\xc5\xa1kem Baptisteriju. Pape\xc5\xbe Martin V. je zaman protestiral zaradi napisa Ioannes Quondam Papa XXIII (Janez XXIII. neko\xc4\x8d pape\xc5\xbe)._NEWLINE_Imena Janez ni izbral noben pape\xc5\xbe vse do 1958, ko si je ime Janez XXIII. izbral Angelo Giuseppe Roncalli."