b'\n_START_ARTICLE_\nReimska stolnica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju Flodoarda (893/4 \xe2\x80\x93 28. marec 966), je sveti Nikasij iz Reimsa ustanovil prvo cerkev na mestu sedanje stolnice v za\xc4\x8detku 5. stoletja, verjetno leta 401  na mestu galsko-rimskega kopali\xc5\xa1\xc4\x8da . Kraj je nedale\xc4\x8d od bazilike, ki jo je zgradil \xc5\xa1kof Betause, kjer so leta 407 Vandali ali pa Huni leta 451, svetega Nikasija mu\xc4\x8dili in obglavili . Posvetitev cerkve Devici Mariji ka\xc5\xbee, da je zadnji od obeh datumov pravilen, saj je prva cerkev, ki je dobila ime po Devici Mariji, bazilika Santa Maria Maggiore v Rimu v 430-ih letih. Ta stavba, ki meri pribli\xc5\xbeno 20 m krat 55 m, naj bi nastala na mestu, kjer je frankovskega kralja Klodvika I. krstil \xc5\xa1kof sv. Remigij na bo\xc5\xbei\xc4\x8dni dan nekje v letih 496 in 499.  Krstilnica je bila zgrajena v 6. stoletju severno od sedanjega mesta, v tlorisu kvadratna zunanjost in kro\xc5\xbena notranjost. _NEWLINE_Leta 816 je pape\xc5\xbe \xc5\xa0tefan IV. v Reimsu okronal frankovskega cesarja Ludvika Pobo\xc5\xbenega. Kronanja in naslednja praznovanja so poudarila slabo stanje cerkve, potem sede\xc5\xbe nad\xc5\xa1kofa. V naslednjem desetletju je nad\xc5\xa1kof Ebbo iz Reimsa, pod vodstvom kraljevega arhitekta Rumauda, obnovil ve\xc4\x8dino cerkve, ki je bila kon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele leta 846 pod nad\xc5\xa1kofom Hincmarjem, ki je cerkev okrasil s pozlato, mozaiki, slikami, kipi in tapiserijami.  18. oktobra 862 je v prisotnosti kralja Karla Ple\xc5\xa1astega Hincmar posvetil novo cerkev, ki je merila 86 m in imela dva transepta. V za\xc4\x8detku 10. stoletja so odkrili starodavno grobnico pod prvotno cerkvijo. Pod nad\xc5\xa1kofom Herv\xc3\xa9jem je bila kripta (ki je bila prvotno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de prej\xc5\xa1njih cerkva nad njo) o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena, obnovljena in nato ponovno posve\xc4\x8dena svetu Remigiju. Oltar je nad kripto \xc5\xbee 15 stoletij. _NEWLINE_Od leta 976 je nad\xc5\xa1kof Adalbero za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti in osvetliti karolin\xc5\xa1ko stolnico. Zgodovinar Adelbero Richerus daje zelo natan\xc4\x8den opis dela, ki ga je opravil nad\xc5\xa1kof: _NEWLINE_"Popolnoma je uni\xc4\x8dil arkade, ki so segale od vhoda do skoraj \xc4\x8detrtine bazilike, vse do vrha tako, da je cela cerkev, okra\xc5\xa1ena, pridobila ve\xc4\x8dji obseg in primernej\xc5\xa1o obliko (...). Okrasil je glavni oltar zlatega kri\xc5\xbea in ga obkro\xc5\xbeil z ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8do re\xc5\xa1etko (...). Osvetlil je isto cerkev z okni, v katerih so bile predstavljene razli\xc4\x8dne zgodbe in jo obdaril z zvonovi, ki bu\xc4\x8dijo kot grmenje."_NEWLINE_19. maja 1051 sta se v stolnici poro\xc4\x8dila francoski kralj Henrik I. in Ana Kijevska. _NEWLINE_Medtem ko je leta 1131 vodil Reimski svet, je pape\xc5\xbe Inocenc II. v stolnici mazilil in kronal bodo\xc4\x8dega Ludvika VII.. _NEWLINE_Sredi 12. stoletja je nad\xc5\xa1kof Samson poru\xc5\xa1il fasado in stolp, da bi zgradil novo stolnico z dvema bo\xc4\x8dnima stolpoma, verjetno v imitaciji opatije Saint Denis v Parizu, katere kor je posvetil sam Samson. Poleg teh del na zahodni strani stavbe se je vzhodno za\xc4\x8dela graditi nova pevska empora in kapele, kar je merilo 110 m. Konec stoletja sta bili ladja in transept v karolin\xc5\xa1kem slogu, apsida in fasada pa sta bili gotski.\n_START_SECTION_\nNa\xc5\xa1a gospa iz Reimsa\n_START_PARAGRAPH_\n6. maja 1210  je bila karolin\xc5\xa1ka in zgodnje gotska stolnica uni\xc4\x8dena v po\xc5\xbearu, na praznik svetega Janeza pred Latinskimi vrati (ukinjena leta 1960), domnevno zaradi \'nepazljivosti\'. Natanko leto kasneje se je za\xc4\x8dela gradnja, ko je nad\xc5\xa1kof Aubrey polo\xc5\xbeil prvi kamen za apsido nove stolnice. Julija 1221 se je za\xc4\x8dela uporabljati kapela te apside. \xc5\xa0tirje arhitekti so se izmenjali do dokon\xc4\x8danja gradnje stolnice leta 1275: Jean d\'Orbais, Jean-le-Loup, Gaucher de Reimsa in Bernard de Soissons, vendar dele\xc5\xbea posameznega arhitekta ni mogo\xc4\x8de zanesljivo dolo\xc4\x8diti._NEWLINE_Dokumentarni zapisi ka\xc5\xbeejo na pridobitev zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da zahodno od mesta leta 1218, kar ka\xc5\xbee, da je bila nova stolnica bistveno ve\xc4\x8dja od predhodnic, podalj\xc5\xa1anje ladje pa verjetno prilagoditev, ki bi omogo\xc4\x8dila prostor mno\xc5\xbeicam, ki so se udele\xc5\xbeile kronanja.  Leta 1233 je dolgoletni spor med poglavjem stolnice in me\xc5\xa1\xc4\x8dani (v zvezi z vpra\xc5\xa1anji obdav\xc4\x8ditve in pravne jurisdikcije) preplavil odprt upor.  Med nasiljem je bilo ubitih ali ranjenih ve\xc4\x8d duhovnikov, celotni kapitelj stolnice pa je pobegnil iz mesta in jo prepustil prepovedi (dejansko prepoveduje vsako javno \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje in zakramente). Delo na novi stolnici je bilo prekinjeno za tri leta in se nadaljevalo \xc5\xa1ele leta 1236, ko se je duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina vrnila v mesto in je bila prepoved umaknjena po posredovanju kralja in pape\xc5\xbea. Gradnja se je nato nadaljevala po\xc4\x8dasneje. Obmo\xc4\x8dje od kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da proti vzhodu je bilo v uporabi do leta 1241, vendar ladja ni bila pokrita do leta 1299 (ko je francoski kralj dvignil davek na svinec, ki je bil uporabljen v ta namen). Delo na zahodni fasadi je potekalo v ve\xc4\x8d fazah, kar se odra\xc5\xbea v zelo razli\xc4\x8dnih slogih nekaterih skulptur. Zgornji deli fasade so bili dokon\xc4\x8dani v 14. stoletju, vendar so o\xc4\x8ditno sledili modelom iz 13. stoletja, kar je Reimsu prineslo nenavadno enotnost sloga._NEWLINE_Nenavadno so imena prvih arhitektov stolnice znana. Labirint, vgrajen v tla ladje v \xc4\x8dasu gradnje ali kmalu zatem (podobno kot v Chartresu in Amiensu), je vklju\xc4\x8deval imena \xc5\xa1tirih mojstrov (Jean d\'Orbais, Jean-Le-Loup, Gaucher de Reims in Bernard de Soissons) in \xc5\xa1tevilo let dela tam, \xc4\x8deprav se umetnostni zgodovinarji \xc5\xa1e vedno ne strinjajo glede tega, kdo je odgovoren za katere dele stavbe.  Labirint je bil uni\xc4\x8den leta 1779, vendar so njegovi detajli in napisi znani iz risb 18. stoletja. Jasna povezanost med labirintom in mojstri dodaja te\xc5\xbeo argumentu, da so tak\xc5\xa1ni vzorci aluzija na nastajajo\xc4\x8di status arhitekta (preko njihovega povezovanja z mitolo\xc5\xa1kim umetnikom Dedalom, ki je zgradil labirint kralja Minosa). Stolnica vsebuje tudi dodatne dokaze o nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dem statusu arhitekta v grobnici Huguesa Libergierja (umrl 1268, arhitekt zdaj poru\xc5\xa1ene cerkve sv. Nikasija v Reims). Ne samo, da ima \xc4\x8dast vgravirano v plo\xc5\xa1\xc4\x8do; prikazan je miniaturni model njegove cerkve (\xc4\x8dast, ki je bila prej rezervirana za plemenite donatorje) in je nosil akademsko obleko, ki bi ustrezala intelektualcu._NEWLINE_Stolpa visoka 81 metrov, sta bila prvotno zasnovana tako, da bi se dvigala 120 metrov. Ju\xc5\xbeni stolp ima samo dva velika zvonova; eden, imenovan Charles Charlote, kardinal iz Lorene leta 1570, tehta ve\xc4\x8d kot 10 t._NEWLINE_Po smrti kralja Ivana I. Poshumnega je bil njegov stric Filip V. Visoki naglo kronan v Reimsu, 9. januarja 1317. _NEWLINE_V stoletni vojni so mesto in s tem stolnico v letih od 1359 do 1360 oblegali Angle\xc5\xbei, vendar obleganje ni uspelo. Stolnica je bila leta 1380 mesto kronanja Karla VI. (Karel VI. Ljubljeni ali Nori) in osem let pozneje je Karel v Reimsu leta 1388 sklical svet, da bi prevzel osebno nadzor od svojega strica. Ko je Henrik V. Angle\xc5\xa1ki, premagal vojsko Karla VI. pri Agincourtu, je Reims skupaj z ve\xc4\x8dino severne Francije padel pod Angle\xc5\xbee.  Angle\xc5\xbei so imeli Reims in stolnico do leta 1429, ko jo je osvobodila Ivana Orleanska, kar je 17. julija 1429 omogo\xc4\x8dilo, da je bil dauphin  Karel VII. Zmagoviti okronan za kralja. Po smrti Franca I. v Franciji je bil 25. julija 1547 v stolnici Reims kronan Henrik II._NEWLINE_24. julija 1481 je na podstre\xc5\xa1ju, zaradi malomarnosti delavcev na strehi, pri\xc5\xa1lo do novega po\xc5\xbeara, ki je povzro\xc4\x8dil uni\xc4\x8denje ogrodja, osrednjega zvonika in galerij ob vzno\xc5\xbeju strehe in povzro\xc4\x8dil topljenje svinca na strehi, kar je povzro\xc4\x8dilo nadaljnjo \xc5\xa1kodo. Vendar pa je obnova potekala hitro, ko sta kralja Karel VIII. Prijazni in  Ludvik XII. prispevala k obnovi stolnice. \xc5\xa0e posebej so podelili stolnici octroi \xe2\x80\x93 poseben davek v nasprotju z nepriljubljenim davkom gabelle. V hvale\xc5\xbenosti je novo streho krasil fleur-de-lis (lilije) in kraljevi grb pritrjen na vrh fasade. Vendar pa je bilo to delo ustavljeno, preden so bile pu\xc5\xa1\xc4\x8dice kon\xc4\x8dane leta 1516. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bil Reims pomemben simbol francoske monarhije, ga kaos francoske revolucije ni po\xc5\xa1kodoval v enaki meri kot stolnico v Chartresu, kjer je bila ogro\xc5\xbeena sama zgradba. Nekateri kipi so bili razbiti, vrata so bila poru\xc5\xa1ena in kraljeva roka pravi\xc4\x8dnosti po\xc5\xbegana. _NEWLINE_Leta 1860 je Eug\xc3\xa8ne Viollet-le-Duc vodil obnovo stolnice v Reimsu.  Leta 1875 je francoska narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina glasovala za dodelitev 80.000 funtov za popravila fasade in balustrade.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nOb izbruhu prve svetovne vojne je bila stolnica uporabljena kot bolni\xc5\xa1nica, vojaki in oro\xc5\xbeje pa so bili odstranjeni iz njegove neposredne bli\xc5\xbeine.  4. septembra 1914 je XII. saksonski korpus prispel v mesto, kasneje pa je nem\xc5\xa1ka cesarska vojska za\xc4\x8dela z granatiranjem mesta. Topovi, ki so bili 7 km stran v Les Mesneuxu, so prenehali streljati, ko je XII. Saksonski korpus poslal dva oficirja in mestnega uslu\xc5\xbebenca, da prosijo, naj prenehajo z bombardiranjem mesta. Bombardiranje je mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovalo stolnico, razbilo je ve\xc4\x8d oken in po\xc5\xa1kodovalo ve\xc4\x8d kipov in elementov zgornje fasade. 12. septembra se je nem\xc5\xa1ka vojska odlo\xc4\x8dila, da svoje ranjence namesti v stolnico kljub protestom Mauricea Landrieuxa [44] in v ta namen na tla stolnice polo\xc5\xbeili 15.000 bal slame. Tisti dan so iz mesta evakuirali nem\xc5\xa1ke vojake, preden je francoski general Franchet d\'Esperey vstopil v mesto.  \xc5\xa0est dni kasneje je v \xc5\xa1kofovski pala\xc4\x8di eksplodirala mina, ki je ubila tri in ranila 15 ljudi. _NEWLINE_Ograje okrog severnega stolpa je po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil, tako da se je ogenj raz\xc5\xa1iril na vse dele nadgradnje lesenega okvirja. Svinec v stre\xc5\xa1ni kritini se je stopil in izlil skozi kamnite bruhalnike ter uni\xc4\x8dil \xc5\xa1kofovsko pala\xc4\x8do. Podobe stolnice v ru\xc5\xa1evinah so med vojno prikazali ogor\xc4\x8deni Francozi, ki so Nemce obto\xc5\xbeili namernega uni\xc4\x8denja stavb, bogatih z nacionalno in kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Restavratorska dela so se za\xc4\x8dela leta 1919 pod vodstvom arhitekta Henrika Deneuxa, rojenega v Reimsu; Stolnica je bila v celoti ponovno odprta leta 1938, delno zaradi finan\xc4\x8dne podpore Rockefellerjev, vendar se delo od takrat stalno nadaljuje.\n_START_SECTION_\nSodobnost\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1955 je Georges Saupique naredil kopijo "Le Couronnement de la Vierge", ki je vidna nad vhodom v stolnico in z Louis Leygueom kopirala mnoge druge skulpture na fasadi stolnice. Naredil je tudi kip sv. Toma\xc5\xbea za severni stolp._NEWLINE_Francosko-nem\xc5\xa1ko spravo sta simboli\xc4\x8dno formalizirala julija 1962 francoski predsednik Charles de Gaulle in nem\xc5\xa1ki kancler Konrad Adenauer tam, kjer je leta 1914 nem\xc5\xa1ka vojska namerno granatirala stolnico, da bi uni\xc4\x8dila francosko moralo. _NEWLINE_Stolnica, nekdanja opatija Saint-Remi in pala\xc4\x8da Tau so bile leta 1991 vpisane na seznam Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. _NEWLINE_Na svojem 74. pastoralnem obisku, 26. septembra 1996, je pape\xc5\xbe Janez Pavel II. obiskal Reims za 1500. obletnico krsta Klodvika I..  Pape\xc5\xbe je molil v isti kapelici, kjer je svetnik Jean-Baptiste de La Salle daroval svojo prvo ma\xc5\xa1o leta 1678._NEWLINE_8. oktobra 2016 je bila v stolnici postavljena plo\xc5\xa1\xc4\x8da z imeni 31 kraljev, kronanih v Reimsu, v prisotnosti nad\xc5\xa1kofa Thierryja Jordana in princa Louisa Alphonsea, vojvode An\xc5\xbeujskega, enega od mnogih pretendentov na francoski prestol.\n_START_SECTION_\nFrancoska kraljeva cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nUgled svete Ampule in politi\xc4\x8dna mo\xc4\x8d reimskega nad\xc5\xa1kofa je posledica francoskega kralja Henrika I., ki je bil leta 1027 okronan in je za stalno postavil Reimsko stolnico kot mesto kronanja francoskega monarha. Vsi, razen sedem francoskih bodo\xc4\x8dih kraljev, so bili okronani v Reimsu._NEWLINE_Kronanje Karla VII. leta 1429 je zaznamoval preobrat poteka stoletne vojne, ki je bila v veliki meri posledica dejanj Ivane orleanske. V Reimski stolnici nanjo spominjata dva kipa: konjeni\xc5\xa1ki kip zunaj cerkve in kip v cerkvi.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nZunanjost stolnice poveli\xc4\x8duje kraljevskost. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du prednje fasade in nad oknom rozete je kraljevska galerija, dekorativno dopolnjena z motivom arkadnih ni\xc5\xa1, v katere so postavljene figure kraljev: 56 kipov visokih po 4,5 metra, s Klodvikom I. v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, s Klotildo Burgundsko desno in sv. Remigijem levo. Nad tem se dvigata vitka mo\xc4\x8dno prevotljena zvonika, ki nista bila nikoli dokon\xc4\x8dana._NEWLINE_Trije portali so obremenjeni s kipi in kipci; med evropskimi stolnicami ima samo Chartres bolj izoblikovane figure. Osrednji portal, posve\xc4\x8den Devici Mariji, je obdan z rozeto, postavljeno v samem loku, okra\xc5\xa1enem s kipi, namesto obi\xc4\x8dajnega kiparskega timpanona. Timpanoni vseh treh portalov so odprti in zastekljeni z veliki slikanimi okni, ki skupaj z veliko rozeto osvetljujejo ladjo. Gornja galerija kraljev prikazuje Klodvikov krst v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, ki je obkro\xc5\xbeen s kipi njegovih naslednikov._NEWLINE_Tudi pro\xc4\x8delja transeptov so okra\xc5\xa1ena s skulpturami. Severni ima kipe Reimsovih \xc5\xa1kofov, predstavitev Poslednje sodbe in lik Jezusa (le Beau Dieu), medtem ko ima ju\xc5\xbena stran moderno okno rozeto s preroki in apostoli. Ogenj je uni\xc4\x8dil streho in zvonike leta 1481: od \xc5\xa1tirih stolpov, ki so obdajali transepte, ni ni\xc4\x8d ostalo nad vi\xc5\xa1ino strehe. Denarja za obnovo in dokon\xc4\x8danje stolpov je zmanjkalo in leta 1516 so zidavo zaklju\xc4\x8dili. Nad pevskim korom se dviga eleganten leseni zvonik s kapo, ki je visok 18 metrov in je bil rekonstruiran v 15. stoletju in 1920-ih. Celotna zunanja dol\xc5\xbeina je 149,17 metrov, njena povr\xc5\xa1ina pa je 6650 kvadratnih metrov.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost stolnice je dolga 138,75 m, \xc5\xa1iroka 30 m v ladji in 38 m visoka v sredini. Sestavljajo jo glavna in stranski ladji, transept, pevska empora in apsida z ambulatorijem - kornim obhodom, ki se v zelo \xc5\xa1irokih lokih odpira v pet velikih, radialno postavljenih kapel. Ima zanimive vitraje od 13. do 20. stoletja. Rozeta nad glavnim portalom in spodnjo galerijo je izjemno veli\xc4\x8dastna._NEWLINE_Vertikalna \xc4\x8dlenitev v glavni ladji je podobna tisti v stolnici v Chartresu, a je svod vi\xc5\xa1ji, arkade vitkej\xc5\xa1e in nosilci manj masivni. Kapiteli se spremenijo v neprekinjene vence, ti zaobjamejo tudi slu\xc5\xbenike. Okna v svetlobnem nadstropju so okra\xc5\xa1ena s krogovi\xc4\x8djem._NEWLINE_Stolnica ima fine tapiserije. Med njimi je najpomembnej\xc5\xa1a serija, ki jo je predstavil Robert de Lenoncourt, nad\xc5\xa1kof pod Francem I. (1515\xe2\x80\x931547), ki predstavlja \xc5\xbeivljenje Device Marije. Zdaj jih je mogo\xc4\x8de videti v nekdanji \xc5\xa1kofovski pala\xc4\x8di, pala\xc4\x8di Tau. Severni transept vsebuje fine orgle z gotsko omaro. Korna ura je okra\xc5\xa1ena s \xc4\x8dudnimi mehanskimi figurami. Marc Chagall je oblikoval vitraj, ki je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den leta 1974 v osi apside._NEWLINE_Zakladnica, ki je shranjena v pala\xc4\x8di Tau, hrani \xc5\xa1tevilne dragocene predmete, med katerimi je sveta Ampula ali sveta stekleni\xc4\x8dka, naslednica starodavne, ki je vsebovala olje, s katerim so bili maziljeni francoski kralji in je bila razbita med francosko revolucijo, fragment, ki ga vsebuje ta ampula.\n_START_SECTION_\n800. obletnica\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2011 je mesto Reims praznovalo 800-letnico stolnice. Praznovanja so potekala od 6. maja do 23. oktobra. Koncerti, uli\xc4\x8dne predstave, razstave, konference in serija ve\xc4\x8dernih razstav so poudarili stolnico in njeno 800-letnico. Poleg tega so 25. junija 2011 odprli \xc5\xa1est novih vitrajev, ki jih je zasnoval nem\xc5\xa1ki umetnik Imi Knoebel. \xc5\xa0est oken pokriva povr\xc5\xa1ino 128 kvadratnih metrov in so na obeh straneh Chagallovih oken v apsidi stolnice.'