b'\n_START_ARTICLE_\nVi\xc5\xa1njeva deva\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe eden od manj\xc5\xa1ih predstavnikov svojega rodu; odrasli samci dose\xc5\xbeejo v dol\xc5\xbeino 57 do 66 mm, od tega zadek 39 do 49 mm. Po telesni zgradbi so zelo podobni samcem blede deve, ki pa so prepoznavni po rumenem znamenju v obliki \xc4\x8drke T na hrbtni strani drugega \xc4\x8dlena zadka, ki je pri vi\xc5\xa1njevi devi v celoti moder s \xc4\x8drnimi znamenji. Oprsje je ob straneh zeleno s tankimi \xc4\x8drnimi \xc4\x8drtami, po \xc4\x8demer se razlikuje od zgodnjega trstni\xc4\x8darja, ki ima tam \xc5\xa1iroke rjave proge. Pri starej\xc5\xa1ih samcih se modra obarvanost raz\xc5\xa1iri tudi po straneh oprsja in o\xc4\x8deh, neredko pa se razvije modra obarvanost tudi pri samicah._NEWLINE_Odrasli so aktivni od maja do avgusta, samci obi\xc4\x8dajno patruljirajo nizko nad tlemi in pogosto po\xc4\x8divajo na obvodnem rastlinju. Po parjenju samice odlagajo jaj\xc4\x8deca v tandemu s samcem, za razliko od ostalih predstavnikov tega rodu.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeuje se izklju\xc4\x8dno v oson\xc4\x8denih, stoje\xc4\x8dih vodnih telesih z gosto zarastjo bregov, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti pred vetrom. Nabor je \xc5\xa1irok \xe2\x80\x93 to so lahko mo\xc4\x8dvirja, re\xc4\x8dne mrtvice, ribniki, plitvine ve\xc4\x8djih jezer ipd., pa tudi umetni habitati, kot so lu\xc5\xbee v kolesnicah ter ri\xc5\xbeeva polja. Vendar pa so nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da ve\xc4\x8dinoma nestalna, saj v roku nekaj let do nekaj desetletij izginejo zaradi naravnih procesov, kot je zara\xc5\xa1\xc4\x8danje, izsu\xc5\xa1evanje ali periodi\xc4\x8dno poplavljanje, zato je prisotnost ponekod odvisna od aktivnih varstvenih ukrepov za vzdr\xc5\xbeevanje habitatov._NEWLINE_Vi\xc5\xa1njeva deva je raz\xc5\xa1irjena po skoraj vsej Evropi (razen skrajnega severa), jugozahodnih obalah Sredozemskega morja v Afriki in prek Zahodne ter Srednje Azije do vzhodnih meja Mongolije ter Kitajske. V Evropi je pogosta na jugu (razen Iberskega polotoka, kjer je razmeroma redka), proti severu pa se gostota populacije zmanj\xc5\xa1uje. Tudi pojavljanje v Sloveniji dokazuje, da gre za toploljubno vrsto, ki pa jo v vla\xc5\xbenej\xc5\xa1ih in manj zara\xc5\xa1\xc4\x8denih habitatih izrivajo druge deve. Zato je razmeroma redka, kljub temu, da ima ves ni\xc5\xbeinski del Slovenije primerno klimo za razvoj. Na Rde\xc4\x8di seznam ka\xc4\x8djih pastirjev iz Pravilnika o uvrstitvi ogro\xc5\xbeenih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst v rde\xc4\x8di seznam je vi\xc5\xa1njeva deva zato uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena kot ranljiva vrsta.'