b'\n_START_ARTICLE_\nKalkulator\n_START_PARAGRAPH_\nKalkul\xc3\xa1tor je elektronski \xc5\xbeepni ra\xc4\x8dunski stroj\xc4\x8dek. Ker je priro\xc4\x8den in preprost za uporabo, je v zadnji \xc4\x8detrtini 20. stoletja popolnoma izpodrinil vse ostale vrste ra\xc4\x8dunal._NEWLINE_Izraz kalkulator izvira iz latinske besede calculus - kamen\xc4\x8dek. Latinski izraz calculator je prvotno ozna\xc4\x8deval ra\xc4\x8dunalo na kamen\xc4\x8dke (abak), v sodobnih jezikih pa kalkulalator praviloma ozna\xc4\x8duje elektronsko \xc5\xbeepno ra\xc4\x8dunalo._NEWLINE_V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini se v zadnjem \xc4\x8dasu pojavlja te\xc5\xbenja, da bi besedo kalkulator nadomestili z besedo ra\xc4\x8dunalo. Poudariti moramo, da besedi nikakor nista sopomenki! Beseda ra\xc4\x8dunalo lahko pomeni tudi starej\xc5\xa1e ra\xc4\x8dunske naprave (abak, logaritemsko ra\xc4\x8dunalo ipd.), beseda kalkulator pa lahko pomeni tudi elektronske stroj\xc4\x8dke, ki obvladajo bistveno ve\xc4\x8d kot zgolj ra\xc4\x8dunanje (risanje grafov funkcij ipd.) in bi zato zaslu\xc5\xbeili ime ra\xc4\x8dunalnik in ne ra\xc4\x8dunalo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi elektronski ra\xc4\x8dunski stroji so se pojavili okoli leta 1950. Bili so veliki in okorni. Prvo ra\xc4\x8dunalo, ki zaslu\xc5\xbei ime \xc5\xbeepni kalkulator, so izdelali leta 1967 v podjetju Texas Instruments. V letih 1969-1970 so izdelali prve komercialno uspe\xc5\xa1ne kalkulatorje tudi v podjetjih Compucorp, Sanyo, Sharp in Canon._NEWLINE_Leta 1972 je Hewlett-Packard izdelal prvi znanstveni \xc5\xbeepni kalkulator HP-35. Ta kalkulator je (za razliko od ve\xc4\x8dine ostalih) uporabljal pri ra\xc4\x8dunanju obrnjeni poljski zapis (RPN). Se\xc5\xa1tevanje dveh \xc5\xa1tevil v tem zapisu opravimo tako, da najprej prek tipke ENTER\xe2\x86\x91 vnesemo obe \xc5\xa1tevili, nato pa pritisnemo tipko za se\xc5\xa1tevanje. Obrnjeni poljski zapis se je zdel ve\xc4\x8dini navadnih uporabnikov preve\xc4\x8d zapleten, zato ga drugi izdelovalci kalkulatorjev niso uporabljali. Z u\xc4\x8denjem pa po mnenju mnogih (predvsem uporabnikov kalukatorjev HP) postane ra\xc4\x8dunanje bolj zapletenih izrazov hitrej\xc5\xa1e od obi\xc4\x8dajnega algebrskega zapisa. HP-35 je prvi imel transcendentne funkcije (trigonometri\xc4\x8dne in eksponentne funkcije).'