b'\n_START_ARTICLE_\nHeracleopolis Magna\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nV egip\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dini se je mesto imenovalo Henen-nesut, Nen-nesu ali Hwt-nen-nesu, kar bi se lahko prevedlo kot Hi\xc5\xa1a kraljevega otroka. Gr\xc5\xa1ka oblika imena pomeni Veliko Heraklejevo mesto. Pridevek \xc2\xbbVeliko\xc2\xab je bil dodan zaradi razlikovanja od drugih mest z enakim imenom. Gr\xc5\xa1ko ime se je raz\xc5\xa1irilo med vladavino Ptolomejske dinastije, ki je pri\xc5\xa1la na oblast po smrti Aleksandra Velikega. Rimljani so uporabljali polatinjeno obliko gr\xc5\xa1kega imena, \xc4\x8deprav se je mesto takrat imenovalo Ehnasja. Iz slednjega sta se kasneje razvili koptsko ime Hnas in arabsko Ahnas. Naselje se zdaj imenuje Ihnasiya Umm al-Kimam (Mati \xc4\x8drepinj) ali Ihnasiyyah al-Madinah.\n_START_SECTION_\nZgodnje dinasti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nDatum ustanovitve prvega naselja na mestu Herakleopola ni znan. Zapis na Kamnu iz Palerma omenja, da je kralj Den obiskal sveto jezero boga Hersafa v Nenj-neswtu, kot se je takrat imenoval Herakleopol. To pomeni, da je mesto obstajalo \xc5\xbee sredi Prve dinastija okoli leta 2970 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nPrvo vmesno obdobje (2181\xe2\x80\x932055 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nHerakleopol je dosegel svoj prvi vrh mo\xc4\x8di v Prvem vmesnem obdobju v letih 2181 do 2055 pr. n. \xc5\xa1t. Po razpadu Starega kraljestva je bil Egipt ponovno razdeljen na Gornji in Spodnji Egipt. Herakleopol je postal glavno mesto Spodnjega Egipta in vladal ve\xc4\x8dini regije. Njegova oblast je bila tako mo\xc4\x8dna, da egiptologi in egip\xc4\x8danski arheologi obdobje vladavine Devete in Desete dinastije (2160-2025 pr. n. \xc5\xa1t.) imenujejo herakleopolsko obdobje. V tem obdobju je bil Herakleopol pogosto v sporih s Tebami, de facto prestolnico Gornjega Egipta.\n_START_SECTION_\nSrednje kraljestvo (2055\xe2\x80\x931650 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nOd poznega prvega vmesnega obdobja do zgodnjega Srednjega kraljestva je bilo mesto versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kulta boga Heri\xc5\xa1efa, kateremu so v mestu zgradili posebno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Heracleopolis Magna in njegovo dinastijo je v letih okoli 2055 do 2004 pr. n. \xc5\xa1t. porazil Mentuhotep II.. Za\xc4\x8delo se je obdobje Srednjega kraljestva.\n_START_SECTION_\nTretje vmesno obdobje (1069\xe2\x80\x93747 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nV tretjem vmesnem obdobju je Herakleopol ponovno postal pomembno versko in politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Obnavljala so se stara sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in gradila nova. V mestu pa je bilo tudi ve\xc4\x8d pogrebnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nPtolomejsko obdobje (322\xe2\x80\x9330 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nV ptolomejskem obdobju je bil Herakleopol \xc5\xa1e vedno pomembno egip\xc4\x8dansko versko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Gr\xc5\xa1ki vladarji so se trudili primerjati in povezati svoje bogove z egip\xc4\x8danskimi in lokalnega boga Heri\xc5\xa1efa zdru\xc5\xbeili s svojim Heraklejem. Temu primerno so spremenili tudi ime mesta, ki ga \xc5\xa1e vedno uporabljajo tudi sodobni znanstveniki.\n_START_SECTION_\nRimsko obdobje (30 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x93390 n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nHerakleopol je bil naseljen celo med rimsko zasedbo Egipta. Trditev dokazujejo najdbe iz tega obdobja, ki so jih odkrili blizu nekropole Sedmet el-Gebela.\n_START_SECTION_\nEdouard Naville in Flinders Petrie\n_START_PARAGRAPH_\nPrva ob\xc5\xa1irna izkopavanja v Herakleopolu je opravil \xc5\xa1vicarski egiptolog Edouard Naville. Izkopal je zgradbo, za katero je bil prepri\xc4\x8dan, da je Heri\xc5\xa1efovo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, in menil, da je na\xc5\xa1el vse, kar je mogo\xc4\x8de v Herakleopolu najti._NEWLINE_Njegov prijatelj Flinders Petrie je \xc2\xbbleta 1879 podvomil v njegovo mnenje, da je tampelj vse, kar se da odkriti\xc2\xab. Petri je sam za\xc4\x8del izkopavati in odkril ostanke hi\xc5\xa1e iz obdobja rimske okupacije, tempelj, ki ga je datiral v Devetnajsto dinastijo, in dele \xc5\xbee omenjenega Heri\xc5\xa1efovega templja, povezane z Ramzesom Velikim. Najdbe so razkrile celotno \xc4\x8dasovno obdobje naselitve Herakleopola. Razen predmetov s konca prvega vmesnega obdobja in za\xc4\x8detka Srednjega kraljestva je odkril tudi veliko \xc4\x8drepinj, povezanih z Enajsto dinastijo. V grobovih iz poznega rimskega obdobja je odkril tudi \xc5\xbeelezno orodje, lon\xc4\x8denino in kipce.\n_START_SECTION_\nNedavna izkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nPoznavanje mesta so raz\xc5\xa1irile tudi nedavne arheolo\xc5\xa1ke raziskave, ki so ostale v senci velikih Petrijevih odkritij. V 1980. letih so najdi\xc5\xa1\xc4\x8de raziskovali \xc5\xa1panski arheologi in odkrili daritveni oltar in par pobarvanih o\xc4\x8di, domnevno s kak\xc5\xa1nega kipa. Vse najdbe so iz tretjega vmesnega obdobja._NEWLINE_\xc5\xa0panski arheologi pod vodstvom Mar\xc3\xade del Carmen P\xc3\xa9rez-Die iz Narodnega arheolo\xc5\xa1kega muzeja v Madridu so izkopavali tudi leta 2008. Odkrili so grobnico z ve\xc4\x8d la\xc5\xbenimi vrati iz prvega vmesnega obdobja in ve\xc4\x8d pogrebnih daril. Vse najdbe so bile pred odkritjem vandalizirane.'