b'\n_START_ARTICLE_\nJosef Pavol \xc5\xa0af\xc3\xa1rik\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8de Pavel (Pavol) \xc5\xa0af\xc3\xa1rik (1761\xe2\x80\x931831) se je rodil v \xc5\xa0t\xc3\xadtniku (Csetnek), 26. januarja 1761. 15 let je bil u\xc4\x8ditelj v okolici \xc5\xa0t\xc3\xadtnika. Kasneje je opustil ta poklic in od\xc5\xa1el na Kobielarovo, kjer se je iz\xc5\xa1olal za duhovnika. Star\xc5\xa1a sta imela pet otrok (J\xc3\xa1n, M\xc3\xa1ria, \xc4\xbdudov\xc3\xadt, Samuel, Pavel Jozef, slednji je po prvem letu \xc5\xbeivljenja umrl)._NEWLINE_Kobeliarovska \xc5\xbeupnija je bila ena najrevnej\xc5\xa1ih v Gemeri. Mati je \xc5\xbeelela otrokom zagotoviti dostojno \xc5\xbeivljenje, zato je skrbela za gospodinjstvo, tkala lan in trgovala. \xc5\xa0af\xc3\xa1rikov o\xc4\x8de se je leta 1813, \xc4\x8deprav so otroci temu nasprotovali, drugi\xc4\x8d poro\xc4\x8dil, z vdovo Rozalio Dr\xc3\xa1bovo. Imela sta dva otroka, z njo je \xc5\xbeivel do svoje smrti._NEWLINE_1822, v \xc4\x8dasu bivanja v Srbiji, se je P. J. \xc5\xa0af\xc3\xa1rik poro\xc4\x8dil z 19-letno J\xc3\xbalio Ambr\xc3\xb3ziovo (1803\xe2\x80\x931876). Bila je visoko izobra\xc5\xbeena, govorila je slova\xc5\xa1ko, \xc4\x8de\xc5\xa1ko, srbsko in rusko. Bila je \xc5\xa0afarikova mo\xc4\x8dna opora pri njegovem znanstvenem raziskovanju. V Srbiji so se jima rodile tri h\xc4\x8dere (\xc4\xbdudmila, Milena, Bo\xc5\xbeena) in dva sinova (Mladen Svatopluk, Vojtech). Starej\xc5\xa1i dve h\xc4\x8deri ter prvi sin so umrli kmalu po rojstvu. Po prihodu v Prago se jima je rodil \xc5\xa1esti otrok, sin, ki je kmalu umrl.\n_START_SECTION_\nMad\xc5\xbearska (1795\xe2\x80\x931815)\n_START_PARAGRAPH_\nOtro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivel na Kobeliarovem, na severu Gemerja (G\xc3\xb6m\xc3\xb6r) ter na jugovzhodu Slova\xc5\xa1ke. Osnovno izobrazbo je pridobil od o\xc4\x8deta. Na njegovo narodno zavest je vplivalo okoli\xc5\xa1ko ljudstvo, njihove pesmi, pripovedke, legende in naravne lepote de\xc5\xbeele._NEWLINE_V letih od 1805 do 1808 je \xc5\xa1tudiral v Ro\xc5\xbe\xc5\x88avi (Rozsny\xc3\xb3) na evangeli\xc4\x8danski \xc5\xa1oli. Osvajal je znanje latinskega, nem\xc5\xa1kega in mad\xc5\xbearskega jezika. Zaradi pomanjkanja finan\xc4\x8dnih sredstev je \xc5\xa1tudij nadaljeval v Dob\xc5\xa1ini, kjer se je posvetil sintaksi in retoriki._NEWLINE_V jeseni 1810 je pri\xc5\xa1el v Ke\xc5\xbemark. Tu je \xc5\xa1tudiral retoriko, nato filozofijo, teologijo, ki pa so jo poleg osnovnih teolo\xc5\xa1kih disciplin sestavljala \xc5\xa1e predavanja o zgodovini, teoreti\xc4\x8dni in prakti\xc4\x8dni fiziki ter pravnih zakonih. \xc5\xa0tudij je dokon\xc4\x8dal 1814. Popolnoma so ga prevzeli klasi\xc4\x8dni jeziki in nem\xc5\xa1\xc4\x8dina. Pri \xc5\xa1tudiju teologije se je nau\xc4\x8dil gr\xc5\xa1\xc4\x8dine in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine. Znanje teh dveh jezikov ter bogata zasebna knji\xc5\xbenica sta mu odprla vrata v svet anti\xc4\x8dne in latinske literature. Njegova ljubezen do slova\xc5\xa1kega in \xc4\x8de\xc5\xa1kega slovstva, jezika in ljudi se je postopoma raz\xc5\xa1irila \xc5\xa1e na srbski in kasneje na vse slovanske narode._NEWLINE_Prvo ve\xc4\x8dje delo je zbirka pesmi z naslovom Tatransk\xc3\xa1 M\xc3\xbaza s lyrou slovanskou (1814).\n_START_SECTION_\nNem\xc4\x8dija (1815\xe2\x80\x931817)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudij je nadaljeval na o\xc4\x8detovo \xc5\xbeeljo na univerzi v Jeni. 16. maja 1816 je postal \xc4\x8dlan zdru\xc5\xbeenja Societas latina Jenensis. Med oktobrom 1815 in majem 1816 je napisal 17 pesmi in jih objavil v Hrom\xc3\xa1dkovih Prvotin\xc3\xa1ch p\xc4\x9bkn\xc3\xbdch um\xc4\x9bn\xc3\xad. Iz Nem\xc4\x8dije je moral oditi maja 1817. Vzroka za pred\xc4\x8dasen odhod sta vme\xc5\xa1avanje avstrijske vlade, ki je prepre\xc4\x8devala, da bi mladi iz Mad\xc5\xbearske \xc5\xa1tudirali v Nem\xc4\x8diji, ter \xc5\xa0af\xc3\xa1rikova finan\xc4\x8dna stiska. Na poti v domovino se je ustavil v Leipzigu in v Pragi, kjer se je sre\xc4\x8dal s \xc4\x8de\xc5\xa1kimi domoljubi Dobrovskim, Jungmannom, Hanko, Presslom, Nejedl\xc3\xbdm idr.\n_START_SECTION_\nMad\xc5\xbearska (1817\xe2\x80\x931819)\n_START_PARAGRAPH_\nMed 1817 in 1819 je bil zaposlen kot mentor v Pressburgu (danes Bratislava), v znani dru\xc5\xbeini Kub\xc3\xadnyini. Tko je imel ve\xc4\x8dje mo\xc5\xbenosti za znanstveno delo, izbolj\xc5\xa1al si je finan\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj, imel pa je tudi pestrej\xc5\xa1e kulturno, dru\xc5\xbebeno in znanstveno \xc5\xbeivljenje. Spoprijateljil se je s Franti\xc5\xa1kom Palackim, ki je bil njegov dopisovalec in mentor. Skupaj sta napisala literarnoteoreti\xc4\x8dno delo Po\xc4\x8d\xc3\xa1tkov\xc3\xa9 \xc4\x8desk\xc3\xa9ho b\xc3\xa1snictv\xc3\xad obzvl\xc3\xa1\xc5\xa1t\xc4\x9b prozodie (Pressburg \xe2\x80\x93 Praga, 1818). Njun skupni prijatelj je bil tudi J\xc3\xa1n Blahoslav Benedikti, kasneje (1819) se je \xc5\xa0af\xc3\xa1rik spoprijateljil \xc5\xa1e s pomembnim slova\xc5\xa1kim pesnikom in politikom J\xc3\xa1nom Koll\xc3\xa1rjem._NEWLINE_Leta 1819 je dobil ponudbo za slu\xc5\xbebo profesorja na evangeli\xc4\x8danski \xc5\xa1oli na severu Mad\xc5\xbearske, a se je raje odlo\xc4\x8dil za slu\xc5\xbebovanje v Novem Sadu. Potegoval se je za mesto ravnatelja in prvega profesorja, doktorat je pridobil 3. aprila 1819 in s tem mesto ravnatelja. Njegov odhod iz Prage so mnogi \xc4\x8cehi ob\xc4\x8dutili kot veliko izgubo.\n_START_SECTION_\nSrbija (1819\xe2\x80\x931833)\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1819 do 1833 je slu\xc5\xbeboval kot ravnatelj in profesor na srbski pravoslavni gimnaziji v Novem Sadu. Pou\xc4\x8deval je matematiko, fiziko, logiko, retoriko, poetiko, stilistiko ter klasi\xc4\x8dno literaturo v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, kasneje tudi v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini. 1824 je moral odstopiti z mesta ravnatelja, ker je avstrijska vlada prepovedala vse srbske pravoslavne cerkve, ki so zaposlovale protestante iz takratne Mad\xc5\xbearske. V Novem Sadu je \xc5\xa1tudiral srbsko knji\xc5\xbeevnost in anti\xc4\x8dne knji\xc5\xbeevnosti. V sodelovanju z J\xc3\xa1nom Koll\xc3\xa1rjem je objavil zbirko slova\xc5\xa1kih ljudskih pesmi, poskus sistemati\xc4\x8dne obdelave vseh slovanskih jezikov kot celote.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1ka (1833\xe2\x80\x931861)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1832 je zapustil Novi Sad. Naslednje leto je s pomo\xc4\x8djo J\xc3\xa1na Koll\xc3\xa1rja in na povabilo \xc4\x8de\xc5\xa1kih prijateljev, ki so mu obljubili sofinanciranje, od\xc5\xa1el v Prago, kjer je pre\xc5\xbeivel preostanek svojega \xc5\xbeivljenja. Pogoj za denarno pomo\xc4\x8d je bil, da je od tedaj naprej pisal izklju\xc4\x8dno v \xc4\x8de\xc5\xa1kem jeziku. Sodeloval je pri uredni\xc5\xa1kem delu v \xc4\x8casopise \xc4\x8cesk\xc3\xa9ho musea. 1834\xe2\x80\x931835 je bil urednik revije Sv\xc4\x9btozor, med 1836\xe2\x80\x931847 cenzor knjig, 1841 skrbnik univerzitetne knji\xc5\xbenice v Pragi, od 1848 pa njen ravnatelj in hkrati izredni profesor slovanske knji\xc5\xbeevnosti in jezikoslovja na tej univerzi. Posve\xc4\x8dal se je znanstvenemu raziskovanju, izobra\xc5\xbeevanju in \xc5\xa1olstvu. 1848 je postal \xc4\x8dlan komisije pri zbiranju gradiva za slovanski pravni terminolo\xc5\xa1ki slovar. Sodeloval je pri oblikovanju sodobne norme za slova\xc5\xa1ki jezik ter zbiral zgodovinska dela iz najstarej\xc5\xa1ega obdobja slovanskih jezikov._NEWLINE_V zadnjih letih \xc5\xbeivljenja se mu je du\xc5\xa1evno zdravje mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1alo, za\xc5\xbeigal je svojo korespondenco s pomembnimi znanstveniki. Depresijo je hotel kon\xc4\x8dati s samomorom, a so ga re\xc5\xa1ili. Na za\xc4\x8detku oktobra 1860 je \xc5\xa0af\xc3\xa1rik dokon\xc4\x8dno zapustil mesto ravnatelja knji\xc5\xbenice. Zdravje mu je pe\xc5\xa1alo in umrl je 26. julija 1861. Pokopan je bil na luteranskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Pragi in od tod 1900 preme\xc5\xa1\xc4\x8den na Ol\xc5\xa1ansko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPomen za Slovence\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1818 je bil v stikih s Kopitarjem, za slovenski del zgodovinskega prikaza Geschichte der slawischen Sprache und Literatur nach allen Mundarten (Ofen 1826) je najve\xc4\x8d podatkov dobil v Kopitarjevi slovnici, za drugo izdajo, od katere je po njegovi smrti iz\xc5\xa1el samo del o ju\xc5\xbenoslovanskih knji\xc5\xbeevnostih (Geschichte der s. Literatur I\xe2\x80\x93III, Praga 1864, 1865), mu je ob\xc5\xa1irno snov posredoval Matija \xc4\x8cop. \xc5\xa0af\xc3\xa1rik ga je 1833 delno objavil v \xc4\x8dlanku o sodobni literaturi ilirskih Slovanov, v katerem obravnava 38 slovenskih piscev._NEWLINE_Za delo Slovansk\xc3\xa9 staro\xc5\xbeitnosti (Praga 1842) je podatke za slovensko zgodovino \xc4\x8drpal mdr. pri Valvasorju, predvsem pa pri Linhartu. V delu Slovansk\xc3\xbd n\xc3\xa1rodopis (Praga 1842) je prikazal slovenske narodnostne meje, jezik in knji\xc5\xbeevnost ter dodal 5 slovenskih ljudskih pesmi. Podrobne zemljepisne podatke so mu dali Urban Jarnik, Franc Serafin Metelko, Anton Murko, Anton Martin Slom\xc5\xa1ek, Valentin Stani\xc4\x8d, Stanko Vraz idr. O Rezijanih in Bene\xc5\xa1kih Slovencih mu je v pismih poro\xc4\x8dal Jarnik, o njih je \xc5\xa0af\xc3\xa1rik objavil poseben \xc4\x8dlanek. Dopisoval si je tudi s Petrom Dajnkom, Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8dem idr. Njegova dela so bila med slovenskimi izobra\xc5\xbeenci zaradi znanstvene in buditeljske vrednosti poznana in cenjena.'