b"\n_START_ARTICLE_\nAmatersko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nAmatersko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, celotno ljubiteljsko gledali\xc5\xa1ko gibanje ali organizacijska oblika delovanja amaterskih gledali\xc5\xa1kih skupin. Gledali\xc5\xa1ki amaterizem je ena izmed najbolj mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih ustvarjalnosti ljubiteljske kulture in ima dolgo tradicijo; vklju\xc4\x8duje odrasle, mladinske in otro\xc5\xa1ke gledali\xc5\xa1ke, recitatorske, lutkovne skupine in kro\xc5\xbeke ter amaterska gledali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Prvi amaterski igralci, ki so igrali 1657 v slovenskem jeziku, so bili \xc5\xa1tudentje jezuitskega kolegija v Ljubljani. Tudi drugi za\xc4\x8detki slovenskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da izhajajo iz amaterskih uprizoritvenih prizadevanj. Ta so se zelo raz\xc5\xa1irila po 1848 hkrati z nastajanjem novih slovenskih dru\xc5\xa1tev. Znane so prireditve z igrami in recitacijami. \xc4\x8citalni\xc5\xa1ko gibanje po 1860 je dokon\xc4\x8dno uveljavilo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno ljubiteljsko dejavnost, obenem pa zapustilo v njej tudi dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino veseli\xc4\x8dne brezidejnosti, diletantizma in nekriti\xc4\x8dnosti. Medtem ko je 1848 \xc5\xbee spro\xc5\xbeilo na\xc4\x8drte za profesionalizacijo slovenskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, pa ji politi\xc4\x8dne razmere niso bile naklonjene, je ustanovitev Dramati\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva 1867 v Ljubljani ustvarila osnovne razmere za to profesionalizacijo, hkrati pa tudi programska, strokovna in organizacijska izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da za spodbujanje in usmerjanje kvalitetne rasti ljubiteljstva. Z zbirko Slovenska Talija, ki je 1867-96 v 60 zvezkih objavila 118 deloma izvirnih, ve\xc4\x8dinoma pa prevedenih in prirejenih iger, je nastala repertoarna osnova za ljubiteljsko igranje, temeljne programske, organizacijske in igralsko izvedbene napotke pa so amaterji dobili s Priro\xc4\x8dno knjigo, ki je v redakciji Josipa Nollija iz\xc5\xa1la kot 1. zvezek zbirke._NEWLINE_V obdobju 1867-1914 sta se poklicno in amatersko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de razvijala v tesni medsebojni povezavi. Me\xc5\xa1\xc4\x8danske, kme\xc4\x8dke in pozneje delavske, \xc5\xa1tudentske in mladinske igralske skupine, ki so delovale v dramati\xc4\x8dnih dru\xc5\xa1tvih, narodnih \xc4\x8ditalnicah, katoli\xc5\xa1kih dru\xc5\xa1tvih, dramskih odsekih, dru\xc5\xa1tvih Vzajemnost in Svoboda, so z mno\xc5\xbei\xc4\x8dno dejavnostjo prebujale slovensko narodno in kulturno zavest. Z napredneje usmerjenimi repertoarnimi in uprizoritvenimi prizadevanji, kar velja predvsem za dru\xc5\xa1tva Vzajemnost, pa so ustvarjale kulturno zaledje za uveljavljanje samosvojega umetni\xc5\xa1kega razvoja slovenskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Z raz\xc5\xa1iritvijo delovanja delavskih dru\xc5\xa1tev Vzajemnost na vso Slovenijo (1907-1912) in z dramsko \xc5\xa1olo, ki jo je 1909-1910 vodil Etbin Kristan, so tudi amaterji vse pogosteje uprizarjali idejno napredna dramska dela (Cankarja, Kristana); s tem je gledali\xc5\xa1ki amaterizem prvi\xc4\x8d zavestno odklonil rodoljubnoromanti\xc4\x8dni in idejnokompromisni repertoar, ki ga je pod vplivom \xc4\x8ditalni\xc5\xa1ke tradicije uprizarjala ve\xc4\x8dina skupin. _NEWLINE_Po 1. svetovni vojni se je gledali\xc5\xa1ki amaterizem naglo razvijal iz 2 razlogov: poklicno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani je ponovno za\xc4\x8delo redno delovati, v Mariboru pa je bilo na novo ustanovljeno; narodnoobrambna pobuda ni bila ve\xc4\x8d aktualna, razen za Slovence, ki so ostali zunaj Jugoslavije. Za tedanje igralske skupine je zna\xc4\x8dilna razli\xc4\x8dnost v kulturnopoliti\xc4\x8dni, ideolo\xc5\xa1ki in gledali\xc5\xa1konazorski usmerjenosti; izhajala je iz zakoreninjenosti \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kega diletantizma, negativne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in naprednih vzorcev predvojnega delovanja, umetni\xc5\xa1kih iskanj obeh poklicnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d, pa tudi iz politi\xc4\x8dnih, dru\xc5\xbebenih in socialnih razmer: vseslovenska Svoboda, Vzajemnost, sokolska dru\xc5\xa1tva, Zveza kulturnih dru\xc5\xa1tev, ki je izdajala zbirko gledali\xc5\xa1kih iger Oder, prosvetna dru\xc5\xa1tva idr. Enako usmerjene igralske skupine so se med seboj tudi povezovale. Druge, med njimi zlasti ljudski odri, so imele ve\xc4\x8d ali manj stalne sezone in so se organizirale kot redna amaterska gledali\xc5\xa1\xc4\x8da: Dramati\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo v Ptuju, \xc5\xa0entjakobsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani, Ljudski oder v Mariboru, \xc4\x8citalni\xc5\xa1ki in Prosvetni oder v Kranju, Krekovo dru\xc5\xa1tvo, Sokolski oder in Svoboda na Jesenicah, Vesna v Zagorju \xe2\x86\x92 Rokodelski oder v Ljubljani, Celjski studio, Neodvisno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Ptuju idr. Uprizoritev Delakove dramatizacije Cankarjevega Hlapca Jerneja na \xe2\x86\x92 Delavskem odru v Ljubljani je gledali\xc5\xa1kemu amaterizmu utrla pot v iskanje lastnega gledali\xc5\xa1kega izraza. Ljubiteljsko igranje se je nadaljevalo tudi med NOB; amaterji so recitirali in igrali na mitingih, skupaj s poklicnimi igralci pa so igrali tudi v celove\xc4\x8dernih igrah (\xe2\x86\x92 ''Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v NOB'')._NEWLINE_Po osvoboditvi je amatersko dejavnost usmerjal oddelek pri ministrstvu za prosveto SRS, od 1947 Ljudska prosveta Slovenije, na 2. kongresu 1950 pa je to delo prevzela Zveza Svobod in prosvetnih dru\xc5\xa1tev Slovenije. V desetletju 1973-83 je gledali\xc5\xa1ki amaterizem z na\xc4\x8drtnim uvajanjem novih, samosvojih in izvirnih programskih konceptov postal vsestransko kulturno gibanje. Ta postopni in zahtevni proces kulturnega osve\xc5\xa1\xc4\x8danja gledali\xc5\xa1kih ljubiteljev so konec 50. let spro\xc5\xbeile \xc5\xa1tevilne programske akcije Zveze Svobod in prosvetnih dru\xc5\xa1tev Slovenije. S pomo\xc4\x8djo Prosvetnega servisa, ustanovljenega 1956 v Ljubljani, je Zveza Svobod organizirala izposojevalnico kostumov, rekvizitov in gledali\xc5\xa1kih besedil, strokovno priro\xc4\x8dno knji\xc5\xbenico in repertoarno posvetovalnico ter servis za svetlobno in tehni\xc4\x8dno opremo odrov. Po 1957 je za\xc4\x8dela izdajati zbirke Dramska knji\xc5\xbenica, Priro\xc4\x8dniki in Ciklostirana besedila. Za uveljavitev sodobnej\xc5\xa1ega gledali\xc5\xa1kega prepri\xc4\x8danja, ki temelji na nenehnem soo\xc4\x8danju ljubiteljske dejavnosti z zahtevami dru\xc5\xbebenega in kulturnega razvoja, so bile odlo\xc4\x8dilne tudi letne pregledne revije igralskih skupin, ki so se za\xc4\x8dele 1958, se 1965 preimenovale v Sre\xc4\x8danja dramskih, 1971 pa v Sre\xc4\x8danja gledali\xc5\xa1kih skupin Slovenije. S kriti\xc4\x8dnimi pogovori so med ljubitelji spodbujala ustreznej\xc5\xa1e vrednotenje lastnih uprizoritvenih dose\xc5\xbekov. Na 1. reviji igralskih skupin Slovenije v Velenju je sodelovalo le 7 skupin. \xc5\xbde naslednje leto pa je bila poleg republi\xc5\xa1ke organizirana rudi 1. revija igralskih skupin mariborskega okraja. Kmalu so ji sledile druge okrajne revije, pozneje pa podro\xc4\x8dna in ob\xc4\x8dinska sre\xc4\x8danja. \xc5\xa0e odlo\xc4\x8dilnej\xc5\xa1i vpliv na spreminjanje zastarele miselnosti so imelo strokovni seminarji, v za\xc4\x8detku namenjeni usposabljanju amaterskih re\xc5\xbeiserjev. Prvega je organizirala Zveza Svobod 1959 v Kopru. Seminarji so se postopoma preoblikovali v redno, na\xc4\x8drtno in strokovno vodeno vzgajanje vseh amaterskih gledali\xc5\xa1kih kadrov, ki delujejo v SRS in na celotnem slovenskem kulturnem prostoru. Od 1981 so osrednji seminarji v Radencih. Vsakoletni seminarji za mentorje gledali\xc5\xa1kih kro\xc5\xbekov so se za\xc4\x8deli 1970, z Na\xc5\xa1o besedo 70 v Idriji in Celju pa so se za\xc4\x8dele osrednje in poznej\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dne in ob\xc4\x8dinske pregledne prireditve gledali\xc5\xa1ke ustvarjalnosti mladih in najmlaj\xc5\xa1ih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dnikov. Zdru\xc5\xbeenje gledali\xc5\xa1kih skupin Slovenije, ustanovljeno 1970, je s \xc5\xa1tevilnimi programskimi akcijami, predvsem s strokovno pomo\xc4\x8djo gledali\xc5\xa1kim skupinam, uspelo spremeniti zastarelo miselnost v osve\xc5\xa1\xc4\x8deno kulturno gibanje. _NEWLINE_V Sloveniji deluje v okviru Zveze kulturnih organizacij Slovenije okoli 900 odraslih, mladinskih in pionirskih gledali\xc5\xa1kih, recitatorskih in lutkovnih skupin in kro\xc5\xbekov, od tega 14 gledali\xc5\xa1\xc4\x8d. Zamejski Slovenci na Mad\xc5\xbearskem (Nindrik indrik, Vesejli pajda\xc5\xa1i), v Avstriji in Italiji imajo okoli 150 gledali\xc5\xa1kih in lutkovnih skupin, ki se povezujejo z amaterskim gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem in s strokovnjaki v Sloveniji. Amaterska gledali\xc5\xa1ka dejavnost je po 2. svetovni vojni pri\xc4\x8dela upadati."