b'\n_START_ARTICLE_\nPazinska jama\n_START_PARAGRAPH_\nPazinska jama in ponor Pazin\xc4\x8dice (45\xc2\xb014\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3N 13\xc2\xb056\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3E) je jama pri Pazinu. Kot pomemben hidrogeolo\xc5\xa1ki pojav za celoten dinarski kras je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena in razgla\xc5\xa1ena kot naravni spomenik . Nastala je to\xc4\x8dno na meji sive in rde\xc4\x8de Istre.\n_START_SECTION_\nLegende\n_START_PARAGRAPH_\nMed hrva\xc5\xa1kimi ljudmi je znana legenda o nastanku Pazinske jame, ki jo povezujejo z velikanom Banom Dragonjem.\n_START_SECTION_\nZgodovina raziskovanj\n_START_PARAGRAPH_\nPrva speleolo\xc5\xa1ka raziskovanja in prvi izris na\xc4\x8drta ponora je delo francoskega speleologa \xc3\x89douarda-Alfreda Martela 1893.\xe2\x80\x931896. Za italijanskimi jamarji v 1920-ih, je geolog Mirko Malez s skupino zagreb\xc5\xa1kih jamarjev raziskoval v 1960-ih in izdelal podroben na\xc4\x8drt. Leta 1975 so se pazinski jamarski potaplja\xc4\x8di spustili v sifon in odkrili 70 m dolgo nadaljevanje potopljenega dela ponora z raz\xc5\xa1iritvijo - Mitrovo jezero - ter vidnim a neraziskanim nadaljevanjem. Drugo jamsko jezero, Martelovo jezero, je s sifonom  povezano z Mitrovim jezerom.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZnana dol\xc5\xbeina podzemnega dela ponora je 270 m. Odprtina Pazinskega ponora je pod 198 m visoko navpi\xc4\x8dno steno na kateri so hi\xc5\xa1e mesta Pazin, na koncu nekaj sto metrov dolgega in globoko vrezanega kanjona Pazin\xc4\x8dice, najve\xc4\x8dje ponikalnice na istrskem polotoku. Na klifu nad kanjonom Pazin\xc4\x8dice, nedale\xc4\x8d od ponora stoji srednjeve\xc5\xa1ka utrdba, Pazinski ka\xc5\xa1tel. _NEWLINE_Vhodni del ponora je polkro\xc5\xbeno obokana odprtina visoka ve\xc4\x8d kot 20 m in \xc5\xa1iroka 30\xe2\x80\x9350 m, zapolnjena z velikimi bloki skal in naplavljenega materiala. Podzemni kanal se razteza v jugozahodni smeri, od vhoda se zo\xc5\xbei na \xc5\xa1irino okoli 10 m in se potem spet \xc5\xa1iri.  100 m od vhoda se za\xc4\x8dne raz\xc5\xa1iritev, ki oblikuje 80 m dolgo in okoli 20 m \xc5\xa1iroko dvorano s sifonskim jezerom. Nivo jezera v \xc4\x8dasu minimalnega dotoka vode s povr\xc5\xa1ine je 12 m pod nivojem vhoda. \xc5\xa0irina jezera je najve\xc4\x8dja na koncu, kjer se v\xc4\x8dasih opazi vrtin\xc4\x8denje vode. Ogled jezera je mogo\xc4\x8d le s \xc4\x8dolnom, ker je globina vode ve\xc4\x8dinoma do 10 m. Po na\xc4\x8drtu Mirka Maleza je to\xc4\x8dka na drugem koncu dvorane oddaljena od vhoda 215 m. Ponor je nastal v vodopropustnih krednih apnencih na stiku z vodonepropustnim fli\xc5\xa1nimi eocenskimi sedimenti. Z dvigom istrske apnen\xc4\x8daste plo\xc5\xa1\xc4\x8de v geolo\xc5\xa1ki zgodovini, so se vode iz fli\xc5\xa1nega zaledja za\xc4\x8dele vzdol\xc5\xbe korozijskih razpok in erozije \xc5\xa1iriti v razpokanem apnencu ter oblikovati kanale, prehode in dvorane raznih velikosti. S prihodom na kompaktnej\xc5\xa1e nanose je voda v obliki priobalnih izvirov ponovno pri\xc5\xa1la na povr\xc5\xa1ino. V \xc4\x8dasu poletnih in jesenskih padavin in poletnih nalivov, v ponor dotekajo velike koli\xc4\x8dine poplavne vode, zato se nivo vode v odprtini dvigne tudi ve\xc4\x8d kot 50 m. Takrat se v ozkem kanjonu in raz\xc5\xa1irjeni dolini pred Pazinom v smeri Cerovlja oblikuje jezero dolgo 2\xe2\x80\x933 km, ki lahko povzro\xc4\x8di ve\xc4\x8djo materialno \xc5\xa1kodo. Vodonosnik v katerem sodeluje tudi Pazin\xc4\x8dica, vodo usmerja proti izvirom na vzhodnem in ju\xc5\xbenem delu Istre \xe2\x80\x93 v Ra\xc5\xa1o in Blaz.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nPazinski ponor je z zakonom za\xc5\xa1\xc4\x8diten kot naravni spomenik. Za\xc5\xa1\xc4\x8diteno je obmo\xc4\x8dje  kanjona in ponor Pazin\xc4\x8dice, dol\xc5\xbeine okoli 500 m in globine okoli 100 m tee Pazinska jama.\n_START_SECTION_\nV literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nJama in \xc5\xberelo ponora je navdihnila romanopisca Julesa Verna da v romanu Mathias Sandorf domi\xc5\xa1ljijsko popelje svoje junake skozi skrivnostno Pazinsko jamo. _NEWLINE_Ta jama je navdihnila tudi Vladimirja Nazorja in morda \xc5\xa1e koga.'