b'\n_START_ARTICLE_\nPiramida (geometrija)\n_START_PARAGRAPH_\nPiramida je geometrijsko telo omejeno z osnovno ploskvijo in pla\xc5\xa1\xc4\x8dem. Osnovna ploskev je poljuben n-kotnik, pla\xc5\xa1\xc4\x8d pa je sestavljen iz trikotnikov, ki povezujejo osnovno ploskev s to\xc4\x8dko, ki jo imenujemo vrh piramide._NEWLINE_Stranice osnovne ploskve imenujemo osnovni robovi piramide. Vse ostale robove imenujemo stranski robovi._NEWLINE_Vi\xc5\xa1ina piramide je daljica, ki poteka od vrha do ravnine osnovne ploskve in je na to ravnino pravokotna.\n_START_SECTION_\nVrste piramid\n_START_PARAGRAPH_\nPiramida, ki ima za osnovno ploskev n-kotnik, je n-strana piramida._NEWLINE_Piramida, ki ima vse (osnovne in stranske) robove enako dolge, je enakoroba (tudi: enakorobna) piramida._NEWLINE_Pravilna piramida je piramida, ki ima za osnovno ploskev pravilni n-kotnik in ima vse stranske robove enako dolge._NEWLINE_Posebna primera pravilne piramide sta pravilni tetraeder (enakoroba tristrana piramida) in Johnsonova kvadratna piramida._NEWLINE_Pokon\xc4\x8dna piramida je piramida, ki ima vrh to\xc4\x8dno nad sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem osnovne ploskve. Za sredi\xc5\xa1\xc4\x8de osnovne ploskve se pri tem po navadi vzame sredi\xc5\xa1\xc4\x8de o\xc4\x8drtane kro\xc5\xbenice. Taka definicija pokon\xc4\x8dne piramide pomeni, da so vsi stranski robovi piramide enako dolgi. \xc5\xbdal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de o\xc4\x8drtane kro\xc5\xbenice ne obstaja vedno, zato nekateri matematiki za sredi\xc5\xa1\xc4\x8de osnovne ploskve izberejo tudi kak\xc5\xa1no drugo to\xc4\x8dko, npr. te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de. Posledi\xc4\x8dno izraz pokon\xc4\x8dna piramida ni povsem enoli\xc4\x8dno definiran._NEWLINE_Po\xc5\xa1evna piramida je piramida, ki ni pokon\xc4\x8dna.'