b'\n_START_ARTICLE_\nKaktusi\n_START_SECTION_\nOblike kaktusov\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeina Cactaceae se deli na dve osnovni poddru\xc5\xbeini Cactoideae in Opuntioideae glede na obliko bodic, ki so pri \xc4\x8dlanih poddru\xc5\xbeine Opuntioideae harpunasto nazob\xc4\x8dane. _NEWLINE_Kaktusi se pojavljajo v zelo razli\xc4\x8dnih oblikah in velikosti. Osnovne oblike so kroglasta, stebrasta in drevesasta. Nekateri kaktusi so se prilagodili na vla\xc5\xbenej\xc5\xa1e okolje in rastejo kot epifiti v kro\xc5\xa1njah dreves. Najmanj\xc5\xa1i kaktus je Blossfeldia liliputana, ki zraste le malo \xc4\x8dez 1\xc2\xa0cm v premeru, najvi\xc5\xa1ji pa je Pachycereus pringlei z najve\xc4\x8djo izmerjeno vi\xc5\xa1ino 19,2 m. Najte\xc5\xbeji kaktus je po oceni Lemaireocereus weberi, ki zraste le deset metrov v vi\xc5\xa1ino, vendar lahko iz debla po\xc5\xbeene ve\xc4\x8d kot sto vej, vsaka pa lahko tehta ve\xc4\x8d kot 500\xc2\xa0kg.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nKaktusi rastejo v obeh Amerikah, le Rhipsalis baccifera je raz\xc5\xa1irjen v tropski Afriki, Madagaskarju in \xc5\xa0ri-Lanki. V Indiji, Avstraliji, v Mediteranu in v ju\xc5\xbenih delih Azije rasto\xc4\x8di kaktusi so prene\xc5\xa1eni in so v Avstraliji skoraj povzro\xc4\x8dili ekolo\xc5\xa1ko katastrofo. Ko\xc5\xa1enilne opuncije so prinesli v Avstralijo \xc5\xbee v 19. stoletju zaradi proizvodnje ko\xc5\xa1enilnega barvila, ki ga proizvajajo u\xc5\xa1i ko\xc5\xa1enilke. Opuncije se razmno\xc5\xbeujejo vegetativno, torej z delitvijo \xc4\x8dlenkov, so pa neu\xc5\xbeitne za lokalno favno, kar je povzro\xc4\x8dilo nekontrolirano \xc5\xa1irjenje opuncij. _NEWLINE_V Mediteranu \xc5\xa1e vedno sadijo opuncije kot \xc5\xbeive meje._NEWLINE_Najve\xc4\x8d vrst kaktusov raste v Mehiki, posebno v pokrajini Tehuacan, prilagodili pa so se tudi hladnej\xc5\xa1im podro\xc4\x8djem osrednje Severne Amerike (Teksas, Nova Mehika, Kalifornija, Arizona...), nekateri pa rastejo celo v Montani, Idahu, Utahu in Koloradu prav do Kanadske meje. V tropskem delu srednje Amerike preidejo kroglasti kaktusi v stebri\xc4\x8darje in epifite. V ju\xc5\xbeni Ameriki so najbolj zastopani v Argentini in Peruju, uspevajo pa celo do ju\xc5\xbene Patagonije. Za Brazilijo so zna\xc4\x8dilni predvsem \xc5\xbee v Kolumbovih \xc4\x8dasih odkriti melokaktusi, zanimivi kaktusi s posebnim organom cefalium, ki je \xc5\xa1e najbolj zna\xc4\x8dilen za rod Discocactus._NEWLINE_Kaktusi rastejo tudi v podro\xc4\x8djih, kjer pade manj kot 100\xc2\xa0mm padavin na leto. Ve\xc4\x8dinoma so sicer raz\xc5\xa1irjeni v polpu\xc5\xa1\xc4\x8davah in pogosto rastejo v senci ve\xc4\x8djih dreves, vendar je precej takih pokrajin, kjer kaktusi tudi deset let ne do\xc5\xbeivijo padavin.\n_START_SECTION_\nCAM metabolizem in prilagoditev suhem okolju\n_START_PARAGRAPH_\nKaktus je biolo\xc5\xa1ko zelo zanimiva rastlina s posebnim CAM (crassulaceae acid metabolism) metabolizmom, ki omogo\xc4\x8da pre\xc5\xbeivetje rastlin v zelo vro\xc4\x8dih in suhih okoljih. Rebrasta oblika, so\xc4\x8dno tkivo in ta vrsta metabolizma omogo\xc4\x8dajo shranjevanje zaloge vode, ki omogo\xc4\x8da pre\xc5\xbeivetje dolgih su\xc5\xa1nih obdobij. Poleg kaktusov v su\xc5\xa1nih podro\xc4\x8djih rastejo druge kserofitne rastline, vsem pa je zna\xc4\x8dilna CAM presnova. Osnovna funkcija te presnove je dnevna presnova ogljikovega dioksida in vode v sladkor, pono\xc4\x8di pa se vr\xc5\xa1i transpiracija. Stome, ki omogo\xc4\x8dajo dihanje rastline in izmenjavo plinov, se podnevi zaprejo, kar prepre\xc4\x8di nepotrebno izhlapevanje vode iz povrhnjice. Pono\xc4\x8di se stome odprejo in omogo\xc4\x8dijo izmenjavo plinov. Ta proces povzro\xc4\x8di tudi poletno stagnacijo, ki prepre\xc4\x8di ve\xc4\x8djo izgubo vode v poletni vro\xc4\x8dini. S tako presnovo lahko kaktus pre\xc5\xbeivi dolge mesece ali celo leta brez vode._NEWLINE_Steblo kaktusov ima osrednji so\xc4\x8dni str\xc5\xbeen, okoli katerega te\xc4\x8de \xc5\xbeilno snopje, ki omogo\xc4\x8da pretok metabolitov. \xc5\xbdilno snopje lahko s staranje rastline oleseni in tvori oporo mehkem so\xc4\x8dnem tkivu. Okoli str\xc5\xbeena se nahaja so\xc4\x8dno tkivo, ki skrbi predvsem za skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje vode. Zunanja tr\xc5\xa1a skorja vsebuje klorofil, ki omogo\xc4\x8da fotosintetsko presnovo ogljikovega dioksida in vode v sladkorje. _NEWLINE_CAM presnovo uporabljajo tudi rastline iz dru\xc5\xbein Crassulaceae, Agavaceae, Euphorbiaceae, Liliaceae, Orchidaceae in Vitaceae.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nCvetovi kaktusov so glede na veliko porabo vode v \xc4\x8dasu cvetenja sorazmerno veliki, pri nekaterih kaktusih no\xc4\x8dni, obarvani od bele, rumene, rde\xc4\x8de in rjave barve. Kaktusi ne vsebujejo modrih antocianskih barvil, zato noben kaktus ne cveti v modri barvi. _NEWLINE_Kaktusi so ve\xc4\x8dletne rastline in \xc5\xbeivijo od nekaj let do preko 300 let. Nekateri manj\xc5\xa1i kaktusi cvetijo \xc5\xbee v drugem letu starosti in \xc5\xbeivijo od 10 do 25 let, veliki stebri\xc4\x8darji pa lahko cvetijo \xc5\xa1ele po petdesetem letu starosti in do\xc5\xbeivijo nekaj stoletij. Kaktusi rastejo zelo po\xc4\x8dasi. Veliki Arizonski stebri\xc4\x8dar saguaro (Carnegia gigantea) zraste v prvem desetletju le pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0cm v vi\xc5\xa1ino, prvi\xc4\x8d pa cveti \xc5\xa1ele po petdesetih letih._NEWLINE_Cvetovi kaktusov so - razen nekaj zigomorfnih vrst - radialno simetri\xc4\x8dni, ve\xc4\x8dinoma lijaste ali cevaste oblike. Izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo lahko iz starih ali novih areol, ki pa le pri nekaterih vrstah kaktusov po\xc5\xbeenejo ve\xc4\x8d cvetov iz areole naenkrat (Weingartia, Neoporteria in \xc5\xa1e nekateri). Cvetovi so veliki od nekaj mm (nekatere vrste Rhipsalis, Mammilaria ...) do preko 30\xc2\xa0cm (Echinopsis, Selenicereus, nekateri stebri\xc4\x8darji). Cvetovi imajo od 5 do ve\xc4\x8d kot 50 cvetnih listov in veliko \xc5\xa1tevilo pra\xc5\xa1nikov (od 10 do 1500). Ve\xc4\x8dinoma so kaktusi tujeplodni, manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo vrst je samoplodnih (Frailea, Notocactus in drugi), redkeje pa je samoplodnost lastnost enega samega primerka kaktusa. V takih primerih lahko na samoplodnost vpliva prehranjenost rastlin, lahko pa samooploditev spro\xc5\xbei celo pelod iz popolnoma nesorodne rastlinske vrste (npr. samooploditev Strombocactus lahko spro\xc5\xbei pelod Lophophora ali Hamatocactus).\n_START_SECTION_\nCefalij\n_START_PARAGRAPH_\nCefalij je poseben zgo\xc5\xa1\xc4\x8den meristemski organ, ki ga imajo le nekatere vrste srednje- in ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih kaktusov. Cefalij je meristemska cvetna baza, ki producira le cvetje in plodove, namesto bodic pa tvori gosto volno in \xc5\xa1\xc4\x8detine. Pri rodu Melocactus steblo kaktusa po za\xc4\x8detku rasti cefalija ne raste ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nPlod\n_START_PARAGRAPH_\nPlodovi so ve\xc4\x8dinoma suhi ali so\xc4\x8dni, jagodaste oblike in vsebujejo od nekaj semen, v nekaterih primerih pa do ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d semen. Plodovi lahko vsebujejo sladkorno pulpo in jih v naravi jedo \xc5\xbeivali, uporabljajo pa se lahko kot hrana (Opuntia ficus-indica).\n_START_SECTION_\nSemena\n_START_PARAGRAPH_\nSeme kaktusov je drobno, od premera 0,1\xc2\xa0mm (Parodia, Strombobactus in drugi) do 1\xc2\xa0cm (Opuntia, Tephrocactus, nekateri stebri\xc4\x8darji). Pri nekaterih vrstah kali le pod posebnimi pogoji. Najve\xc4\x8dja mo\xc5\xbenost pre\xc5\xbeivetja sejancev v naravi je \xc5\xa1ele po nekem dalj\xc5\xa1em mokrem obdobju, zato seme ne kali, dokler kalitev prepre\xc4\x8dujejo procesi dormance. Dormanco lahko zaklju\xc4\x8di izpiranje kemijskih snovi, ki povzro\xc4\x8dijo nekaljivost semena, pokanje semenske lupine zaradi mraza ali drugih vzrokov, staranje semena ali pa vro\xc4\x8dina. Semena kaktusov, ki imajo dalj\xc5\xa1o dormantno dobo, ve\xc4\x8dinoma vzkalijo \xc5\xa1ele po nekaj sezonah.\n_START_SECTION_\nBodice\n_START_PARAGRAPH_\nKaktusi so z evolucijo razvili bodice, s katerimi se za\xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred \xc5\xbeivalmi in pred premo\xc4\x8dnim soncem. Bodice niso zna\xc4\x8dilni le za kaktuse, saj jih imajo tudi druge rastline, vendar so pri kaktusih bodice produkt areol, ne kambija. Bodice izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo lahko postopoma, tako da se lahko pojavijo na ve\xc4\x8d deset let starem delu stebla. Dol\xc5\xbeina bodic pri nekaterih kaktusih prese\xc5\xbee 20\xc2\xa0cm, lahko pa jih iz ene same areole izra\xc5\xa1\xc4\x8da ve\xc4\x8d kot 40. Opuncije imajo nazob\xc4\x8dane bodice, ki se pri vbodu te\xc5\xbeko izvle\xc4\x8dejo, kar pogosto povzro\xc4\x8di, da se pogosto odlomi brst rastline in ga \xc5\xbeival odnese s seboj nabodenega na ko\xc5\xbeo. Bodice so pri gorskih rastlinah pogosto svetle in goste ter tako \xc5\xa1\xc4\x8ditijo povrhnjico pred soncem. Bodice sicer absorbirajo vodo, vendar se kaktusi ne hranijo z vodo preko areole. V skrajno su\xc5\xa1nih okoljih pa bodice vseeno pripomorejo k zbiranju vode, ker se na njih nabira kondenz in odte\xc4\x8de h koreninam._NEWLINE_Bodice in kaktusom podobno obliko ima tudi precej rastlin iz dru\xc5\xbeine Euphorbiaceae, zato jih ljudje pogosto zamenjujejo s kaktusi. Prav tako med kaktuse ne spadajo aloje, agave, rastline iz dru\xc5\xbeine Crassulaceae (kalanhoje, krasule, graptopetali in druge vrste) ter \xc5\xbeivi kamen\xc4\x8dki (Mesebrianthemaceae)._NEWLINE_Posebnost kaktusov je organ areola, ki se pojavi samo \xc5\xa1e pri treh rastlinskih dru\xc5\xbeinah. Areola je organ, ki tvori bodice in pri nekaterih kaktusih liste, ki pa pri ve\xc4\x8dini olistanih kaktusov odpadejo.\n_START_SECTION_\nRebra\n_START_PARAGRAPH_\nKaktusi so razvili rebra, ki so nastala s preoblikovanjem stebla v kroglasto obliko. Rebra pove\xc4\x8dajo fotosintetsko povr\xc5\xa1ino rastline, omogo\xc4\x8dajo pa kr\xc4\x8denje in raztezanje stebla. V su\xc5\xa1nem obdobji kaktus izgubi precej vode iz so\xc4\x8dnega tkiva, zato se steblo skr\xc4\x8di, po de\xc5\xbeju pa se zaloga vode obnovi in se steblo lahko raz\xc5\xa1iri. \xc5\xa0tevilo reber je tipi\xc4\x8dno za vrsto kaktusa. Nekatere vrste, na primer Astrophytum myriostigma ima najpogosteje le pet reber. \xc5\xa0tevilo reber se s starostjo rastline pogosto ve\xc4\x8da po Fibonaccijevem zaporedju. _NEWLINE_Veliki Arizonski kaktus saguaro lahko v enem dnevu vsrka preko 3000 litrov vode. To povzro\xc4\x8di pove\xc4\x8danje volumna rastline, kar omogo\xc4\x8dijo rebra s \xc5\xa1irjenjem.\n_START_SECTION_\nKorenine\n_START_PARAGRAPH_\nKoreninski sistem kaktusov ima dve funkciji, prevodno in oporno. S korenino se kaktus vraste v podlago, ki je lahko pe\xc5\xa1\xc4\x8dena, skalna, ilovna, lahko pa se kot epifit vraste tudi v drevesno skorjo. Korenina je lahko repasta, korenasta ali lasasta, pogosto pa se pojavi kombinacija globoke glavne korenine s tankimi koreninami v plitvi zgornji plasti zemlje. To se pojavlja predvsem pri visokih stebri\xc4\x8darjih, ki v enem dnevu lahko na\xc4\x8drpajo skozi korenine ve\xc4\x8d ton vode v steblo predvsem s plitvimi koreninami, glavna korenina pa slu\xc5\xbei za oporo in za srkanje vode iz globine. Zadebeljene korenaste in repaste korenine imajo nekateri kaktusi iz skrajno su\xc5\xa1nih podro\xc4\x8dij, saj v debelem delu korenine shranijo nekajkrat ve\xc4\x8d vode, kot jo lahko shrani steblo (Neochilenia, Pterocactus, Gymnocactus in drugi). _NEWLINE_Ve\xc4\x8dino vode vsrkajo koreninski laski, ki po\xc5\xbeenejo iz povr\xc5\xa1ine glavne korenine v nekaj urah po de\xc5\xbeju. Izgubo vode skozi povrhnjico zmanj\xc5\xa1uje tudi vo\xc5\xa1\xc4\x8dena prevleka, ki jo tvori epidermis nekaterih vrst kaktusov.\n_START_SECTION_\nListi\n_START_PARAGRAPH_\nKaktusi so z evolucijo deloma izgubili liste in jih najdemo le \xc5\xa1e pri poddru\xc5\xbeini Pereskioideae, pri opuncijah pa so se ohranili v zelo okrnjeni obliki. Ve\xc4\x8dina kroglastih kaktusov je liste popolnoma izgubila.\n_START_SECTION_\nRastna sezona\n_START_PARAGRAPH_\nRast kaktusov je odvisna od svetlobe, toplote, hranilnih snovi, predvsem pa od vode, torej od padavin. Svetloba je osnova za fotosintetsko presnovo ogljikovega dioksida in vode v sladkor. Temperatura vpliva predvsem na hitrost kemijskih procesov v rastlini. Optimalna temperatura rasti je od vrste do vrste druga\xc4\x8dna, v splo\xc5\xa1nem pa se rast za\xc4\x8dne nad 10\xc2\xba Celzija, nad 40\xc2\xba pa se pri\xc4\x8dne ustavljati. Hranilne snovi vsrkava kaktus iz tal skozi korenine, ki so v dalj\xc5\xa1i su\xc5\xa1i latentne. Ko pade de\xc5\xbe, se v nekaj urah pri\xc4\x8dnejo na povr\xc5\xa1ini glavnih korenin tvoriti koreninski laski, ki lahko v nekaj urah na\xc4\x8drpajo dovolj vode za pre\xc5\xbeivetje naslednjega obdobja su\xc5\xa1e. _NEWLINE_Hranilne snovi so potrebne za tvorbo tkiv, vendar so kaktusi v splo\xc5\xa1nem prilagojeni na pusta pe\xc5\xa1\xc4\x8dena tla. Rastejo v tleh, kjer je zelo malo humusnih snovi in je pogosto edina organska snov v zemlje le ostanek odmrlih koreninskih laskov iz prej\xc5\xa1njih sezon._NEWLINE_Kaktusi so poletne rastline. Rast kaktusov je odvisna predvsem od padavin v toplih sezonah. V krajih, kjer so padavine prete\xc5\xbeno pozimi, poleti pa jih ni, kaktusi ne uspevajo. Ve\xc4\x8dina kaktusov ima rastno sezono spomladi in jeseni, poleti pa se zaradi visoke temperature rast ustavi. V krajih, kjer ni padavin tudi po ve\xc4\x8d let, prejmejo kaktusi vodo z meglo (\xc4\x8dilski obalni pas).\n_START_SECTION_\nPrezimna trdnost\n_START_PARAGRAPH_\nKaktusi rastejo ve\xc4\x8dinoma v pu\xc5\xa1\xc4\x8davah in polpu\xc5\xa1\xc4\x8davah, kjer so velike razlike med dnevno in no\xc4\x8dno temperaturo obi\xc4\x8dajne. V takih predelih no\xc4\x8dna temperatura pogosto pade pod zmrzi\xc5\xa1\xc4\x8de. Kaktusi so se prilagodili tudi na take pogoje in uspevajo celo v podro\xc4\x8djih, kjer pade temperatura tudi do 30\xc2\xba pod zmrzi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Taki kaktusi se na prezimovanje pripravijo postopoma, s koncentriranjem celi\xc4\x8dnih sokov, v osnovi pa morajo imeti tudi celi\xc4\x8dne stene prilagojene za take procese. Skrajno prezimni kaktusi rastejo v severnih delih Arizone, nove Mehike in Teksasa, na\xc5\xa1li so celo rasti\xc5\xa1\xc4\x8da opuncij v Kanadi. V ju\xc5\xbeni Ameriki uspevajo kaktusi v visokih Kordiljerah do ju\xc5\xbene Patagonije. Ti kaktusi lahko v skalnjaku z globoko drena\xc5\xbeo prezimijo na odprtem tudi v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nKaktusi so igrali pomembno vlogo v civilizacijah, ki so \xc5\xbeivele na podro\xc4\x8djih kaktusov. Azte\xc5\xa1ka kultura je zapustila precej del, ki vklju\xc4\x8dujejo simbole kaktusov. Mesto Tenochtitlan, danes Mexico City, je bil osnovan na prerokbi azte\xc5\xa1kega vra\xc4\x8da in je vklju\xc4\x8devala kaktus. Zgodba pravi, da naj bi iz severa priseljeni Azteki po prerokbi vra\xc4\x8da postavili svoje mesto na kraju, kjer je na vrh visokega kaktusa priletel in sedel orel s ka\xc4\x8do v krempljih. Ta kraj je bil na visoki mehi\xc5\xa1ki planoti, kjer stoji danes eno najbolj onesna\xc5\xbeenih mest na svetu - Mexico City. _NEWLINE_Prvi kaktus (Melocactus) je v Evropo prinesel \xc5\xbee Kri\xc5\xa1tof Kolumb. Po odkritju so kaktusi vzbudili precej zanimanja. Kaktuse so kot novost kupovali bogata\xc5\xa1i in kot najdra\xc5\xbeji kaktus je bil prodan Ariocarpus kotschoubeyanus, ki je dosegel ceno, ki je v zlatu pomenila ve\xc4\x8d kot je bila te\xc5\xbea kaktusa._NEWLINE_Kaktusi so se in se \xc5\xa1e uporabljajo kot zdravilo, hrana za \xc5\xbeivali, oleseneli kambij pa kot les za gradnje in kurivo. Severnoameri\xc5\xa1ki indijanci, predvsem Vi\xc4\x8doli, uporabljajo kaktus Lophophora williamsii kot bo\xc5\xbeanski kaktus Peyotl v svojih obredih, saj v tam\xc5\xa1aj\xc5\xa1njem podnebju vsebuje halucinogene alkaloide, predvsem meskalin. Za izdelavo rde\xc4\x8dega barvila so se uporabljale u\xc5\xa1i ko\xc5\xa1enilke, ki se hranijo z opuncijami. S \xc5\xa1irjenjem bele civilizacije in govedoreje proti zahodu severne Amerike je nastal tudi kultivar opuncije brez bodic, ki naj bi postal hrana za ovce. Da bi govedorejci prepre\xc4\x8dili razvoj ov\xc4\x8darstva, so celotno populacijo rastlin od lastnika odkupili in jo takoj uni\xc4\x8dili. V zdravilstvu se uprabljajo nekateri kaktusi, predvsem Selenicereus grandiflorus pri zdravljenju hipertenzije._NEWLINE_Kaktusi so zajeti v konvenciji o za\xc5\xa1\xc4\x8diti ogro\xc5\xbeenih rastlin CITES, katerega je sprejela tudi Slovenija. Na seznamu je precej ogro\xc5\xbeenih vrst kaktusov (na primer cel rod Ariocarpus, Discocactus, ostali rodovi so vpisani po vrstah). Vseeno precej kaktusov izgine zaradi gradenj ali zaradi nekontroliranega izkopavanja rastlin v hortikulturne namene.'