b'\n_START_ARTICLE_\nLaurent Cassegrain\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1672 je predlagal nov tip zrcalnega daljnogleda. Poro\xc4\x8dilo o njegovem zrcalnem daljnogledu je objavila Francoska akademija znanosti (Acad\xc3\xa9mie des sciences) 25. aprila 1672. Tako kot pri daljnogledu, ki ga je predlagal leta 1663 James Gregory naj bi se svetloba odbijala od vboklega velikega prvega zrcala na drugo zrcalo in skozi luknjo v prvem zrcalu do okularja. Razlika je v tem, da je Cassegrain uporabil izboklo hiperboloidno sekundarno zrcalo pred prvim gori\xc5\xa1\xc4\x8dem p\xc2\xb4, kjer bi bila navidezna slika, namesto vboklega elipsoidnega za prvim gori\xc5\xa1\xc4\x8dem p\xc2\xb4. Ker je bilo tedaj te\xc5\xbeko narediti izboklo zrcalo, je imel Gregoryjev tip za\xc4\x8dasno prednost, kasneje pa je strnjena Cassegrainova oblika prevladala, \xc4\x8deprav sama to nista uspela preveriti._NEWLINE_Leta 1668 je Isaac Newton po Gregoryjevem zgledu naredil zrcalni daljnogled, ki je imel name\xc5\xa1\xc4\x8den okular ob strani v drugem gori\xc5\xa1\xc4\x8du p", pravokotno na os glavnega vboklega zrcala, svetlobo z njega pa je pred prvim gori\xc5\xa1\xc4\x8dem p\xc2\xb4 pre\xc4\x8dno prestreglo majhno ravno zrcalo. Newton je ostro nasprotoval Cassegrainovi zamisli. Cassegrain ni nikoli naredil daljnogleda po svojem predlogu. Prvi je izdelal tak\xc5\xa1en daljnogled James Short, ki je sicer izdelal ve\xc4\x8dino daljnogledov Gregoryjevega tipa in nekaj Newtonovega tipa. Kasneje so daljnogledi Cassegrainovega tipa postali zelo raz\xc5\xa1irjeni. Kakor daljnogleda Gregoryjevega in Newtonovega tipa, tudi Cassegrainov daljnogled nima sferne aberacije._NEWLINE_Leta 1840 je James Nasmyth izpopolnil zrcalni daljnogled Cassegrainovega tipa, ki je osnova sodobnega coude sistema, saj se lahko daljnogled usmeri proti kateremu koli predmetu na nebu, ne da bi se moral opazovalec premikati. Nasmithova izbolj\xc5\xa1ava pa je imela to pomanjkljivost, da je bila izvedba azimutna in ne ekvatorialna, in je moral daljnogled opravljati dve gibanji, eno po azimutu, drugo po deklinaciji. Kasneje so re\xc5\xa1ili tudi to pomanjkljivost.'