b'\n_START_ARTICLE_\nKabinet (soba)\n_START_PARAGRAPH_\nKabinet (znan tudi pod drugimi imeni) je bil zasebna soba v hi\xc5\xa1ah in pala\xc4\x8dah zgodnje moderne Evrope, soba, ki je slu\xc5\xbeila kot studio ali za umik obi\xc4\x8dajno mo\xc5\xbea. Kabinet je bil opremljen s knjigami in umetni\xc5\xa1kimi deli in ume\xc5\xa1\xc4\x8den v bli\xc5\xbeini njegove spalnice; izraz je enakovreden italijanskemu renesan\xc4\x8dnemu studiolo. V poznem srednjem veku, te na novo zaznane zahteve po zasebnosti so posledica son\xc4\x8dne sobe angle\xc5\xa1ke plemi\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e in podobno, za manj posvetni namen je bil to zasebni oratorij._NEWLINE_Tak prostor se je lahko uporabljal kot studio ali pisarna ali pa samo kot dnevna soba. Ogrevanje glavnih prostorov v velikih pala\xc4\x8dah in dvorcih v zimskem \xc4\x8dasu je bilo te\xc5\xbeko, zato so bile majhne sobe bolj udobne. Poleg tega je bilo tudi ve\xc4\x8d zasebnosti od uradnikov, drugih \xc4\x8dlanov gospodinjstva in obiskovalcev. Tipi\xc4\x8dno bi tak prostor uporabljal en posameznik, tako da bi hi\xc5\xa1a lahko imela vsaj dva (njegovega in njenega) in pogosto ve\xc4\x8d. Imena se razlikujejo: kabinet, studio (iz italijanskega studiolo), pisarna in vrsta podobnih za \xc5\xbeenske, kot je budoar.\n_START_SECTION_\nStudiolo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovi za\xc4\x8detki so izhajali iz zahteve za ve\xc4\x8djo zasebnost za branje in meditacijo, ki jih je vzpodbudil humanizem pri mnogih italijanskih plemenita\xc5\xa1ih in trgovski eliti v quattrocentu. Studiolo kot umik je bil pogosto dosegljiv le skozi, relativno javno, spalnico. To je veljalo za izdelan studiolo Francesca I. de\' Medici, ki se nahaja v Palazzo Vecchio v Firencah._NEWLINE_ _NEWLINE_Standardne dele iz poznega srednjeve\xc5\xa1kega in zgodnjega novove\xc5\xa1kega kabineta lahko vidimo obi\xc4\x8dajnih pritiklinah v upodobitvi svetega Hieronima v iluminiranih rokopisih, na slikah ali grafikah, kot so tiste Albrechta D\xc3\xbcrerja (na sliki): stol, morda pru\xc4\x8dka za dvig nog od hladnih tal, prenosna miza s po\xc5\xa1evno povr\xc5\xa1ino za pisanje in podstavek za knjigo, morda z ozna\xc4\x8devalnim trakom, da dr\xc5\xbei knjigo odprto na mestu in sve\xc4\x8dnik (za dopolnitev svetlobe od okna, ki je pogosto zagrnjeno, pa tudi zato, ker okno pogosto le\xc5\xbei globoko v steni). V Domenica Ghirlandaiovi sveti Hieronim v kabinetu police te\xc4\x8dejo okoli prostora kot ravni friz, v njem so razli\xc4\x8dni predmeti, posode razli\xc4\x8dnih vrst in velike koli\xc4\x8dine le\xc5\xbeijo na naokoli._NEWLINE_Studioli so v celoti vdelane v intarzije za vojvodske pala\xc4\x8de v Urbinu (in situ) in  Gubbiu (ponovno sestavljen v Metropolitan Museum of Art) [1] s simuliranjem polic in vgradnih omar, napolnjenih s knjigami, znanstvenimi instrumenti in primeri geometrijskih predmetov, vse izdano v presenetljivem Trompe l\'oeil spominja na zna\xc4\x8daj udejstvovanja kabineta. Za studiolo Ferdinanda Gonzage v Mantovi, iz okoli 1619, je Domenico Fetti naslikal vrsto prilik iz Nove zaveze, ki so primerne za zasebno razmi\xc5\xa1ljanje. Izkazale so se za zelo priljubljene in Fetti in njegov studio ter njegovi posnemovalci, so jih ponovili za druge podobne duhovne vaje. Isabella d\'Este je svojo sobo s slikami naro\xc4\x8denimi pri  Andrea Mantegni,  Peruginu in drugih, imenovala studiolo._NEWLINE_Studiolo je imel \xc4\x8desto \xc5\xa1e latinski moto naslikan ali vlo\xc5\xbeen okoli friza. Heraldika in osebni znaki in emblemi so spomnili osebo na postaje v \xc5\xbeivljenju. Popularna je bila serija portretov vzornih likov ali \'\'devet veljakov\'\' ali klasi\xc4\x8dnih filozofov, v nami\xc5\xa1ljenih idealnih portretih glav._NEWLINE_Morda je najlep\xc5\xa1i studiolo Camerino ( "majhna sobica") Alfonsa d\'Este v Ferrari, za katero so najve\xc4\x8dji slikarji tistega \xc4\x8dasa dobili naro\xc4\x8dilo okoli 1512-1525 in naslikali mitolo\xc5\xa1ka platna, zelo velika po standardih \xc4\x8dasa. Fra Bartolommeo je umrl pred za\xc4\x8detkom dela, Rafael je naredil le risbe, Giovanni Bellini je zaklju\xc4\x8dili Praznik bogov (NGA, Washington) leta 1514. Tizian je nato prinesel in dodal tri svoja najbolj\xc5\xa1a dela: Bakhus in Ariadna (National Gallery, London), Bakhov prihod na otok Andros in Slavje bogov (oba Prado, Madrid), kot tudi prepleskanje Bellinijevega ozadja, da se je ujemalo z njegovim delom. Dosso Dossi, Alfonzov dvorni slikar, je zaklju\xc4\x8dil sobo z veliko sliko (zdaj izgubljena) in deset manj\xc5\xa1imi podolgovatimi predmeti, ki te\xc4\x8dejo kot friz nad drugimi.\n_START_SECTION_\nCabinet\n_START_PARAGRAPH_\nV kabinetu, kot je francoska baro\xc4\x8dna arhitektura, zadnja v standardni seriji sob, je baro\xc4\x8dno stanovanje, stene so bile oblo\xc5\xbeene z bogatimi tekstilijami kot ozadje za kabinetne slike, teh majhnih del, ki so bile pogosto na bakreni ali leseni plo\xc5\xa1\xc4\x8di, ki je za presojo zahtevala intimno \xc5\xa1tudijo, med katerimi so bile tudi pobo\xc5\xbene podobice. Posebej bogati ali plemi\xc5\xa1ki ljudje so lahko imeli ve\xc4\x8d kabinetov. _NEWLINE_V gra\xc5\xa1\xc4\x8dini Vaux-le-Vicomte si je arhitekt Le Vau izmislil izjemen zaseben kabinet za kraljevega ministra, pristojnega za finance  Nicolasa Fouqueta, ki je bil v celoti opremljen s plo\xc5\xa1\xc4\x8dami iz bene\xc5\xa1kega stekla; kasneje je bil Ludvika XIV. Veliki kabinet v Versaillesu (pospravljen v revizijah 18. stoletja, v imenu \xc5\xa1e bolj zasebnih kraljevih prostorov) podobno opremljen z ogledali: \xc2\xbbkraljev samoogled je bil hkrati verski in narcisti\xc4\x8den\xc2\xab, kot je opazil Orest Ranum. _NEWLINE_Versailles je imel velik izbor kabinetov en filade za kralja, ki so se nahajali zadaj in ob uradni spalnici, Petit Appartement du Roi. Kabinet je mo\xc5\xa1ki ekvivalent za budoar in v Versaillesu in baro\xc4\x8dnih pala\xc4\x8dah in velikih pode\xc5\xbeelskih hi\xc5\xa1ah, kjer se pojavljata, je bilo treba zagotoviti vzporedna apartmaja za kralja ali plemenito soprogo, v Versaillesu Petit appartement de la reine. Tudi v utesnjenih londonskih hi\xc5\xa1ah, sta imela Samuel Pepys in njegova \xc5\xbeena vsak svojo spalnico in kabinet (angle\xc5\xa1ko closet), s skupno dnevno sobo ali "salon", kar je bilo minimalno potrebno za uglajeno baro\xc4\x8dno ureditev._NEWLINE_Pomen kabineta se je za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti z vsebino.  Tako je v 16. stoletju kabinet zanimivosti (angl. cabinet of curiosities), pogosto v kombinaciji s knji\xc5\xbenico. _NEWLINE_Ob\xc4\x8dutek kabineta kot kosa pohi\xc5\xa1tva je v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini dejansko starej\xc5\xa1i od pomena za sobo, vendar je bil prvotno mi\xc5\xa1ljen kot bolj mo\xc4\x8dna skrinja ali zaboj za dragocenosti.'