b'\n_START_ARTICLE_\nMe\xc5\xa1eva stela\n_START_SECTION_\nOdkritje in opis\n_START_PARAGRAPH_\nStela je gladek bazalt, visok pribli\xc5\xbeno meter, \xc5\xa1irok 60 cm in debeline 60 cm, na katerem je ohranjen napis v 34 vrsticah._NEWLINE_8. februarja 1870 je George Grove iz palestinskega sklada za raziskovanje napovedal najdbo stele v pismu The Timesu, ki je odkritje pripisal Charlesu Warrenu. 17. februarja 1870 je 24-letni Clermont-Ganneau v publikaciji Revue de l\xe2\x80\x99Instruction objavil prvo podrobno poro\xc4\x8dilo o  steli. Mesec dni kasneje je sledilo pismo Fredericka Augustusa Kleina, objavljeno v \xc4\x8dasopisu Pall Mall, v katerem je opisano njegovo odkritje stele avgusta 1868._NEWLINE_Novembra 1869 je stelo polomilo lokalno beduinsko pleme (Bani Hamida), potem ko se je osmanska vlada vklju\xc4\x8dila v lastni\xc5\xa1ki spor.  Prej\xc5\xa1nje leto so bili Bani Hamida pora\xc5\xbeeni v pohodu v Balqo, ki jo je vodil Re\xc5\xa1id Pa\xc5\xa1a, Vali iz Damaska. Ker so vedeli, da so zahtevo po oddaji kamna nem\xc5\xa1kemu konzulatu ukazali Osmanci in ugotovili, da naj bi vladar Salta na njih pritiskal, so segreli stelo v ognju, nanjo vrgli hladno vodo in po\xc4\x8dila je na ko\xc5\xa1\xc4\x8dke. _NEWLINE_"Tiskanje" (odtis papier-m\xc3\xa2ch\xc3\xa9) cele stele je bilo pridobljeno tik pred uni\xc4\x8denjem. Ginsbergov prevod uradnega poro\xc4\x8dila Ueber die Auffindung der Moabitischen Inschrift je navajal, da je Ganneau poslal Arabca z imenom Yacoub Caravacca, da bi ga naredil odtis, saj se \xc2\xbbni hotel podati sam na zelo drago [in nevarno] potovanje\xc2\xab. Caravacca je med delom po\xc5\xa1kodoval lokalni beduin, eden od njegovih dveh spremljevalnih konjenikov pa je odtise za\xc5\xa1\xc4\x8ditil tako, da je \xc5\xa1e vedno vla\xc5\xbene potegnil s kamna na sedmih del\xc4\x8dkih, preden je pobegnil._NEWLINE_Ko\xc5\xa1\xc4\x8dke prvotne stele, ki so vsebovali ve\xc4\x8dino napisa, 613 \xc4\x8drk od pribli\xc5\xbeno tiso\xc4\x8d, so pozneje na\xc5\xa1li in sestavili skupaj. Od obstoje\xc4\x8dih fragmentov stele zgornji desni fragment vsebuje 150 \xc4\x8drk, spodnji desni fragment vsebuje 358 \xc4\x8drk, srednji desni vsebuje 38, ostali fragmenti pa 67 \xc4\x8drk. Preostanek stele je Ganneau rekonstruiral iz odtisa, ki ga je pridobil Caravacca.\n_START_SECTION_\nAnaliza\n_START_PARAGRAPH_\nMe\xc5\xa1eva stela je najdalj\xc5\xa1i napis iz \xc5\xbeelezne dobe, ki so ga kdaj na\xc5\xa1li v regiji, glavni dokaz za moabitski jezik in edinstven zapis voja\xc5\xa1kih akcij. Povod je bil postavitev sveti\xc5\xa1\xc4\x8da za Kemo\xc5\xa1 v mestu Qarho, akropoli (citadela) Dibona, glavnega mesta Me\xc5\xa1e, v zahvalo za pomo\xc4\x8d proti Me\xc5\xa1evim sovra\xc5\xbenikom. Kemo\xc5\xa1 je zaslu\xc5\xbeen za pomembno vlogo pri Me\xc5\xa1evih zmagah, vendar ni omenjen v povezavi z njegovimi gradbenimi dejavnostmi, kar odra\xc5\xbea klju\xc4\x8dno potrebo po priznanju bo\xc5\xbejega naroda v nacionalnem boju \xc5\xbeivljenja in smrti. Dejstvo, da bi \xc5\xa1tevilni gradbeni projekti potrebovali leta, dokazuje, da je bil napis narejen dolgo po voja\xc5\xa1kih akcijah ali vsaj v ve\xc4\x8dini, opis teh akcij pa odra\xc5\xbea kraljevsko ideologijo, ki \xc5\xbeeli kralja predstaviti kot ubogljivega slu\xc5\xbeabnika boga. Kralj tudi trdi, da deluje v nacionalnem interesu z odstranjevanjem izraelskega zatiranja in obnavljanjem izgubljenih de\xc5\xbeel, vendar natan\xc4\x8dno branje pripovedi ne razjasni ali so bila vsa osvojena ozemlja prej Moabitska - v treh zgodbah o pohodih ni nobenega izrecnega sklicevanja na pred moabitsko kontrolo.\n_START_SECTION_\nAvtenti\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nVelika ve\xc4\x8dina biblijskih arheologov danes stelo smatra za pristno, na podlagi tega, da tedaj znanstveniki niso poznali drugih napisov primerljive starosti . Do takrat so bile Asirske levje ute\xc5\xbei najstarej\xc5\xa1i napis v feni\xc4\x8danskem slogu, ki so ga odkrili. _NEWLINE_V letih po odkritju stele so \xc5\xa1tevilni znanstveniki podvomili o njeni pristnosti, med njimi Leopold Zunz, Moritz Steinschneider, Moses Gaster, FW Schulz, Gustav Jahn, Rupert Storr in zlasti Albert L\xc3\xb6wy, ki je v letih 1887 in 1903 napisal dve monografiji, ki izpodbijata pristnost stele. Njeno pristnost je leta 1944 podrobno oporekal tudi Abraham Yahuda v svojem \xc4\x8dlanku Zgodba o ponarejanju in M\xc4\x93\xc5\xa1a napisu.\n_START_SECTION_\nMinimalisti\xc4\x8dni pogledi\n_START_PARAGRAPH_\nThomas L. Thompson, nekdanji profesor teologije na univerzi v K\xc3\xb8benhavnu, tesno povezan s svetopisemskim gibanjem minimalizma, znanim kot Kopenhagenska \xc5\xa1ola, ki meni, da je "Izrael" problemati\xc4\x8den pojem, verjame, da napis na Me\xc5\xa1evi steli ni zgodovinski, ampak alegorija. Leta 2000 je napisal: \xc2\xbbNamesto zgodovinskega besedila napis Me\xc5\xa1a spada v ob\xc5\xa1irno literarno tradicijo zgodb o kraljih preteklosti ... fraza Omri, kralj Izraela, eponim visokogorskega pokrovitelja Bit Humri, spada v teolo\xc5\xa1ki svet Narnije\xc2\xab.'