b'\n_START_ARTICLE_\nPavel Klodi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v slovenski dru\xc5\xbeini \xc5\xa1olnika in pesnika Antona Klodi\xc4\x8d iz Klodi\xc4\x8da v Bene\xc5\xa1ki Sloveniji in Matilde Klodi\xc4\x8d rojene Pagliaruzzi iz Kobarida. Ljudsko \xc5\xa1olo in gimnazijo je kon\xc4\x8dal v rojstnem kraju (Trst) . Pravo je \xc5\xa1tudiral na Univerzi v Gradcu, kjer je 15. julija 1910 tudi doktoriral. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je bil nekaj \xc4\x8dasa v slu\xc5\xbebi na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, a se je kmalu zaposlil pri cesarsko kraljevi Pomorski oblasti v Trstu, kjer je ostal do konca 1. svetovne vojne, po vojni pa je pre\xc5\xa1el k Pristani\xc5\xa1kemu poveljstvu, kjer je ostal do upokojitve leta 1954; med zavezni\xc5\xa1ko voja\xc5\xa1ko upravo je bil poveljnik tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Zadnja leta je bil oskrbnik Pomorskega muzeja v Trstu (pobudnik tega muzeja). Tu je sestavil in izdal ob\xc5\xa1iren katalog._NEWLINE_Ljubezen do slikarstva je prav tako podedoval kakor brat Maks. Zlasti so ga zanimale ladje in morje. \xc5\xbde od desetega leta dalje je vsak dan polnil risalni blok z risbami ladij, ki so pristale v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du. Narisal je ve\xc4\x8dino ladij, ki so v Trstu pristale med letoma 1897 in 1961. Vsako ladjo je narisal s svin\xc4\x8dnikom (v barvi od 1901 do 1903 in po letu 1937) na list formata 19x11 cm. Liste je dal zvezati s trdimi platnicami in z leti se je nabralo 30 zvezkov z 7.397 risbami. Zvezki so o\xc5\xa1tevil\xc4\x8deni od 1 do 29, med zvezkoma 8 in 9 pa je vlo\xc5\xbeen poseben zvezek v katerem so narisane ladje, ki jih je videl leta 1922 na potovanju po Srednjem vzhodu. Na vsakem listu se poleg risbe nahaja \xc5\xa1e ime ladje (tudi prej\xc5\xa1nje ali morebiti poznej\xc5\xa1e), kraj in datum zgraditve, lastnik, pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v katerem je registrirana, tona\xc5\xbea, pri nekaterih tudi dol\xc5\xbeina, dan morebitne potopitve in \xc5\xa1e nekateri drugi podatki. Posebno natan\xc4\x8dno so izrisane podrobnosti ogrodja in vrhnjega dela. Risbe so dovr\xc5\xa1ene reprodukcije, pravi\xc2\xa0\xc2\xbbportreti ladij\xc2\xab, ki jih strokovnjaki zaradi dokumentarne vrednosti zelo cenijo, saj so mnoge izginile in so risbe edini ohranjeni dokaz. Vseh trideset zvezkov hrani Naravoslovni muzej v Trstu._NEWLINE_Iz mladosti so ohranjena njegova olja na platnu s parniki iz katerih se vali \xc4\x8drn dim in jadrnice z velikimi belimi jadri, kot tudi risbe s pasteli in z ogljem. Tudi kasneje je kot glavni motiv na oljne slike risal ladje v vsej stvarni resni\xc4\x8dnosti, slikal pa je tudi morsko obalo z mesti in pristani\xc5\xa1\xc4\x8di in se izkazal kot najve\xc4\x8dji mojster marin. Prvo razstavo svojih olj je pripravil 1912 na Dunaju, do leta 1949 se udele\xc5\xbeil \xc5\xa1e ve\xc4\x8d razstav na katerih je prejel tudi nekaj priznanj in nagrad. V \xc4\x8dasu fa\xc5\xa1izma so ga italijanske oblasti silile, da spremeni priimek. Tem pritiskom se ni vdal, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je dobro znan slikar marin Klodi\xc4\x8d, ne pa neki Lodi v kar so ga hoteli preimenovati.  \xc5\xbdena Gemma Gruden iz Dalmacije ni govorila slovensko, in otroka Egon in Mieta se nista nau\xc4\x8dila slovensko. Pavel Klodi\xc4\x8d je v dru\xc5\xbeini bil poznan kot Paul.'