b'\n_START_ARTICLE_\nNekropola v Gizi\n_START_SECTION_\nPiramide in sfinga v Gizi\n_START_PARAGRAPH_\nKompleks piramid v Gizi, znan tudi kot Velike piramide, sestavljajo Keopsova piramida (tudi Velika piramida ali Kufujeva piramida, zgrajena okoli let 2560\xe2\x80\x932540 pr. n. \xc5\xa1t.), malo manj\xc5\xa1a Kefrenova piramida (nekaj sto metrov jugozahodno) in \xc5\xa1e skromnej\xc5\xa1a Mikerinova piramida (\xc5\xa1e nekaj sto metrov proti jugozahodu). Velika Sfinga le\xc5\xbei vzhodno od kompleksa. Egiptologi se pove\xc4\x8dini strinjajo, da je sfingina glava upodobitev faraona Kefrena. Poleg teh ve\xc4\x8djih spomenikov se na obrobju nahajajo tudi spremljevalne piramide, znane kot piramide kraljic, tlakovane poti in drugi templji._NEWLINE_Kompleks piramid obdaja kamnit zid v kiklopskem slogu, podoben tistemu v Mikenah. Mark Lehner je zunaj zidu odkril delavsko naselje, ki ga po slogu najdene lon\xc4\x8devine uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med vladavini faraona Kefrena (vladal 2520\xe2\x80\x932494 pr. n. \xc5\xa1t.) in Mikerina (vladal 2490\xe2\x80\x932472 pr. n. \xc5\xa1t.). Nova odkritja v naselju in okolici, med njimi cveto\xc4\x8de pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, nakazujejo, da so v naselju bolj verjetno prebivali vojaki in pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki, ki so uporabljali pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in barakasta bivali\xc5\xa1\xc4\x8da. Lehner domneva, da so delavci prebivali kar na klan\xc4\x8dinah, s pomo\xc4\x8djo katerih so gradili piramide, verjetno pa tudi v okoli\xc5\xa1kih kamnolomih.\n_START_SECTION_\nKefrenovi templji\n_START_PARAGRAPH_\nTemplji so v primerjavi s Keopsovimi v precej dobrem stanju, predvsem dolinski tempelj. Vzhodno od piramide le\xc5\xbei pogrebni tempelj, ve\xc4\x8dji od prej\xc5\xa1njih in prvi z vsemi petimi elementi kasnej\xc5\xa1ih pogrebnih templjev\xcb\x90 vhodno dvorano, stebri\xc5\xa1\xc4\x8dnim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem, petimi ni\xc5\xa1ami za kipe faraona, petimi skladi\xc5\xa1\xc4\x8dnimi komorami in notranjim sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem. Vseboval naj bi 50 kipov faraona Kefrena v naravni velikosti, a so jih verjetno v \xc4\x8dasu faraona Ramzesa II. odstranili in predelali._NEWLINE_Dolinski tempelj je s pogrebnim povezan preko 500-metrske pe\xc5\xa1poti. Zgrajen je iz megalitskih blokov, oblo\xc5\xbeenih z rde\xc4\x8dim granitom. Nekateri tehtajo tudi ve\xc4\x8d kot 100 ton. Notranji stebri so bili granitni, tlakovci pa iz alabastra. V templju ni bilo okrasja, je pa poln simbolizma.\n_START_SECTION_\nMikerinova piramida\n_START_PARAGRAPH_\nNajmanj\xc5\xa1o od treh velikih piramid je dal zgraditi faraon Mikerin (egip\xc4\x8dansko Menkaure), \xc5\xa1esti vladar \xc4\x8cetrte dinastije (Staro kraljestvo, vladal okoli 2532\xe2\x80\x932503 pr. n. \xc5\xa1t.). Piramida je bila ob izgradnji visoka 65,5 metrov, danes pa 61 metrov. Zgrajena je iz apnenca in granita in je po prostornini desetkrat manj\xc5\xa1a od Keopsove piramide. Spodnjih 16 plasti je bilo oblo\xc5\xbeenih z rde\xc4\x8dim granitom, zgornji del pa kot obi\xc4\x8dajno z belim apnencem iz Ture. Del granita je ostal neobdelan, verjetno zaradi smrti faraona, preden je bila piramida dokon\xc4\x8dana. Nedokon\xc4\x8dani projekti dajejo arheologom vpogled v metode gradnje piramid in templjev. V notranjosti so na\xc5\xa1li krsto z Mikerinovim imenom in kostmi, ki so bile stare 2000 let, in \xc4\x8dudovit, z detajli bogat bazaltni sarkofag z \xc5\xbeenskim okostjem, ki danes le\xc5\xbei na dnu Sredozemskega morja, saj se je potopil z ladjo, namenjeno v Veliko Britanijo._NEWLINE_Konec 12. stoletja je posku\xc5\xa1al Saladinov sin in naslednik Al-Aziz Uthman podreti piramide, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z najmanj\xc5\xa1o. Ru\xc5\xa1iteljem kljub velikim naporom ni uspelo odstraniti ve\xc4\x8d kot dveh blokov na dan. Podiranje piramide je zato spodletelo, na severni stranici pa je ostala velika navpi\xc4\x8dna luknja._NEWLINE_Poleg kraljeve piramide so kot del Mikerinovega kompleksa tudi tri piramide kraljic, pogrebni tempelj s kasneje dodanim pred-templjem in dolinski tempelj. Jedro in temelji pogrebnega templja so iz apnenca, tla in nekatere stene pa iz granita. Oba templja so dokon\xc4\x8dali s surovimi kamnitimi bloki. V tem obdobju ni bilo nenavadno, da je faraon dokon\xc4\x8dal predhodnikov/o\xc4\x8detov tempelj, zato je morda faraon \xc5\xa0epseskaf dokon\xc4\x8dal templja s surovimi kamnitimi bloki. Napis v pogrebnem templju pravi, da \xc2\xbbje dal narediti tempelj kot spomenik o\xc4\x8detu, kralju Spodnjega in Gornjega Egipta\xc2\xab. Med izkopavanji so na\xc5\xa1li veliko \xc5\xa1tevilo Mikerinovih kipov, izklesanih v naturalisti\xc4\x8dnem slogu Starega kraljestva z veliko vidnimi podrobnostmi.\n_START_SECTION_\nPiramide kraljic\n_START_PARAGRAPH_\nNa jugu od kraljeve piramide stojijo tri spremljevalne piramide kraljic z lastnimi templji in notranjo konstrukcijo. Najju\xc5\xbenej\xc5\xa1a je najve\xc4\x8dja in edina prava piramida. Delno je oblo\xc5\xbeena z granitom, v bli\xc5\xbeini pa so na\xc5\xa1li tudi apnen\xc4\x8dast piramidion, zaradi \xc4\x8desar sklepajo, da je bila dokon\xc4\x8dana. Gradnja drugih dveh je obstala po izgradnji jedra piramide.\n_START_SECTION_\nGrobnica kraljice Kentkaus I.\n_START_PARAGRAPH_\nKentkaus I. (kraljica Starega kraljestva, verjetno Mikerinova h\xc4\x8derka, \xc5\xa0epseskafova in Userkafova \xc5\xbeena in Sahurejeva mati) je bila pokopana na osrednjem polju v Gizi, med Mikerinovo piramido in dolinskim templjem, kar nakazuje na mo\xc5\xbeno sorodstveno razmerje z Mikerinom. Njena grobnica ima oznaki LG 100 in G 8400. Del kompleksa je njena piramida, kapela, vdolbina za ladjo, dolinski tempelj, piramidno mesto, vodni zbiralnik in \xc5\xbeitnica._NEWLINE_Kapela je imela osrednjo dvorano in notranjo kapelo, ki je bila s prehodom v apnen\xc4\x8dastih tleh povezana s pogrebno dvorano. Scene iz reliefov na stenah so po\xc5\xa1kodovane. Prehod in pogrebna dvorana sta prekriti z rde\xc4\x8dim granitom. V pogrebni dvorani je bil verjetno sarkofag iz alabastra, katerega ostanki so v \xc4\x8drepinjah, na\xc5\xa1li pa so tudi skarabeja iz rjavega apnenca, po izdelavi sode\xc4\x8d iz obdobja Dvanajste dinastije, kar pomeni, da so grobnico verjetno ve\xc4\x8dkrat ponovno uporabili. Pogrebna ladja je bila jugozahodno od piramide v jami, dolgi 30,25 metra in \xc5\xa1iroki 4,25 metra, izklesani v skalo. Premec in krma sta bila verjetno dvignjena, ladja pa je imela tudi streho. Ladja je morda predstavljala Rajevo no\xc4\x8dno barko, kar pomeni, da se v njeni bli\xc5\xbeini morda nahaja tudi dnevna barka. Takoj na vzhodu le\xc5\xbei piramidno mesto z mnogo ulicami, ki ga delijo na skupine hi\xc5\xa1 z lastnimi \xc5\xbeitnicami in skladi\xc5\xa1\xc4\x8di. Zgrajeno je bilo iz na zraku su\xc5\xa1enega blata in ometano z rumenim ometom. V mestu so verjetno prebivali sve\xc4\x8deniki in slu\xc5\xbeabniki piramidnega kompleksa. Zgrajeno je bilo proti koncu \xc4\x8cetrte ali na za\xc4\x8detku Pete dinastije, delovalo pa je tudi tekom \xc5\xa0este dinastije._NEWLINE_Pe\xc5\xa1pot povezuje piramidno kapelo z dolinskim templjem, ki je blizu Mikerinovega dolinskega templja. Pred templjem je majhna zgradba, imenovana \xc2\xbbumivalnica kraljice Kentkaus\xc2\xab, v kateri naj bi pred balzamiranjem umili kralji\xc4\x8dino telo.\n_START_SECTION_\nDelavsko naselje\n_START_PARAGRAPH_\nDelo v kamnolomih, transportu, postavljanju in oblikovanju ogromnih koli\xc4\x8din kamna za gradnjo piramid je zahtevalo ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d izku\xc5\xa1enih, neizku\xc5\xa1enih in pomo\xc5\xbenih delavcev. Za gradnjo so bili potrebni tudi peki, tesarji, vodni prevozniki in drugi. Na\xc4\x8din gradnje in natan\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo delavcev, potrebnih za tako obse\xc5\xbeen podvig, sta \xc5\xa1e vedno predmet ugibanj. Ko je Gizo leta 450 pr. n. \xc5\xa1t. obiskal gr\xc5\xa1ki zgodovinar Herodot, so mu sve\xc4\x8deniki povedali, da je Veliko piramido v \xc5\xa1tirih trimese\xc4\x8dnih izmenah po 100.000 mo\xc5\xbe 20 let gradilo skupaj 400.000 mo\xc5\xbe. Dokazi iz grobnic ka\xc5\xbeejo, da je v trimese\xc4\x8dnih izmenah delalo po 10.000 mo\xc5\xbe in da je gradnja piramide trajala 30 let._NEWLINE_Izven obzidja piramidnega kompleks v Gizi je Mark Lehner jugovzhodno od Kefrenovega in Mikerinovega kompleksa odkrili delavsko naselje (kahun) iz sredine \xc4\x8cetrte dinastije (2520\xe2\x80\x932472 pr. n. \xc5\xa1t.), v katerem so prebivali graditelji piramide. Lehner je v naselju odkril spalne \xc4\x8detrti, pekarne, pivovarne, kuhinje z dokazi, da so se delavci prehranjevali predvsem s kruhom, govedino in ribami, bolni\xc5\xa1nico in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Na nekaterih najdenih okostjih so odkrili sledove po\xc5\xa1kodb, povezanih z delovnimi nezgodami na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Naselje velja za enega od najstarej\xc5\xa1ih znanih primerov urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drtovanja. Njegov razvoj je moral biti dokaj hiter: vse zgradbe so bile zgrajene verjetno v 30\xe2\x80\x9350 letih, kolikor sta trajali vladavini Kefrena in Mikerina, graditeljev druge in tretje piramide v Gizi.\n_START_SECTION_\nGrobnice graditeljev piramid\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1990 in zatem 2009 so ob piramidah odkrili grobnice, ki pripadajo delavcem. \xc4\x8ceprav niso bili mumificirani, so jih pokopali v grobnice iz blatnih opek, darovali pa so jim tudi pivo in kruh, ki jih bo podpiral v onostranstvu. Bli\xc5\xbeina piramid in na\xc4\x8din pokopa nakazuje, da so bili to pla\xc4\x8dani delavci, ki so bili na svoje delo ponosni, in ne su\xc5\xbenji, kot je bilo poprej mi\xc5\xa1ljeno. Sliko su\xc5\xbenjev, ki gradijo piramide, je verjetno popularizirala Hollywoodska filmska industrija, kar je slonelo na dotedanjem mnenju, da piramid brez uporabe prisilnega dela niso mogli zgraditi tako u\xc4\x8dinkovito. Dokazi iz teh grobnic pri\xc4\x8dajo, da je piramido okoli 30 let gradilo 10.000 ljudi. Ve\xc4\x8dina delavcev je prihajala iz revnih dru\xc5\xbein. Kmetije so delavce dnevno oskrbele z 21 glavami goveda in s 23 ovcami. Faraon je na polo\xc5\xbeajih arhitektov, zidarjev, obdelovalcev kovine in tesarjev stalno zaposloval strokovnjake s potrebnimi ve\xc5\xa1\xc4\x8dinami.\n_START_SECTION_\nNovo kraljestvo in pozno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu Novega egip\xc4\x8danskega kraljestva je bilo obmo\xc4\x8dje \xc5\xa1e vedno aktivno. Blizu sfinge je bila v \xc4\x8dasu 18. dinastije (verjetno v \xc4\x8dasu kralja Tutmoza I.) zgrajena ope\xc4\x8dnata kapela. Amenhotep II. iz iste dinastije je v bli\xc5\xbeini sfinge zgradil tempelj posve\xc4\x8den Hauron-Haremahetu. Njegov naslednik Tutmoz IV. je kot princ obiskal piramide in sfinge. V sanjah mu je bilo naro\xc4\x8deno, da mu bo podeljeno kraljevanje, \xc4\x8de odstrani pesek s sfinge. Ta dogodek je zabele\xc5\xbeen na Steli sanj. Med zgodnjimi leti vladanja je Tutmoz IV. skupaj z \xc5\xbeeno Nefertari v Gizi postavil ve\xc4\x8d stel. Faraon Tutankamon iz iste dinastije je postavil zgradbo, ki se ji danes re\xc4\x8de kraljevo po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de. V \xc4\x8dasu Devetnajste dinastije je faraon Seti I. dozidal tempelj Hauron-Haremahetu, njegov sin Ramzes II. pa je postavil stelo v kapeli pred sfingo in si prilastil Tutankamonovo po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Enaindvajsete dinastije so rekonstruirali tempelj boginje Izide, gospodarice piramid. Med \xc5\xa0estindvajseto dinastijo je bila postavljena stela, ki omenlja faraona Keopsa in njegovo kraljico Henutsen.\n_START_SECTION_\nGiza\n_START_PARAGRAPH_\nDolgo \xc4\x8dasa je prevladoval stereotip, da so piramide gradili su\xc5\xbenji in vojni ujetniki. Piramide so gradili delavci, ki so bili neposredno in stalno zaposleni pri faraonu. To so bili arhitekti, kamnoseki, gradbeniki in drugi kvalificirani delavci z razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij, ki so bili potrebni pri tako velikem gradbenem projektu, verjetno pa tudi kmetje. Njihovo delo so usklajevali faraonovi nadzorniki. Gradnja piramide je bilo visoko spo\xc5\xa1tovano delo in delavci so bili predani svojemu delodajalcu \xe2\x80\x93 faraonu. \xc5\xbdiveli so v stalnih naseljih v bli\xc5\xbeini gradbi\xc5\xa1\xc4\x8da. V pomo\xc4\x8d so jim bili tudi nekvalificirani delavci za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das, ki so delali dolo\xc4\x8deno \xc4\x8dasovno obdobje \xe2\x80\x93 obi\xc4\x8dajno nekaj let. Med graditelji niso bili samo mo\xc5\xa1ki, temve\xc4\x8d tudi \xc5\xbeenske, kar so ugotovili arheologi po analizi najdenih okostij, ki je pokazala, da so \xc5\xbeenske opravljale tudi te\xc5\xbea\xc5\xa1ka dela v dolgem \xc4\x8dasovnem obdobju. Tak\xc5\xa1en podvig je bil mogo\xc4\x8d samo v \xc4\x8dasu blaginje in stabilnosti, ko je bila avtoriteta graditelja spo\xc5\xa1tovana._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina teorij o izgradnji pravi, da so piramide gradili s premikanjem velikih kamnov iz kamnoloma, potem pa vle\xc4\x8denjem in dviganjem teh kamnov na mesto. Nestrinjanja so predvsem okoli zmogljivosti metod premikanja in postavljanja. Tudi same tehnike so se morda razvijale \xc5\xa1e med gradnjo. Po pazljivem izboru kraja so piramide verjetno gradili plast za plastjo._NEWLINE_Za Veliko piramido so ve\xc4\x8dino kamnov v notranjosti verjetno izsekali v okolici (ju\xc5\xbeno od gradbi\xc5\xa1\xc4\x8da), gladko zunanjost pa so naredili iz kvalitetnega apnenca z druge strani Nila. Te bloke so morali skrbno izrezati, prepeljati \xc4\x8dez reko iz izvle\xc4\x8di po klan\xc4\x8dinah do vrha gradbi\xc5\xa1\xc4\x8da. V srednjem veku \xe2\x80\x93 med 5. in 15. stoletjem so te zunanje bloke verjetno uporabljali za izgradnjo Kaira._NEWLINE_Za zagotavljanje simetri\xc4\x8dnosti so morali vse zunanje bloke izena\xc4\x8diti po vi\xc5\xa1ini in dol\xc5\xbeini. Delavci so morda ozna\xc4\x8dili vse bloke, da bi nakazali kot piramidnega zidu, potem pa jih klesali tako, da so se primerno stikali. Med gradnjo je bila zunanjost piramid iz gladkega apnenca, prese\xc5\xbeni kamen pa je skozi \xc4\x8das erodiral.\n_START_SECTION_\nNamen\n_START_PARAGRAPH_\nPiramide v Gizi so verjetno gradili kot grobnice za umrle faraone, ki so vladali starodavnem Egiptu. Del faraonovega duha naj bi po smrti ostal v telesu kot ka. Primerna skrb za ostanke je bila potrebna, saj je le tako lahko \xc2\xbbbiv\xc5\xa1i faraon opravljal nove dol\xc5\xbenosti kot kralj mrtvih\xc2\xab. Predmeti, ki so jih pu\xc5\xa1\xc4\x8dali v grobnicah, naj bi slu\xc5\xbeili faraonu pri \xc5\xbeivljenju v onostranstvu. \xc2\xbbStarodavni Egip\xc4\x8dani so verjeli, da je zemeljska smrt za\xc4\x8detek poti na naslednji svet. Kraljevo balzamirano telo, pokopano pod ali v piramidi, naj bi bilo zavarovano v \xc4\x8dasu te preobrazbe in povzpetja v posmrtno \xc5\xbeivljenje.\xc2\xab'