b'\n_START_ARTICLE_\nSezonsko delo\n_START_PARAGRAPH_\nSezonsko delo je zaposlitev za \xc4\x8das kraj\xc5\xa1e ali dalj\xc5\xa1e delovne sezone pri posameznih delih ali v vsej letni delovni sezoni. Povezano je z ob\xc4\x8dasnimi migracijami in s tem, da si prese\xc5\xbeek delovne sile ne more priskrbeti ustreznega dela doma. Mo\xc5\xbenosti sezonske zaposlitve se pojavljajo v krajih, kjer je potrebno za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das ve\xc4\x8d delovne sile, kot jo je mogo\xc4\x8de dobiti v neposredni okolici. V za\xc4\x8detku 19. stoletja so se ponekod sezonsko zaposlovali zaradi pomanjkanja nekaterih vrst naturalij v doma\xc4\x8dem okolju, ki so jih v obliki naturalnega pla\xc4\x8dila pridobili na sezonskem delu. Sezonski delavci so praviloma izhajali iz dru\xc5\xbein kaj\xc5\xbearjev, dninarjev, malih in srednjih kmetov, med njimi je bilo tudi kar nekaj otrok._NEWLINE_Prvi znani podatki o sezonskem delu za slovensko ozemlje segajo v 16. stoletje (Rezija). Najve\xc4\x8d sezonskih delavcev je bilo iz Prekmurja. Pojavljali so se \xc5\xbee v 17. stoletju njihovo \xc5\xa1tevilo se je pove\xc4\x8devalo predvsem od srede 19. stoletja. Vzroki so bili v posebnostih pozno fevdalnega agrarnega sistema, ki je dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal cepitev kme\xc4\x8dke posesti na manj\xc5\xa1e enote, kar je pripeljalo do agrame hiperpopulacije. Prebivalstvo, ki se z dninarskim delom na doma\xc4\x8dih veleposestvih niso mogli pre\xc5\xbeivljati, so odhajali na sezonsko delo v tujino, predvsem v Nem\xc4\x8dijo, Francijo in na Mad\xc5\xbearsko. V \xc4\x8dasu mla\xc4\x8dve so se zaposlovali pri ve\xc4\x8djih mad\xc5\xbearskih kmetih. Za opravljeno delo so prejeli pla\xc4\x8dilo v naturalijah, imenovano mertiik. V zadnjih dvajsetih letih 19. stoletja ko je bilo Prekmurje \xc5\xbee prenaseljeno, so se za\xc4\x8deli prebivalci zahodnih delov zaposlovati kot gradbeni delavci v Avstriji. Hkrati so se sezonski delavci z Gori\xc4\x8dkega zaposlovali na Mad\xc5\xbearskem, kjer so pomagali pri delih, povezanih z gojenjem sladkorne pese. Za sistemati\xc4\x8dno odhajanje na sezonskih delavcev v tujino (Nem\xc4\x8dija, Francija) je skrbela podru\xc5\xbenica ljubljanske Javne borze dela v Murski Soboti._NEWLINE_Na Notranjskem se je kot posebna oblika organiziranega dela v tujini razvilo kasatorstvo. To je skupinsko sezonsko delo, na katero so odhajali mo\xc5\xa1ki na podlagi tako imenovanih kasatorskih pogodb. Te so med delodajalcem in sezonskimi delavci sklepali kasatorji (oseba, ki je sklepala pogodbe z obema stranema in imela pri tem svoj dobi\xc4\x8dek). Kasatorske pogodbe so sklepali zlasti za zaposlitve pri se\xc4\x8dnji gozdov. Pogosto, vendar slabo organizirano izseljevanje, povezano s sezonskim delom, je bilo znano na Krasu (Ribnica). Tu si je iskalo poljedelsko prebivalstvo dodaten vir zaslu\xc5\xbeka zlasti s prekup\xc4\x8devanjem (kro\xc5\xa1njarstvo), izdelovanjem in prodajanjem re\xc5\xa1et in suhe robe, sodarstvom, lon\xc4\x8darstvom in drugimi doma\xc4\x8dimi obrtmi ter pri delu v gozdu (sezonsko mezdno delo). Z vinogradni\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8dij so odhajali na sezonsko delo avgusta, ko je bila sezonska brezposelnost. Iz \xc5\xa1marskega in bre\xc5\xbei\xc5\xa1kega okraja so v tem \xc4\x8dasu hodili v Savinjsko dolino obirat hmelj, iz Haloz in Jeruzalemskih goric pa na mla\xc4\x8dev v Podravino._NEWLINE_Sezonski delavci iz Slovenije odhajajo na delo v tujino \xc5\xa1e v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu. Zaposlujejo se v zahodnoevropskih dr\xc5\xbeavah v gradbeni\xc5\xa1tvu, pri obiranju \xc4\x8de\xc5\xa1enj, jagod, kumar in drugih agrarnih opravilih. Prebivalci Savinjske doline odhajajo zaradi bolj\xc5\xa1ega zaslu\xc5\xbeka obirat hmelj v Nem\xc4\x8dijo in druge zahodnoevropske dr\xc5\xbeave, medtem ko prihajajo k njim isto delo opravljat delavci iz Hrvatskega zagorja. Tudi ponekod v Sloveniji najemajo sezonske delavce v \xc4\x8dasu ve\xc4\x8djih agrarnih del, med drugim na vinogradni\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8djih obiralce grozdja, v bre\xc5\xbei\xc5\xa1ki, kr\xc5\xa1ki in sevni\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini obiralce hmelja in jabolk ter sejalce, na Kozjanskem in v Slovenskih Konjicah obiralce jabolk in v Pomurju delavce za vr\xc5\xa1i\xc4\x8dkanje koruze. V Sloveniji se sezonsko zaposlujejo zlasti prebivalstvo iz sosednje Hrvatske ter doma\xc4\x8di in tuji Romi, Slovenci pa zaradi bolj\xc5\xa1ega sezonskega zaslu\xc5\xbeka raje odhajajo v zahodnoevropske dr\xc5\xbeave. Za sezonsko delo je mogo\xc4\x8de \xc5\xa1teti tudi za\xc4\x8dasno zaposlovanje delavcev iz nekdanje Socialisti\xc4\x8dna federativna republika Jugoslavija v gradbeni\xc5\xa1tvu.'