b'\n_START_ARTICLE_\nPerzefonin sarkofag\n_START_PARAGRAPH_\nPerzefonin sarkofag je rimski marmorni sarkofag iz prve \xc4\x8detrtine 3. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., v katerega je bil morda 28. januarja 814 pokopan Karel Veliki v aachenski stolnici. Zdaj je na ogled v aachenski stolni\xc4\x8dni zakladnici.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nSarkofag je bil v prvem \xc4\x8detrtletju 3. stoletja narejen v mestni rimski delavnici iz marmorja iz Carrare. Spada med \xc5\xa1tevilne druge rimske sarkofage in prikazuje ugrabitev Perzefone.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNotranje mere odprtine so: dol\xc5\xbeina 205 cm, \xc5\xa1irina 50 cm in globina 49 cm. Sarkofag je na sprednji strani okra\xc5\xa1en s temeljitim, mnogofiguralnim visokim reliefom, medtem ko so o\xc5\xbeje stranice okra\xc5\xa1ene z reliefom skupin s po tremi figurami. Sodobna po\xc5\xa1kodba pri prevozu v 19. stoletju pre\xc5\xbeema sprednji reliefa sicer dobro ohranjenega sarkofaga._NEWLINE_Relief prednje strani prikazuje ugrabitev Perzefone, upodobljenih je 15 bogov in bo\xc5\xbeanskih bitij. V osrednji skupini na desni je Had, ki je ugrabil Perzefono, v svojem vozu. Pomaga mu Atena, Eros pred njim mu poka\xc5\xbee pot. Njegov voz vle\xc4\x8dejo \xc5\xa1tirje konji. Vodi jih bo\xc5\xbeanski sel Hermes na desnem robu reliefa, med njegovimi nogami je troglavi pes Kerber. Med sprednjimi kopiti konja je bog podzemlja Tartar. V vozu, sestavljenim iz ka\xc4\x8d, na levi strani Demetra sledi ugrabiteljem h\xc4\x8derke. Manj\xc5\xa1a oseba usmerja voz in vodi ka\xc4\x8de, medtem ko Demetra v svojih rokah vihti dve bakli. Dva od njenih pomo\xc4\x8dnikov sta padla pred njo na tla in posku\xc5\xa1ata za\xc5\xa1\xc4\x8dititi sadje, ki je padlo iz njunih ko\xc5\xa1ar. Nad njimi plava Afrodita, zaveznica Hada, s svojim plenom._NEWLINE_Leva o\xc5\xbeja stranica prikazuje mladi dekleti in fanta, ki pobira ro\xc5\xbee, na desni o\xc5\xbeji stranici so de\xc4\x8dek in dva pastirja, ki nosijo sadje v kornukopiji, rogu obilja.\n_START_SECTION_\nKarel Veliki\n_START_PARAGRAPH_\nAli je bil Karel Veliki pokopan v Perzefonin sarkofag leta 814, je med zgodovinarji sporno. Viri o smrti in pokopu Karla tega izrecno ne omenjajo. Kljub temu se domneva, da bi lahko bil ta sarkofag med stebri in marmorjem, ki jih je Karel prinesel iz Rima in Ravenne za gradnjo Palatinske kapele, kar je v skladu z Einhardovim delom Vita Karoli Magni (\xc5\xbdivljenje Karla Velikega) (26. poglavje).  V tem primeru bi bil pokopan v sarkofagu kot zahodnorimski cesar._NEWLINE_Po drugi strani pa zgodovinar Dieter H\xc3\xa4germann sumi, da je bil Perzefonin sarkofag sprva uporabljen za shranjevanje Karlovih kosti leta 1165 po izkopu njegovega groba, ki ga je odredil Friderik Barbarosa. H\xc3\xa4germann to utemeljuje s tem, da viri o pogrebu Karla Velikega leta 814 ne govorijo o sarkofagu, ampak o pokopu na tleh Palatinske kapele. H\xc3\xa4germann meni, da je malo verjetno, da bi kdo zakopal tako fino izklesan marmorni sarkofag v tla cerkve._NEWLINE_Razlogi, za izbiro sarkofaga s poganskimi motivi za pokop kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega cesarja, so lahko v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski razlagi zgodbe o Perzefoni: v mitu je boginji Ceres uspelo, da je pripeljala Perzefono nazaj na Zemljo za dve tretjini leta, kar je mogo\xc4\x8de razumeti kot metaforo za Jezusovo vstajenje._NEWLINE_Najpozneje leta 1215 so morali kosti Karla Velikega vzeti iz sarkofaga, saj je bil v tem letu izdelan relikviarij. Od takrat je prazen sarkofag stal v spodnji sobi osmerokotnika aachenske stolnice \xe2\x80\x93 vidna je bila samo sprednja stran \xe2\x80\x93 domnevno z leseno sliko Karla Velikega iz 14. stoletja, ki je danes razstavljena v zakladnici in je bila verjetno del tako imenovanega Karlsmemorie (Karlovega spomenika). Leta 1794 je Napoleon Bonaparte sarkofag odnesel v Pariz skupaj s starodavnimi stebri stolnice, leta 1815 pa so ga ponovno vrnili v Aachen in je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den v Nikolajevi kapeli. Od leta 1843 je bil v Mihaelovi galeriji (empori) Nikolajeve kapele, ki ni bila dostopna javnosti. Ko so ga poskusili dvigniti v galerijo, se je precej po\xc5\xa1kodoval. Od leta 1979 je na ogled v stolni\xc4\x8dni zakladnici.'