b'\n_START_ARTICLE_\nKrajinski park Lahinja\n_START_PARAGRAPH_\nKrajinski park Lahinja spada v obmo\xc4\x8dje Natura 2000, v njem se prepleta vrsta razli\xc4\x8dnih kra\xc5\xa1kih pojavov in obsega podro\xc4\x8dje prvih 7 kilometrov povirja zgornjega toka reke Lahinje. Kra\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje je med belokranjskima naseljema \xc4\x8crnomelj in Vinica, jugozahodno od kraja Dragatu\xc5\xa1._NEWLINE_Posebej je zavarovanih 7 naravnih spomenikov, 2 naravna rezervata in 5 kulturnih spomenikov. Zanimiva je manj\xc5\xa1a kra\xc5\xa1ka kotanja ob kra\xc5\xa1ki jami Zjot (Djud) s podzemnim jezerom in zasigano dvorano. Zahodno od Zjota se sredi njiv odpira udorna vrta\xc4\x8da Glusenka, ki prihaja v stik s podzemno vodo. Posebnost parka sta botani\xc4\x8dno in zoolo\xc5\xa1ko zanimiva naravna rezervata Nerajski in Lahinjski lugi ob izvirih Lahinje in njenem soto\xc4\x8dju z Neraj\xc4\x8dico.\n_START_SECTION_\nKulturne vrednote parka\n_START_PARAGRAPH_\nOkljuk reke Lahinje pri Pustem Gradcu je bil poseljen \xc5\xbee v neolitski in bakreni dobi. V 16. stoletju je bil na njem pozidan grad, ki je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den \xc5\xbee ob koncu 18. st. Na vrhu okljuka stoji sredi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da cerkev vseh svetnikov z letnico 1638 na kamnitem portalu. Ob reki Lahinji sta \xc5\xbeaga in mlin, ki danes obratujeta le \xc5\xa1e v turisti\xc4\x8dne namene. Nedale\xc4\x8d od vasi, v smeri proti Velikemu Nerajcu, je vidna starej\xc5\xa1e \xc5\xbeeleznodobna gomila - arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xa0\xc2\xbbGradinje\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nGeotermalni izviri\n_START_PARAGRAPH_\nEna od najbolj skrivnostnih posebnosti parka so trije geotermalni izviri v okolici vasi \xc5\xa0ipek in Mali Nerajec (izvir Panjanovec, izvir Toplica, izvir pri Krnici). Temperatura vode v teh izvirih je okoli 18 \xc2\xb0C, v okoli\xc5\xa1kih kra\xc5\xa1kih izvirih pa okoli 13 \xc2\xb0C. Raziskave so pokazale, da bi lahko bila temperatura vode v globini 1000 m do 28 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa mokrotnih travnikih in logih raste ve\xc4\x8d redkih in ogro\xc5\xbeenih raslinskih vrst: mo\xc4\x8dvirska kukavica (Orchis palustris), navadna mo\xc4\x8dvirnica (Epipactis palustris), mesnorde\xc4\x8da prstasta kukavica (Dactylorhiza incarnata), pegasto prstasta kukavica (Dactylorhiza maculata), transilvanska prstasta kukavica (Dactylorhiza maculata ssp. transsilvanica), navadna rezika (Cladium mariscus), mo\xc4\x8dvirski svi\xc5\xa1\xc4\x8d (Gentiana pneumonanthe), ilirski me\xc4\x8dek Gladiolus illyricus, bol\xc5\xa1ji \xc5\xa1a\xc5\xa1 (Carex pulicaris), navadni ka\xc4\x8dji jezik (Ophioglossum vulgatum). Na suhih rasti\xc5\xa1\xc4\x8dih pa najdemo: francoski \xc5\xa1ipek (Rosa gallica), ve\xc4\x8d vrst iz dru\xc5\xbeine kukavi\xc4\x8devk (Orchidaceae): osjeliko ma\xc4\x8dje uho (Ophrys sphegodes), dvolistni vimenjak (Platanthera bifolia), navadna kukavica (Orchis morio), trizoba kukavica (Orchis tridentata), navadni kukovi\xc4\x8dnik (Gymnadenia conopsea), jaj\xc4\x8dastolistni muhovnik (Listera ovata), zeleni vol\xc4\x8dji jezik (Coeloglossum viride), piramidasti pilovec (Anacamptis pyramidalis), fuchsova prstasta kukavica (Dactylorhiza maculata ssp. fuchsii), zavita \xc5\xa1krbica (Spiranthes spiralis).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLahinja je \xc5\xbeivljenjski prostor vidre (Lutra lutra), navadne sklednice (Emys orbicularis) in vodomca (Alcedo athis), v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini pa je \xc5\xa1e najti pti\xc4\x8dje vrste: vrbji kova\xc4\x8dek (Phylloscopus collybita), slavec (Luscinia megarhynchos) in navadna kanja (Buteo buteo). V \xc4\x8dasu selitev je obmo\xc4\x8dje ob Lahinji tudi postaja mnogih vodnih pti\xc4\x8dev.'