b'\n_START_ARTICLE_\nTenis\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9nis je \xc5\xa1port z loparjem za dva nasprotna igralca (\xc2\xbbposameznika\xc2\xab) ali za dve nasprotni skupini s po dvema igralcema (\xc2\xbbdvojice\xc2\xab). Igra se na igri\xc5\xa1\xc4\x8du, razdeljenim v dve polovici, z nizko postavljeno mre\xc5\xbeo na sredini igri\xc5\xa1\xc4\x8da. Igralci za igranje uporabljajo lopar, s katerim odbijajo s klobu\xc4\x8devino prekrito, votlo gumijasto \xc5\xbeogico prek mre\xc5\xbee na sredini igri\xc5\xa1\xc4\x8da na nasprotno stran igri\xc5\xa1\xc4\x8da. \xc4\x8ce se \xc5\xbeoga na igral\xc4\x8devi strani igri\xc5\xa1\xc4\x8da odbije dvakrat, dobi to\xc4\x8dke nasprotnik. Prav tako nasprotnik dobi to\xc4\x8dke, \xc4\x8de igralec \xc5\xbeoge ne udari z loparjem, jo z udarcem po\xc5\xa1lje izven nasprotnikove polovice (izven igri\xc5\xa1\xc4\x8da, v mre\xc5\xbeo ali na svojo polovico), ali jo udari z loparjem, ko je v zraku \xc5\xa1e na nasprotnikovi polovici. \xc5\xa0portniku oziroma \xc5\xa1portnici, ki se ukvarja s tenisom, re\xc4\x8demo tenis\xc3\xa1\xc4\x8d ali t\xc3\xa9ni\xc5\xa1ki igr\xc3\xa1lec oziroma tenis\xc3\xa1\xc4\x8dica ali t\xc3\xa9ni\xc5\xa1ka igr\xc3\xa1lka.\n_START_SECTION_\nZgodovina in razvoj \xc5\xa1porta\n_START_PARAGRAPH_\nTenis izhaja iz poznega 19. stoletja, ko so ga za\xc4\x8deli igrati v Angliji. Danes ima tenis po vsem svetu na milijone privr\xc5\xbeencev in gledalcev, profesionalni tekmovalci pa so znani po dobrem zaslu\xc5\xbeku. Med \xc5\xa1tevilnimi mednarodnimi teni\xc5\xa1kimi turnirji so \xc5\xa1e posebej cenjeni turnirji Odprto prvenstvo Avstralije, Odprto prvenstvo Francije, Odprto prvenstvo Anglije in Odprto prvenstvo ZDA. Zmaga na vseh teh \xc5\xa1tirih turnirjih v eni sezoni se imenuje Pravi Grand Slam in velja za krono kariere teni\xc5\xa1kega igralca. Tenis je tudi olimpijski \xc5\xa1port.\n_START_SECTION_\nRazvoj tenisa v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1876 se je tenis raz\xc5\xa1iril po vsej stari celini. V Avstro-Ogrski, v kateri so bile takrat tudi slovenske de\xc5\xbeele, se je igra \xc5\xa1irila v njenem industrijsko najbolj razvitem delu - na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. Okoli leta 1890 je bilo na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem \xc5\xbee \xc4\x8dez 500 teni\xc5\xa1kih igri\xc5\xa1\xc4\x8d. V Pragi, Brnu, Dunaju in Gradcu so se slovenski \xc5\xa1tudentje seznanili s tenisom in po tej poti so idejo tega \xc5\xa1porta ponesli v domovino. V teh krajih so se slovenski \xc5\xa1tudentje seznanili s tenisom in po tej poti zanesli idejo tega \xc5\xa1porta industrijske dobe, aristokratskih korenin, tudi v domovino. Vendar po zdaj znanih pri\xc4\x8devanjih lahko sklepamo, da so tenis na ozemlje dana\xc5\xa1nje Slovenije prvi zanesli stanovski kolegi izumitelja modernega tenisa, angle\xc5\xa1kega majorja Walterja Claptona Wingfielda, vi\xc5\xa1ji avstrijski \xc4\x8dastniki. Okoli leta 1880 naj bi tenis \xc5\xbee igrali v voja\xc5\xa1nicah v Ljubljani in Mariboru. Pomembno vlogo pri \xc5\xa1iritvi tenisa v \xc4\x8dastni\xc5\xa1kih krogih naj bi imele njihove \xc5\xbeene, saj je bil zabava, v kateri so lahko aktivno sodelovale. \xc5\xbdal ni raziskav, kako se je tenis \xc5\xa1iril med Slovenci v Trstu, takrat najve\xc4\x8djem, najbolj razvitem in dinami\xc4\x8dnem slovenskem mestu. _NEWLINE_Ivan Tav\xc4\x8dar je bil prvi Slovenec, ki je na svojem posestvu na Visokem v Poljanski dolini leta 1897 zgradil teni\xc5\xa1ko igri\xc5\xa1\xc4\x8de. Tudi on sam je igral tenis in pri tem u\xc5\xbeival v njem kot v igri in \xc5\xa1portu. Kakor koli \xc5\xbee, Tav\xc4\x8dar ni bil prvi Slovenec, ki bi zmagal na kak\xc5\xa1nem turnirju._NEWLINE_Ob prelomu stoletja so bila teni\xc5\xa1ka igri\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbee tudi ob bolj\xc5\xa1ih hotelih v \xc2\xbbmondenih\xc2\xab\xc2\xa0sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih, za katera so takrat veljali Bled, Portoro\xc5\xbe in Roga\xc5\xa1ka Slatina. Hoteli so \xc5\xbee tudi organizirali teni\xc5\xa1ke turnirje. Vse ka\xc5\xbee, da je bil tenis zabavna dru\xc5\xbeabna igra, ki je dru\xc5\xbeila liberalno me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in tiste, ki bi se radi pri\xc5\xa1tevali vanj, in da je bila simbolna poteza. Ob prelomu stoletja so tenis gojili celo na ur\xc5\xa1ulinski dekli\xc5\xa1ki gimnaziji v Ljubljani._NEWLINE_Prvi slovenski teni\xc5\xa1ki klub je bil leta 1899 ustanovljen v Celju. \xc5\xbdal njegova zgodovina \xc5\xa1e ni raziskana, vendar pa je znano, da je bilo \xc4\x8dlanstvo kar \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno in da je bil tudi \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i spol zastopan sorazmerno dobro. S prvo svetovno vojno je zamrla klubska dejavnost in znova so jo obudili v \xc5\xbeivljenje \xc5\xa1ele leta 1927.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna oprema za tenis so teni\xc5\xa1ki loparji, teni\xc5\xa1ke \xc5\xbeoge in teni\xc5\xa1ko igri\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tetje to\xc4\x8dk\n_START_PARAGRAPH_\nObstajata dve teoriji za nastanek sistema to\xc4\x8dkovanja, ki v obeh primerih ne temelji na decimalnem sistemu, pa\xc4\x8d pa na geometrijskem sistemu, ki ima za osnovo \xc5\xa1t. 60.\n_START_SECTION_\nTurnirji in tekmovanja\n_START_PARAGRAPH_\nTekmovanja na katerih se igralci pomerijo med seboj so turnirju. Kdo igra s kom dolo\xc4\x8di \xc5\xbereb, nato pa se vse do finala igra na izpadanje. Direktno v turnir je uvr\xc5\xa1\xc4\x8denih le nekaj tekmovalcev, ostali si svojo mesto v njem priborijo v kvalifikacijah, nekaj pa jih je v turnir uvr\xc5\xa1\xc4\x8denih, ker so dobili posebno povabilo organizatorja (Wild Card). (Vsako \xc5\xa1tevilo igralcev, direktno uvr\xc5\xa1\xc4\x8denih, kvalifikantov, povabljenih je odvisno od velikosti turnirja)._NEWLINE_Na vsakem izmed turnirjev so dolo\xc4\x8deni nosilci oziroma igralci, ki so po mnenju organizatorja, glede na razvrstitev na jakostni lestvici, favoriti. Ti so postavljeni tako, da se ne morejo pomeriti med seboj takoj prvo oziroma drugo tekmo. Njihovo \xc5\xa1tevilo je odvisno od \xc5\xa1tevila igralcev na turnirju oziroma od velikosti turnirja (32 igralcev \xe2\x80\x93 8 nosilcev, 64 igralcev \xe2\x80\x93 16 nosilcev, 128 igralcev \xe2\x80\x93 32 nosilcev, ...)._NEWLINE_V Sloveniji se, pod okriljem Teni\xc5\xa1ke zveze Slovenije delijo turnirji na Odprta prvenstva (turnirji, katerih se lahko udele\xc5\xbeijo vsi teni\xc5\xa1ki igralci, tako iz Slovenije, kot tudi iz drugih dr\xc5\xbeav), Dr\xc5\xbeavna prvenstva (samo za tenisa\xc4\x8de iz republike Slovenije) in Mastersi. Vsak izmed nijh ima druga\xc4\x8dno vrednost (rang), po kateri se dolo\xc4\x8da \xc5\xa1t. osvojenih to\xc4\x8dk glede na uvrstitev. Odprta prvenstva imajo rang 2 ali 3 medtem, ko so DP in Mastersi najbolj rangirani. (Rang turnirja se lahko, \xc4\x8de se turnirja udele\xc5\xbei dosti dobro uvr\xc5\xa1\xc4\x8denih tekmovalcev po jakostni lestvici zvi\xc5\xa1a). Turnirji so razdeljeni tudi po starosti in sicer za igralce do 12,14,16,18 let in seveda \xc4\x8dlanska kategorija. Evropska teni\xc5\xa1ka zveza prireja turnirja za igralce stare do 14 in 16 let svoje turnirje, ki so po navadi odsko\xc4\x8dna deska za turnirje mladincev(k) (do 18 let), ki jih organizira Mednarodna teni\xc5\xa1ka federacija (ITF). Pod njenim okriljem pa se vsako leto odigrajo tudi \xc5\xa1tirje turnirji za t. i. mladinski Grand Slam, ki imajo najvi\xc5\xa1ji rang. V svetovni \xc4\x8dlanski kategoriji delimo dve organizaciji, po katerima nadzorom, se organizirajo turnirji. Igranje na tovrstnih turnirjih pomeni tudi prehod med profesionalne igralce(ke). Prva zveza oz. organizacija je WTA, za katero igrajo \xc5\xbeenske profesionalke, druga, katera vodi mo\xc5\xa1ko profesionalno konkurenco pa je ATP. Tudi pri teh dveh (kot pri vseh ostalih), se turnirji delijo po rangu in po nagradnem skladu.'