b"\n_START_ARTICLE_\nAuguste Comte\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nComte se je rodil 19. januarja 1798 v Montpellierju. Vpisal se je na pari\xc5\xa1ko Politehniko, ki pa je leta 1817 zaradi reorganizacije za nekaj \xc4\x8dasa zaprla vrata. Comte se je zato prepisal na \xc5\xa1tudij medicine v Montpellierju. Po vrnitvi v rojstni kraj je pri\xc5\xa1el navzkri\xc5\xbe s svojo dru\xc5\xbeino, ki je bila predana katoli\xc5\xa1tvu in monarhizmu. Znova se je napotil v Pariz, kjer je postal \xc5\xa1tudent in tajnik grofa Saint-Simona, le-ta pa je Comta uvedel v krog intelektualcev. Leta 1824 sta se zaradi prevelikih osebnostnih razlik raz\xc5\xa1la. Ker mu ni uspelo zasesti akademskega polo\xc5\xbeaja, je Comte postal finan\xc4\x8dno odvisen od sponzorjev in prijateljev. Comte se je leta 1825 poro\xc4\x8dil s Caroline Massin, a se je njun zakon leta 1842 kon\xc4\x8dal. Umrl je 5. septembra 1857 v Parizu, star 59 let. Tako kot mnogi francoski in tuji pomembne\xc5\xbei je pokopan na slovitem pari\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du P\xc3\xa8re-Lachaise. Njegovo pari\xc5\xa1ko stanovanje Maison d'Auguste Comte je \xc5\xa1e danes na ogled.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nComte je \xc5\xbeelel znanosti odpreti tudi podro\xc4\x8dje dru\xc5\xbebenega dogajanja, ki je bilo dotlej skoraj izklju\xc4\x8dno pridr\xc5\xbeano filozofiji. \xc5\xbdelel je ustvariti objektivno znanost o dru\xc5\xbebi, katere predstavniki bi se povsem posvetili teoreti\xc4\x8dnemu raziskovanju in bi pri tem zavrgli vse prakti\xc4\x8dne vidike. Comte v tem sicer ni bil uspe\xc5\xa1en, je pa utemeljil novo \xc5\xa1olo v filozofiji, pozitivizem. Pozitivizem zavra\xc4\x8da teolo\xc5\xa1ko in metafizi\xc4\x8dno ter sprejema znanstveno spoznanje o pozitivnih oziroma empiri\xc4\x8dno dokazljivih pojavih za edini mogo\xc4\x8d vir spoznanja. Comtova teorija, katere temeljna metoda je indukcija, je imela velik vpliv na razvoj dru\xc5\xbebenih ved v 19. in 20. stoletju._NEWLINE_Po Comtu se sociologija deli na socialno statiko in socialno dinamiko. Prva prou\xc4\x8duje sestavo dru\xc5\xbebe, druga pa razvoj \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, ki poteka v treh zaporednih stadijih: teolo\xc5\xa1kem, metafizi\xc4\x8dnem in pozitivnem. Prva dva sta zgolj prehodna, v zadnjem, pozitivnem stadiju, se izgubi vsa metafizika, vklju\xc4\x8dno z ostanki teologije. Comtovo sistematiko znanosti si lahko zamislimo v obliki tar\xc4\x8de, ki koncentri\xc4\x8dno prehaja od zunanje, najabstraktnej\xc5\xa1e znanosti, kar je matematika kot najnatan\xc4\x8dnej\xc5\xa1a med znanostmi, preko astronomije, fizike, kemije in biologije v sredi\xc5\xa1\xc4\x8dno in najbolj konkretno znanost o \xc4\x8dloveku in dru\xc5\xbebi, ki jo Comte imenuje sociologija. Sprva je uporabljal Saint-Simonovo poimenovanje 'socialna fizika', vendar pa je kasneje, ko je prelomil z njim in pre\xc5\xa1el na svoj neologizem 'sociologija'. Comtova 'sociologija' je zasnovana po znanstvenih na\xc4\x8delih, kakr\xc5\xa1na veljajo v naravoslovnih znanostih._NEWLINE_Comte sicer priznava, da v naravnem in dru\xc5\xbebenem dogajanju vlada neka zakonitost, vendar izrecno poudarja, da njegov namen ni raziskovati gibal dru\xc5\xbebenega dogajanja oziroma vzrokov, ki pojave porajajo, temve\xc4\x8d zgolj raz\xc4\x8dlenjevati okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, v katerih pojavi nastajajo, ter jih povezati po zaporednosti in podobnosti. V Comtovem \xc4\x8dasu je njegova misel odra\xc5\xbeala idejnopoliti\xc4\x8dne obrate tedanje francoske bur\xc5\xbeoazije, ki se je uveljavljala v boju proti te\xc5\xbenjam fevdalne reakcije in proti prvim politi\xc4\x8dnim nastopom delavskega razreda.\n_START_SECTION_\nLiteratura:\n_START_PARAGRAPH_\nJan\xc5\xbeekovi\xc4\x8d, J. 1981.\xc2\xa0Filozofski leksikon.\xc2\xa0Celje: Mohorjeva dru\xc5\xbeba._NEWLINE__NEWLINE_Sruk, V. 1985.\xc2\xa0Mali filozofski leksikon.\xc2\xa0Maribor: Obzorja."