b'\n_START_ARTICLE_\nMo\xc4\x8dvirje\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc4\x8dvirje je obmo\xc4\x8dje (biom), kjer ima podzemna voda stalen ali ob\xc4\x8dasen stik s povr\xc5\xa1insko vodo, ali povr\xc5\xa1inska voda zaradi geolo\xc5\xa1ke sestave tal ne more pronicati v tla. To je habitat, za katerega so zna\xc4\x8dilne kisle kamninske podlage. Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a mo\xc4\x8dvirja se nahajajo v neotropski in tropski Afriki, v manj\xc5\xa1em obsegu pa jih najdemo tudi drugje po svetu. Mo\xc4\x8dvirja niso bogata z rastlinskimi in \xc5\xbeivalskimi vrstami, razen v tropskih predelih.\n_START_SECTION_\nPrehodnost\n_START_PARAGRAPH_\nVzdr\xc5\xbeevanje poti skozi mo\xc4\x8dvirje je bilo \xc5\xbee od nekdaj zahtevno delo, saj jih je bilo treba graditi vedno znova. Najstarej\xc5\xa1a pota so v severnoevropskih mo\xc4\x8dvirjih gradili \xc5\xbee v \xc5\xbeelezni dobi. Prve poti so bile ozke, narejene iz brun, s\xc4\x8dasoma pa so postajale \xc5\xa1iroke, narejene iz desk in bolj prevozne z varovalno ograjo. Tak\xc5\xa1ne poti so obi\xc4\x8dajno vodile do oto\xc5\xa1kih naselbin sredi neprehodnih mo\xc4\x8dvirij. Staroslovansko naselbino Sukov je s kopnim povezoval kilometer dolg leseni mostov\xc5\xbe, zato v arheologiji prav Slovani veljajo za najve\xc4\x8dje mojstre lesenih mostov.\n_START_SECTION_\nHidrolo\xc5\xa1ka razvrsitev\n_START_PARAGRAPH_\nHidrolo\xc5\xa1ko lahko delimo mo\xc4\x8dvirja predvsem na povirna, okopnitvena, slemenska, de\xc5\xbeevni\xc4\x8dna, poplavna in preto\xc4\x8dna mo\xc4\x8dvirja. Pogoste pa so kombinacije. Slovenska visoka barja so po nastanku okopnitvena mo\xc4\x8dvirja, pohorska barja pa so po nastanku slemenska, ki pa zdaj \xc5\xbeivijo kot de\xc5\xbeevni\xc4\x8dna mo\xc4\x8dvirja.\n_START_SECTION_\nOkopnitvena mo\xc4\x8dvirja\n_START_PARAGRAPH_\nTo so trajno zamrznjena tla kot posledica nizkih temperatur preko vsega leta. V kratkem poletju se zgornja plast snega raztopi in voda ne more nikamor odtekati. Zato nastanejo mo\xc4\x8dvirja, ki so za kmetijstvo neuporabna.\n_START_SECTION_\nSlemenska mo\xc4\x8dvirja\n_START_PARAGRAPH_\nSlemensko mo\xc4\x8dvirje lahko nastane na grebenu, slemenu, kjer padavine zaradi skledaste oblike terena ne morejo odtekati, zaradi neprepustnosti tal pa tudi ne prenikati v globino. Tako mo\xc4\x8dvirje se lahko spremeni v visoko barje, kar pomeni, da nimajo povr\xc5\xa1inskega dotoka vode in jih napaja samo de\xc5\xbeevnica.\n_START_SECTION_\nDe\xc5\xbeevni\xc4\x8dna mo\xc4\x8dvirja\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc4\x8dvirje v katerem raste \xc5\xa1otni mah, postaja vedno bolj kisel. Ker je zveza s podtalnico po pribli\xc5\xbeno pol metra na debelo nalo\xc5\xbeeni \xc5\xa1oti prekinjena, je lahko voda, ki vzdr\xc5\xbeuje pri \xc5\xbeivljenju \xc5\xa1otni mah, le izpodnebna. Rasto\xc4\x8di \xc5\xa1otni mahovi in njihovi ostanki ve\xc5\xbeejo nase ogromne koli\xc4\x8dine vode iz vodnega obtoka. Vodo sprejme sorazmerno hitro in jo le po\xc4\x8dasi vra\xc4\x8da v obtok. Tako vpliva tudi na okoli\xc5\xa1ko podnebje. Za podobo de\xc5\xbeevni\xc4\x8dnega mo\xc4\x8dvirja so zna\xc4\x8dilne presenetljivo suhe vzpetine manj skrajnostnih vrst \xc5\xa1otnega mahu, kjer so tla manj kisla in zato prekrita z vresjem in ru\xc5\xa1evjem, vodna okenca so obarvana rjavo, ki ka\xc5\xbee na navzo\xc4\x8dnost huminske kisline.\n_START_SECTION_\nPoplavna mo\xc4\x8dvirja\n_START_PARAGRAPH_\nPoplavno mo\xc4\x8dvirje nastaja tam kjer zaradi slabo prepustnih tal ob ve\xc4\x8djih nalivih ali poplavah zastaja voda oz. se vlaga zadr\xc5\xbeuje v zgornjih plasteh prsti. Kjer je visoka podtalnica, je lahko prst \xc5\xbee ob najmanj\xc5\xa1ih nalivih pod vodo. Tako obmo\xc4\x8dje je primerno le za gozd. \xc4\x8ce je podtalnica ni\xc5\xbeja, pa prevladujejejo travniki in pa\xc5\xa1niki._NEWLINE_Med poplavna mo\xc4\x8dvirja uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tudi prodi\xc5\xa1\xc4\x8da z mokrimi obre\xc5\xbenimi pasovi v re\xc4\x8dnem koritu.\n_START_SECTION_\nSlanovodna mo\xc4\x8dvirja\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina slanovodnih mo\xc4\x8dvirij nastaja ob stiku kopnega in morja; v njih se pogosto me\xc5\xa1ata sladka in slana voda. Slana mo\xc4\x8dvirja so na obre\xc5\xbenih ravnicah, ki so ob plimi poplavljene. Raznovrstni habitati nastajajo zlasti v deltah, v katere se na poplavnih ravninah pred izlivom razvejijo velike reke. V tropskem pasu rastejo ob obalah mangrovski mo\xc4\x8dvirni gozdovi.'