b'\n_START_ARTICLE_\nPax Romana\n_START_PARAGRAPH_\nPax Romana (slovensko rimski mir) je bilo dolgo obdobje relativnega miru in minimalne \xc5\xa1iritve Rimskega cesarstva z voja\xc5\xa1ko silo, ki je trajalo 206 let (27 pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x93 180 n. \xc5\xa1t.). Mir je vzpostavil cesar Avgust, zato se v\xc4\x8dasih imenuje tudi Pax Augusta._NEWLINE_Latinska beseda pax, ki se najve\xc4\x8dkrat prevaja kot mir, lahko pomeni tudi pogodbo ali soglasje.\n_START_SECTION_\nIzvor nazivi\n_START_PARAGRAPH_\nRimski mir se je za\xc4\x8del  leta 27 pr. n. \xc5\xa1t. z ustoli\xc4\x8denjem Gaja  Avgusta Oktavijana, ki je pomenilo konec Rimske republike in dr\xc5\xbeavljanskih vojn, in kon\xc4\x8dal s smrtjo Marka Avrelija leta 180 n. \xc5\xa1t.. _NEWLINE_V obdobju miru je rimski pravni sistem, ki je osnova ve\xc4\x8d sodobnih zahodnih pravnih sistemov, v vseh provincah poenotil sodstvo, na mejah cesarstva pa so uspe\xc5\xa1no patruljirale  rimske legije. \xc5\xa0e vedno je bilo veliko vojn s tujci, notranjost imperija pa je bila relativno mirna, brez vdorov tujcev in piratov in velikih socialnih neredov. V dr\xc5\xbeavi, katero so v zadnjih sto letih Republike pretresale dr\xc5\xbeavljanske vojne, je v rimskem miru samo leto 69, znano kot leto \xc5\xa1tirih cesarjev, prekinilo skoraj dvesto let trajajo\xc4\x8d mir. V primerjavi z drugimi obdobji je bila tudi ta motnja prava malenkost. V cesarstvu so ponovno o\xc5\xbeiveli  gospodarstvo in trgovina ter arhitektura in umetnost._NEWLINE_Pojem Pax Romana je prvi opisal angle\xc5\xa1ki zgodovinar Edward Gibbon (1737-1794) v drugem poglavju svoje knjige Zgodovina upadanja in propada Rimskega cesarstva. Gibbon je za obdobje miru pod Avgustom in njegovimi nasledniki trdil, da so bili generali Germanik, Agrikola in Korbulo  naklonjeni novim osvajanjem, vendar jih je cesar odpoklical in dal prednost konsolidaciji cesarstva pred nadaljnjo \xc5\xa1iritvijo. Rimsko osvojitev Britanije pod Klavdijem in Trajanova osvajanja ima Gibbon za izjeme. Konec obdobja miru naj bi po Gibbonovem mnenju pomenila smrt Marka Avrelija leta 180, \xc4\x8deprav je mir v resnici prekinil njegov sin Komod kasneje istega leta. _NEWLINE_Vzrok za prekinitev miru je bilo Komodovo pretirano tro\xc5\xa1enje in despotsko vladanje sredi kaosa zaradi germanskih vpadov preko Rena in Donave, ki je destabiliziralo rimsko dr\xc5\xbeavno politiko. Komodov  umor je povzro\xc4\x8dil nasledstveno krizo in tako imenovano leto petih cesarjev, ki je dosegla svoj vi\xc5\xa1ek  z ustoli\xc4\x8denjem voja\xc5\xa1kega cesarja Septimija Severja. Sever je po Gibbonovem mnenju kljub miroljubnemu vladanju kataliziral krizo tretjega stoletja, obdobje gospodarske, politi\xc4\x8dne in voja\xc5\xa1ke krize, ki je skupaj z vdori Germanov in vzponom Sasanidskega cesarstva skoraj uni\xc4\x8dila Rimski imperij._NEWLINE_V obdobju rimskega miru se je Rimski imperij raz\xc5\xa1iril na pribli\xc5\xbeno pet milijonov kvadratnih kilometrov.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki relativnega miru\n_START_PARAGRAPH_\nRimski mir se je za\xc4\x8del po Mark Antonijevem porazu v bitki pri Akciju  2. septembra 31 pr. n. \xc5\xa1t.. Avgust je postal princeps ali  "prvi dr\xc5\xbeavljan med enakimi". Zaradi pomanjkanja zgledov uspe\xc5\xa1nega vladanja enega samega \xc4\x8dloveka je Avgust  sestavil hunto najvi\xc5\xa1jih voja\xc5\xa1kih mogo\xc4\x8dnikov in se postavil na njihovo \xc4\x8delo. Z njihovo vklju\xc4\x8ditvijo v vlado je odpravil mo\xc5\xbenost dr\xc5\xbeavljanske vojne. _NEWLINE_Rimski mir se kljub prenehanju dr\xc5\xbeavljanske vojne ni za\xc4\x8del takoj, saj so v Hispaniji in Alpah \xc5\xa1e potekali boji. Avgust je kljub temu trikrat zaprl vrata Janusovega templja, kar je simboliziralo za\xc4\x8detek svetovnega miru. Prvi\xc4\x8d jih je zaprl leta 29 pr. n. \xc5\xa1t., drugi\xc4\x8d leta 25 pr. n. \xc5\xa1t. in tretji\xc4\x8d leta 13 pr. n. \xc5\xa1t. s slovesnostjo Ara pacis. Tretje zapiranje ni dokumentirano. Koncept miru je bil objavljen med sekularnimi igrami (ludi saeculares) leta 17 pr. n. \xc5\xa1t.. Razgla\xc5\xa1en je bil leta 13 pr. n. \xc5\xa1t., ko sta se Avgust in Agripa vrnila s pomirjanja provinc. Slovesnost Ara pacis je bila brez dvoma del te razglasitve._NEWLINE_Avgust se je po razglasitvi soo\xc4\x8dal s problemom, kako ga narediti sprejemljivega za Rimljane, ki so se dvesto let neprekinjeno vojskovali z raznimi nasprotniki. Rimljani namre\xc4\x8d miru niso jemali kot odsotnost vojne, ampak kot redko stanje, v katerem so bili vsi nasprotniki potol\xc4\x8deni do te mere, da niso imeli nobene mo\xc5\xbenosti, da bi se uprli. Avgust jih je moral zato prepri\xc4\x8dati, da je blaginja, ki bi jo lahko dosegli z odsotnostjo vojskovanja, bolj\xc5\xa1a od  morebitnega bogastva in \xc4\x8dasti, pridobljenih v tvegani vojni. Avgustu je s spretno propagando to uspelo. Njegovi nasledniki so sledili njegovemu zgledu in ob\xc4\x8dasno prirejali razko\xc5\xa1ne slovesnosti pred zaprtimi vrati Janusovega templja, izdajanjem kovancev z napisom PAX na zadnji strani in podpiranjem knji\xc5\xbeevnosti, ki je poudarjala prednosti rimskega miru.'