b'\n_START_ARTICLE_\nSegestani\n_START_PARAGRAPH_\nSegestani so bili manj\xc5\xa1e pleme, ki je \xc5\xbeivelo v ju\xc5\xbeni Panoniji._NEWLINE_Segestani so svoj \xc5\xbeivljenjski prostor osredoto\xc4\x8dili v obmo\xc4\x8dju mesta Segestica (ilirsko - Segestica, keltsko - Siccia, latinsko - Siscia, sedaj Sisak)._NEWLINE_V 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. v to podro\xc4\x8dje na zadnjem okljuku reke Kolpe pred izlivom v Savo prodre manj\xc5\xa1e keltsko pleme - Segestani (gr\xc5\xa1ko. Segestanoi), ki se pri\xc4\x8dne me\xc5\xa1ati z Ilirskim staroselci in skupnemu naselju dajo ime Segestica. Mesto se je v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. preobrazilo v pomembeno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki na vzhodnem ekonomsko-politi\xc4\x8dnem obzorju Rima kmalu ni bilo ve\xc4\x8d zanemarljivo. Posebej, ker je le\xc5\xbealo na pomembni savski vodni poti. Sovra\xc5\xbena nastrojenost Segestanov je izzvala nekaj rimskih kazenskih pohodov, prvi \xc5\xbee leta 159 pr. n. \xc5\xa1t. Leta 35 pr. n. \xc5\xa1t. Rimljani izvedejo okupacijski sunek, ki ga je vodil cesar Avgust sam. Segestani so bili takrat premagani, Segestica je pre\xc5\xa1la pod rimsko vladavino (Colonia Flavia Siscia) in postala pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de s kovnico denarja ter sede\xc5\xbe province Panonije.'