b'\n_START_ARTICLE_\nRadi\xc5\xa1e\n_START_PARAGRAPH_\nRadi\xc5\xa1e (nem\xc5\xa1ko Radsberg) so stara ob\xc4\x8dina in istoimensko naselje z danes me\xc5\xa1anim slovensko-nem\xc5\xa1kim prebivalstvom na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem, ki so bila leta 1973 priklju\xc4\x8dena ob\xc4\x8dini \xc5\xbdrelec.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nRadi\xc5\xa1e, v katerih \xc5\xbeivi 94 prebivalcev (stanje 1. januar 2018), le\xc5\xbeijo okoli 10 km jugovzhodno od Celovca na visoki planoti Gur med Dravo in Glino v nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 750 mnm.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0Slovensko nare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nStara ob\xc4\x8dina Radi\xc5\xa1e pripada skupaj z mati\xc4\x8dno ob\xc4\x8dino \xc5\xbdrelec v celoti poljanskemu govoru oz. poljan\xc5\xa1\xc4\x8dini Celov\xc5\xa1kega Polja (oz. Celov\xc5\xa1ke ravnine), ki je prehodno podnare\xc4\x8dje oz. govor med ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino (kateri se pri\xc5\xa1teva) in podjun\xc5\xa1\xc4\x8dino (glej Slovenska nare\xc4\x8dja). Kot posebna razli\xc4\x8dica ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dine je bila \xc5\xbee identificirana s strani Janeza Scheinigga in potrjena v mednarodno priznani dialektolo\xc5\xa1ki disertaciji Katje Sturm-Schnabl. Scheinigg v svojem delu "Die Assimilation..." razdeli ro\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino v tri enote, in sicer spodnji Ro\xc5\xbe, zgornji Ro\xc5\xbe in Celov\xc5\xa1ka ravnina: "...Die dritte Unter-Mundart herrscht in der Ebene um Klagenfurt (kl.), sie hat mit der ersten die Aussprache des e und o gemein, unterscheidet sich aber von den beiden vorhergehenden durch die h\xc3\xa4ufige Zur\xc3\xbcckziehung des accentes, wo ihn jene auf den Endsilben haben; dies gilt namentlich vom Neutrum der Substantive und Adjktive, z.B. ..."._NEWLINE_Leta 2014 je Toma\xc5\xbe Ogris izdal pri zalo\xc5\xbebi Drava nare\xc4\x8dno knjigo vklju\xc4\x8dno s CD-jem z doma\xc4\x8dimi domislicami in \xc4\x8den\xc4\x8dami pod naslovom Vamprat pa Hana.\n_START_SECTION_\nSlovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo Radi\xc5\xa1e\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1904 deluje na Radi\xc5\xa1ah Slovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo, ki se je sprva do 1934 imenovalo Katoli\xc5\xa1ko prosvetno dru\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Slovensko kulturno \xc5\xbeivljenje je pod nacisti\xc4\x8dno okupacijo Avstrije povsem zamrlo, saj je bila javna uporaba sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine prepovedana, sami Koro\xc5\xa1ki Slovenci pa fizi\xc4\x8dno preganjani in v marsikaterem primeru tudi deportirani na prisilno delo v koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Po osvoboditvi Avstrije 1945 se je slovensko kulturno \xc5\xbeivljenje v kraju ponovno organiziralo, tako so \xc5\xbee leta 1947 doma\xc4\x8dini izvedli kar 81 gledali\xc5\xa1kih predstav. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8dni dejavnosti se je pridru\xc5\xbeilo tudi zborovsko petje in mnoge druge aktivnosti, izdajajo se tudi nosilci zvoka.  Od leta 1975 do 1979 so doma\xc4\x8dini prenovili \xc5\xbeupnijski hlev v Kulturni dom, v katerem od 1975 deluje tudi slovenska posojilnica.  Leta 1979 je bil Kulturni dom slavnostno odprt in od takrat dalje slu\xc5\xbei tudi kot sede\xc5\xbe Slovenskega prosvetnega dru\xc5\xa1tva Radi\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nNacisti\xc4\x8dne deportacije Koro\xc5\xa1kih Slovencev na ozemlju Radi\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nMed 2. svetovno vojno, ko je bila Ju\xc5\xbena Koro\xc5\xa1ka skupaj z Avstrijo priklju\xc4\x8dena Tretjemu Rajhu se je polo\xc5\xbeaj Koro\xc5\xa1kih Slovencev mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1al. Nacisti\xc4\x8dne oblasti so Slovence masovno preganjale kot politi\xc4\x8dno sumljive  (Staats- und volksfeindlich), jih internirale in deportirale v koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Prepovedana je bila javna raba sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. Nacisti\xc4\x8dna okupacija ni prinesla le popolnega zastoja v kulturnem \xc5\xbeivljenju slovenske narodne skupnosti, temve\xc4\x8d je predstavljala tudi resni\xc4\x8dno eksistencialno gro\xc5\xbenjo vsem, ki so se kakorkoli opredeljevali za Slovence. Aprila 1942 so tako nacisti pregnali v rajh na prisilno delo ve\xc4\x8d 10 doma\xc4\x8dinov iz ob\xc4\x8dine Radi\xc5\xa1e, mnogo se jih ni nikoli vrnilo domov. _NEWLINE_Leta 1996 so v Radi\xc5\xa1ah postavili deportiranim koro\xc5\xa1kim Slovencem spomenik, ki naj slu\xc5\xbei, kakor pravi napis na njem, kot "Spomin na preteklost" in "Opomin za bodo\xc4\x8dnost".'