b'\n_START_ARTICLE_\nOpatija Battle\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1070 je pape\xc5\xbe Aleksander II. nalo\xc5\xbeil Normanom, da za pokoro uredijo prostor, namenjen vsem, ki so bili ubiti pri osvajanju Anglije. Kralj Viljem Osvajalec je naro\xc4\x8dil gradnjo opatije na prostoru, na katerem je bila bitka pri Hastingsu, kot spomin na \xc5\xbertve. Oltar je moral biti v obliki stele kralja Harolda II., ki je v bitki padel. Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1070, a je bila kon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele  po Viljemovi smrti.\n_START_SECTION_\nLegenda o ustanovitvi\n_START_PARAGRAPH_\nPo legendi naj bi Viljem no\xc4\x8d pred bitko dejal, da bo ustanovil samostan, \xc4\x8de bo zmagal. Menih z imenom William Smith iz benediktinskega samostana Marmoutier v bli\xc5\xbeini Toursa je to sli\xc5\xa1al in ga na to spomnil po kronanju v Westminstru. Viljem je dr\xc5\xbeal svojo obljubo in naro\xc4\x8dil menihu izvedbo. Menih je od\xc5\xa1el v Marmoutier, se vrnil s \xc5\xa1tirimi brati in na\xc4\x8drtoval zgradbo zahodno od stele, ker tam, kjer je bila bitka, ni bilo vode. Viljem je bil ogor\xc4\x8den nad tem in jo je dal zgraditi na dolo\xc4\x8denem kraju, da bo tako z bo\xc5\xbejo pomo\xc4\x8djo za samostan ve\xc4\x8d vina kot vode v drugih samostanih v Angliji. Na ugovor, da tam ni primerno za gradnjo, je odgovoril, da bi morali prinesti kamen iz Caena, a so ugotovili, da je ustrezen kamnolom v bli\xc5\xbeini.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOpatija je bila bogato obdarjena z zemlji\xc5\xa1\xc4\x8di in blagom, nadzor nad \xc5\xa1kofi in kraljevimi uradniki je bil izjema. Gradnja je do leta 1076 tako napredovala, da bi lahko dolo\xc4\x8dili opata. Imenovan je bil Robert Blancard, eden izmed Viljemovih \xc5\xa1tirih izbranih menihov, vendar je umrl, preden je lahko pri\xc5\xa1el v Battle. Nato je bil za prvega opata v Anglijo poslan Gauzbert iz Marmoutierja v samostan, posve\xc4\x8den svetemu Martinu na kraju bitke._NEWLINE_Pod opatom Gauzbertom je bila leta 1094 dokon\xc4\x8dana samostanska cerkev, v obdobju vladanja Viljemovega sina Viljema Rufusa in svetega Anselma, canterburyjskega nad\xc5\xa1kofa, pa posve\xc4\x8dena v prisotnosti kralja. Gauzbert je zgradil tudi dormitorij. Njegov naslednik je bil opat Henrik, ki je zgradil kamnita vhodna vrata s stolpom, ki je bil sestavni del obzidja v stoletni vojni, da bi bolje za\xc5\xa1\xc4\x8ditili vhodni del. \xc4\x8cetrti opat Walter de Luci je obnovil kri\xc5\xbeni hodnik, od katerega so ostanki ohranjeni \xc5\xa1e danes. V njegovem mandatu je uspel tudi prvi poskus oprostitve ukinitve._NEWLINE_Henrikov sin Ivan Brez de\xc5\xbeele je dovolil samostanu, da je pla\xc4\x8dal precej\xc5\xa1njo vsoto za izbiro svojega opata in je s tem izgubil velik del kraljevega pokroviteljstva. \xc5\xbde leta 1233 je bil obnovljena pro\xc5\xa1nja za izjemo, ko je \xc5\xa1kof Ralph de Neville iz Chichestra poslal  pape\xc5\xbeu Gregorju IX. zahtevo za nadzor nad opatijo. \xc5\xa0e enkrat jim je uspelo ohraniti neodvisnost. 13. stoletje je bilo nato pri\xc4\x8da obse\xc5\xbene strukturne prenove in izbolj\xc5\xa1av, vklju\xc4\x8dno z novim opatovim prebivali\xc5\xa1\xc4\x8dem v slogu [[angle\xc5\xa1ka gotika# Zgodnjegotska arhitektura |angle\xc5\xa1ke zgodnje gotike]._NEWLINE_V 14. stoletju so samostan ogro\xc5\xbeali vdori francoske vojske v Sussexu in Kentu ter stoletna vojna (1337\xe2\x80\x931453). Zato so med letoma 1338 in 1339 zgradili mogo\xc4\x8dno vhodno poslopje z obzidjem s cinami. Viljemova zmagoslavna nasmejana glava in Haroldova zaskrbljena glava pogledujeta za okrepitvami, kar je prikazano ob vratih. Opatija je poskrbela tudi za obrambo okolice Pevenseyja in Romneyja in imela voja\xc5\xa1ki kontingent za obrambo pred francoskim ropanjem v Winchelseaju. Epidemija kuge, ki je prizadela Anglijo med letoma 1348 in 1350, je divjala tudi v opatiji Battle. \xc5\xa0tevilo menihov po njej ni nikoli ve\xc4\x8d doseglo ravni iz za\xc4\x8detka 14. stoletja.\n_START_SECTION_\nRazpustitev in propad\n_START_PARAGRAPH_\nOpatija z letnimi dohodki 800 funtov je bila \xc5\xa1e vedno ena najbogatej\xc5\xa1ih v Angliji, a je bila ukinjena leta 1538 ob razpustitvi samostanov (1538\xe2\x80\x931541), ko je vladal Henrik VIII., in ve\xc4\x8dinoma uni\xc4\x8dena. Henrik je zase\xc5\xbeeno lastnino delil s sirom Anthonyjem Brownom. Ta je opustil cerkev, kapiteljsko dvorano in opatijo, vse zlorabljal kot kamnolom in si preuredil opatovo hi\xc5\xa1o v pode\xc5\xbeelski dvorec.\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1a uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nSir Thomas Webster (1677\xe2\x80\x931751) je kupil premo\xc5\xbeenje leta 1715 in je do leta 1858 ostalo v lasti njegovih potomcev. Potem ga je kupil lord Harry Vane, kasneje vojvoda Clevelandski. Po smrti njegove \xc5\xbeene leta 1901 je posest dobila dru\xc5\xbeina Webster. Leta 1922 je postala zasebni dija\xc5\xa1ki dom za dekleta Battle Abbey School, v drugi svetovni vojni so bili tukaj kanadski vojaki. Dedi\xc4\x8di zadnjega baroneta Websterja so leta 1976 prodali opatijo britanski vladi, ki je prejela donacijo ameri\xc5\xa1kih pokroviteljev in objekt upravlja English Heritage. \xc5\xa0e naprej se uporablja kot \xc5\xa1ola.  Obiskovalcem obi\xc4\x8dajno ogled ni dovoljen. Med poletnimi po\xc4\x8ditnicami je mogo\xc4\x8d ogled dela nekdanje opatove rezidence, za pla\xc4\x8dilo organizirajo tudi poroke.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nje stanje\n_START_PARAGRAPH_\nTemelji in nekaj zidov opatije so \xc5\xa1e vedno vidni. Kjer je bil oltar, je ozna\xc4\x8den kraj, na katerem je padel kralj Harold II., s spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do na tleh. Ru\xc5\xa1evine in okolica boji\xc5\xa1\xc4\x8da je priljubljena to\xc4\x8dka za obiskovalce._NEWLINE_Letni vrhunec je v 14. tednu oktobra, ko ponovno uprizorijo bitko. Leta 2006 je sodelovalo okoli 2000 amaterskih igralcev, bitko pa si je ogledalo 25.000 ljudi.'