b'\n_START_ARTICLE_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nBiografija (iz gr\xc5\xa1ke besede Bios = \xc5\xbeivljenje in graphein = pisati) ali \xc5\xbeivljenjepis je vrsta literature ali drugega ob\xc4\x8dila (npr. film), osnovana na zapisu dogodkov individualnega \xc5\xbeivljenja. Gre za besedilo, v katerem so v resni\xc4\x8dnem zaporedju predstavljeni pomembnej\xc5\xa1i dogodki in dose\xc5\xbeki iz \xc5\xbeivljenja kake osebe._NEWLINE_Biografija je lahko napisana tudi v prvi osebi kot avtobiografija, je torej popis lastnega \xc5\xbeivljenja, lastni \xc5\xbeivljenjepis. Kot literarna zvrst je biografija tudi oblika za opis popolnoma izmi\xc5\xa1ljene nerealne osebe, kjer avtor opisuje \xc5\xbeivljenje literarnega lika, ki zgodovinsko ni obstajal. Medtem ko je prava biografija suhoparno na\xc5\xa1tevanje zgodovinskih podatkov, je literarna biografija roman, ki se ne omejuje na prikaz konkretnih dogodkov, temve\xc4\x8d podrobno razlaga opazovanja in poudarja spremembo razpolo\xc5\xbeenja vklju\xc4\x8dno z intimnimi do\xc5\xbeivetji._NEWLINE_Svoje vrste \xc5\xbeivljenjepis je tudi kurikulum, to je posredovanje dolo\xc4\x8denih osebnih podatkov za prikaz delovne oziroma poklicne sposobnosti.\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj \xc5\xbeivljenjepisa\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinski \xc5\xbeivljenjepisi se zelo razlikujejo predvsem po dobi nastanka in po namenu njihovega zapisa. Razli\xc4\x8dna je tudi oblika in nenazadnje odmev, ki ga je delo imelo med \xc5\xa1ir\xc5\xa1im prebivalstvom.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dne biografije\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dne biografije, ki so znane \xc5\xa1e iz tretjega stoletja pr. n. \xc5\xa1t. (Satir iz Kalate), so v glavnem poro\xc4\x8dila o \xc5\xbeivljenju politi\xc4\x8dnih in voja\xc5\xa1kih osebnosti, ki poudarjajo njihove izredne sposobnosti in dose\xc5\xbeke. Podatki o rojstvu in zasebnem \xc5\xbeivljenju so ve\xc4\x8dinoma verodostojni, pri opisu "juna\xc5\xa1kih dejanj" pa pride ve\xc4\x8dkrat do pretiravanja. V marsi\xc4\x8dem podobne so kr\xc5\xa1\xc4\x8danske hagiografije, ki opisujejo krepostno \xc5\xbeivljenje in predvsem mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko smrt prvih kristjanov. Prvo delo te vrste pripisujejo Ponciju iz Kartagine, ki je \xc5\xbeivel v tretjem stoletju in ga Cerkev smatra za svetnika, poznej\xc5\xa1ih biografij pa je bilo veliko in so se pisale \xc5\xa1e ves srednji vek in vse do 17. stoletja. V tem obdobju izstopa delo Giorgia Vasarija Le vite iz leta 1550, ki je zbirka biografij umetnikov od Cimabue-ja naprej in torej prva, ki je opisovala umetnike namesto politikov ali svetnikov. \xc4\x8ceprav so navedeni samo umetniki iz Firenc in bli\xc5\xbenje okolice (v ponatisu leta 1568 tudi iz Benetk), je delo izredne va\xc5\xbenosti zaradi vpliva na druge pisce biografij in prav tako zaradi zgodovinskih in umetnostnih podatkov, ki jih je posredoval potomcem.\n_START_SECTION_\nRazvoj metodologije\n_START_PARAGRAPH_\nProti koncu sedemnajstega stoletja je pri\xc5\xa1lo v navado opisovanje manj zaslu\xc5\xbenih ljudi, na primer pustolovcev ali celo kriminalcev, s \xc4\x8dimer se za\xc4\x8denja literarna biografija, kjer zgodovinska verodostojnost sploh nima pomena. Kot protiute\xc5\xbe se je razvila te\xc5\xbenja po natan\xc4\x8dnem, strogem, realnem opisu osebe. Poleg tega je prav takrat pri\xc5\xa1el do izraza psiholo\xc5\xa1ki dostop do osebnosti, ki je popolnoma spremenil dotedanjo metodologijo \xc5\xbeivljenjepisov. Nova oblika biografije je morala biti isto\xc4\x8dasno strogo zgodovinsko verodostojna in, po drugi strani, toliko poglobljenja v psihologijo opisane osebe, da je upravi\xc4\x8dila vsa njena dejanja. Glavno delo te vrste je \xc5\xbdivljenje doktorja Johnsona, ki ga je spisal James Boswell leta 1791. Z vnosom pshiholo\xc5\xa1ke komponente v \xc5\xbeivljenjepise in pozneje, pod vplivom novonastale psihoanalize, so se biografije namno\xc5\xbeile v velikem \xc5\xa1tevilu in vsak avtor je imel pravico, da razlaga in pojasnjuje po\xc4\x8detje opisane osebe. \xc5\xa0ele v drugi polovici dvajsetega stoletja so biografije zadobile manj kriti\xc4\x8dno obliko v esejih znanstvene literature.\n_START_SECTION_\nKurikulum\n_START_PARAGRAPH_\nKurikulum, natan\xc4\x8dneje curriculum vitae (= \xc5\xbeivljenjski potek) je opis lastnega \xc5\xbeivljenja predvsem v tistih to\xc4\x8dkah, ki utegnejo zanimati profesionalnega partnerja ali delodajalca. Ta \xc5\xbeivljenjepis vsebuje naslednje elemente: ime, priimek, kraj in datum rojstva, bivali\xc5\xa1\xc4\x8de, socialno stanje, izobrazbo, delavne izku\xc5\xa1nje, priznanja ter lastnoro\xc4\x8dni podpis. Moderna praksa zahteva tudi izrecno dovoljenje za obdelavo osebnih podatkov. S kurikulumom se oseba predstavi nekomu, s katerim \xc5\xbeeli navezati dolo\xc4\x8dene osebne stike, zato mora biti \xc4\x8dim bolj skrbno sestavljen. Poleg omenjene vsebine lahko omenja tudi poklicne izpopolnitve, ki jih oseba namerava v kratkem izvr\xc5\xa1iti, in celo dolgoro\xc4\x8dne cilje, ki jih \xc5\xbeeli dose\xc4\x8di s pomo\xc4\x8djo teh stikov._NEWLINE_Po obliki je kurikulum navadno samostojna listina, ki se prilo\xc5\xbei pro\xc5\xa1njam za zaposlitev ali osebni predstavitvi zaklju\xc4\x8denemu kro\xc5\xbeku ljudi, ali tudi kratko poro\xc4\x8dilo za novinarje. Vsekakor je najbolj pomembno, da se kurikulum vedno oblikuje in prilagodi glede na osebo ali ustanovo, ki jim je namenjen.\n_START_SECTION_\nSlovenski biografski leksikon\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski biografski leksikon (kratica SBL) je leksikon o pomembnih osebnostih, ki so oblikovale kulturo in zgodovino slovenskega naroda. Nudi biografski prikaz tako Slovencev kakor oseb drugega rodu, rojenih na slovenskem ozemlju ali kako druga\xc4\x8de povezanih s Slovenijo. Slovenski biografski leksikon je \xc5\xa1e danes temeljno slovensko biografsko referen\xc4\x8dno delo. Izhajati je za\xc4\x8del leta 1925 pod okriljem Zadru\xc5\xbene gospodarske banke. Prvi urednik je bil Izidor Cankar; v uredni\xc5\xa1tvu ali kot pisci \xc4\x8dlankov SBL so v naslednjih desetletjih sodelovali mnogi prvovrstni slovenski znanstveniki, zlasti humanisti. Po vojni je izhajanje leksikona pre\xc5\xa1lo k Slovenski akademiji znanosti in umetnosti. Iz\xc5\xa1lo je 15 zvezkov in imensko kazalo v 16. zvezku. Urednik zadnjih zvezkov je bil Jo\xc5\xbee Munda; iz\xc5\xa1li so do leta 1991.\n_START_SECTION_\nNova slovenska biografija\n_START_PARAGRAPH_\nJe del \xc5\xa1ir\xc5\xa1e zasnovanega koncepta vzpostavitve novega Slovenskega biografskega leksikona, ki bo v naslednjih letih po vzoru svojega predhodnika, ki je izhajal v letih 1925-1991, periodi\xc4\x8dno prihajala med bralce. Predvidena je tudi uvedba spletne verzije SBL 2 kot dela Slovenskega biografskega sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se bo dopolnjevalo kot\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeiv dokument\xc2\xab\xc2\xa0in bo omogo\xc4\x8dalo tudi izmenjavo mnenj in podatkov z obiskovalci spletnih strani o predstavljenih osebnostih. Kot prva knji\xc5\xbena napoved prenovljenega SBL pa prihaja med bralstvo \xc4\x8detrti zvezek zbirke \xc5\xbdivljenja in dela, ki smo ga poimenovali Nova slovenska biografija. Zbirka bo izhajala v dveh serijah: poleg Biografskih in bibliografskih \xc5\xa1tudij, kot jih poznamo od leta 2000, bodo med bralce prihajale tudi Kulturnozgodovinske \xc5\xa1tudije, ki jih je uvedla knjiga ddr. Igorja Grdine Med dol\xc5\xbenostjo pozabe in razko\xc5\xa1jem spomina. Srednjeevropske biografske \xc5\xa1ole poznajo podobne zbirke \xc5\xbee nekaj desetletij. Knjiga Nova slovenska biografija je nastala kot rezultat dela raziskovalcev na In\xc5\xa1titutu za kulturno zgodovino ZRC SAZU in \xc4\x8dlanov Uredni\xc5\xa1kega odbora SBL 2, ki ga od pretekle jeseni vodi dr. Andrej Rahten.'