b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Zidar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani klasi\xc4\x8dni gimnaziji (1915\xe2\x80\x931919) in realki (1919\xe2\x80\x931922) v Ljubljani je nato obiskoval 1922/1923 in 1925/1926 visoko trgovsko \xc5\xa1olo v Leipzigu, vmes bil vpisan 1923/1924 na Filozofski fakulteti v Ljubljani in 1924/1925 na visoki \xc5\xa1oli za svetovno trgovino na Dunaju. V letih 1926\xe2\x80\x931930 je bil v Ljubljani zastopnik nove potovalne agencije Canadian Pacific Railway Co., v okviru te firme je imel v okviru potovalnega urada na Dunaju (1927\xe2\x80\x931929) samostojno zastopstvo (J. Zidar in dedi\xc4\x8di) prodaje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih vozovnic za Evropo; od 1930\xe2\x80\x931934 je bil v Marseillu gospodarski svetovalec \xc5\xa1pediterskih dru\xc5\xbeb (Droguerie Maritime L. Cuny-Meurville, Les Grands Messagers). Od 1935 je \xc5\xbeivel v Beogradu. Do 1938 je vodil oddelek za turizem pri Wagons-Lits Cook, 1938\xe2\x80\x931941 bil uradnik Jugoslovanske banke, 1941\xe2\x80\x931944 knjigovodja v podjetju Uljarica. V letih 1944\xe2\x80\x931945 se je udele\xc5\xbeil NOB, 1945\xe2\x80\x931946 je delal na Ministrstvu za industrijo, 1946\xe2\x80\x931948 pri Zvezni planski komisiji in 1948\xe2\x80\x931949 v Centralni upravi za brodogradnjo, od 1950 kot prevajalec pri reviji Jugoslavija, od 1952 je bil v svobodnem poklicu prevajalca, od 1962 do upokojitve 1968 lektor nem\xc5\xa1ke redakcije programa za tujino pri RTV Beograd._NEWLINE_Ko je 1938 opravil prevajalski izpit iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine na Ministrstvu za zunanje zadeve v Beogradu, je zanj od 1938\xe2\x80\x931941 in 1946\xe2\x80\x931947 honorarno prevajal, od 1947\xe2\x80\x931949 bil sodni tolma\xc4\x8d (za angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino) beograjskega okro\xc5\xbenega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Na raznih konferencah in mednarodnih sestankih je simultano prevajal v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in franco\xc5\xa1\xc4\x8dino ter obratno. Bil je \xc4\x8dlan Udru\xc5\xbeenja prevajalcev nau\xc4\x8dnih i knji\xc5\xbenih dela Srbije, od 1963 \xc4\x8dlan zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1kega sveta zalo\xc5\xbebe Grafos v Beogradu._NEWLINE_Sam ali v sodelovanju z Marijano Zander-Rojs je prevedel okoli 30 knjig, ki so ve\xc4\x8dinoma iz\xc5\xa1le v Beogradu. Za nem\xc5\xa1ko in angle\xc5\xa1ko izdajo revije Jugoslavija je 1953\xe2\x80\x931954 prevajal razli\xc4\x8dne \xc4\x8dlanke, za zalo\xc5\xbebo Turisti\xc4\x8dka \xc5\xa1tampa razne vodnike. Opravil je jezikovne redakcije nem\xc5\xa1kih prevodov za Direkcijo za informacije, 1965\xe2\x80\x931966 bil lektor nem\xc5\xa1ke izdaje lista Revija. Iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine je v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel knjige (vse v soavtorstvu z Marijano Zander-Rojs): F. Hlupi\xc4\x8d, Fotopriru\xc4\x8dnik (Beograd, 1953), Vladimir Bartol, Alamut (Novi Sad, 1954), Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d, Deseti brat (Beograd, 1955), Janko Kersnik, Ciklamen, O\xc4\x8detov greh (Beograd, 1955), Ju\xc5\xa1 Kozak, \xc5\xa0entpeter (Beograd, 1957), nekaj prevodov pa je ostalo v rokopisu. Napisal je biografijo o francoskem slikarju in izumitelju Louis Jacques Mende Daguerrju: Luj Dager (Beograd, 1950, skupaj z Marijano Zander-Rojs)._NEWLINE_Sestavil je slovarje: Re\xc4\x8dnik nema\xc4\x8dko-srpskohrvatski i srpskohrvatsko-nema\xc4\x8dki (Beograd, 1959, soavtor B. Gruji\xc4\x87; \xc5\xa1tev. ponatisi), Hrvatskosrpsko-njema\xc4\x8dki glosar politi\xc4\x8dkih i ekonomskih termina (Zagreb, 1965, z Blanko Jaki\xc4\x87) ter prvi ve\xc4\x8dji slovar kraj\xc5\xa1av Re\xc4\x8dnik jugoslovenskih skra\xc4\x87enica (Beograd, 1971). V letih 1949\xe2\x80\x931950 je nekaj mesecev urejal list Tehnika narodu, 1950\xe2\x80\x931952 pa revijo Jugoslavija.'