b'\n_START_ARTICLE_\nPerja vas\n_START_SECTION_\nGeografska lega\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine Perja vas le\xc5\xbei v celoti na obmo\xc4\x8dju Kr\xc5\xa1kih Alp v Spodnji Dravski dolini jugovzhodno od \xc5\xa0pitala in severozahodno od Beljaka. Obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine pokriva del Spodnje Dravske doline in na jugozahodu meji na reko Dravo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine je bilo zgodovinsko malo poseljeno hribovito in z gozdom poraslo obmo\xc4\x8dje. Po letu 590 so se tudi na ta del Dravske doline so naselili zgodnji Slovenci oz. njihovi predniki za \xc4\x8dasa kne\xc5\xbeevine Karantanije. Od tedaj imamo tudi na tem obmo\xc4\x8dju slovenska ledinska imena ali krajevna imena, ki so bila tudi germanizirana, pa vendar to dokazuje prisotnost sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v teh krajih. Na obmo\xc4\x8dju je potekala severna meja slovansko/slovenske poselitve, ki je bila sicer relativno redka \xe2\x80\x93 predvsem v ni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8dih predelih. V 8. stoletju se na obmo\xc4\x8dje redke poselitve doseljujejo Bavarci. Tako je bilo le par slovenskih kmetij na zelo redko poseljenem obmo\xc4\x8dju, ki so se germanizirale.\xc2\xa0\xc2\xbbPre\xc5\xbeivelo\xc2\xab\xc2\xa0je le nekaj ledinskih imen in par slovenskih dru\xc5\xbeinskih priimkov kot so: Tschabuschnig (\xc4\x8cabu\xc5\xa1nik), Gritschacher (Gri\xc4\x8dar \xe2\x80\x93 Gri\xc4\x8dnik), Lessacher (Lesar \xe2\x80\x93 Lesnik), Lessiak (Lesjak), Duschnig (Du\xc5\xa1nik). Sicer pa je bilo do za\xc4\x8detka 20.stoletja obmo\xc4\x8dje sedanje ob\xc4\x8dine zelo redko naseljeno, saj je leta 1810 \xc5\xa1telo 483 prebivalcev, kme\xc4\x8dka Perja vas pa je \xc5\xa1e leta 1900 \xc5\xa1tela 9 kmetij s skupaj skoraj 100 prebivalci._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje je v drugi polovici 11. in v za\xc4\x8detku 12. stoletja pripadalo grofiji Lurn, ko pa so Lurnski grofje leta 1135 izumrli, je to obmo\xc4\x8dje od \xc5\xa0pitala navzdol po reki Dravi postalo del neodvisne grofije Ortenburg oziroma Ortenbur\xc5\xbeanov. V 14. stoletju je bila v Perji vasi zgrajena prva cerkev z gotskimi elementi, posve\xc4\x8dena Sv. Pavlu. Prvi\xc4\x8d je v dokumentih omenjena \xc5\xa1ele leta 1438 kot "sand Puls chirchn ob Veddenderf am Berg". Z izumrtjem Ortenbur\xc5\xbeanov so leta 1418 (1420) to posest podedovali Celjski grofje in ga imeli v posesti vse do njihovega izumrtja 1456. Celjski so tudi te predele, ki so spadali v gospostvo Ortenburg, dajali v fevd svojim vazalom vitezom Kellerbergom. Okoli leta 1518 je obmo\xc4\x8dje pri\xc5\xa1lo pod oblast Habsbur\xc5\xbeanov. Leta 1599 je novo formirano gospostvo \xc5\xa0patrjan, kamor je sodilo tudi to obmo\xc4\x8dje, pridobil Jernej (Barthlme) Khevenh\xc3\xbcller , ki je umrl v letu 1613. Njegov dedi\xc4\x8d Hans VI. Khevenh\xc3\xbcller, sin tretje \xc5\xbeene Jerneja Khevenh\xc3\xbcller-ja, je moral zaradi verskih razlogov (ker je bil protestant) leta 1629 zapustiti Koro\xc5\xa1ko in se odpovedati vsej lastnini._NEWLINE__NEWLINE_Sedanja farna cerkev Sv. Pavla, prvi\xc4\x8d omenjena 1438 je bila podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev fare Molzbichl. Zgodovinske listine povedo, da je v za\xc4\x8detku 16. stoletja imela pravico pokopavati in torej pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Sredi 16. stoletja je ve\xc4\x8dina prebivalcev pre\xc5\xa1la v protestantsko veroizpoved. Po protireformaciji, ki je prisilila v pretvorbo v katoli\xc5\xa1ko vero in cerkev, je veliko prebivalcev ostalo prikrito protestantskih. Zato je sredi 18. stoletja bila cerkev Sv. Pavla kar 40 let misijonska postaja in \xc5\xa1e leta 1776 je bil tam nastanjen misijonar. \xc5\xa0ele leta 1781 je izpri\xc4\x8dan lokalni kaplan, in naslednjega leta je cerkev dobila kuratorstvo nad cerkvico Sv. Jakoba, ki je bila tako podru\xc5\xbenica cerkve Sv. Pavla. Prvi \xc5\xbeupnik in kurat je postal Ignac Dreisch. Leta 1838 je bila vzpostavljena prva \xc5\xa1ola. \xc5\xa0ele leta 1891 je Sv. Pavel postal fara. Leta 1906 je po ljudskem glasovanju Perja vas postala ob\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva leta 2001 je zabele\xc5\xbeeno v Perji vasi 2.492 prebivalcev. 57,3% prebivalstva je rimsko-katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi in 36,4% protestantske. V naselju je tudi evangeli\xc4\x8danska cerkev.'