b'\n_START_ARTICLE_\nLojze \xc5\xbdumer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLojze \xc5\xbdumer, brat Matije in Sre\xc4\x8dka \xc5\xbdumra, je gimnazijo obiskoval v Kranju (1909\xe2\x80\x931917), nato je bil mobiliziran in poslan na so\xc5\xa1ko fronto, kot Maistrov borec se je 1918\xe2\x80\x931919 udele\xc5\xbeil \xc5\xa1e bojev na Koro\xc5\xa1kem._NEWLINE_Leta 1919 se je vpisal na Kmetijsko-gozdarsko fakulteto v Zagrebu in 1922 diplomiral. Slu\xc5\xbeboval je pri gozdni upravi v Bohinjski Bistrici (1923-1924) ter pri komisiji za agrarne operacije Pokrajinske uprave za Slovenijo v Ljubljani (1924-1926)._NEWLINE_V letih 1926\xe2\x88\x921941 je bil direktor Gozdnolesnega (\xc5\xa1kofijskega) posestva Gornji Grad s sede\xc5\xbeem v Nazarjah, ki ga je razvil v eno najve\xc4\x8djih slovenskih podjetij te vrste; 1930 je organiziral in z najmodernej\xc5\xa1imi stroji opremil obrat Zabojarna ter samostojno navezal poslovne stike z de\xc5\xbeelami Severne Afrike in Bli\xc5\xbenjega vzhoda. V \xc4\x8dasu gospodarske krize (1929\xe2\x80\x931936) je organiziral zasebne gozdne posestnike v lesnoprodukcijske zadruge, ki so pod njegovim vodstvom ustanovili osrednjo izvozno centralo Marad v Ljubljani (Marijin Grad) za izvoz \xc5\xbeaganega lesa in zabojev (1936\xe2\x80\x931941)._NEWLINE_Med nem\xc5\xa1ko okupacijo so ga nem\xc5\xa1kutarji pregnali v Ljubljano, od pomladi 1942 je bil v zaporih, tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih in na osvobojenem ozemlju Gorenjske._NEWLINE_Po osvoboditvi je bil imenovan za na\xc4\x8delnika lesnega odseka na Ministrstvu za gozdarstvo Slovenije v Ljubljani, 1949 je organiziral in do 1961 vodil oddelek za lesno gospodarstvo na In\xc5\xa1titutu za gozdarstvo in lesarstvo Slovenije, od 1961 bil zaposlen v Industrijskem biroju v Ljubljani in 1965 upokojen._NEWLINE_Od 1949 je sodeloval v terminolo\xc5\xa1ki komisiji SAZU za podro\xc4\x8dje lesarstva ter pisal strokovne \xc5\xa1tudije o oblikovanju gozdnogospodarskih obmo\xc4\x8dij v Sloveniji in ekonomskih utemeljitvah vedno vi\xc5\xa1je stopnje obdelave in predelave lesa v Sloveniji._NEWLINE_V letih 1950\xe2\x80\x931955 je honorarno predaval na lesnem oddelku Tehni\xc5\xa1ke srednje \xc5\xa1ole v Ljubljani, od 1960\xe2\x80\x931962 na Ekonomski fakulteti in od 1962 na Vi\xc5\xa1ji lesnoindustrijski \xc5\xa1oli v Ljubljani. Leta 1961 je prejel naziv znanstveni svetnik. Napisal je knjige: Na\xc5\xa1i gozdovi in \xc5\xbeage (1938), Lesno gospodarstvo (nagrada Sklada B. Kidri\xc4\x8da, 1968), Dele\xc5\xbe gozdov v slovenskem prostoru (1976).'