b'\n_START_ARTICLE_\nKapitolski Brut\n_START_PARAGRAPH_\nKapitolski Brut je anti\xc4\x8dni rimski bronast doprsni kip, ki ga na splo\xc5\xa1no predstavljajo kot rimskega konzula Lucija Junija Bruta (umrl 509 pr. n. \xc5\xa1t.), obi\xc4\x8dajno datiran na konec 4. do za\xc4\x8detka 3. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, morda pa \xc5\xa1ele v 2. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem ali v za\xc4\x8detku 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Doprsni kip je visok 69 cm in je trenutno v dvorani zmag v Kapitolikih muzejih v Rimu. Tradicionalno velja za zgodnji primer rimskega portreta in morda delo etru\xc5\xa1\xc4\x8danskega umetnika pod vplivom helenisti\xc4\x8dne umetnosti in sodobnih gr\xc5\xa1kih slogov portretiranja, morda je to \xc2\xbbarhai\xc4\x8dno delo 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.\xc2\xab\xc2\xa0. Rimska glava je bila v \xc4\x8dasu renesanse opremljena z bronasto oble\xc4\x8deno togo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDoprsni kip je bil odkrit v Italiji v 16. stoletju. Leta 1564 ga je mestu Rimu zapustil kardinal Rodolfo Pio da Carpi. Njegovo identifikacijo kot predstavitev starodavnega rimskega dr\xc5\xbeavnika Lucija Junija Bruta so najprej oblikovali zgodovinarji, ki so ga izkopali in preu\xc4\x8dili v \xc4\x8dasu renesanse, na podlagi branja rimske zgodovine. Vendar ni nobenega neposrednega dokaza, da predstavlja Bruta. _NEWLINE_Prvo risbo kipa je naredil nizozemski umetnik Maarten van Heemskerck nekje med 1532\xe2\x80\x9336, \xc4\x8deprav je bil prvi\xc4\x8d opisan v pisni obliki leta 1549._NEWLINE_Doprsni kip je bil shranjen na Kapitolskem gri\xc4\x8du in od leta 1627 v Palazzo dei Conservatori (Kapitolijski muzej), dokler ga je pape\xc5\xbe Pij VI. ni leta 1797 predal Francoski prvi republiki. Nato je bil v juliju  1798 uporabljen v zmagoslavni procesiji Napoleona Bonaparta v Parizu. Leta 1816 se je kon\xc4\x8dno vrnil v Rim v Palazzo dei Conservatori, kjer je od takrat ostal.\n_START_SECTION_\nDomneve\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0pekulacije, da naj bi doprsje pomenilo Lucija Junija Bruta, se je za\xc4\x8delo s pisanjem italijanskega naturalista iz 16. stoletja Ulissa Aldrovandija. Nizozemski zgodovinar iz 17. stoletja in urednik Lactantiusa Gallaeusa Servatiusa je trdil, da je rimski kovanec, skovan med konzulstvom Bruta, imel podobne obrazne poteze kot kip. Profil doprsja je podoben profilu na kovancu, ki prikazuje Lucija Junija Bruta je on tudi koval po umoru Julija Cezarja. _NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki umetnostni zgodovinar iz 18. stoletja, [[Johann Joachim Winckelmann[[, ni bil edini med svojimi sodobniki, ki je menil, da doprsni kip ne predstavlja pravzaprav Bruta. Italijanski zgodovinar Ennio Quirino Visconti je izrazil dvom, da resni\xc4\x8dno predstavlja Bruta in je \xc5\xbeelel poudariti, da glava in doprsje nista bila originalno izdelana skupaj ali drug za drugega. To je bila ideja, ki je bila prvi\xc4\x8d predlagana v 17. stoletju, ko so nekateri mislili, da je glava prvotno pripadala ve\xc4\x8djemu bronastemu kipu, ki je neko\xc4\x8d stal na Kapitolskem gri\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nSodobne \xc5\xa1tudije\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveniki 20. stoletja so bili manj zaskrbljeni glede tega ali je bil to idealiziran portret Bruta in bolj obremenjeni z natan\xc4\x8dnim datiranjem in poreklom doprsja. Ugotovljeno je bilo, da je izvorno iz sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Italije z jasnim vplivom gr\xc5\xa1kega kiparstva in portreta iz prve polovice 3. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem.  Lahko prihaja iz celopostavnega kipa. Vendar pa je mo\xc5\xbeno, da datira v \xc2\xbbpozno ali zgodnje 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. ko je obstajala moda za ustvarjanje \xc5\xbeivahnih nami\xc5\xa1ljenih "portretov" zgodnjih rimskih znanih osebnosti , ki jih "obravnava podrobnosti" predlaga. Na primer, dobro znan rimski bronast doprsni kip Scipia Africanusa well-known Roman bronze bust  (236-183 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je zdaj v Nacionalnem arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Neaplju in je datiran v sredino 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Izkopan je bil Vili papirusov v Herkulaneju, avtor Karl Jakob Weber.'