b"\n_START_ARTICLE_\nZavr\xc5\xbeene ribi\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee\n_START_PARAGRAPH_\nMre\xc5\xbee duhov oz. 'ghost nets' je izraz, ki ozna\xc4\x8duje izgubljene ali zavr\xc5\xbeene ribi\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee, ki so jih v morja in oceane odvrgli ribi\xc4\x8di. V morju je po poro\xc4\x8dilu FAO (Food and Agriculture Organization \xe2\x80\x93 Organizacija Zdru\xc5\xbeenih narodov za prehrano in kmetijstvo) in UNEP (United Nations Environment Programme) 640.000 ton zavr\xc5\xbeenih ribi\xc5\xa1kih mre\xc5\xbe, ki predstavljajo desetino vseh morskih odpadkov. Dnevno v oceanih pristane 8 milijonov novih odpadkov, ki pa so lahko vir surovin za nove izdelke.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nMre\xc5\xbee so obi\xc4\x8dajno v \xc5\xa1ibki svetlobi ob morskem dnu skoraj nevidne. Pogosto so zapletene ob skalne grebene ali plavajo po povr\xc5\xa1ju odprtega morja. To so mre\xc5\xbee, ki ne nehajo loviti in so velika nevarnost za morske ekosisteme. V tako imenovanih ghost nets se ujame ve\xc4\x8d kot 250 vrst \xc5\xbeivali, kot so \xc5\xbeelve, ribe, delfini, morski psi, raki, morske krave, pti\xc4\x8di in ob\xc4\x8dasno tudi potaplja\xc4\x8di. Mre\xc5\xbee \xc5\xbeivalim omejujejo gibanje, privedejo do izstradanja, po\xc5\xa1kodb in infekcij ter zadu\xc5\xa1itve pri tistih, ki se ne morejo povzpeti na povr\xc5\xa1je po zrak._NEWLINE_Nekateri ribi\xc4\x8di uporabljajo mre\xc5\xbee, ki tvorijo podolgovati zid dolg stotine metrov (v morje jih spustijo preko plavajo\xc4\x8dih boj). V tovrstne mre\xc5\xbee se ujamejo vse ribe in ostale \xc5\xbeivali dolo\xc4\x8dene velikosti (odvisno od velikosti mre\xc5\xbee). Ribi\xc4\x8di obi\xc4\x8dajno mre\xc5\xbee poberejo in ulov shranijo. V primeru, da mre\xc5\xbee opustijo le-te lovijo ribe in ostale \xc5\xbeivali dokler te\xc5\xbea ulova ne presega plovnosti boj. Mre\xc5\xbea se nato potopi in ulov postane hrana ostalih rib in \xc5\xbeivali morskega dna. Nato plovci oz. boje mre\xc5\xbeo ponovno potegnejo na povr\xc5\xa1je in cikel se nadaljuje. Zahvaljujo\xc4\x8d visoko-kvalitetnim materialom mre\xc5\xbe, ki se uporabljajo danes, se uni\xc4\x8denje nadaljuje \xc5\xa1e zelo dolgo, lahko celo ve\xc4\x8d stoletij._NEWLINE__NEWLINE_Problem ni le v mre\xc5\xbeah; starinske vr\xc5\xa1e za lovljenje rakov, brez potrebnih varnostnih mehanizmov prav tako prekrivajo morska tla in postanejo oz. ostanejo tekom let past za rake. Za morske \xc5\xbeivali, pti\xc4\x8de in obalne sesalce so smrtonosni tudi klop\xc4\x8di\xc4\x8di zvitega in zavozlanega laksa. V tola\xc5\xbebo nam lahko \xc5\xa1teje, da tekom let mre\xc5\xbee postanejo vse bolj zapletene in tako manj nevarne.\n_START_SECTION_\nRe\xc5\xa1itve\n_START_PARAGRAPH_\nOdstranjene ribi\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee iz morij prepogosto kon\xc4\x8dajo na odlagali\xc5\xa1\xc4\x8dih odpadkov ali v se\xc5\xbeigalnicah._NEWLINE_Francoska vlada je med letoma 1980 in 1981 namenila dolo\xc4\x8dena sredstva kot nagrado tistim, ki bi izro\xc4\x8dili ghost nets lokalni obalni stra\xc5\xbei vzdol\xc5\xbe delov obale Normandije. Projekt so opustili, ker so ljudje namensko uni\xc4\x8devali mre\xc5\xbee, da bi prejeli nagrade, ne da bi pri tem dejansko o\xc4\x8distili del obale ali oceana.\n_START_SECTION_\nHSI (Healthy Seas Initiative)\n_START_PARAGRAPH_\nV projektu Healthy Seas Initiative (HSI) od odpadka do obleke sodeluje tudi Slovenija. Gre za projekt, ki stremi k o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju morja odpadnih ribi\xc5\xa1kih mre\xc5\xbe in ponovni uporabi le-teh (odstranitev odpadkov in njihova predelava v obla\xc4\x8dila). V projektu sodelujejo trije partnerji: podjetje Aquafil (lastnik Ljubljanske tovarne Julon, kjer poteka predelava mre\xc5\xbe), ki mre\xc5\xbee predela v econyl nit; ECNC Group (European Expertise Centre for Biodiversity and Sustainability - Evropski center za biodiverziteto in trajnostni razvoj), ki pobira in zbira mre\xc5\xbee iz morja in podjetje Star Sock, ki iz tega izdeluje nogavice. Omeniti velja, da so mre\xc5\xbee sekundarna surovina za izdelavo najlona. Pot mre\xc5\xbee, ki jo potaplja\xc4\x8di odstranijo iz morja gre preko skladi\xc5\xa1\xc4\x8da v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini (priprava na nadaljnjo predelavo), kjer mese\xc4\x8dno obdelajo 320 ton mre\xc5\xbe do obrata v Ljubljani, kjer v enem mesecu predelajo 1200 ton odpadnih materialov. Gre za edinstven sistem na svetu. Poudariti pa velja, da je za recikla\xc5\xbeo primeren le najlon 6 (v mre\xc5\xbeah so pogosto prisotni \xc5\xa1e drugi materiali kot so jeklo, vrv, plovci, poliipropilen,...). V tovarni Julon vsak mesec predelajo 260 ton materiala iz ribi\xc5\xa1kih mre\xc5\xbe (s predelavo 1000 ton prihranijo ve\xc4\x8d kot 3000 sodov nafte, ki bi jo sicer potrebovali pri izdelavi najlona). Novi material econyl je visoko kakovostni surovi material, ki se lahko uporabi za izdelke kot so nogavice, kopalke, spodnje perilo, preproge,... Sam projekt HSI pa je zastavljen veliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1e. Trenutno potekajo pilotne raziskava na treh obmo\xc4\x8djih oz. regijah: Severno morje (Nizozemska in Belgija), Jadransko morje (Italija, Slovenija in Hrva\xc5\xa1ka) in Sredozemlje (\xc5\xa0panija). Rezultati le-teh bodo slu\xc5\xbeili kot osnova nadaljnjim projektom.\n_START_SECTION_\nDEFISHGEAR (Derelict Fishing Gear Management System)\n_START_PARAGRAPH_\nOmeniti velja tudi projekt DEFISHGEAR (Derelict Fishing Gear Management System) - Sistem ravnanja z odpadno ribi\xc5\xa1ko opremo. Na pobudo Kemijskega in\xc5\xa1tituta RS se je zbralo 16 partnerskih organizacij iz sedmih dr\xc5\xbeav Jadranskega morja (Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrva\xc5\xa1ka, Gr\xc4\x8dija, Italija, \xc4\x8crna gora in Slovenija). Gre za regionalno usklajeno strategijo zmanj\xc5\xa1anja koli\xc4\x8din morskih odpadkov. Analiza bo dr\xc5\xbeavam pomagala pri prepoznavanju izvora odpadkov in bo podala oceno koli\xc4\x8din in tipa odpadkov. Eden od glavnih ciljev projekta je zbiranje in recikliranje zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene ribi\xc5\xa1ke opreme (mre\xc5\xbee). Hkrati pa je pomembna komponenta projekta tudi pove\xc4\x8danje ozave\xc5\xa1\xc4\x8denosti o problematiki odpadkov (publikacije, video posnetki, medijske aktivnosti, akcije \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja obale, delavnice,...)."