b"\n_START_ARTICLE_\nPlatonova Akademija\n_START_PARAGRAPH_\nAkadem\xc3\xadja je bila izobra\xc5\xbeevalna ustanova, ki jo je leta 387 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovil Platon. \xc5\xa0ola se je nahajala blizu Aten, pri sadovnjaku ali gozdi\xc4\x8du, ki je bil posve\xc4\x8den legendarnemu heroju Akademu (Akademos), po katerem se je poslej imenovalo to predmestje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 387 pr. n. \xc5\xa1t. je Platon v Akademovem rajonu odkupil zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de in zgradil prvi sede\xc5\xbe za sestanke s svojimi u\xc4\x8denci. To je bil za\xc4\x8detek \xc5\xa1ole, ki je postala znana pod imenom akademija.  Uradno je bila priznana kot verska sekta, ki je \xc4\x8dastila boga Apolona in muze, dejansko pa je bila prva filozofska \xc5\xa1ola, ki je imela organiziran urnik oz. spored predavanj. Slu\xc5\xa1atelji so bili sinovi bogatih dru\xc5\xbein iz Aten in drugih krajev, ki so obiskovali gimnazijo, \xc4\x8digar sede\xc5\xbe je bil v istem gozdi\xc4\x8du. Platonova \xc5\xa1ola je bila pravzaprav nekak\xc5\xa1en internat, kjer so dijaki \xc5\xbeiveli skupaj s Platonom, ki je dopolnjeval njihovo vzgojo z lastnimi nazori. Tako so se v sklopu gimnazije u\xc4\x8dili znanosti (matematika, astronomija, glasba) in vadili telovadbo in \xc5\xa1port, medtem ko jim je filozofske nauke posredoval Platon med sprehodi po sadovnjaku._NEWLINE_Po Platonovi smrti so se njegovi nauki in predvsem njegov svetovni nazor prena\xc5\xa1ali neokrnjeni do leta 265 pr. n. \xc5\xa1t., ko je vodstvo akademije prevzel Arkezilaj, ki je uvedel skepticizem. Ta filozofska smer je pogojevala platonizem do prvega stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Ko je Filon iz Larise prevzel vodstvo akademije, je dal njenim filozofskim naukom spet novo smer. \xc4\x8ceprav se je smatral za skeptika, je vendar mo\xc4\x8dno odstopil od skrajnih naukov skepticizma in uvedel potrebo po upo\xc5\xa1tevanju vseh razli\xc4\x8dnih teorij in po kon\xc4\x8dni izbiri sinteti\xc4\x8dnega nauka. _NEWLINE_Danes, po preteku stoletij, gledamo na Platonovo akademijo kot na dolgotrajno ustanovo, a v antiki so jo pojmovali kot skupino petih \xc5\xa1ol, ki jim je bilo skupno samo ime. S tem so razlikovali filozofske nauke Platonovih naslednikov. Vendar \xc5\xbee Ciceron priznava le dve akademiji, staro in novo, kjer je nova akademija tista, ki jo je ustanovil Filon. Filonova \xc5\xa1ola je bila zadnje obdobje platonizma. Po njem je prevzel vodstvo akademije Antioh iz Askalone, ki je imel povsem druga\xc4\x8den filozofski nazor. Z njim se zaklju\xc4\x8di delovanje Atenske akademije.\n_START_SECTION_\nDruge akademije\n_START_PARAGRAPH_\nProti koncu 4. stoletja je Plutarh obnovil Platonovo filozofijo z ustanovitvijo Neoplatonske akademije. Sestavljali so jo prete\xc5\xbeno poganski filozofi, ki bizantinskim oblastem niso bili pogodu, zato so bili obto\xc5\xbeeni politi\xc4\x8dnega spletkarjenja. \xc5\xa0ola je bila uradno ukinjena leta 529. Njeni zadnji predstavniki so sku\xc5\xa1ali obnoviti delovanje v Perziji, a jim ni uspelo._NEWLINE_Z renesan\xc4\x8dno akademijo se ozna\xc4\x8duje \xc5\xa1ola, ki je bila ustanovljena v Firencah leta 1459. Filozofi, ki so iz\xc5\xa1li iz te \xc5\xa1ole, so pravi nasledniki Platonovih idej. Mednje se \xc5\xa1tejejo med drugimi Marsilio Ficino, Nikolaj Kuzanski, Angelo Poliziano, Giovanni Pico della Mirandola, pozneje Niccol\xc3\xb2 Machiavelli in Gian Giorgio Trissino, kot tudi dva znamenita predstavnika Medi\xc4\x8dejcev, Giuliano de' Medici in Lorenzo de' Medici Veli\xc4\x8dastni. Akademijo je ukinil prav Medi\xc4\x8dejec Giulio de' Medici, poznej\xc5\xa1i pape\xc5\xbe  Klemen VII., ko so se nekateri pripadniki zarotili proti njemu (1523)._NEWLINE_Leta 1494 je Leonardo da Vinci v Milanu ustanovil Accademio Vinciano kot slikarsko \xc5\xa1olo. Akademijo so kot u\xc4\x8dne ustanove kasneje nadomestile cehovske  delavnice. V Franciji so v 17. stoletju akademije ustanavljali vladarji in so praviloma gojile klasi\xc4\x8dne umetnosti._NEWLINE_Danes je to visoka \xc5\xa1ola za likovne umetnosti."