b'\n_START_ARTICLE_\nPatagonska stepa\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPatagonska pu\xc5\xa1\xc4\x8dava je najve\xc4\x8dja od 40 \xc2\xb0 vzporedno in je velika hladna zimska pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, kjer temperatura le redko presega 12 \xc2\xb0 C in povpre\xc4\x8dno le 3 \xc2\xb0 C. V regiji se dogaja pribli\xc5\xbeno sedem mesecev zime in pet mesecev poletja. V pu\xc5\xa1\xc4\x8davi je, zaradi nenavadnega zelo suhega podnebja skozi celo leto, sneg redek. Andi, na zahodnem delu pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, so glavni razlog za tak pu\xc5\xa1\xc4\x8davski status, saj zavirajo zahodni tok vlage iz ju\xc5\xbenega Pacifika, da ne dose\xc5\xbee notranjosti. Ustvarjajo padavinsko senco, ki povzro\xc4\x8da nastanek pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, zato je, \xc4\x8deprav le pribli\xc5\xbeno 200 kilometrov oddaljena od oceana, v tej regiji najdena velika pu\xc5\xa1\xc4\x8dava.  Hladni Falklandski tok ob atlantski obali Ju\xc5\xbene Amerike prav tako prispeva k aridnosti tega obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Razli\xc4\x8dne podnebne razmere so: obala severno od 45. vzporednika je bolj mila zaradi toplega toka iz Brazilije; celotna severna polovica regije je precej toplej\xc5\xa1a poleti, ko prevladuje son\xc4\x8dno vreme. Dnevne temperature poleti dosegajo 31 \xc2\xb0 C v regiji Rio Colorado, na splo\xc5\xa1no pa 26 \xc2\xb0 C do 29 \xc2\xb0 C na severni obali in 24 \xc2\xb0 C do 28 \xc2\xb0 C v severni ravnini, pri \xc4\x8demer je pono\xc4\x8di okoli 12 \xc2\xb0 C do 15 \xc2\xb0 C na obali in med 7 \xc2\xb0 C in 10 \xc2\xb0 C v stepi. Na jugu se poletne temperature zni\xc5\xbeajo od 22 \xc2\xb0 C do 16 \xc2\xb0 C ob obali in od 24 \xc2\xb0 C do 17 \xc2\xb0 C v stepi, medtem ko se pono\xc4\x8di temperature gibljejo od 8 \xc2\xb0 C do 11 \xc2\xb0 C na obali in od 6 \xc2\xb0 C do 10 \xc2\xb0 C v stepi._NEWLINE_V zimskem \xc4\x8dasu so bli\xc5\xbeina obale in nadmorske vi\xc5\xa1ine glavni dejavniki: medtem ko imajo severna obalna obmo\xc4\x8dja zmerne zime, od 2 \xc2\xb0 C pono\xc4\x8di do okoli 11 \xc2\xb0 C \xc4\x8dez dan, se ju\xc5\xbena Santa Cruz giblje od -2 \xc2\xb0 C do 5 \xc2\xb0 C in Tierra del Fuego od -3 \xc2\xb0 C do 3 \xc2\xb0 C, povpre\xc4\x8dno 0 \xc2\xb0 C. Na severnih obmo\xc4\x8djih se temperature gibljejo od 0 \xc2\xb0 C do 10 \xc2\xb0 C na ni\xc5\xbejih obmo\xc4\x8djih in od -5 \xc2\xb0 C do 5 \xc2\xb0 C na planoti, medtem ko so na jugu ni\xc5\xbeje od -3 \xc2\xb0 C do 4 \xc2\xb0 C, vi\xc5\xa1je pa so o\xc4\x8ditno pod 0 \xc2\xb0 C. Najhladnej\xc5\xa1e to\xc4\x8dke obi\xc4\x8dajno med hladnimi valovi dose\xc5\xbeejo med -20 \xc2\xb0 C in -25 \xc2\xb0 C, uradni zapis pa je -33.9 \xc2\xb0 C v provinci Chubut. Vendar pa nekatera mesta trdijo, da so imela tudi \xc5\xbee okoli -35 \xc2\xb0 C._NEWLINE_Poletna zmrzal je obi\xc4\x8dajna povsod, razen na severni obali, v toplem obdobju pa lahko pada celo ledeni in lahki sneg. Vetrovi so konstantni in zelo mo\xc4\x8dni, v ve\xc4\x8dini primerov z zahoda._NEWLINE_Preden so nastali Andi so regijo verjetno pokrivali zmerni gozdovi. Vendar pa je po nastanku Andov pepel iz bli\xc5\xbenjih vulkanov pokril gozdove, z minerali nasi\xc4\x8dene vode, ki so zalivale drevje in fosilizirale drevesa so ustvarile enega najbolje ohranjenih okamenelih gozdov v pu\xc5\xa1\xc4\x8davskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du na svetu . Patagonija je ve\xc4\x8dinoma sestavljena iz prodnatih ravnic in planot s kanjoni iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka in plastmi gline v pokrajin, izklesane s pu\xc5\xa1\xc4\x8davskim vetrom.  Regija, ki zajema pu\xc5\xa1\xc4\x8davo, pa ima veliko razli\xc4\x8dnih funkcij. Efemerne reke, jezera in drena\xc5\xbene usedline iz andskih izbruhov, ki gostijo razli\xc4\x8dne vodne ptice in vodne trave. V regiji so tudi \xc5\xa1tevilne ledeni\xc5\xa1ke, re\xc4\x8dne in vulkanske usedline, ki so s\xc4\x8dasoma pomembno vplivale na pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podnebje, kar \xc5\xa1e posebej prispeva h gramoznim sedimentom, ki pokrivajo dele Patagonije._NEWLINE_Pu\xc5\xa1\xc4\x8dava je precej vetrovna, kar je posledica u\xc4\x8dinka padavinske sence in padajo\xc4\x8dega hladnega gorskega zraka. Ta veter pomaga ustvarjati enega najve\xc4\x8djih, \xc4\x8de ne najve\xc4\x8dji vir prahu nad Ju\xc5\xbenim Atlantikom. _NEWLINE_Na zahodu je patagonska travnata povr\xc5\xa1ina stepe omejena z gozdovi Nothofagus magellanovih subpolarnih gozdov ._NEWLINE_Vulkanske kamnine pokrivajo ve\xc4\x8d kot 120.000 km \xc2\xb2 patagonske pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, ve\xc4\x8dinoma v masivu Somun Cura (tj. Severni Patagonski masiv) in masiv Deseado.  Nekatera druga vulkanska obmo\xc4\x8dja vklju\xc4\x8dujejo vulkansko polje Pali-Aike blizu Magellanovega preliva. Vulkanske kamnine so posledica vulkanizma, ki se je raz\xc5\xa1iril predvsem v dveh epizodah: ena v eocenskem in miocenskem, druga pa od poznem miocenu do pleistocenu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo in rastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKljub ostrim pu\xc5\xa1\xc4\x8davskim razmeram v Patagoniji \xc5\xbeivijo \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeivali. Nekatere \xc5\xbeivijo le na bolj bivalnem in geografsko raznolikem obrobju pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, kjer je hrana bogatej\xc5\xa1a in okolje manj sovra\xc5\xbeno, vse pa najdemo v regiji Patagoniji. Sova Athene cunicularia, darwinov nandu (Rhea pennata), gvanako, tuco-tuco (Ctenomys fulvus), patagonska mara (Dolichotis patagonum), pasavec  Tolypeutes matacus, patagonska podlasica (Lyncodon patagonicus), puma, patagonska siva lisica (Lycalopex griseus), pu\xc5\xa1\xc4\x8davska iguana (Dipsosaurus dorsalis), ka\xc4\x8da Thamnophis proximus in razli\xc4\x8dne vrste orlov in jastrebov so nekatere vrste \xc5\xbeivali, ki \xc5\xbeivijo v regiji._NEWLINE_Rastlinstvo regije je za podnebje precej pogosto in obsega ve\xc4\x8d vrst pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega grmi\xc4\x8devja, kot sta spori\xc5\xa1evka Acantholippia in razhudnikovka Benthamiella ter trave, kot sta bodalica Stipa in Poa. Vodne travnate in ve\xc4\x8dje rastline so na obrobju pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in okrog jezer.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clovekova raba tal\n_START_PARAGRAPH_\nV pu\xc5\xa1\xc4\x8davi so v preteklosti \xc5\xbeivela razna avtohtona ljudstva, kar dokazujejo jamske poslikave na tem obmo\xc4\x8dju. Najzgodnej\xc5\xa1i prebivalci, znani po imenu so Tehuelchi. \xc5\xbdiveli so kot lovci-nabiralci in niso kmetovali v bujnih dolinah v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. V 18. in 19. stoletju so na severni del pu\xc5\xa1\xc4\x8dave med procesom Araucanizacije (proces \xc5\xa1irjenja kulture, vpliva in jezika Mapudungun iz Araucanije preko Andov v ravnice Patagonije) vplivali Mapu\xc4\x8di. V severnem predelu patagonske stepe so Mapu\xc4\x8di lovili konje. Plemena so imela nadzor nad trgovino v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi in trgovala z mesti ju\xc5\xbenega \xc4\x8cila, pa tudi z Buenos Airesom in regijo Cuyo._NEWLINE_Od sredine 19. stoletja naprej se je na obrobju pu\xc5\xa1\xc4\x8dave pojavilo nekaj argentinskih in evropskih naselij, med katerimi so bila nekatera sporadi\xc4\x8dna. Najpomembnej\xc5\xa1e Y Wladfa je bilo ustanovljeno na izlivu reke Chubut, ki so ga leta 1860 naselili priseljenci Vali\xc5\xbeani. Perito Moreno je raziskoval pu\xc5\xa1\xc4\x8davo v 1870-ih. V 1870-ih je argentinska vojska za\xc4\x8dela osvajanje pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in mno\xc5\xbei\xc4\x8dno premagovala vojsko Mapu\xc4\x8dev. Po osvojitvi je avtohtono prebivalstvo v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi mo\xc4\x8dno upadlo; nekateri so od\xc5\xa1li v \xc4\x8cile in na obrobna obmo\xc4\x8dja v Andih. Ocenjuje se, da je osvojitev pu\xc5\xa1\xc4\x8dave povzro\xc4\x8dila smrt pribli\xc5\xbeno 1000 domorodcev. Poleg tega je bilo ujetih 10.000 ameri\xc5\xa1kih staroselcev, od katerih so jih v Buenos Airesu zaprli 3000, lo\xc4\x8deno po spolu, da bi se izognili njihovemu razmno\xc5\xbeevanju. Mejna pogodba iz leta 1881 med \xc4\x8cilom in Argentino je ve\xc4\x8dino pu\xc5\xa1\xc4\x8dave dokon\xc4\x8dno dodelila Argentini; prvotno je \xc4\x8cile zahteval spreminjanje zdaj argentinskih obmo\xc4\x8dij kot zahtevke podedovanih kolonialnih naslovov._NEWLINE_V nekaj desetletjih pred in po letu 1900 so manj suhi deli patagonske stepe naselili z ovcami za ov\xc4\x8derejo, ki so preobrazile regijo v enega najve\xc4\x8djih izvoznikov izdelkov iz ovc na svetu._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje je danes redko poseljeno in tisti, ki \xc5\xbeivijo tukaj, se pre\xc5\xbeivljajo predvsem z vzrejo \xc5\xbeivine, kot so ovce in koze. Rudarstvo, zlasti nafta, plin in premog v delih regije, je drug na\xc4\x8din, s katerim se ljudje ukvarjajo in vplivajo na pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko okolje.'