b'\n_START_ARTICLE_\nMQ-1 Predator\n_START_SECTION_\nZasnova\n_START_PARAGRAPH_\nPredator temelji na platformi GNAT (avionika in konstrukcija), ki je osnova ve\xc4\x8d brezpilotnim letalnikom proizvajalca General Atomics. Poganja ga \xc5\xa1tirivaljni \xc5\xa1tiritaktni motor s turbopolnilnikom Rotax 914F._NEWLINE_Posebnost letala je uporaba kompozitnih materialov, kar zmanj\xc5\xa1a te\xc5\xbeo; letalo pa ima velik razpon kril, kar mu omogo\xc4\x8da letenje pri nizkih hitrostih (okrog 130\xc2\xa0km/h). Letalo je zasnovano tako, da ga je mo\xc4\x8d razstaviti in v posebnih kontejnerjih prepeljati do podro\xc4\x8dja uporabe. Podobno je zasnovan tudi nadzorni center._NEWLINE_Opremljen je s stabiliziranim kardansko vpetim nosilcem AN/AAS-52 na spodnjem delu trupa, ki obsega barvno video kamero in IR kamero (FLIR), ki ju ni mo\xc5\xbeno uporabljati so\xc4\x8dasno. Dodatno temu je name\xc5\xa1\xc4\x8dena tudi barvna kamera v nosu letala, ki slu\xc5\xbei kot opora pilotu pri pilotiranju letala. Prve verzije Predatorjev so imele name\xc5\xa1\xc4\x8den tudi radar s sinteti\xc4\x8dno aperturo, ki je omogo\xc4\x8dal tudi opazovanje skozi dim in oblake, vendar je bil uporabljen le malokrat in zato pri kasnej\xc5\xa1ih verzijah odstranjen. Vse kasnej\xc5\xa1e verzije Predatorjev so opremljene tudi z laserskim ozna\xc4\x8devalnikom, ki ozna\xc4\x8duje tar\xc4\x8de drugim letalom (npr. za uporabo lasersko vodenih bomb) ali za primer uporabe lastnih vodenih izstrelkov AGM-114 Hellfire._NEWLINE_Glavni navigacijski sistem obsega sistem inercialne navigacije v kombinaciji s satelitsko navigacijo. Nadzor nad letalom in senzorji poteka preko satelitske zveze (frekven\xc4\x8dni pas K\xe1\xb5\xa4), ista zveza pa slu\xc5\xbei tudi za prena\xc5\xa1anje informacij iz senzorjev nazaj v nadzorni center._NEWLINE_Letalo upravlja dvo\xc4\x8dlanska posadka, ki sedi v kontrolnem centru na tleh - pilot in operater, ki upravlja s senzorji. Oba imata na voljo komande, ki so znane iz letal s posadko._NEWLINE_Nosilnost na trupu (do 204\xc2\xa0kg) omogo\xc4\x8da namestitev izstrelkov zrak-zrak/zrak-zemlja (standardno AGM-114 Hellfire) ali laserskega ozna\xc4\x8devalnika.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek uporabe brezpilotnih letal sega v osemdeseta leta 20. stoletja, ko sta se za brezpilotna letala za\xc4\x8dela zanimati Pentagon in CIA. V ta namen sta za\xc4\x8deli preizku\xc5\xa1ati brezpilotno letalo Amber, iz katerih je podjetje General Atomics kasneje razvilo brezpilotna letala GNAT, ki so bila v devetdesetih letih \xc5\xbee poskusno uporabljena v biv\xc5\xa1i Jugoslaviji, vendar so imela \xc5\xa1e veliko tehni\xc4\x8dnih pomanjkljivosti, ki so ote\xc5\xbeevale \xc5\xa1ir\xc5\xa1o uporabo teh letal. Zgodile so se tudi nesre\xc4\x8de in kar nekaj letal je bilo uni\xc4\x8denih. Z dodatnimi izbolj\xc5\xa1avami je iz letala GNAT nastal Predator._NEWLINE_Od leta 1995 je opravil preko 405000 ur letenja; od tega jih je bila ve\xc4\x8d kot polovica na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih na Balkanu, v JZ Aziji in na Bli\xc5\xbenjem vzhodu, kjer Predator slu\xc5\xbei kot podpora NATO silam.\n_START_SECTION_\nUporabniki\n_START_PARAGRAPH_\nPredator je v uporabi v okviru enot vojnega letalstva ZDA, Italije, Zdru\xc5\xbeenega kraljestva in Tur\xc4\x8dije, za svoje tajne operacije pa ga uporablja tudi CIA.'