b'\n_START_ARTICLE_\nSraka\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSraka je razmeroma velik pti\xc4\x8d. V dol\xc5\xbeino meri od 40 cm do pol metra, od tega lahko ve\xc4\x8d kot polovica (20-30 cm) odpade na dolg rep, \xc4\x8dez peruti pa dose\xc5\xbee 52 do 62 cm. Po telesu je \xc4\x8drno-belo obarvana, z belimi obmo\xc4\x8dji na prsih, trtici in bazah peruti. V letu se poka\xc5\xbeejo tudi bele konice peruti - primarna letalna peresa imajo \xc4\x8drn rob in belo notranjo povr\xc5\xa1ino, zato so konice zlo\xc5\xbeenih peruti videti \xc4\x8drne. Ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de \xc4\x8drno perje po preostanku telesa ni povsem \xc4\x8drno. Odvisno od kota opazovanja ima na repu in perutih kovinsko zelen ali moder lesk, kar je odvisno tudi od starosti pti\xc4\x8da in obrabljenosti peres. Barvni lesk je posledica mikroskopske strukture povr\xc5\xa1ine peres, ki povzro\xc4\x8da interferenco odbite svetlobe, \xc4\x8demur pravimo strukturna obarvanost._NEWLINE_Samci so nekoliko ve\xc4\x8dji od samic in imajo proporcionalno dalj\xc5\xa1i rep. Mladi\xc4\x8di so manj\xc5\xa1i in bolj sajasto \xc4\x8drne barve, brez leska.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nNaraven \xc5\xbeivljenjski prostor srake so odprti travni\xc5\xa1ki habitati z redkim grmovjem ali drevjem, pa tudi gozdni rob in jase v strnjenih gozdovih od ni\xc5\xbein do gorskega pasu. Sekundarno poseljuje tudi kulturno krajino in parke, zaradi svoje prilagodljivosti pa se je navadila tudi na \xc5\xbeivljenje v naseljih._NEWLINE_Je vsejeda vrsta; z mo\xc4\x8dnim, ostrim kljunom lahko koplje po tleh za malimi nevreten\xc4\x8darji, pobira sade\xc5\xbee z rastlin, lovi manj\xc5\xa1e pti\xc4\x8de in sesalce, razkosava mrhovino ipd. Konkretna prehrana je odvisna od letnega \xc4\x8dasa in obmo\xc4\x8dja, ki dolo\xc4\x8data dostopnost hrane. Sraka si v obdobju, ko je hrane dovolj, pogosto dela zaloge v jamicah v tleh, ki jih izkoplje naokrog po svojem teritoriju. Zaradi svoje prilagodljivosti v zadnji polovici stoletja uspe\xc5\xa1no poseljuje tudi predmestja in v manj\xc5\xa1i meri sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mest, kjer ima na voljo ve\xc4\x8d hrane skozi vse leto. Srake, ki brskajo po smetnjakih in smeti\xc5\xa1\xc4\x8dih, so postale pogost prizor, tudi v neposredni bli\xc5\xbeini ljudi. To jim omogo\xc4\x8da da gnezdijo ve\xc4\x8dji del leta in ve\xc4\x8dkrat na leto kot v divjini, zaradi \xc4\x8desar se lahko njihova \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost tudi bistveno hitreje pove\xc4\x8da._NEWLINE_Inteligenca srak je dele\xc5\xbena veliko pozornosti raziskovalcev \xc5\xbeivalskega vedenja; po lastnostih, kot so uporaba orodij, epizodnem spominu in sposobnosti predvidevanja dejanj drugih osebkov iste vrste na osnovi lastnih izku\xc5\xa1enj velja za eno najinteligentnej\xc5\xa1ih \xc5\xbeivali, po \xc4\x8demer se kosa z nekaterimi \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjaki. S poskusi prepoznavanja lastnega odseva v zrcalu so pokazali tudi, da je kot ena redkih \xc5\xbeivalskih vrst in edina do zdaj znana nesesalska vrsta sposobna samozavedanja. Poleg prilagodljivosti se to odra\xc5\xbea tudi v kompleksnem socialnem vedenju srak.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nSrake so po navadi spolno zrele pri dveh letih starosti. Samica izle\xc5\xbee 5 do 8 zelenkasto-modrih jajc z rjavimi pikami v veliko kupolasto gnezdo, ki ga par zgradi v grmi\xc4\x8devju ali visoko na drevesu. Gnezdijo spomladi, aprila in maja. Sama valitev traja 18 do 19 dni, v tem \xc4\x8dasu skrbi za hrano samec. Mladi\xc4\x8di so sprva goli in nebogljeni. Hranita jih oba star\xc5\xa1a, sprva do en mesec v gnezdu in \xc5\xa1e pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tiri tedne po tistem ko ga zapustijo. \xc4\x8ce je hrane malo, jo dobijo samo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, kar omogo\xc4\x8di da pre\xc5\xbeivijo vsaj ti._NEWLINE_Mladi\xc4\x8di ostanejo v teritoriju star\xc5\xa1ev do jeseni, ko se za\xc4\x8dnejo zdru\xc5\xbeevati v ohlapne jate. Enoletni mladi\xc4\x8di se tako skupaj prehranjujejo in po\xc4\x8divajo, pozimi se lahko ve\xc4\x8d takih jat zdru\xc5\xbei v velike zimske skupine, ki se jim ob\xc4\x8dasno pridru\xc5\xbeijo spolno zreli pti\xc4\x8di. Mladi\xc4\x8di, ki pre\xc5\xbeivijo prvi dve leti, najve\xc4\x8dkrat do\xc4\x8dakajo starost okoli treh let, nekateri pa tudi mnogo ve\xc4\x8d; obstajajo tudi podatki o srakah, starih preko 20 let.'