b'\n_START_ARTICLE_\nPoso\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nPoso\xc4\x8dje je geografsko obmo\xc4\x8dje v severozahodni Sloveniji in obsega ozemlje ob reki So\xc4\x8di. Od severa proti jugu ga delimo na Zgornje, Srednje in Spodnje Poso\xc4\x8dje, pomembnej\xc5\xa1i kraji pa so Bovec, Kobarid, Tolmin, Most na So\xc4\x8di, Kanal ob So\xc4\x8di, Nova Gorica. Ta delitev se opira predvsem na naravne (reliefne, klimatske in druge naravne zna\xc4\x8dilnosti) in na dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dno delitev.\n_START_SECTION_\nDelitev\n_START_PARAGRAPH_\nZgornje Poso\xc4\x8dje (Alpsko Poso\xc4\x8dje) sega od izvira reke So\xc4\x8de pod najvi\xc5\xa1jimi vrhovi Julijskih Alp do Mosta na So\xc4\x8di oziroma Tolmina, je razdeljeno na Bov\xc5\xa1ko, Kobari\xc5\xa1ko in Tolminsko. So\xc4\x8da in njeni pritoki so vrezali globoke struge v prete\xc5\xbeno karbonatno podlago. Prevladuje dachsteinski apnenec, iz katerega je zgrajena ve\xc4\x8dina Julijskih Alp. Vmes so pasovi dolomita, rde\xc4\x8dega laporja in fli\xc5\xa1a, na dnu doline pa prevladujejo aluvialni nanosi. Pod Kobaridom se dolina raz\xc5\xa1iri. Med Kobaridom in Mostom na So\xc4\x8di je dolino izoblikoval ledenik. Sledi tega so vidne kot \xc4\x8delne morene pri Mostu na So\xc4\x8di. Dno doline, ledeni\xc5\xa1ko-re\xc4\x8dne prodne terase, na zahodu omejujejo Stol, Mija, Matajur in Kolovrat. V dolinah prevladujejo bukovi gozdovi pome\xc5\xa1ani s \xc4\x8drnim gabrom in malim jesenom. Smreka raste na mestih s hladnim zrakom. Vi\xc5\xa1je na gorskih pobo\xc4\x8djih se ob bukvi pojavi macesen, \xc5\xa1e vi\xc5\xa1je pa ru\xc5\xa1evje._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilno za te kraje je bilo plan\xc5\xa1arstvo, reja ovac in koz. Z uvedbo koruze (v 17. stoletju) in krompirja (konec 18. stoletja) se je raz\xc5\xa1irilo tudi poljedelstvo. Zaradi zaprtosti doline so slabe prometne povezave z drugimi obmo\xc4\x8dji v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i okolici. Tu je razvit predvsem turizem, ki temelji na naravnih znamenitostih._NEWLINE_Srednje Poso\xc4\x8dje (ali tudi Kanalsko Poso\xc4\x8dje) ozna\xc4\x8duje dolina So\xc4\x8de med Doblarjem in vstopom na Gori\xc5\xa1ko ravan. Zna\xc4\x8dilnosti tega dela Poso\xc4\x8dja so: obi\xc4\x8dajen re\xc4\x8dni relief, ve\xc4\x8dja zastopanost kra\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti, pojavnost apnenca in fli\xc5\xa1a, So\xc4\x8da ima malo pritokov, ti so manj prodonosni. V srednjem delu je \xc5\xbee ve\xc4\x8dji vpliv submediteranskega podnebnega tipa, raba tal je pestrej\xc5\xa1a, pojavlja se trta v brajdah. Gozd je pora\xc5\xa1\xc4\x8den z oploljubnimi drevesnimi vrstami (kostanj, jesen\xe2\x80\xa6), zastopana je hidroenergetska izraba So\xc4\x8de, kamnolomi (lapor, apnenec). Ned prometnimi povezavami se poleg ceste pojavi \xc5\xa1e \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka povezava._NEWLINE_Spodnje Poso\xc4\x8dje (ali tudi Italijansko / Gori\xc5\xa1ko / La\xc5\xa1ko Poso\xc4\x8dje) se razprostira med o\xc5\xbeino pri Solkanu in izlivom So\xc4\x8de v Jadransko morje, vklju\xc4\x8dno s pore\xc4\x8djem Vipave. Gre za bolj ravnininsko do gri\xc4\x8devnato pokrajino, izpostavljeno poplavam, kjer reke pogosto spreminjajo svojo strugo. Mo\xc4\x8dan je vpliv sredozemskega podnebja, zato je kmetijstvo (poljedelstvo) izrazito zastopano, znotraj tega pa predvsem vrtnarstvo, vinogradni\xc5\xa1tvo, sadjarstvo. Prometna odprtost je mo\xc4\x8dno poudarjena, poselitev je gostej\xc5\xa1a, tudi z ve\xc4\x8djimi kraji, med gospodarskimi dejavnostmi je mo\xc4\x8dna trgovina._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dja ob so\xc5\xa1kih pritokih lahko imenujemo tudi Idrijsko Poso\xc4\x8dje, Vipavsko Poso\xc4\x8dje, Nadi\xc5\xa1ko Poso\xc4\x8dje, Tersko Poso\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nZgodovina poselitve\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi hribovitega sveta je bilo v Poso\xc4\x8dju ugotovljenih le nekaj vil rustik, ki bi jim bilo mogo\xc4\x8de dokazati obstoj ali celo nastanek v poznorimskem \xc4\x8dasu. Znane lokacije so: rimski vili v Bukovici in Pavlinih pri Loki v zahodnem delu Vipavske doline, stanovanjska zgradba iz 4. st. na Ledinah v Novi Gorici, manj\xc5\xa1a nekropola iz 4. st. Na laj\xc5\xa1\xc4\x8du v Av\xc4\x8dah in v Anhovem, nekropola Na steni v Solkanu, iz latenskega obdobja grob iz Idrije ob Ba\xc4\x8di in iz Slapa ob Idrijci, rimska naselbina Gradi\xc4\x8d nad Kobaridom, Most na So\xc4\x8di, Sv. Katarina nad Novo Gorico in drugi. Raziskave na Tonovcovem gradu pri Kobaridu so dokazale obstoj velike utrjene naselbine s \xc5\xa1tevilnimi stanovanjskimi zgradbami in cerkvami iz sredine 5. st. Zanesljiva poznoanti\xc4\x8dna naselbina Gradec pri Logjeh le\xc5\xbei v Breginjskem kotu._NEWLINE_Zelo pomembno, a \xc5\xbeal v precej uni\xc4\x8deno, je langobardsko grobi\xc5\xa1\xc4\x8de iz \xc4\x8dasa langobardske selitve v Italijo v Biljah. Najden je bil \xc5\xbegani germanski grob na najdi\xc5\xa1\xc4\x8du Rodne pri Tolminu._NEWLINE_Povsem neznatni in neizpovedni so arheolo\xc5\xa1ki sledovi iz \xc4\x8dasa od 6. - 8 stoletja, ko so se za\xc4\x8deli naseljevati Slovani._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i podatek, izpri\xc4\x8dan v zgodovinskih virih, govori o t. i. Bov\xc5\xa1ki poti, ki je v srednjem veku povezovala Furlanijo in Koro\xc5\xa1ko. Pribli\xc5\xbeen potek poti je znan: \xc4\x8dez \xc4\x8cedad proti severu po dolini Nadi\xc5\xbee, pri Robi\xc4\x8du se je usmerila proti vzhodu, pri Kobaridu dosegla So\xc4\x8do in ob njej proti Bovcu ter \xc4\x8dez Predel v Trbi\xc5\xbe. Na to pot se je navezovala pri Tolminu pot ob Ba\xc4\x8di na proti Kranjski. Bov\xc5\xa1ka pot je prvi\xc4\x8d omenjena v pisnem viru leta 1326. Ohranil se je tudi zapis, da je med letoma 1399 in 1404 mesto \xc4\x8cedad za\xc4\x8delo graditi cesto \xc4\x8dez Predel. Po posredovanju nadvojvode Karla so leta 1587 kon\xc4\x8dali tudi gradnjo poti med Gorico in Trbi\xc5\xbeem.\n_START_SECTION_\nPotresi v Poso\xc4\x8dju\n_START_PARAGRAPH_\nPoso\xc4\x8dje je prizadelo v zgodovini ve\xc4\x8d potresov. V novej\xc5\xa1i zgodovini je potrebno omeniti tistega iz leta 1976, ki je imel epicenter v Furlaniji, v Poso\xc4\x8dju pa najbolj prizadel Breginjski kot, Kobarid in Tolmin._NEWLINE_12. aprila leta 1998, na velikono\xc4\x8dno nedeljo, je Poso\xc4\x8dje je prizadel mo\xc4\x8dan potres z mo\xc4\x8djo 5,6. stopnje po Richterjevi lestvici. Drugi ve\xc4\x8dji potres je Poso\xc4\x8dje prizadel 12. julija 2004 ob 15.04 z mo\xc4\x8djo 4,9 stopnje po Richterjevi lestvici._NEWLINE_Glej tudi Potres v Zgornjem Poso\xc4\x8dju 1998'