b'\n_START_ARTICLE_\nNadaljevalna vojna\n_START_SECTION_\nVzroki za vojno\n_START_PARAGRAPH_\nFinci so videli Nem\xc4\x8dijo kot protiute\xc5\xbe, zlasti po zimski vojni. Na drugi strani pa se je Nem\xc4\x8dija zanimala za Finsko, zlasti odkar je za\xc4\x8dela pripravljati operacijo Barbarossa. Septembra 1940 so Finci in Nemci sklenili sporazum, po katerem so nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete pri\xc5\xa1le na Finsko, ter preko njenega ozemlja prosto preva\xc5\xbeale oro\xc5\xbeje. Premiki \xc4\x8det Stalinu niso ostali skriti zato je SZ zahtevala njihov umik saj je Finska spadala v njihovo interesno obmo\xc4\x8dje, vendar dalj od te zahteve tudi ni pri\xc5\xa1lo. V prvi polovici leta 1941 sta za\xc4\x8deli nem\xc5\xa1ki in finski vojni poveljstvi mo\xc4\x8dno sodelovati. Dva tedna pred napadom je Finska mobilizirala del svojih \xc4\x8det. 13. junija pa je v finsko vrhovno povelstvo pri\xc5\xa1el general Erfurth, katerega naloga je bila vzpostaviti komunikacijo med finsko in nem\xc5\xa1ko vojsko. Dva dni pozneje je tudi prevzel dve finski diviziji. 17. junija je bila razgla\xc5\xa1ena popolna mobilizacija finske vojske. Do napada na SZ je pri\xc5\xa1lo 25. junija 1941, uradno pa je bila vojna SZ napovedana preko radija 26. junija.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drti\n_START_PARAGRAPH_\nFinci in Nemci so se na fronti borili skupaj, vendar sta obstajali dve razli\xc4\x8dni fronti. Na severu in vzhodu so bile nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete, ki so pri\xc5\xa1le iz zasedene Norve\xc5\xa1ke. Njihova naloga je bila osvojitev proge ki je povezovala mesto Murmansk z ostalo SZ. Tako bi prekinili preskrbo, ki jo je SZ dobivala od zaveznikov. Na jugu in jugovzhodu pa so bile ve\xc4\x8dinoma finske \xc4\x8dete. Njihova naloga je bila osvojitev ozemlja, ki so ga izgubili v zimski vojni ter pomo\xc4\x8d nem\xc5\xa1ki armadni skupini sever, katere naloga je bila zavzetje Leningrada.\n_START_SECTION_\nVojna\n_START_PARAGRAPH_\nV prvih desetih dneh vojne je celotna fronta, od severa pa vse do juga, krenila v napad. Na severnem in vzhodnem delu fronte kjer so se bojevali Nemci, napad ni bil uspe\xc5\xa1en. Ruske enote so se, za razliko od ostale Rusije, tu trdovratno branile. Nemcem tako do konca vojne ni uspelo zasesti niti enega kraja ob strate\xc5\xa1ko pomembni progi, ki je povezovala mesto Murmansk s preostalo SZ. V drugi polovici avgusta je Fincem ponovno uspelo osvojiti mesto Viipuri, v za\xc4\x8detku septembra pa je bilo pod njihovim nadzorom \xc5\xbee celotno ozemlje, ki so ga izgubili v zimski vojni._NEWLINE_Finska fronta bi se nato morala priklju\xc4\x8diti armadni skupini sever, ki je oblegala Leningrad, vendar sta Mannerhaim in finski predsednik Rytiem zavrnila nadaljnje sodelovanje pri obleganju Lenigrada in tako na neki na\xc4\x8din Ruse re\xc5\xa1ila pred padcem mesta. Hitler je bil besen. Ko je finska vojska dosegla stare meje izpred zimske vojne se je postavilo vpra\xc5\xa1anje: naprej ali ne? Priklju\xc4\x8ditev ruske Karelije je bila nesmiselna saj se je struktura prebivalstva v dvajsetih letih korenito spremenila, zato so se Finci odlo\xc4\x8dili da se bo napredovanje kljub nasprotovanju Nemcev ustavilo._NEWLINE_Odnosi med Nem\xc4\x8dijo in Finsko so se za\xc4\x8deli krhati. Novembra 1941 je Finska pod velikim diplomatskim pritiskom podpisala protikominternski pakt in tako napovedala vojno Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu. Finska vlada se je hotela temu paktu izogniti saj ni hotela postati del velike vojne. Pozimi 1941/24 je fronta obmirovala._NEWLINE_Poleti 1942 so se odnosi med Nem\xc4\x8dijo in Finsko ponovno poslab\xc5\xa1ali, ko je rde\xc4\x8da armada ob Lado\xc5\xa1kem jezeru za\xc4\x8dela ofenzivo. K poslab\xc5\xa1anju odnosov je prispeval tudi nem\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj pri obleganju Leningrada. S porazom nem\xc5\xa1kih \xc4\x8det februarja 1943 pri Stalingradu in Leningradu pa je pri Fincih nastala panika. Z SZ so zeleli ob posredovanju nevtralnih dr\xc5\xbeav podpisati mir, vendar so temu Nemci ostro nasprotovali._NEWLINE_Leta 1944 je postal polo\xc5\xbeaj skrajno resen, saj so se bile Nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete prisiljene umakniti izpred Leningrada. Finska vojska je ostala sama in tako izredno ranljiva. Finska se je ponovno posku\xc5\xa1ala dogovoriti o premirju, vendar je bil tudi tokrat nem\xc5\xa1ki odziv oster. Kjub temu, da do miru ni pri\xc5\xa1lo, so Nemci ustavili po\xc5\xa1iljke oro\xc5\xbeja. 9. junija se je v o\xc5\xbeini za\xc4\x8dela velika ofenziva rde\xc4\x8de armade zaradi katere je fronta dokon\xc4\x8dno razpadla. Moskva Finski \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d ponudi mirovna pogajanja vendar jih Finci, ki so kljub porazu pod vplivom Nemcev, zavrnejo. \xc5\xa0ele ko Mannerhaim nasledi takratnega finskega predsednika Rytiema, je dokon\xc4\x8dno odpovedano sodelovanje z nacisti\xc4\x8dno Nem\xc4\x8dijo. Temu sledi tudi podpis premirja z SZ. Zahteve SZ so visoke. Finska mora SZ odstopiti vse ozemlje izgubljeno v zimski vojni, polotok Parkkola, omogo\xc4\x8diti mora neoviran transport sovjetskih \xc4\x8det preko finskega ozemlja. Soditi mora vojnim zlo\xc4\x8dincem, ukiniti mora tudi protikomunisti\xc4\x8dna gibanja, pregnati nem\xc5\xa1ke enote iz svojega ozemlja in pla\xc4\x8dati ogromno vojno od\xc5\xa1kodnino. Konec nadaljevalne vojne tako pripelje do za\xc4\x8detka laponske vojne v kateri morajo finci ob pomo\xc4\x8di rde\xc4\x8de armade s svojega ozemlja pregnati nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete._NEWLINE_Dokon\xc4\x8dni mirovni sporazum med Finsko in SZ je bil podpisan \xc5\xa1ele leta 1947 v Parizu.'