b'\n_START_ARTICLE_\nAnimizem\n_START_PARAGRAPH_\nAnim\xc3\xadzem (latinsko animus, anima - duh, mi\xc5\xa1ljenje ali du\xc5\xa1a) je verovanje v duhove in druga nadnaravna bitja. Ljudje verjamejo, da duhovi prebivajo v \xc5\xbeivalih, rastlinah, v skalah, zvezdah, in ljudeh. Animizem je glede vere v obstoj du\xc5\xa1e in duhov v temelju vsake religije. Oblika animizma je totemizem, ki jo nekateri (zgodovinsko prvi: Edward Burnett Tylor) smatrajo kot naslednjo razvojno stopnjo verovanj._NEWLINE_Za animizem je zna\xc4\x8dilno tudi verovanje ljudi, da imajo duhovi podobne lastnosti kot ljudje, zato ljudje v odnosu do njih uporabljajo enaka sredstva in odnose kot med seboj (darila, kazni, ljubezen, sovra\xc5\xa1tvo, spo\xc5\xa1tovanje, podkupovanje)._NEWLINE_Izraz je v smislu prisotnosti duhovne sile, ki se razlikuje od pojma du\xc5\xa1e najbr\xc5\xbe prvi uporabil nem\xc5\xa1ki kemik in fiziolog Georg Ernst Stahl, avtor knjige Theoria medica vera iz leta 1707. Z njim je \xc5\xbeelel opisati medicinsko stali\xc5\xa1\xc4\x8de, po katerem procesov v organskem svetu ni mogo\xc4\x8de pojasniti mehani\xc4\x8dno. Sklepal je, da u\xc4\x8dinkuje neka duhovna sila, ki jo je poimenoval anima rationis._NEWLINE_Angle\xc5\xa1ki antropolog Edward Burnett Tylor je izraz vpeljal v antropologijo. Po Taylorjevem mnenju vse religije temeljijo na animizmu. Predpostavil je razvojno sosledje: animizem, totemizem, politeizem, monoteizem. Taylorjeva teorija se v prvotni obliki ni obdr\xc5\xbeala, je pa imela velik vpliv na antropologijo in religiologijo svojega \xc4\x8dasa. Danes lahko Taylorjevo teorijo dojemamo kot evrocentri\xc4\x8dno in kolonialisti\xc4\x8dno. _NEWLINE_Animizem se je redifiniral, ne kot primitivna kategori\xc4\x8dna napaka (otro\xc5\xa1ka religija, ki naj bi bila prva predstopnja po evolutivni lestvici, ki vodi do realne znanosti), ampak kot kompleksna relacionalna epistemologija in udele\xc5\xbeba s partikularnimi okolji. _NEWLINE_Animizem je zna\xc4\x8dilen za lovsko-nabiralni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe. Elemente animizma najdemo tudi v sodobnih mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih verovanjih: v \xc5\xa1intoizmu, hinduizmu, panteizmu, v odsevih pa tudi v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, zlasti pa v gibanju novopoganstva.'