b'\n_START_ARTICLE_\nAfri\xc5\xa1ki beloprsi je\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nAfri\xc5\xa1ki beloprsi je\xc5\xbe je vrsta je\xc5\xbea, ki ga pojmujemo kot udoma\xc4\x8denega je\xc5\xbea. V Sloveniji ga poznamo le kot hi\xc5\xa1nega ljubljen\xc4\x8dka. Afri\xc5\xa1ki beloprsi je\xc5\xbe je rezultat kri\xc5\xbeanja dveh razli\xc4\x8dnih vrst afri\xc5\xa1kega je\xc5\xbea - beloprsega (Atelerix albiventris) in al\xc5\xbeirskega (Atelerix algirus). Je manj\xc5\xa1i kot evropski je\xc5\xbe, ki ga pri nas poznamo kot divjega je\xc5\xbea. Spada v skupino sesalcev, in ne glodavcev. Tekom let udoma\xc4\x8devanja se je njihov karakter prilagodil sobivanju s \xc4\x8dlovekom, prav tako se je zmanj\xc5\xa1al njihov naravni strah pred plenilci. V zadnjem \xc4\x8dasu se je pojavilo tudi veliko novih barv in barvnih kombinacij - poznamo kar 92 razli\xc4\x8dnih barv. Vse omenjene lastnosti so pripomogle k temu, da je pribljubljen kot hi\xc5\xa1ni ljubljen\xc4\x8dek.\n_START_SECTION_\nOsnovne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbea odraslega je\xc5\xbea je od 250-550 g. Povpre\xc4\x8dna \xc5\xbeivljenjska doba je 4-6 let. Samice spolno dozorijo pri 8-12 tednih, samci pa malo prej, od 7-9 tednov. Za \xc5\xbeivljenje nujno potrebujejo toplo okolje, priporo\xc4\x8da se temperatura nad 21 \xc2\xb0C. Pozimi ne hibernirajo. Po klasifikaciji se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med insektivore (\xc5\xbeu\xc5\xbekojede), v divjini se prehranjujejo z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami. Po naravi so samotarji.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna hrana udoma\xc4\x8denih beloprsih je\xc5\xbeev so ma\xc4\x8dji briketi kvalitetnega proizvajalca. Hrana naj bi bila bogata s proteini (beljakovinami) in z ni\xc5\xbejo vsebnostjo ma\xc5\xa1\xc4\x8dob. Kot dodatek k prehrani lahko dobivajo mokarje in \xc4\x8dri\xc4\x8dke, vendar v omejenih koli\xc4\x8dinah, saj so bogati z ma\xc5\xa1\xc4\x8dobami. Priporo\xc4\x8da se tudi kuhana perutnina, kuhano jajce, zelenjava, sadje v omejenih koli\xc4\x8dinah. So insektivori, tako da v prehrani sadje in zelenjava nista potrebna. Je\xc5\xbei so laktozno intolerantni, nikoli jih ne hranimo z mlekom in mle\xc4\x8dnimi izdelki, saj se bodo pojavile \xc4\x8drevesne te\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nOsnovna oprema in nega\n_START_PARAGRAPH_\nPotrebujejo veliko kletko, v velikosti vsaj 50 x 100 cm. Kletka je lahko tudi v dveh nadstropjih, vendar se ve\xc4\x8d kot toliko ne priporo\xc4\x8da, saj niso preve\xc4\x8d spretni plezalci. V kletki potrebujejo hi\xc5\xa1ko, WC z ma\xc4\x8djim peskom, tunele za skrivanje, posodici za hrano in vodo, razne igra\xc4\x8de, in najbolj nujno - veliko kolo. Kot stelja se priporo\xc4\x8da \xc5\xbeagovina ali lesni peleti, lahko pa tudi umetno travo ali flis odejo (le v primeru, da je ljubljen\xc4\x8dek navajen uporabljati strani\xc5\xa1\xc4\x8de). Seno in slama se kot stelja ne priporo\xc4\x8data._NEWLINE_Ob\xc4\x8dasno jih je priporo\xc4\x8dljivo kopati (svetuje se uporaba ne\xc5\xbenih, neodi\xc5\xa1avljenih mil). Nekajkrat na mesec jim je potrebno o\xc4\x8distiti ta\xc4\x8dke v vodni kopeli. Ob\xc4\x8dasno jim je potrebno skraj\xc5\xa1ati kremplje, lahko kar s \xc5\xa1karjicami za nohte. Problem je predvsem v zadnjih krempljih, ki rastejo malo hitreje. \xc4\x8ce bodo je\xc5\xbei tudi zunaj, jim je priporo\xc4\x8dljivo dati ampulo proti bolham.\n_START_SECTION_\nZdravje\n_START_PARAGRAPH_\nMed afri\xc5\xa1kimi beloprsimi je\xc5\xbei je mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irjena genetska bolezen imenovana WHS (angl. Wobbly Hedgehog Syndrome). Je nevrodegenerativna genetska bolezen, ki jo lahko primerjamo z multiplo sklerozo pri \xc4\x8dloveku. Simptomi po navadi nastopijo pri starosti dveh let, \xc4\x8deprav so izbruh bolezni opazili tako pri mlaj\xc5\xa1ih, kot pri starej\xc5\xa1ih je\xc5\xbeih. Od pojava znakov do smrti prete\xc4\x8de od 6-19 mesecev. Prvi simptomi, ki jih opazimo so izguba kontrole nad telesom in slabenje mi\xc5\xa1ic. Je\xc5\xbe ne kontrolira gibanja, pri hoji in stanju se opoteka ter maje. Bolezen je progresivna in napreduje hitro. Zdravila zaenkrat \xc5\xa1e ne poznamo. Genetska bolezen se v populaciji pospe\xc5\xa1eno \xc5\xa1iri, \xc4\x8de prihaja do parjenja v sorodstvu.\n_START_SECTION_\nBeloprsa in al\xc5\xbeirska barva\n_START_PARAGRAPH_\nDo danes je poznanih kar 92 barv razvr\xc5\xa1\xc4\x8denih v dve glavni skupini - beloprse in al\xc5\xbeirske barve. Omenjeni barvni skupini izhajata iz dejstva, da je afri\xc5\xa1ki beloprsi je\xc5\xbe rezultat kri\xc5\xbeanja dveh razli\xc4\x8dnih vrst afri\xc5\xa1kega je\xc5\xbea. Beloprsi in al\xc5\xbeirski je\xc5\xbe sta sicer kompatibilni vrsti, vendar le v smislu fizi\xc4\x8dnih lastnosti. Barve se med vrstama nikoli ne me\xc5\xa1ajo. Al\xc5\xbeirska barva je dominantna in med je\xc5\xbei bolj pogosta. Beloprsa je recesivna, zato tudi redkej\xc5\xa1a. Glavna razlika med dvema barvnima skupinama je v maski obraza. Je\xc5\xbei al\xc5\xbeirskih barv imajo bolj obse\xc5\xbene in temnej\xc5\xa1e maske obraza, beloprsi pa manj\xc5\xa1e in svetlej\xc5\xa1e. Prav imajo je\xc5\xbei al\xc5\xbeirske barve veliko temnej\xc5\xa1o ko\xc5\xbeo kot pa je\xc5\xbei beloprsih barv. Velja trditev, da za vsako beloprso barvo obstaja razli\xc4\x8dica v al\xc5\xbeirski barvi, le da bo imela ta temnej\xc5\xa1o masko, u\xc5\xa1esa, nos in obarvanje trebu\xc5\xa1\xc4\x8dka.'