b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svete Fo\xc5\xa1ke, Peroj\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev svete Fo\xc5\xa1ke pri Batva\xc4\x8dih, blizu Peroja v Istri, je majhna srednjeve\xc5\xa1ka triladijska bazilika s tremi vzidanimi apsidami. Trije pari polkro\xc5\xbenih arkad delijo glavno ladjo od stranskih. Najstarej\xc5\xa1i deli cerkve datirajo v za\xc4\x8detek 7. stoletja, ladje pa so bile povi\xc5\xa1evane v 12. in 17. stoletju. V preteklosti je bila celotna notranjost bazilike poslikana, freske pa so ohranjene le na manj\xc5\xa1ih povr\xc5\xa1inah. Umetni\xc5\xa1ko najpomembnej\xc5\xa1i del cerkve predstavlja ohranjena zidna slika Jezusovega vnebovzetja iz 12. stoletja (na sliki je Jezus na prestolu v mandorli, ki jo nosijo \xc5\xa1tirje angeli; v spodnjem delu je \xc5\xa1est apostolov, ki sledijo temu odhodu v nebo, z zgornje strani je kompozicija obrobljena s \xc5\xa1iroko borduro). Freske so lep primer benediktinskega slikarstva iz obdobja romanike. Prvotna zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkvica danes nosi baro\xc4\x8dno podobo. V tem \xc4\x8dasu je bila pred vhodom vzidana tudi velika lopa (najve\xc4\x8dja v Istri), katere streha pa se je leta 1956 podrla; danes so vidne le slepe arkade. Nad vhodom v cerkev je bifora. V severni ladji cerkve je postavljen majhen lapidarij, kjer so zbrani kamniti fragmenti, najdeni v \xc4\x8dasu arheolo\xc5\xa1kega raziskovanja cerkve in izvirajo iz obdobja od antike do zgodnjega srednjega veka._NEWLINE_Cerkev sv. Fo\xc5\xa1ke je romarski kraj, kjer naj bi po verskih pri\xc4\x8devanjih pri\xc5\xa1lo do \xc4\x8dude\xc5\xbenih ozdravitev, v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu pa naj bi radiestezisti v njeni okolici\xc2\xa0\xc2\xbbugotovili ugodne pogoje za ozdravljenja\xc2\xab. Fo\xc5\xa1ka je bila rojena leta 235 v Ravenni, mu\xc4\x8dena pa naj bi bila zaradi simpatiziranja s kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom in odrekanju rimskim bogovom. Nato naj bi jo 13. februarja 250, pri 15-ih letih, obglavili. Sv. Fo\xc5\xa1ka je zavetnica bolehnim za revmatizmom in glavobolom._NEWLINE_Nedale\xc4\x8d od cerkve se nahajajo najve\xc4\x8dji istrski ka\xc5\xbeuni (kamnite pastirske staje, ki so najpristnej\xc5\xa1i prikaz ljudske arhitekutre).'