b'\n_START_ARTICLE_\nZamol\xc4\x8dani avtorji\n_START_PARAGRAPH_\nZamol\xc4\x8dani (tudi prepovedani, prezrti) avtorji je v slovenski literarni in kulturni zgodovini zbirno poimenovanje za knji\xc5\xbeevnike, ki so med 2. svetovno vojno ali po njej padli ali bili ubiti in za katere je v \xc4\x8dasu po vojni veljalo izob\xc4\x8denje iz kulturnega \xc5\xbeivljenja. Izraz naj bi zajemal le tiste avtorje, ki za \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja niso bili literarno uveljavljeni, za uveljavljene se raje uporablja izraz prepovedana literatura oz. prepovedani avtorji.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje pojma\n_START_PARAGRAPH_\nAvtorji, ki jih zajema izraz, so pripadali tedanji najmlaj\xc5\xa1i generaciji slovenskih knji\xc5\xbeevnikov, rojenih okoli leta 1920. Ker je povojna oblast na\xc4\x8drtno spregledala njihovo literarno dejavnost, poleg tega pa njihova dela ve\xc4\x8dinoma \xc5\xa1e niso iz\xc5\xa1la v knji\xc5\xbeni obliki (izjemi sta France Balanti\xc4\x8d in Jo\xc5\xbee \xc5\xa0erjak) se jih raje poimenuje zamol\xc4\x8dani kot prepovedani avtorji. Njihovo delo je ostalo v rokopisu ali raztreseno po literarnih revijah in drugih publikacijah. Kot \xc5\xbertve revolucije jih je (Franceta Balanti\xc4\x8da, Stanka Vuka, Lada Pi\xc5\xa1\xc4\x8danca, Fran\xc4\x8dka Preloga, Lojzeta Grozdeta in Franceta Krem\xc5\xbearja) v Sloven\xc4\x8devem koledarju za leto 1945 s kratkim \xc5\xbeivljenjepisom in pesmijo oz. proznim odlomkom predstavil Tine Debeljak. Edino delo iz kroga teh avtorjev, ki je bilo po vojni z odlokom Ministrstva za prosveto izlo\xc4\x8deno iz prometa, je bila Balanti\xc4\x8deva zbirka V ognju groze plapolam, izdana po njegovi smrti leta 1944._NEWLINE_Nazorsko je ve\xc4\x8dina zamol\xc4\x8danih avtorjev pripadala katoli\xc5\xa1ko-konservativni smeri in je med vojno sodelovala v protikomunisti\xc4\x8dnih enotah (MVAC in slovenskih domobrancih), trije so padli v partizanskih enotah, vendar so bili zaradi politi\xc4\x8dne usmerjenosti (vsi so bili kr\xc5\xa1\xc4\x8danski socialisti) prav tako zamol\xc4\x8dani. Eden je bil mobiliziranec v nem\xc5\xa1ko vojsko, tri pa so med vojno likvidirale partizanske enote kot civiliste pod obto\xc5\xbebo kolaboracije. V literarnih zgodovinah in v diplomskih seminarjih na slavistiki so bili nekateri od teh avtorjev sicer obravnavani, Balanti\xc4\x8d celo sorazmerno ob\xc5\xa1irno, kar pa ni imelo odmeva v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i kulturni javnosti.  _NEWLINE_Dokument, ki je po vojni omejeval razpolo\xc5\xbeljivost knji\xc5\xbenih del, je bil Seznam izlo\xc4\x8denih knjig, ki ga je 27. julija 1945 izdalo Ministrstvo za prosveto. Pri natisu novih del je uredni\xc5\xa1ka politika zalo\xc5\xbeb samodejno ob\xc5\xa1la dela, ki bi lahko povzro\xc4\x8dila vznemirjenje v KPS, prav tako je bilo del splo\xc5\xa1nega v\xc3\xa9denja, ne pa pisne prepovedi, katere teme niso za\xc5\xbeelene.\n_START_SECTION_\nUsoda literarne zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nNeobjavljena literarna zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina zamol\xc4\x8danih avtorjev je do\xc5\xbeivela po vojni zelo razli\xc4\x8dno usodo. Ve\xc4\x8dina se je nahajala pri sorodnikih in znancih, nekaj tudi na krajih, kjer so avtorji nazadnje prebivali. Za ve\xc4\x8d kot polovico ni razen revijalno objavljenih del ostalo ni\xc4\x8d in je njihova zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina bodisi izgubljena, uni\xc4\x8dena ali je sploh ni bilo. Ker je nad njimi visel made\xc5\xbe kolaborantstva, se ve\xc4\x8d desetletij za njihovo literarno dejavnost ni vedelo. Velika izjema je bil France Balanti\xc4\x8d, ki je bil pojem zamol\xc4\x8danega pesnika in \xc5\xa1e danes simbolizira vso skupino. Po pri\xc4\x8devanju Franceta Pibernika so ga na univerzi (takratni slavistiki) brali vsi, tudi \xc4\x8dlani partije, \xc4\x8deprav je bila njegova zbirka prepovedana in iz javnih knji\xc5\xbenic ve\xc4\x8dinoma preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v t. i. D-fond NUK-a, kamor se je dalo priti le s pisnim priporo\xc4\x8dilom raziskovalne in\xc5\xa1itutcije. V literarnih zgodovinah se je pred letom 1990 pojavil samo Balanti\xc4\x8d. Leta 1966 je bila celotna izdaja njegove zbirke Mu\xc5\xbeevna steblika (DZS, ur. Mitja Mejak) uni\xc4\x8dena v papirnici Vev\xc4\x8de. _NEWLINE_Ker so bile dru\xc5\xbebene razmere v  SR Sloveniji nenakolonjene raziskovanju in objavljanju njihovih del, je njihova literarna zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina najprej izhajala v zamejstvu (Trst, Gorica) in zdomstvu (Buenos Aires), pred osamosvojitvijo Slovenije je pri nas iz\xc5\xa1el le izbor Balanti\xc4\x8devih pesmi (Mu\xc5\xbeevna steblika. Ljubljana: DZS, 1984. (COBISS)). Zamol\xc4\x8danost ukinja leta 1991 izdana antologija Jutro pozabljenih, v kateri je ve\xc4\x8dina med njimi natisnjenih sploh prvi\xc4\x8d po svoji smrti.\n_START_SECTION_\nZamol\xc4\x8dani avtorji danes\n_START_PARAGRAPH_\nNajkvalitetnej\xc5\xa1a avtorja tega kroga, Ivan Hribov\xc5\xa1ek in France Balanti\xc4\x8d, sta uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena v zbirko Zbrana dela in s tem kanonizirana slovenska knji\xc5\xbeevnika, prav tako je o njunih \xc5\xbeivljenjih in delu iz\xc5\xa1lo ve\xc4\x8d knjig, ve\xc4\x8dinoma v avtorstvu Franceta Pibernika. Ostali avtorji, katerih zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina ni bila izgubljena, so s posameznimi deli objavljeni v periodi\xc4\x8dnih publikacijah (Leopold Legat, Stane Bra\xc4\x8dko, Fran\xc4\x8dek Prelog, Janez Klari\xc4\x8d, Fran\xc4\x8dek \xc5\xa0tabuc) oz. so njihova dela iz\xc5\xa1la monografsko (Odon Peterka, Lojze Grozde, Karel Starc, Tone Polda, Lado Pi\xc5\xa1\xc4\x8danc (ponatis zbirke iz 1950)).'