b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cile\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo razli\xc4\x8dne teorije o izvoru besede \xc4\x8cile. Po \xc5\xa1panskem kronistu iz 17. stoletja Diegu de Rosalesu so Inki imenovali dolino Aconcagua \xc2\xbbChili\xc2\xab\xc2\xa0po izvoru imena plemenskega poglavarja plemena Pikun\xc4\x8de ("cacique"), imenovanega Tili, ki je takrat vladal obmo\xc4\x8dju osvajanja Inkov v 15. stoletju. Druga teorija opozarja na podobnost doline Aconcagua z dolino Casma v Peruju, kjer sta se mesto in dolina imenovana Chili._NEWLINE_Druge teorije pravijo, da je \xc4\x8cile lahko dobil svoje ime iz ameri\xc5\xa1ke indijanske besede, ki pomeni bodisi \xc2\xbbkonec zemlje\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbmorski galebi\xc2\xab, iz besede chilli v jeziku plemena Mapu\xc4\x8de, kar lahko pomeni \xc2\xbbkjer se de\xc5\xbeela kon\xc4\x8da\xc2\xab\xc2\xa0ali iz v jeziku Ke\xc4\x8dua chiri, \'hladno\' ali tchili, kar pomeni bodisi \'sneg\' ali \'najgloblja to\xc4\x8dka Zemlje\'.  Drugo poreklo, ki je pripisano besedi chili, je onomatopoejska cheele-cheele - imitacija \xc5\xbevrgolenja ptice, ki je znana kot trile (Agelasticus thilius)._NEWLINE_\xc5\xa0panski konkvistadorji so sli\xc5\xa1ali to ime od Inkov in nekaj pre\xc5\xbeivelih prve \xc5\xa1panske ekspedicije Diega de Almagra ju\xc5\xbeno od Peruja leta 1535-36 je sebe imenovalo \xc2\xbbmo\xc5\xa1ki Chilli\xc2\xab.  Almagru se pripisuje posplo\xc5\xa1enje imena Chile (\xc4\x8cile), potem ko se je tako poimenovala dolina reke Mapocho.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDokazi kamnitih orodij ka\xc5\xbeejo, da so ljudje ob\xc4\x8dasno obiskali obmo\xc4\x8dje dolin Monte Verde \xc5\xbee pred 18.500 leti. Pred pribli\xc5\xbeno 10.000 leti so se priseljeni Indijanci nastanili v plodnih dolinah in na obalnih obmo\xc4\x8djih dana\xc5\xa1njega \xc4\x8cila. Naseljena obmo\xc4\x8dja iz zelo zgodnjega \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega naseljevanja so Monte Verde, Cueva del Milod\xc3\xb3n in kraterska lavina cev Pali-Aike. Inki so na kratko raz\xc5\xa1irili svoj imperij na dana\xc5\xa1nji sever \xc4\x8cila, vendar so se Mapu\xc4\x8di (ali Araucani, kot so jih poznali po \xc5\xa0pancih) uspe\xc5\xa1no upirali \xc5\xa1tevilnim poskusom zasedbe Inkovskega imperija, da bi jih podredili, kljub pomanjkanju dr\xc5\xbeavne ureditve. Borili so se proti Sapa Inka Tupac Yupanquiju in njegovi vojski. Rezultat krvave tridnevne bitke, znane kot bitka pri Maulu, je bil, da so Inki osvojili ozemlja \xc4\x8cila ob reki Maule.\n_START_SECTION_\nKolonizacija\n_START_PARAGRAPH_\nPred prihodom \xc5\xa0pancev v 16. stoletju so severni del \xc4\x8cila naseljevali Inki, srednji in ju\xc5\xbeni del pa bojeviti Mapu\xc4\x8di. Obmo\xc4\x8dje so doma\xc4\x8dini poznali pod imenom Tchili, ki v njihovem jeziku pomeni sneg. Novembra 1520 je Ferdinand Magellan kot prvi evropski raziskovalec pristal na otoku Chilo\xc3\xa9, kamor je prispel skozi preliv, ki danes nosi njegovo ime (Magellanov preliv)._NEWLINE_Naslednji Evropejci, ki so pri\xc5\xa1li na obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega \xc4\x8cila, so bili Diego de Almagro in njegova skupina \xc5\xa1panskih osvajalcev, ki so iz Peruja pri\xc5\xa1li leta 1535 in iskali zlato. \xc5\xa0panci so naleteli na razli\xc4\x8dne kulture, ki so se v glavnem ukvarjale s po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1kim kmetijstvom in lovom. Osvojitev \xc4\x8cila se je resno za\xc4\x8dela leta 1540 s prihodom Pedra de Valdivia, enega od poro\xc4\x8dnikov Francisca Pizarra, ki je 12. februarja 1541 ustanovil mesto Santiago (Santiago de Nueva Extremadura). \xc4\x8ceprav \xc5\xa0panec ni na\xc5\xa1el veliko zlata in srebra, ki so ga iskali, je ugotovil kmetijski potencial \xc4\x8dilske Podol\xc5\xbene doline in tako je \xc4\x8cile postal del \xc5\xa1panskega cesarstva._NEWLINE_Osvajalci so ozemlje zasedali postopoma in utrpeli ponavljajo\xc4\x8de se neuspehe. Velika vstaja Mapu\xc4\x8dev, ki se je za\xc4\x8dela leta 1553 (za\xc4\x8detek vojne Arauco, ki jo je vodil Lautaro, poglavar (v njihovem jeziku toqui) Mapu\xc4\x8dev), je povzro\xc4\x8dila Valdivijevo smrt in uni\xc4\x8denje \xc5\xa1tevilnih glavnih naselij kolonije. Kasnej\xc5\xa1a velika upora sta bila leta 1598 in leta 1655. Vsaki\xc4\x8d, ko so se Mapu\xc4\x8di in druge domorodne skupine uprli, se je ju\xc5\xbena meja kolonije pomaknila proti severu. \xc5\xa0panska krona je su\xc5\xbeenjstvo odpravila leta 1683 po zaslugi mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega upora Mapu\xc4\x8dev. Kljub kraljevim prepovedim so odnosi ostali napeti zaradi nenehnega vme\xc5\xa1avanja kolonialistov. _NEWLINE_Na severu omejena s pu\xc5\xa1\xc4\x8davo, na jugu so bili Mapu\xc4\x8di, na vzhodu z Andi, na zahodu pa ocean, je \xc4\x8cile postal ena najbolj centraliziranih, homogenih kolonij v \xc5\xa1panski Ameriki. Kot nekak\xc5\xa1en mejni garnizon se je kolonija na\xc5\xa1la s poslanstvom prepre\xc4\x8devanja poseganja s strani tako evropskih sovra\xc5\xbenikov \xc5\xa0panije, zlasti britanskih in nizozemskih, kot Mapu\xc4\x8dev. Pirati in angle\xc5\xa1ki pustolovci so se pridru\xc5\xbeili Mapu\xc4\x8dem, kot je pokazal leta 1578 napad sira Francisa Draka na Valparaiso, glavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de kolonije. V \xc4\x8cilu je bila ena najve\xc4\x8djih stalnih vojsk v Ameriki, zaradi \xc4\x8desar je bila dr\xc5\xbeava eno najbolj militariziranih \xc5\xa1panskih posesti, pa tudi odtok zaklada podkralja Peruja (Real Situado je bilo letno pla\xc4\x8dilo srebra iz Peruja za financiranje \xc5\xa1panske vojske v \xc4\x8cilu. Ve\xc4\x8dina srebra je pri\xc5\xa1la iz Potosija v dana\xc5\xa1nji Boliviji.)._NEWLINE_Prvi splo\xc5\xa1ni popis je opravila vlada Agustina de J\xc3\xa1ureguija med letoma 1777 in 1778; ugotovili so 259.646 prebivalcev: 73,5\xc2\xa0% evropskega porekla, 7,9\xc2\xa0% mesticev, 8,6\xc2\xa0% avtohtonih prebivalcev in 9,8\xc2\xa0% \xc4\x8drncev. Francisco Hurtado, guverner province Chilo\xc3\xa9, je popisal leta 1784 in ugotovil, da je bilo 26.703 prebivalcev, od tega 64,4\xc2\xa0% belcev in 33,5\xc2\xa0% doma\xc4\x8dinov._NEWLINE_\xc5\xa0kofija Concepci\xc3\xb3n je leta 1812 izvedla popis na obmo\xc4\x8djih ju\xc5\xbeno od reke Maule, vendar ni vklju\xc4\x8devala avtohtonega prebivalstva ali prebivalcev pokrajine Chilo\xc3\xa9. Prebivalstvo je bilo ocenjeno na 210.567, od tega je bilo 86,1\xc2\xa0% \xc5\xa1panskih ali evropskih rojstev, od tega 10 %v avtohtonih, od tega 3,7\xc2\xa0% mesticev, \xc4\x8drncev in mulatov.\n_START_SECTION_\nNeodvisnost\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1808 je Napoleonovo ustoli\xc4\x8denje njegovega brata Jo\xc5\xbeefa kot \xc5\xa1panskega kralja pognalo kolonijo v boj za neodvisnost od \xc5\xa0panije. 18. junija 1810 je bila ustanovljena nacionalna hunta v imenu Ferdinanda - naslednika odstavljenega kralja. Vlada hunte je \xc4\x8cile razglasila za avtonomno republiko v \xc5\xa1panski monarhiji (v spomin na ta dan, \xc4\x8cile praznuje svoj nacionalni dan Fiestas Patrias 18. septembra)._NEWLINE_Po kmalu po teh dogodkih se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1ir\xc5\xa1e gibanje za popolno neodvisnost, pod vodstvom Jos\xc3\xa9 Miguel Carrera (enega najbolj priznanih patriotov) in njegovih dveh bratov Juana Jos\xc3\xa9ja in Luisa Carrere. \xc5\xa0panski poskusi, da bi ponovno uvedli popolno vladavino v \xc4\x8dasu, ki se je imenoval rekonkvista, je pripeljal do dolgotrajnega boja, vklju\xc4\x8dno s pregonom Bernarda O\'Higginsa, ki je izpodbijal Carrerovo vodstvo._NEWLINE_Za\xc4\x8dasna vojna se je nadaljevala do leta 1817. S Carrerom v zaporu v Argentini, sta O\'Higgins in pajda\xc5\xa1 Jos\xc3\xa9 de San Mart\xc3\xadn, junak argentinske vojne za neodvisnost, vodila vojsko, ki je pre\xc4\x8dkala Ande v \xc4\x8cile in premagala rojaliste. 12. februarja 1818 je bil \xc4\x8cile razgla\xc5\xa1en za neodvisno republiko. Politi\xc4\x8dni upor je prinesel malo dru\xc5\xbebenih sprememb, \xc4\x8dilska dru\xc5\xbeba je v 19. stoletju ohranila bistvo razslojene kolonialne dru\xc5\xbebene strukture, na katero sta mo\xc4\x8dno vplivala dru\xc5\xbeinska politika in rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev. S\xc4\x8dasoma se je pojavilo mo\xc4\x8dno predsedstvo, bogati lastniki zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d so ostali mo\xc4\x8dni._NEWLINE_\xc4\x8cile je po\xc4\x8dasi za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti svoj vpliv in vzpostavljal svoje meje. S pogodbo iz Tantauca je bil leta 1826 vklju\xc4\x8den arhipelag Chilo\xc3\xa9. Gospodarstvo se je za\xc4\x8delo razvijati zaradi odkritja rude srebra v Cha\xc3\xb1arcillu in vse ve\xc4\x8dje trgovine v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Valparaiso, kar je privedlo do konflikta s Perujem glede pomorske prevlade na Pacifiku. Hkrati so posku\xc5\xa1ali okrepiti suverenost v ju\xc5\xbenem \xc4\x8cilu, kar je intenziviralo prodor v Araucanijo in leta 1848 kolonizirala Llanquihue z nem\xc5\xa1kimi priseljenci. Z osvojitvijo trdnjave Fuerte Bulnes z dvojambornikom Ancuda pod poveljstvom Johna Williamsa Wilsona se je leta 1843 pridru\xc5\xbeila regija Magallanes, medtem ko se je regija Antofagasta, v tistem \xc4\x8dasu del Bolivije, za\xc4\x8dela polniti z ljudmi._NEWLINE_Konec 19. stoletja je vlada v Santiagu utrdila svoj polo\xc5\xbeaj na jugu z okupacijo Araucan\xc3\xadje. Mejna pogodba iz leta 1881 med \xc4\x8cilom in Argentino je potrdila \xc4\x8dilsko suverenost nad Magellanovim prelivom. Kot posledica pacifi\xc5\xa1ke vojne s Perujem in Bolivijo (1879-83) je \xc4\x8cile raz\xc5\xa1iril svoje ozemlje na sever za skoraj tretjino, s \xc4\x8dimer je Boliviji onemogo\xc4\x8dil dostop do Tihega oceana in pridobil dragocene zaloge nitrata, katerega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje je pripomoglo k narodnemu bogastvu. \xc4\x8cile se je do leta 1870 pridru\xc5\xbeil dr\xc5\xbeavam z visokim dohodkom v Ju\xc5\xbeni Ameriki. _NEWLINE_\xc4\x8cilska dr\xc5\xbeavljanska vojna leta 1891 je prinesla prerazporeditev mo\xc4\x8di med predsednikom in kongresom in \xc4\x8cile je vzpostavil demokracijo v parlamentarnem slogu. Vendar pa je bila dr\xc5\xbeavljanska vojna tudi tekmovanje med tistimi, ki so se zavzemali za razvoj lokalnih industrij in mo\xc4\x8dne ban\xc4\x8dne interese v \xc4\x8cilu, zlasti v Edwardovem domu, kjer so imeli mo\xc4\x8dne vezi s tujimi vlagatelji. Kmalu zatem se je dr\xc5\xbeava z Argentino spustila v zelo drago pomorsko voja\xc5\xa1ko tekmo, ki je skoraj pripeljala do vojne.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cilsko gospodarstvo je deloma pre\xc5\xa1lo v sistem, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti interese vladajo\xc4\x8de oligarhije. Do 20. stoletja sta bila nastajajo\xc4\x8di srednji in delavski razred dovolj mo\xc4\x8dna, da bi izvolila reformisti\xc4\x8dnega predsednika Artura Alessandrija, katerega program je razo\xc4\x8daral konservativni kongres. V 1920-ih so se pojavile marksisti\xc4\x8dne skupine z mo\xc4\x8dno podporo._NEWLINE_Voja\xc5\xa1ki udar, ki ga je vodil general Luis Altamirano leta 1924, je zapolnil obdobje politi\xc4\x8dne nestabilnosti, ki je trajala do leta 1932. Od desetih vlad, ki so imele oblast v tem \xc4\x8dasu, je bila najdalj\xc5\xa1a tista generala Carlosa Ib\xc3\xa1\xc3\xb1eza del Campa, ki jo je na kratko leta 1925 izgubil in nato spet med letoma 1927 in 1931 v de facto diktaturi (\xc4\x8deprav jo v neusmiljenosti ali korupciji ni mogo\xc4\x8de primerjati z vrstami voja\xc5\xa1kih diktatur, ki so pogosto vladale v preostali Latinski Ameriki). _NEWLINE_Ib\xc3\xa1\xc3\xb1ez del Campo si je s prepu\xc5\xa1\xc4\x8danjem mo\xc4\x8di demokrati\xc4\x8dno izvoljenemu nasledniku ohranil spo\xc5\xa1tovanje dovolj velikega segmenta prebivalstva, da je bil ve\xc4\x8d kot trideset let uspe\xc5\xa1en politik, kljub nejasnim in spreminjajo\xc4\x8dim zna\xc4\x8dajem njegove ideologije. Ko je bila ustavna pravica leta 1932 obnovljena, se je pojavila mo\xc4\x8dna stranka srednjega razreda, radikali. V naslednjih 20 letih je postala klju\xc4\x8dna sila v koalicijskih vladah. V obdobju prevlade radikalne stranke (1932-52) je dr\xc5\xbeava pove\xc4\x8dala svojo vlogo v gospodarstvu. Leta 1952 so volivci vrnili Ib\xc3\xa1\xc3\xb1eza del Campa v pisarno \xc5\xa1e za \xc5\xa1est let. Leta 1958 ga je nasledil Jorge Alessandri, \xc4\x8dilski konservativizem pa se je ponovno demokrati\xc4\x8dno vrnil za \xc5\xa1e en mandat._NEWLINE_Predsedni\xc5\xa1ke volitve iz leta 1964 so z absolutno ve\xc4\x8dino naplavile kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega demokrata Eduarda Frei Montalva in za\xc4\x8delo se je obdobje velikih reform. Pod geslom \xc2\xbbRevolucija v svobodi\xc2\xab\xc2\xa0je njegova uprava za\xc4\x8dela daljnose\xc5\xbene socialne in gospodarske programe, zlasti na podro\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeevanja, stanovanj in agrarne reforme, vklju\xc4\x8dno s pode\xc5\xbeelsko sindikalizacijo kmetijskih delavcev. Leta 1967 je Frei naletel na vse ve\xc4\x8dje nasprotovanje levi\xc4\x8darjev, ki so menili, da so njegove reforme neustrezne in od konzervativcev, ki so jih ocenili za pretirane. Na koncu svojega mandata Frei ni dosegel ambicioznih ciljev svoje stranke._NEWLINE_Na volitvah leta 1970 je postal senator Salvador Allende iz Socialisti\xc4\x8dne stranke \xc4\x8cila (nato del koalicije \xc2\xbbNarodna enotnost\xc2\xab, ki je vklju\xc4\x8devala komuniste, radikale, socialne demokrate, disidentske kr\xc5\xa1\xc4\x8danske demokrate, gibanje narodne enotnosti in neodvisno ljudsko akcijo) in  dosegel delno ve\xc4\x8dino relativne ve\xc4\x8dine glasov, sledili so kandidati Radomiro Tomi\xc4\x87 za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko demokratsko stranko in Jorge Alessandri za konzervativno stranko. Allende ni bil izvoljen z absolutno ve\xc4\x8dino, saj je dobil manj kot 35 odstotkov glasov._NEWLINE_\xc4\x8cilski kongres je izvedel glasovanje med vodilnima kandidatoma Allendejem in nekdanjim predsednikom Jorgejem Alessandrijem in ob upo\xc5\xa1tevanju tradicije izbral Allendeja. Frei je zavrnil oblikovanje zavezni\xc5\xa1tva z Alessandrijem, da bi nasprotoval Allendeju, na podlagi dejstva da so bili kr\xc5\xa1\xc4\x8danski demokrati delavska stranka in z desnim krilom ne bi mogli imeti skupnih ciljev. _NEWLINE_Gospodarska kriza, ki se je za\xc4\x8dela leta 1972, se je poslab\xc5\xa1ala z begom kapitala, padcem zasebnih nalo\xc5\xbeb in umikanjem ban\xc4\x8dnih vlog kot odziv na Allendejev socialisti\xc4\x8dni program. Proizvodnja se je zmanj\xc5\xa1ala, brezposelnost se je pove\xc4\x8dala in Allende je sprejel ukrepe kot so zamrznitev cen, pove\xc4\x8danje pla\xc4\x8d in dav\xc4\x8dne reforme, da bi pove\xc4\x8dali potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko porabo in prerazporedil prihodke. Ve\xc4\x8dina ban\xc4\x8dnega sektorja je bila nacionalizirana. \xc5\xa0tevilna podjetja v industriji bakra, premoga, \xc5\xbeeleza, nitratov in jekla so bila razla\xc5\xa1\xc4\x8dena, nacionalizirana ali podvr\xc5\xbeena dr\xc5\xbeavnemu posredovanju. Industrijska proizvodnja se je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala in brezposelnost je padla v prvem letu Allendejeve uprave. _NEWLINE_Program je vklju\xc4\x8deval napredek interesov delavcev, ki je pravosodni sistem nadomestil s \xc2\xbbsocialisti\xc4\x8dno zakonodajo\xc2\xab, nacionalizacijo bank in siljenjem drugih v ste\xc4\x8daj [38] ter krepitvijo \xc2\xbbpriljubljenih milic\xc2\xab, znanih MIR. Za\xc4\x8dela se je pod nekdanjim predsednikom Freijem, platforma ljudske enotnosti pa je pozvala k nacionalizaciji glavnih rudnikov bakra v \xc4\x8cilu v obliki ustavne spremembe. Ukrep je soglasno sprejel Kongres. _NEWLINE_Rezultat je bil, da je administracija Richarda Nixona organizirala tajne agente v \xc4\x8cilu, da bi \xc4\x8dim prej destabilizirala Allendejevo vlado. Poleg tega je finan\xc4\x8dni pritisk ZDA omejil mednarodni gospodarski kredit v \xc4\x8cile._NEWLINE_Gospodarske te\xc5\xbeave je \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ala javna poraba Allendejeve vlade, ki se je financirala predvsem s tiskanjem denarja in slabimi bonitetnimi ocenami poslovnih bank. Hkrati so opozicijski mediji, politiki, poslovna zdru\xc5\xbeenja in druge organizacije pomagali pospe\xc5\xa1iti kampanjo doma\xc4\x8de politi\xc4\x8dne in gospodarske destabilizacije, od katerih so nekatere podprle Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Do za\xc4\x8detka leta 1973 je bila inflacija brez nadzora. Obubo\xc5\xbeano gospodarstvo so nadalje prizadele dolgotrajne in v\xc4\x8dasih so\xc4\x8dasno izvedene stavke zdravnikov, u\xc4\x8diteljev, \xc5\xa1tudentov, lastnikov tovornjakov, delavcev bakra in malega poslovnega razreda. 26. maja 1973 je \xc4\x8dilsko vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je nasprotovalo Allendejevi vladi, enotno obto\xc5\xbeilo Allendeja, da je motila zakonitost naroda. \xc4\x8ceprav je bilo v skladu s \xc4\x8dilsko ustavo nezakonito, je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de podprlo in okrepilo Pinochetovo zasego mo\xc4\x8di. _NEWLINE_Pinochet je vladal do leta 1990, ko je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den svobodno izvoljeni predsednik Patricio Aylwin. Ekonomska politika, ki se je za\xc4\x8dela v osemdesetih letih, je prispevala k stabilni rasti gospodarstva in zmanj\xc5\xa1anju rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je prej prizadevala ve\xc4\x8d kot polovico prebivalstvo.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nRaznoliko podnebje v \xc4\x8cilu se razteza od najbolj su\xc5\xa1ne pu\xc5\xa1\xc4\x8dave na severu - pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Atacama - skozi sredozemsko podnebje v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du,  vla\xc5\xbeno subtropsko na Velikono\xc4\x8dnem otoku, do oceanskega podnebja, vklju\xc4\x8dno z alpsko tundro in ledeniki na vzhodu in jugu.  V skladu s  K\xc3\xb6ppnovo klasifikacijo ima \xc4\x8cile znotraj svojih meja vsaj deset glavnih podnebnih obmo\xc4\x8dij. V ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeave so \xc5\xa1tirje letni \xc4\x8dasi: poletje (od decembra do februarja), jesen (od marca do maja), zima (od junija do avgusta) in pomlad (od septembra do novembra).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo in rastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDoma\xc4\x8de rastlinstvo sestavlja relativno manj vrst v primerjavi z drugimi ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kimi dr\xc5\xbeavami. Najsevernej\xc5\xa1a obalna in osrednja regija sta v veliki meri neplodni, vegetacija se pribli\xc5\xbeuje najbolj absolutni pu\xc5\xa1\xc4\x8davi na svetu. Na pobo\xc4\x8djih Andov, poleg razpr\xc5\xa1enega pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega grmi\xc4\x8devja, najdemo trave. Za Podol\xc5\xbeno dolino so zna\xc4\x8dilne \xc5\xa1tevilne vrste kaktusov, trdovratna vrsta akacije Vachellia caven, \xc4\x8dilska aravkarija (Araucaria araucana), ju\xc5\xbena bukev (Nothofagus) in \xc4\x8dilski zvon\xc4\x8dek (Lapageria) z rde\xc4\x8dim zvon\xc4\x8dastim cvetom, ki je \xc4\x8dilski nacionalni cvet._NEWLINE_V ju\xc5\xbenem \xc4\x8cilu, ju\xc5\xbeno od reke Biob\xc3\xado, so mo\xc4\x8dne padavine omogo\xc4\x8dile goste gozdove lovorjev (Laurelia sempervirens), magnolij in razli\xc4\x8dnih vrst iglavcev in bukev, ki so postali manj\xc5\xa1i in bolj omejeni na jug. Hladne temperature in vetrovi skrajnega juga prepre\xc4\x8dujejo ve\xc4\x8dje pogozdovanje. Travinje najdemo v atlantskem delu \xc4\x8cila (v Patagoniji). \xc4\x8cilska flora se razlikuje od sosednje argentinske, kar ka\xc5\xbee na to, da je Andska pregrada obstajala \xc5\xbee med njenim nastajanjem._NEWLINE_Nekaj \xc4\x8dilskih rastlin ima antarkti\xc4\x8dno poreklo zaradi kopenskih mostov, ki so nastali med ledenimi obdobji krede, zato so rastline lahko migrirale z Antarktike v Ju\xc5\xbeno Ameriko._NEWLINE_V \xc4\x8cilu je zabele\xc5\xbeenih nekaj ve\xc4\x8d kot 3000 vrst gliv, vendar je to \xc5\xa1tevilo dale\xc4\x8d od popolnega. Resni\xc4\x8dno skupno \xc5\xa1tevilo gliv, ki se pojavljajo v \xc4\x8cilu, je verjetno veliko ve\xc4\x8dje, glede na splo\xc5\xa1no sprejeto oceno, saj je bilo odkritih le pribli\xc5\xbeno 7\xc2\xa0% vseh gliv po vsem svetu. \xc4\x8ceprav je koli\xc4\x8dina razpolo\xc5\xbeljivih informacij \xc5\xa1e vedno zelo majhna, je bil narejen prvi napor za oceno \xc5\xa1tevila vrst gliv, endemi\xc4\x8dnih za \xc4\x8cile._NEWLINE_\xc4\x8cilska geografska osamitev je omejevala priseljevanje \xc5\xbeivalskega sveta, tako da je najdenih le nekaj od \xc5\xa1tevilnih zna\xc4\x8dilnih ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih \xc5\xbeivali. Med ve\xc4\x8djimi sesalci so puma (tudi kugar), gvanako in ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ka siva lisica (Lycalopex griseus). V gozdni regiji najdemo ve\xc4\x8d vrst vre\xc4\x8darjev in majhno jelenjad, imenovano pudu (Pudu puda )._NEWLINE_Obstaja veliko vrst majhnih ptic, vendar ve\xc4\x8dina ve\xc4\x8djih latinskoameri\xc5\xa1kih vrst manjka. Nekaj sladkovodnih rib je domorodnih, vendar so se severnoameri\xc5\xa1ke postrv uspe\xc5\xa1no naselile v andska jezera. Zaradi bli\xc5\xbeine Humboldtovega toka so morske vode polne rib in drugih oblik morskega \xc5\xbeivljenja, kar omogo\xc4\x8da bogato pestrost vodnih ptic, vklju\xc4\x8dno z ve\xc4\x8d vrst  pingvinov. Kiti so pogosti in na tem obmo\xc4\x8dju najdemo pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1est vrst tjulnjev.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2009 je imel \xc4\x8cile 16.970.000 prebivalcev, od katerih je bilo skoraj 8,8 milijona oziroma 52,7\xc2\xa0% belih Evropejcev in 44% me\xc5\xa1ancev. Druge \xc5\xa1tudije so temeljile na beli ve\xc4\x8dini, ki naj bi obsegala od 64% do 90\xc2\xa0% vsega \xc4\x8dilskega prebivalstva. Raznolike \xc4\x8dilske priseljenske valove so predstavljali prihodi \xc5\xa0pancev, Italijanov, Ircev, Francozov, Grkov, Angle\xc5\xbeev, \xc5\xa0kotov, Hrvatov in Palestincev. Glede na popis prebivalstva leta 2002 so ocenili, da je bilo samo 3,2\xc2\xa0% \xc4\x8dilskega prebivalstva indijanskega rodu._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna starost v dr\xc5\xbeavi je 31 let, saj je veliko mladega prebivalstva, le 9,1\xc2\xa0% populacije presega starost 65 let. \xc5\xa0tevilo prebivalcev po\xc4\x8dasi nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Najbolj raz\xc5\xa1irjeni veri sta katoli\xc5\xa1ka (70\xc2\xa0%) in evangeli\xc4\x8danska (15\xc2\xa0%). Uradni jezik je \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina, govorijo pa tudi mapudungun, jezik, ki so ga govorili in ga govorijo Mapu\xc4\x8di, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. Ve\xc4\x8dina ljudi je pismenih (96\xc2\xa0%), obvezno \xc5\xa1olanje traja pribli\xc5\xbeno 14 let.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cile ima tr\xc5\xbeno usmerjeno gospodarstvo, za katero je zna\xc4\x8dilno trgovanje s tujimi dr\xc5\xbeavami. Izvoz blaga predstavlja 40\xc2\xa0% BDP-ja, kar je celo tri \xc4\x8detrtine celotnega izvoza. V letih 1991-1997 je bila rast realnega BDP-ja povpre\xc4\x8dno 8\xc2\xa0%, a je od leta 1998 padla na polovi\xc4\x8dno raven zaradi globalne finan\xc4\x8dne krize. \xc4\x8cile je poglobil svojo zavezanost k liberalizaciji trgovine s sporazumom o prosti trgovini z ZDA, ki je za\xc4\x8del veljati 1. januarja 2004._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je \xc4\x8dilsko gospodarstvo v svoji zgodovini naletelo na ve\xc4\x8d kriznih obdobij, pozna v zadnjih letih trajno rast. V letu 2010 je \xc4\x8cile postal prva polnopravna \xc4\x8dlanica OECD-ja v Ju\xc5\xbeni Ameriki. To je priznanje \xc4\x8dilskemu gospodarskemu napredku. Za dr\xc5\xbeavo je zelo va\xc5\xbeno rudarstvo, predvsem baker, saj izva\xc5\xbea kar 36\xc2\xa0% svetovne proizvodnje bakra. Pomembna ekonomska panoga je v zadnjih letih tudi turizem, ki je od leta 2005 narastel za 13,6%. _NEWLINE_Najve\xc4\x8d dohodka prina\xc5\xa1ajo dr\xc5\xbeavi sekundarni in terciarni sektor (50,5\xc2\xa0% oziroma 44,7\xc2\xa0%), primarni sektor pa le 4,8\xc2\xa0% dr\xc5\xbeavnega BDP-ja.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKmetijstvo in \xc5\xbeivinoreja sta v osrednjih in ju\xc5\xbenih predelih dr\xc5\xbeave najpomembnej\xc5\xa1i dejavnosti, \xc4\x8deprav je v tem sektorju zaposlenega le 15\xc2\xa0% prebivalstva. Leta 1999 so se zaradi hude su\xc5\xa1e razmere poslab\xc5\xa1ale in pridelki zmanj\xc5\xa1ali, od tedaj naprej pa se je stanje kmetijstva izbolj\xc5\xa1alo, dobi\xc4\x8dek pa se je vsako leto ve\xc4\x8dal za 4\xc2\xa0%. Z odprtjem vrat evropskih in azijskih trgov je izvoz sadja in zelenjave ter tudi gozdarskih proizvodov, rib in \xc5\xa1koljk dosegel rekordno raven. Primer tega je, da je \xc4\x8cile v zadnjih letih dosegel Norve\xc5\xa1ko, ki je najpomembnej\xc5\xa1a izvoznica lososa. Va\xc5\xbeen je tudi pri pridelavi vina.\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrija je v glavnem v rokah lokalnega prebivalstva, razen proizvodnja ribje moke. Ta je zgo\xc5\xa1\xc4\x8dena v Santiagu, Valpara\xc3\xadsu in v Concepci\xc3\xb3nu. V zadnjih letih so spodbujali \xc5\xbeivilsko-prehrambeno industrijo, da bi postal \xc4\x8cile tudi v tem sektorju pomemben - kar je v letu 2010 tudi dosegel. Poleg tega je \xc4\x8cile postal va\xc5\xbena postojanka za tuje investicije. Mnoga podjetja so za\xc4\x8dela postavljati sede\xc5\xbe v Santiagu._NEWLINE_Neenakost med spoloma prav tako vpliva na gospodarski razvoj \xc4\x8cila. Zaradi nizke udele\xc5\xbebe \xc5\xbeenske delovne sile (najni\xc5\xbeje v Latinski Ameriki) je te\xc5\xbeko zmanj\xc5\xa1ati \xc5\xa1tevilo brezposelnih ljudi. Kljub dr\xc5\xbeavnemu napredku v zadnjih letih so \xc5\xa1e zmeraj prisotne velike razlike med \xc5\xbeenskami in mo\xc5\xa1kimi, celo pri pla\xc4\x8dah, ki jih dobijo za isto delovno mesto._NEWLINE_Glavni industrijski pridelki so: baker, drugi minerali, \xc5\xbeivila, \xc5\xbeelezo, jeklo, cement, tekstil.\n_START_SECTION_\nEnergija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cile je energetsko odvisna dr\xc5\xbeava. Nima velikih zalog energije (od 228.000 sodov nafte, ki jih letno potrebuje, jih na\xc4\x8drpa le 4000). \xc4\x8cile proizvede 60,6 bilijonov kWh energije, od katerih jih 54\xc2\xa0% proizvedejo hidroelektrarne, ostalo pa termoelektrarne. Letna poraba energije zna\xc5\xa1a 57,29 bilijonov kWh.\n_START_SECTION_\nPrevozi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cile ima 375 letali\xc5\xa1\xc4\x8d od tega devet mednarodnih z najpomembnej\xc5\xa1im Comodoro Arturo Merino Ben\xc3\xadtez International Airport (Santiago), 5481\xc2\xa0km \xc5\xbeeleznice in 80.505\xc2\xa0km cest. Goriva uva\xc5\xbeajo po cevovodih: naravni plin - 2673\xc2\xa0km, petrolej - 519\xc2\xa0km, nafta - 892\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nOd obdobja med zgodnjimi kmetijskimi naselji in do poznega pred\xc5\xa1panskega obdobja je bil severni \xc4\x8cile regija andske kulture, na katero so vplivali obi\xc4\x8daji iz Altiplana, ki so se \xc5\xa1irili v obalne doline na severu, ju\xc5\xbene regije pa so bile kulturna obmo\xc4\x8dja Mapu\xc4\x8dev. V \xc4\x8dasu kolonialnega obdobja in v zgodnjem republikanskem obdobju je v dr\xc5\xbeavi prevladovala \xc5\xa1panska kultura. Drugi evropski vplivi, predvsem angle\xc5\xa1ki, francoski in nem\xc5\xa1ki so se za\xc4\x8deli v 19. stoletju in se nadaljujejo \xc5\xa1e danes. Nem\xc5\xa1ki priseljenci so vplivali na bavarsko stilno pode\xc5\xbeelsko arhitekturo in kuhinjo na jugu \xc4\x8cila v mestih, kot so Valdivia, Frutillar, Puerto Varas, Osorno, Temuco, Puerto Octay, Llanquihue, Faja Maisana, Pitrufqu\xc3\xa9n, Victoria, Puc\xc3\xb3n in Puerto Montt.\n_START_SECTION_\nGlasba in ples\n_START_PARAGRAPH_\nGlasba v \xc4\x8cilu se giblje od folklorne, popularne do klasi\xc4\x8dne glasbe. Velika dr\xc5\xbeava ustvarja razli\xc4\x8dne glasbene sloge na severu, osrednjem delu in jugu, vklju\xc4\x8dno z glasbo Velikono\xc4\x8dnega otoka in ljudstva Mapu\xc4\x8de.  Narodni ples je cueca. Druga oblika tradicionalne \xc4\x8dilske pesmi, \xc4\x8deprav ne plesa, je tonada. Izhajajo\xc4\x8d iz glasbe, ki so jo uva\xc5\xbeali \xc5\xa1panski kolonisti, se od cuece razlikuje z vmesnim melodi\xc4\x8dnim odsekom in bolj izrazito melodijo._NEWLINE_Med letoma 1950 in 1970 se je pojavil preporod ljudske glasbe, ki jo vzdr\xc5\xbeujejo skupine, kot so Los de Ram\xc3\xb3n, Los Cuatro Huasos in Los Huasos Quincheros, med drugimi s skladatelji, kot so Ra\xc3\xbal de Ram\xc3\xb3n, Violeta Parra in drugi. Sredi \xc5\xa1estdesetih let je dru\xc5\xbeina Parra revitalizirala domovinsko glasbeno obliko z Nuevo canci\xc3\xb3n Chilena, ki je bila povezana s politi\xc4\x8dnimi aktivisti in reformatorji, kot so V\xc3\xadctor Jara, Inti-Illimani in Quilapay\xc3\xban. Druga pomembna ljudska pevka in raziskovalka folklore in \xc4\x8dilske etnografije je Margot Loyola. Tudi \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dilske rock skupine, kot so Los Jaivas, Los Prisioneros, La Ley in Los Tres, so dosegle mednarodni uspeh. Februarja se v Vi\xc3\xb1a del Mar odvijajo letni glasbeni festivali.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cilska kuhinja je odraz topografskih razli\xc4\x8dic dr\xc5\xbeave in vsebuje izbor morskih sade\xc5\xbeev, govedine, sadja in zelenjave. Tradicionalni recepti so asado (tradicionalen na\xc4\x8din priprave hrane in tradicionalnega dogodka). Asado obi\xc4\x8dajno sestavljajo goveje meso, klobase in v\xc4\x8dasih druge mesnine, ki so pe\xc4\x8dene na \xc5\xbearu, imenovan parrilla ali odprt ogenj), cazuela (enolon\xc4\x8dnica), empanadas (vrsta testenine oziroma polnjenega kruha, pe\xc4\x8dene ali ocvrte), humitas (koruza, po\xc4\x8dasi parjena ali kuhana v loncu z vodo), pastel de choclo (jed, ki temelji na sladki koruzi ali choclo; polnjenje obi\xc4\x8dajno vsebuje goveje meso, pi\xc5\xa1\xc4\x8danca, rozine, \xc4\x8drne olive, \xc4\x8debulo ali rezine trdo kuhanega jajca), pastel de papas, curanto (sestavljen iz morskih sade\xc5\xbeev, mesa, krompirja in zelenjave in je tradicionalno pripravljen v jami v tleh) in sopaipillas (kuhano bu\xc4\x8dno testo, omaka \xc4\x8dilskega popra, \xc4\x8debule, \xc4\x8desna in koriandra). Crudos (je tipi\xc4\x8dna nem\xc5\xa1ko-\xc4\x8dilska jed podobna tatarskemu biftku) je primer me\xc5\xa1anice kulinari\xc4\x8dnih prispevkov razli\xc4\x8dnih etni\xc4\x8dnih vplivov v \xc4\x8cilu. Surova mleta lama, velika uporaba lupinarjev in ri\xc5\xbeevega kruha so iz doma\xc4\x8de kuhinje doma\xc4\x8de andske kuhinje ljudstva Ke\xc4\x8dua (\xc4\x8deprav zdaj uporabljajo tudi govedino namesto mesa lame), limone in \xc4\x8debulo so prinesli \xc5\xa1panski kolonisti, uporabo majoneze in jogurta so uvedli nem\xc5\xa1ki priseljenci, prav tako kot pivo.\n_START_SECTION_\nMitologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cilska mitologija je mitologija in prepri\xc4\x8danje \xc4\x8dilskega ljudstva. Vklju\xc4\x8duje mitologijo ljudstva Chilote, mitologijo Rapa Nui in mitologijo Mapu\xc4\x8dev.\n_START_SECTION_\nKulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nKulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina \xc4\x8cila je nenavadna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo sestavljajo \xc5\xa1tevilne kulturne prireditve, kot so vizualne umetnosti, obrti, plesi, prazniki, kuhinja, igre, glasba in obi\xc4\x8daji, po drugi strani pa je oprijemljiva, sestavljena iz tistih zgradb, predmetov in krajev (arheolo\xc5\xa1kih, arhitekturnih, tradicionalnih, umetni\xc5\xa1kih, etnografskih, folklornih, zgodovinskih, verskih ali tehnolo\xc5\xa1kih), razpr\xc5\xa1enih po \xc4\x8dilskem ozemlju, med drugim tudi tista, ki jih je UNESCO razglasil za svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino v skladu z dolo\xc4\x8dbami Konvencije o Za\xc5\xa1\xc4\x8diti svetovne kulturne in naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine iz leta 1972, ki jo je \xc4\x8cile ratificiral leta 1980. Te kulturne znamenitosti so narodni park Rapa Nui (1995), cerkve Chilo\xc3\xa9 (2000), zgodovinsko okro\xc5\xbeje pristani\xc5\xa1kega mesta Valparaiso (2003), solitrni rafineriji Humberstone in Santa Laura (2005) in rudarsko mesto Sewell (2006)._NEWLINE_Leta 1999 je bil razgla\xc5\xa1en Dan kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine kot na\xc4\x8din po\xc4\x8dastitve in spomin na kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino \xc4\x8cila. To je uradni nacionalni dogodek, ki se vsako leto praznuje maja.'