b'\n_START_ARTICLE_\nBert Pribac\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBert Pribac, krstno ime Herbert, se je rodil v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini o\xc4\x8detu Simonu in materi Tereziji, rojeni Dodi\xc4\x8d. Najprej je obiskoval italijansko ljudsko \xc5\xa1olo v Ga\xc5\xbeonu, stopil leta 1945 v slovensko osnovno \xc5\xa1olo v Kopru in tu 1948 napravil malo maturo, nato 1949 \xc5\xa1e \xc4\x8dasnikarski te\xc4\x8daj na Bledu. Kot \xc4\x8dasnikar-pripravnik je bil tri leta zaposlen v Kopru. Slovensko gimnazijo z maturo je kon\xc4\x8dal v Kopru (1955) in leta 1959 absolviral primerjalno knji\xc5\xbeevnost v Ljubljani. Nato je julija poleti od\xc5\xa1el v Zahodno Nem\xc4\x8dijo, ker se je sprl z oblastjo in s svojo vestjo. Marca 1960 se je preselil v Avstralijo. Tam je opravil maturo iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, kasneje \xc5\xa1e strokovno \xc5\xa1olo iz knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva ter magisterij iz medicinskega bibliotekarstva._NEWLINE_Nekaj \xc4\x8dasa je delal v Narodni biblioteki v Avstraliji, nato pa je za\xc4\x8del delati kot zdravstveni bibliotekar v avstralskem zveznem ministrstvu za zdravje. Tam je vodil njihovo dokumentacijsko in bibliotekarsko slu\xc5\xbebo. Pri Svetovni zdravstveni organizaciji je postal ob\xc4\x8dasni svetovalec za zdravstveno informatiko.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nMed prostim \xc4\x8dasom pi\xc5\xa1e pesmi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini in angle\xc5\xa1\xc4\x8dini. Izdal je veliko zbirk poezije, med njimi: Bronasti tolka\xc4\x8d (1962), V kljunu golobice (1973) in Prozorni ljudje (1991). Njegova najpomembnej\xc5\xa1a pesni\xc5\xa1ka zbirka je Kiss me, Ko\xc5\xa1tabona, ki ima na naslovnici knjige istrsko pokrajino. Knjigo sta likovno uredila Zvest Apollonio in Stanko Ivan\xc4\x8di\xc4\x8d HisTer._NEWLINE_Pesmi je objavljal v revijah in \xc4\x8dasopisih: Na\xc5\xa1a misel, Mlada pota, Meddobje, Most, Svobodni razgovori, Primorska sre\xc4\x8danja, Dialogi, Srce in oko, Rodna gruda, Istrske teme, Poets lunch, Helix, Rainbow raising, Westerly._NEWLINE_Veliko njegovih pesmi je iz\xc5\xa1lo v antolo\xc5\xa1kih (To drevo na tujem raste, Slovenska leposlovna knji\xc5\xbeevnost, Na\xc5\xa1e staze, Antologija slovenskega zdomskega pesni\xc5\xa1tva) in skupnih zbirkah (Lipa \xc5\xa1umi med evkalipti, Zbornik avstralskih Slovencev)._NEWLINE_Imel je tudi literarne nastope (v Ljubljani, Kopru, Trstu, Bledu, Canberri, Melbournu, Sydneyu,\xe2\x80\xa6) in intervjuje (za Primorske novice, Radio Trst, Radio Koper, Radio Slovenija, TV Ljubljana\xe2\x80\xa6)._NEWLINE_Poleg pesnjenja je dela tudi prevajal. Med drugim je prevedel zbirko avstralske sodobne poezije v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, prav tako je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel \xc4\x8cetrtinke perzijskega pesnika in misleca Omarja Hajama, v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel skoraj celotna dela Sre\xc4\x8dka Kosovela, nekaj poezij je prevedel v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, prevedel pa je tudi libreto operete Radovana Gobca (Planinska ro\xc5\xbea)._NEWLINE_Napisal je tudi nekaj strokovnih besedil, na primer preko 50 strokovnih razprav in predavanj o bibliotekarski stroki, in ve\xc4\x8d esejev o zdomski knji\xc5\xbeevnosti. Med njegove govore in posvetila spadajo predvsem napitnice in poro\xc4\x8dna posvetila. Aktiven je bil tudi v kanber\xc5\xa1ki kristadelfijski lo\xc4\x8dini in imel tam ve\xc4\x8dkrat spodbudne nedeljske govore.'