b'\n_START_ARTICLE_\nRopo\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nDelitev\n_START_PARAGRAPH_\nVas je razdeljena na tri glavne zaselke, ki se razprostirajo \xc4\x8dez tri hribe in tri doline (smer slemenitve je sever-jug), katere  namakata reka in dva potoka. To sta reka Ledava in potok Lukaj , ki se tu tudi zdru\xc5\xbeita in se oba skupno izlijeta v akumulacijsko Ledavsko jezero, ter potok \xc4\x8crnec, ki te\xc4\x8de po istoimenski dolini med Ropo\xc4\x8do in Gerlinci (ta v zadnjih letih ob poletni su\xc5\xa1i presahne). Gledano od vzhoda proti zahodu je prvi zaselek Pretmar, ki obsega prisojno stran vzhodnega hriba do slemena in meje z Vadarci ter dolino do Ledave, kjer se za\xc4\x8dne dvigovati iz mo\xc4\x8dvirnatega sveta osrednji hrib (za\xc4\x8detek slave\xc5\xa1kega hriba).Ob vzno\xc5\xbeju zahodnega hriba je  zaselek Ves, na slemenu zahodnega hriba pa zaselek Vrh (tu se nahaja va\xc5\xa1ka kapela). Na prisojni strani zahodnega hriba proti dolini potoka \xc4\x8crnec le\xc5\xbei romski zaselek. _NEWLINE_Na slemenih bregov in prisojnih legah najdemo nasade vinske trte in sadnega drevja (Vrh, Pretmar), v dolinah pa prevladujejo travniki (Ledavska dolina) in njive (dolina potoka \xc4\x8crnec). Velik pe\xc4\x8dat pokrajini daje Ledavsko jezero s pora\xc5\xa1\xc4\x8denim mo\xc4\x8dvirnatnim svetom (vrba, jel\xc5\xa1a, mo\xc4\x8dvirske rastline...).\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nIme Ropo\xc4\x8da naj bi po ustnem izro\xc4\x8dilu izhajalo \xc5\xbee iz davne preteklosti. To izro\xc4\x8dilo pravi, da je po tej dolini tekla reka, katere struga je bila blizu dana\xc5\xa1nje glavne regionalne ceste Cankova-Kuzma. To je bila dana\xc5\xa1nja reka Ledava, ki pa danes te\xc4\x8de bolj po sredini doline. Na njej naj bi bil postavljen mlin, ki je no\xc4\x8d in dan ropotal, in po tem ropotanju je podro\xc4\x8dje dobilo ime Ropo\xc4\x8da. _NEWLINE_Vendar so glede imen, ki jih je imela vas v zgodovini zapisana, dejstva, ki govorijo, da je ob popisu mejnih objektov zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da Lyndwa leta 1208, v lasti grofa Nikolaja, zapisano tudi sedem imen naselbin, ki jih je grof  kupil od grofa Hendrika. Med temi sedmimi vasmi najdemo tudi ime Radowanfalua alio nomine Rupertfalua ali Radovanova oz. Rupre\xc4\x8da vas (prvi zapis leta 1366). Glede na zgodovinske vire lahko z gotovostjo trdimo, da je to prvo omenjeno in zapisano ime za vas.To obmo\xc4\x8dje je tvorilo pra\xc5\xbeupnijo Svetega Jurija, kar je zapisano v vizitacijskih zapiskih iz leta 1627 in 1698, kjer lahko zasledimo, da se vas \xc5\xbee omenja kot Ropocsa in spada v \xc5\xbeupnijo Sveti Jurij. V njej je \xc5\xbeivelo 86 prebivalcev, od katerih so bili samo \xc5\xa1tirje odrasli katoli\xc4\x8dani, ostalo pa so bili protestanti.  To je bilo obdobje reformacije, ko so med prebivalci v vsaki vasi aktivno delovali reformatorski veljaki, ki so raz\xc5\xa1irjali Trubarjeva dela. V tem \xc4\x8dasu so v te kraje vdirali tudi Turki, tako da so prebivalci morali dajati dajatve razen tedanji zemlji\xc5\xa1ki gosposki \xc5\xa1e njim. To obdobje se po\xc4\x8dasi kon\xc4\x8da po bitki pri Mono\xc5\xa1tru leta 1664, ko je kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vojska premagala Turke in jih potisnila globlje na Balkan.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nVerska podoba vasi in okoli\xc5\xa1kih krajev se je za\xc4\x8dela spreminjati leta 1725 s sklepom \xc5\xa1opronskega de\xc5\xbeelnega zbora, ki je mo\xc4\x8dno omejil vpliv reformacije, zato so prebivalci teh krajev za\xc4\x8deli mno\xc5\xbei\xc4\x8dno prehajati nazaj v katoli\xc5\xa1ko cerkev. Na to ka\xc5\xbee tudi dejstvo, da danes v vasi ni nobenega prebivalca protestantske veroizpovedi. _NEWLINE_V kasnej\xc5\xa1em obdobju za \xc4\x8dasa Avstro-Ogrske in med mad\xc5\xbearsko okupacijo 1941-1945 se je vr\xc5\xa1ila mo\xc4\x8dna mad\xc5\xbearizacija in zato v tem obdobju zasledimo vas pod imenom Retalas._NEWLINE_Ropo\xc4\x8da je spadala v prvih letih cerkvenoupravno v pra\xc5\xbeupnijo Sveti Jurij in je tudi po spremembah meja te \xc5\xbeupnije ostala vse do leta 1808 v njej. \xc5\xa0ele leta 1808, ko je sombotelski \xc5\xa1kof z dekretom dolo\xc4\x8dil dana\xc5\xa1nje meje \xc5\xbeupnije Svete Helene na Perto\xc4\x8di in priklju\xc4\x8dil k tej \xc5\xbeupniji tudi Ropo\xc4\x8do, je postala \xc4\x8disto slovenska in so va\xc5\xa1\xc4\x8dani za\xc4\x8deli hoditi k ma\xc5\xa1i na Perto\xc4\x8do. Sedaj v vasi stoji tudi Kapela Srca Jezusovega\n_START_SECTION_\nVojni\n_START_PARAGRAPH_\nNad va\xc5\xa1\xc4\x8dane so se hudi \xc4\x8dasi zgrnili v obdobju med letoma 1914-1918, ko je na raznih boji\xc5\xa1\xc4\x8dih prve svetovne vojne v Avstro-Ogrski uniformi ugasnilo kar \xc5\xa1estnajst \xc5\xbeivljenj fantov in mo\xc5\xbe iz vasi. V drugi svetovni vojni (1939-1945) sta padla dva va\xc5\xa1\xc4\x8dana. Ob koncu vojne v za\xc4\x8detku aprila 1945 so tu potekali boji med rusko Rde\xc4\x8do armado in umikajo\xc4\x8dimi se enotami nem\xc5\xa1ke vojske. V teh bojih je bilo zadetih ve\xc4\x8d doma\xc4\x8dij in ena od njih je tudi v celoti pogorela.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo in napredek\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci vasi so se skozi vso obdobje pre\xc5\xbeivljali zgolj s kmetijstvom, zato so \xc5\xbeiveli v pomanjkanju in rev\xc5\xa1\xc4\x8dini. \xc5\xa0ele obdobje po drugi svetovni vojni je prineslo hiter razvoj in prebivalci so se za\xc4\x8deli zaposlovati v industriji in ostalih dejavnostih doma in v tujini. _NEWLINE_Leta 1956 se je celotno obmo\xc4\x8dje vasi elektrificiralo. Okrog leta 1965 je pri\xc5\xa1lo do gradenj va\xc5\xa1kih vodovodov, v letih 1975-1979 pa do gradnje akumulacijskega Ledavskega jezera, ki je radikalno spremenilo podobo na\xc5\xa1e vasi.Leta 1988 se je izgradilo telefonsko omre\xc5\xbeje, nato pa sledi v devetdesetih letih pospe\xc5\xa1eno asfaltiranje va\xc5\xa1kih cest. Leta 1998 pride do gradnje novega gasilskega doma prostovoljnega gasilskega dru\xc5\xa1tva Ropo\xc4\x8da, ki je \xc5\xbee od ustanovitve leta 1933 gonilna sila dru\xc5\xbeabnega \xc5\xbeivljenja va\xc5\xa1\xc4\x8danov.'