b'\n_START_ARTICLE_\nGeografski informacijski sistem\n_START_PARAGRAPH_\nGeografski informacijski sistem (kratica GIS, angl. Geographic(al) information system) je ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprt podatkovno procesni sistem za u\xc4\x8dinkovito zajemanje, shranjevanje, vzdr\xc5\xbeevanje, obdelavo, analize, porazdeljevanje in prikazovanje prostorskih (geografskih) podatkov.\n_START_SECTION_\nDefinicije\n_START_PARAGRAPH_\nKratica GIS se v\xc4\x8dasih uporablja za geografsko informacijsko znanost ali geoprostorske informacijske \xc5\xa1tudije, kot akademsko disciplino ali delo z geografskimi informacijskimi sistemi. Ali preprosto, GIS je tehnologija za zdru\xc5\xbeevanje kartografije, statisti\xc4\x8dnih analiz in podatkovnih baz._NEWLINE_GIS lahko obravnavamo kot digitalni sistem, ki ustvarja in "manipulira" s prostorskimi obmo\xc4\x8dji, ki so lahko pravna, ciljna ali uporabna. Na splo\xc5\xa1no je GIS izdelan po meri uporabnika (naro\xc4\x8dnika). Zato je GIS razvit za konkreten primer, pristojnost, podjetje ali namen in ni nujno interoperabilen ali zdru\xc5\xbeljiv z drugimi GIS-i, ki so bili razviti za druge namene, pristojnosti ali podjetja. Gre torej za GIS prostorske podatkovne infrastrukture in koncepte, ki nimajo omejitev._NEWLINE_V splo\xc5\xa1nem se izraz uporablja za vsak informacijski sistem, ki povezuje, ureja, analizira, deli in prikazuje geografske podatke za potrebe informiranja pri sprejemanju odlo\xc4\x8ditev. GIS aplikacije so orodja, ki omogo\xc4\x8dajo uporabnikom, da ustvarijo interaktivne poizvedbe (ki jih ustvarjajo uporabniki poizvedb), analizirajo prostorske podatke, urejajo kartografske podatke in predstavljajo rezultate vseh teh aktivnosti. _NEWLINE_Geografska informacijska znanost je znanost, ki obravnava geografske pojme, aplikacije in sisteme._NEWLINE_GIS je relativno \xc5\xa1irok pojem in se lahko nana\xc5\xa1a na \xc5\xa1tevilne tehnologije in procese, zato je uporaben na \xc5\xa1tevilnih podro\xc4\x8djih od in\xc5\xbeeniringa, na\xc4\x8drtovanja, upravljanja, vzdr\xc5\xbeevanja, prometa / logistike in analiziranja.\n_START_SECTION_\nZgodovina razvoja\n_START_PARAGRAPH_\nEna prvih aplikacij za prostorsko analizo je bila izdelana ob epidemiji leta 1832 "Rapport sur la marche et les effets du kolere dans Paris et le d\xc3\xa9partement de la Seine". Francoski geograf Charles Picquet je predstavil 48 okro\xc5\xbeij mesta Pariz z barvnimi toni glede na odstotek umrlih za kolero na 1.000 prebivalcev. Leta 1854 je John Snow upodobil izbruh kolere v Londonu z uporabo to\xc4\x8dk glede na zastopanost lokacij posameznih primerov. Njegova \xc5\xa1tudija o porazdelitvi kolere je pripeljala na vir bolezni, to je do onesna\xc5\xbeene vodne \xc4\x8drpalke. Ko so \xc4\x8drpalko zaprli, so omejili epidemijo._NEWLINE_Medtem ko so osnovni elementi topografije in kartografije obstajali \xc5\xbee prej, je bil zemljevid Johna Snowa edinstven, saj je z uporabo kartografskih metod ne samo prikazal, temve\xc4\x8d tudi za analiziral geografsko odvisne pojave._NEWLINE_Za\xc4\x8detku 20. stoletja pri\xc5\xa1lo do razvoja fotozincografije, kar je omogo\xc4\x8dilo zemljevid razdeliti na plasti (na primer eno plast za vegetacijo in drugo za vodo,...). To je bilo \xc5\xa1e posebej dobrodo\xc5\xa1lo pri tiskanju kart. Najprej so za to uporabljali steklene plo\xc5\xa1\xc4\x8de, kasneje pa plasti\xc4\x8dno folijo, ki je bila la\xc5\xbeja, manj krhka in je potrebovala manj prostora za shranjevanje. Ko so bili izdelani vsi sloji, so zdru\xc5\xbeeni predstavljali eno sliko. Ko so izumili barvno tiskanje, je bila ideja plasti uporabna tudi za izdelavo posamezne plo\xc5\xa1\xc4\x8de za tisk za vsako barvo posebej. Uporaba plasti je mnogo pozneje postala ena glavnih zna\xc4\x8dilnosti sodobnih GIS sistemov._NEWLINE_Razvoj jedrskega oro\xc5\xbeja v za\xc4\x8detku leta 1960 je spodbudil razvoj ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke opreme in aplikacij za izdelavo zemljevidov._NEWLINE_Leta 1960 pri\xc5\xa1lo do razvoja prvega pravega uporabnega GIS sistema na svetu in sicer v Ottawi, Ontario, Kanada, na Zveznem uradu za gozdarstvo in razvoj pode\xc5\xbeelja. Dr. Roger Tomlinson ga je poimenoval Kanadski geografski informacijski sistem (CGIS) in je bil uporabljen za shranjevanje, analizo in upravljanje podatkov zbranih s popisom zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, s katerimi so pridobili informacije o rabi tal, rekreacijskih povr\xc5\xa1inah, naravi, pticah, gozdnih povr\xc5\xa1inah in jih prikazali v merilu 1:50.000. Dodana je bila tudi ocena stanja, kar je omogo\xc4\x8dilo analiziranje._NEWLINE_CGIS je vseboval ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko kartiranje z aplikacijo, ki je omogo\xc4\x8dila prekrivanje, merjenje in digitalizacijo / skeniranje. Vsi podatki so bili v dr\xc5\xbeavnem koordinatnem sistemu, razdeljeni v poligone, linije in to\xc4\x8dke, s pravo topologijo in atributi ter lokacijskimi informacijami v lo\xc4\x8denih datotekah. Tako je Tomlinson postal znan kot "o\xc4\x8de" GIS._NEWLINE_CGIS se je do leta 1990 zgradil v veliko ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko bazo podatkov z zemlji\xc5\xa1kimi viri. Postal je okvir sistema za podporo zvezni in de\xc5\xbeelnim vladam pri na\xc4\x8drtovanju in upravljanju. CGIS nikoli ni bil na voljo na trgu._NEWLINE_Leta 1964 Howard T. Fisher ustanovi Laboratorij za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko grafiko in prostorske analize na Harvard Graduate School of Design (LCGSA 1965-1991), kjer so bili razviti \xc5\xa1tevilni pomembni teoreti\xc4\x8dni koncepti prostorske obdelave podatkov, ki so bili do leta 1970 razdeljeni na programsko kodo in sisteme, kot so SYMAP, GRID in ODYSSEY, in so slu\xc5\xbeili kot vir za nadaljnji komercialni razvoj na univerzah, v raziskovalnih centrih in dru\xc5\xbebah po vsem svetu._NEWLINE_Do leta 1980 so v M & S Computing (kasneje Intergraph) skupaj z BentleySystem Incorporated za platformo CAD, Environmental Systems Research Institute (ESRI), CARIS (Computer Aided Resource Information System) in ERDAS (Earth Resource Data Analysis System), razvili komercialno programsko opremo GIS, ki je vsebovala \xc5\xa1tevilne funkcije CGIS-a in kjer so bili lo\xc4\x8deni prostorski in atributni podatki. V poznih 1970-ih in zgodnjih 1980 letih sta se vzporedno razvijala tudi dva javno dostopna sistema (MOSS in GRASS GIS._NEWLINE_Do konca 20. stoletja je bila rast razli\xc4\x8dnih sistemov hitra, sistemi so se standardizirali in uporabniki so za\xc4\x8deli uporabljati pogled v GIS podatke prek interneta. V zadnjem \xc4\x8dasu nara\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1tevilo brezpla\xc4\x8dnih odprtokodnih GIS paketov, ki delujejo v razli\xc4\x8dnih operacijskih sistemih in jih je mogo\xc4\x8de prilagoditi za opravljanje posebnih nalog. Preko svetovnega spleta je na voljo vse ve\xc4\x8d geoprostorskih podatkov in kartografskih aplikacij._NEWLINE_O zgodovini GIS-a so bili objavljeni \xc5\xa1tevilni \xc4\x8dlanki.\n_START_SECTION_\nGIS tehnike in tehnologije\n_START_PARAGRAPH_\nSodobne GIS tehnologije uporabljajo digitalne informacije, pridobljene z razli\xc4\x8dnimi metodami za ustvarjanje digitaliziranih podatkov. Najpogostej\xc5\xa1i na\xc4\x8din ustvarjanja podatkov je digitalizacija, kjer se papirnat zemljevid ali podatki prenesejo v digitalni medij z uporabo programa CAD in lokacijskih koordinat. \xc5\xa0iroka dostopnost ortofoto posnetkov (tako satelitskih kot iz drugih virov) je glavni vir geografskih podatkov. Heads-up digitalizacija zajema geografske podatke neposredno iz posnetkov, namesto po klasi\xc4\x8dni metodi iz posebnih tabel (heads-down digitalizacija)._NEWLINE_GIS uporablja prostorsko in \xc4\x8dasovno lokacijo kot klju\xc4\x8dne spremenljivke za vse druge informacije. Tako kot lahko relacijska podatkovna baza vsebuje besedilo ali \xc5\xa1tevilke, ki se nana\xc5\xa1ajo na razli\xc4\x8dne tabele s skupnimi klju\xc4\x8dnimi indeksi spremenljivk, lahko GIS pove\xc5\xbee nepovezane informacije, ki dolo\xc4\x8dajo lokacijo kot klju\xc4\x8dne indeksirane spremenljivke. Klju\xc4\x8d je lokacija in / ali obseg v prostoru in \xc4\x8dasu._NEWLINE_V GIS lahko prika\xc5\xbeemo vsako spremenljivko, ki ima podatek o lokaciji in vsebuje tudi \xc4\x8das. Lokacije se lahko evidentirajo kot datumi / \xc4\x8dasi nastanka, z X, Y in Z koordinatami, ki predstavljajo dol\xc5\xbeine, \xc5\xa1irine in nadmorske vi\xc5\xa1ine (v tem zaporedju). Te GIS koordinate lahko predstavljajo tudi druge prostorske sisteme (na primer film, \xc5\xa1tevilko posnetka, avtocestno kilometra\xc5\xbeo, geodetsko to\xc4\x8dko, naslov, kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de ulic, vhodna vrata, globina vode, POS in CAD risbo,...). Enote, ki se uporabljajo za snemanje \xc4\x8dasovno-prostorskih podatkov, se lahko zelo razlikujejo, vse pa temeljijo na zemljini prostorsko-\xc4\x8dasovni lokaciji in pravi fizi\xc4\x8dni lokaciji ali obsegu v prostoru in \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nZanesljivost GIS\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8dnost GIS-a je odvisna od vira podatkov in kako so ti podatki kodirani. Geodeti so sposobni zagotoviti visoko raven polo\xc5\xbeajne natan\xc4\x8dnosti izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8d GPS pozicioniranje. Digitalni teren visoke lo\xc4\x8dljivosti in posnetki iz zraka, zmogljivost ra\xc4\x8dunalnikov in spletne tehnologije se kakovostno hitro spreminjajo, zato so pri\xc4\x8dakovanja, da GIS slu\xc5\xbei dru\xc5\xbebi, velika. Obstajajo pa \xc5\xa1e drugi viri podatkov, ki imajo vpliv na to\xc4\x8dnost GIS-ov kot so: papirnati zemljevidi, ki so zelo primerni za doseganje \xc5\xbeelene natan\xc4\x8dnosti, vendar je pri tem potrebno upo\xc5\xa1tevati staranje, ki vpliva na njihovo dimenzijsko stabilnost._NEWLINE_Pri razvoju digitalne topografske podatkovne baze za GIS, so glavni vir topografske karte, posnetki iz zraka (ortofoto) in satelitske slike pa so dodatni viri za zbiranje podatkov in identifikacijo lastnosti, ki se jih lahko preslika v plasteh nad lokacijo. Merilo za upodabljanje zemljevidov in geografskega obmo\xc4\x8dja ter na\xc4\x8din prezentacije so tudi zelo pomembni elementi, saj so vsebine informacije odvisne predvsem od merila in posledi\xc4\x8dno natan\xc4\x8dne predstavitve na zemljevidu. Da bi lahko digitalizirali zemljevid, je treba preveriti teoreti\xc4\x8dne dimenzije, nato sledi skeniranje v rastrski obliki._NEWLINE_Kvantitativna analiza zemljevidov je za to\xc4\x8dnost najbolj pomembna. Elektronska in druga oprema uporabljena pri merjenju za potrebe GIS je mnogo bolj natan\xc4\x8dna, kot so naprave za klasi\xc4\x8dne analize zemljevidov. Vsi geografski podatki so po pravilu nenatan\xc4\x8dni, te nenatan\xc4\x8dnosti pa se potem \xc5\xa1irijo prek GIS postopkov na na\xc4\x8dine, ki jih je te\xc5\xbeko predvideti.\n_START_SECTION_\nPodatki\n_START_PARAGRAPH_\nProstorski podatki so podatki o opisnih, lokacijskih in kartografskih lastnostih in razmerjih med geografskimi elementi podanimi v georeferen\xc4\x8dnem sistemu. V GIS organizirana taka podatkovna baza se imenuje grafi\xc4\x8dna podatkovna baza. Podatki so organizirani v podatkovnih slojih, ki obravnavajo dolo\xc4\x8deno lastnost obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Podatki so v bazah GIS obi\xc4\x8dajno organizirani po projektih, saj le tako lahko organiziramo poljubne povezave za konkretno uporabo. V projektu lahko hranimo rastrske, vektorske, CAD in druge podatkovne sloje, opisne in \xc4\x8dasovne podatke, oznake, besedila, postopke in drugo.\n_START_SECTION_\nObjektni katalogi\n_START_PARAGRAPH_\nProstorski podatki o objektih se zbirajo in vzdr\xc5\xbeujejo glede na podatkovni model in se dalje analizirajo, da bi dobili ustrezne informacije. Objektni katalog omogo\xc4\x8da poenoteno razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje prostorskih objektov z namenom, da so ti uporabni v kateremkoli podatkovnem modelu. Klju\xc4\x8d je klasifikacijska shema, ki mora biti skladna z objektnim katalogom za dolo\xc4\x8deno podro\xc4\x8dje obravnave. Objektni katalog je torej podroben seznam uporabljene klasifikacije._NEWLINE_Mednarodni standard ISO 19110 geografske informacije (GI) - metodologija za objektne kataloge (Geographic information - Methodology for feature cataloging), ki ga je razvil Tehni\xc4\x8dni odbor ISO TC 211 dolo\xc4\x8da enotno metodologijo za izdelavo objektnih katalogov.\n_START_SECTION_\nProjekcije, koordinatni sistemi\n_START_PARAGRAPH_\nZemljo lahko predstavimo z razli\xc4\x8dnimi modeli, od katerih ima vsak druga\xc4\x8den nabor koordinat (npr. zemljepisna \xc5\xa1irina, zemljepisna dol\xc5\xbeina, nadmorska vi\xc5\xa1ina) za katerokoli to\xc4\x8dko na povr\xc5\xa1ini. Najpreprostej\xc5\xa1i model je predpostavka, da je Zemlja popolna krogla. Z ve\xc4\x8d meritvami Zemlje so postali modeli vse bolj zapleteni in bolj natan\xc4\x8dni. Modeli so razli\xc4\x8dno poimenovani na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih zemeljske povr\xc5\xa1ine in naj bi zagotavljali potrebno natan\xc4\x8dnost, kot na primer NAD27 za merjenje v ZDA in World Geodetic System za merjenje po vsem svetu.\n_START_SECTION_\nGeostatistika\n_START_PARAGRAPH_\nGeostatistika je nova veja statistike, ki se ukvarja s terenskimi in prostorskimi podatki. Dolo\xc4\x8da metode za modeliranje prostorske povezanosti ter napoveduje vrednosti na poljubnih lokacijah. Pri tem je potrebno upo\xc5\xa1tevati to\xc4\x8dnost vhodnih podatkov.\n_START_SECTION_\nIzhodni podatki in kartografija\n_START_PARAGRAPH_\nKartografija je oblikovanje in izdelava kart ali vizualnih prikazov prostorskih podatkov. Ve\xc4\x8dina moderne kartografije se izvaja s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalnikov, obi\xc4\x8dajno z uporabo GIS orodij. Ve\xc4\x8dina GIS programske opreme omogo\xc4\x8da uporabniku nadzor nad videzom podatkov._NEWLINE_Kartografija ima dve glavni nalogi:_NEWLINE_Prva je prikaz grafike na zaslonu ali na papirju, ki posredujejo rezultate analize ljudem, ki sprejemajo odlo\xc4\x8ditve. S stenskimi zemljevidi in drugo grafiko se lahko dose\xc5\xbee, da gledalec bolje razume rezultate analiz ali simulacijo mo\xc5\xbenih dogodkov. _NEWLINE_Drugi\xc4\x8d, s kombinacijo z drugimi bazami podatkov se lahko izvaja nadaljnje analize. Na primer: seznam vseh naslovov v dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju prizadetih z razlitjem nafte.\n_START_SECTION_\nRazvoj GIS tehnologij\n_START_PARAGRAPH_\nGIS tehnologije so prinesle koristi na mnogo podro\xc4\x8djih. Tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de GIS tehnologij se nenehno spreminja, izbolj\xc5\xa1ujejo se komponente strojne in programske opreme. Ta razvoj pomeni \xc5\xa1ir\xc5\xa1o uporabo za znanost, vlade, podjetja in industrijo, javno zdravje, kriminal, nacionalno varnost, trajnostni razvoj, naravne vire, krajinsko arhitekturo, arheologijo, regionalno in prostorsko planiranje, transport in logistiko. _NEWLINE_GIS je vklju\xc4\x8den tudi v lokacijske storitve, ki jih omogo\xc4\x8dajo GPS mobilne naprave, ki poka\xc5\xbeejo svojo lokacijo glede na iskano lokacijo (najbli\xc5\xbeja restavracija, bencinska postaja, hidrant,...) ali glede na drugo mobilno napravo (prijatelji, otroci, policija, avto) itd. Te storitve se \xc5\xa1e naprej razvijajo s pove\xc4\x8dano integracijo GPS funkcije v bolj zmogljivih mobilnih napravah.\n_START_SECTION_\nSpletno kartiranje\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih letih je pri\xc5\xa1lo do eksplozije kartiranja na spletu, kot so Google Maps, Bing Maps in drugi. Na teh spletnih straneh lahko javnost dostopa do velikih koli\xc4\x8din prostorskih podatkov._NEWLINE_Nekatere od njih, kot so Google Maps in OpenLayers omogo\xc4\x8dajo uporabnikom, da ustvarijo karte po meri. Ta orodja obi\xc4\x8dajno ponujajo zemljevide ulic, satelitske posnetke, geokodiranje, iskanje in funkcionalnosti vodenja. Spletna kartografija je omogo\xc4\x8dila crowdsourcing geografskih podatkov pri projektih, kot so OpenStreetMap, ki je partnerski projekt za brezpla\xc4\x8dno urejanje zemljevida sveta.\n_START_SECTION_\nGIS in pametna mesta\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je GIS eden izmed nepogre\xc5\xa1ljivih virov za izgradnjo in delovanje pametnih mest. GIS v pametna mesta prina\xc5\xa1a spodbujanje prebivalcev po nenehnem vse\xc5\xbeivljenjskem izobra\xc5\xbeevanju, zmanj\xc5\xa1uje porabo energije in vode, zni\xc5\xbeuje emisije in s tem zvi\xc5\xa1uje kvaliteto \xc5\xbeivljenja. GIS lahko pomaga pri vizualizaciji prostorskih situacij in migracijskih vzorcev ter pomaga pri na\xc4\x8drtovanju urbanizacije. Formula za GIS v pametnih mestih = komponente GIS-a (strojna in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka oprema, ljudje, podatki,\xe2\x80\xa6) + povezovanje in komunikacija.\n_START_SECTION_\nGIS v zdravstvu\n_START_PARAGRAPH_\nS pomo\xc4\x8djo podatkov in ra\xc4\x8dunalnikov, nam programi lahko prika\xc5\xbeejo zdravstveno stanje ljudi na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju. S pomo\xc4\x8djo podatkov iz okolja lahko razberemo indikatorje, zakaj je zdravstveno stanje nekje dobro ali slabo. S tem lahko predvidimo tudi trende \xc5\xa1irjenja dolo\xc4\x8denih virusov in bolezni ter kam se bodo \xc5\xa1irili in zaradi tega lahko hitreje ukrepamo. Primer: Ko se re\xc5\xa1evalno vozilo pelje na nujno vo\xc5\xbenjo, lahko pridobi informacije, kje so ob dolo\xc4\x8denih urah najve\xc4\x8dji prometni zama\xc5\xa1ki, kje so kak\xc5\xa1ne ovire na cesti in podobne dejavnike, ki lahko upo\xc4\x8dasnijo vo\xc5\xbenjo vozila. S pomo\xc4\x8djo teh podatkov, se lahko izbere optimalna vo\xc5\xbenja, ki bo prihranila na \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nGIS v transportu in prometu\n_START_PARAGRAPH_\nUspe\xc5\xa1no planiranje transportnih poti je za podjetja, ki se ukvarjajo s transportno dejavnost ena izmed pomembnej\xc5\xa1ih tem. GIS upravlja mened\xc5\xbement mostov, plo\xc4\x8dnikov, vzdr\xc5\xbeevanja, varnosti ter analize nesre\xc4\x8d. S temi podatki se lahko vozniku dolo\xc4\x8di pot, ki bo \xc4\x8dasovno in finan\xc4\x8dno najbolj optimalna, ter varna.\n_START_SECTION_\nGIS in naravne katastrofe\n_START_PARAGRAPH_\nPoplave, po\xc5\xbeari in ostale naravne katastrofe v celoti te\xc5\xbeko prepre\xc4\x8dimo, z dolo\xc4\x8denim znanjem, pa jih lahko vsaj omilimo oz. se nanje pripravimo tako, da bodo posledice \xc4\x8dim ni\xc5\xbeje. Prvi pogoj je, da lokalne skupnosti ocenijo tveganje in dolo\xc4\x8dijo obmo\xc4\x8dja, kjer lahko pride do katastrof. Analiziranje in grafi\xc4\x8dno ponazarjanje je prvi korak pri pripravi na morebitne katastrofe. Drugi korak je priprava in dolo\xc4\x8danje poti ter obmo\xc4\x8dij za evakuacijo. Pripravljeno je potrebno imeti podatke in evidence o stanju zalog hrane in lokacij teh skladi\xc5\xa1\xc4\x8d,... Celotno vizualizacijo, vodenje podatkov in simulacijo nam omogo\xc4\x8dajo programi, ki podpirajo geografske informacijske podatke.'