b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za germanske jezike in knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za germanske jezike in knji\xc5\xbeevnost je deloval na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Dinami\xc4\x8den razvoj \xc5\xa1tevilnih \xc5\xa1tudijskih programov s podro\xc4\x8dja angle\xc5\xa1kega in nem\xc5\xa1kega jezika ter obeh knji\xc5\xbeevnosti je leta 1998 pripeljal do razdelitve Oddelka za germanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti ter ustanovitve lo\xc4\x8denih oddelkov Filozofske fakultete: Oddelka za anglistiko in amerikanistiko ter Oddelka za germanistiko z nederlandistiko in s skandinavistiko.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa Univerzi v Ljubljani je bilo mogo\xc4\x8de \xc5\xa1tudirati angle\xc5\xa1ki jezik in knji\xc5\xbeevnost od ustanovitve germanskega seminarja leta 1920, ki je pozneje v sklopu Filozofske fakultete prerasel v Oddelek za germanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti. Ta je poleg \xc5\xa1tudijskih programov angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine organiziral tudi lektorske vaje iz drugih germanskih jezikov._NEWLINE_Kot o\xc4\x8de slovenske germanistike velja prof. dr. Jakob Kelemina, ki je bil po \xc5\xa1tudiju na univerzah na Dunaju in v Gradcu habilitiran kot docent za germansko filologijo in je bil \xc5\xa1e pred svojim prihodom mednarodno priznan strokovnjak za nem\xc5\xa1ko srednjeve\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost._NEWLINE_Vojna je prizadejala germanskemu seminarju ve\xc4\x8d hudih udarcev, predvsem z uni\xc4\x8denjem knji\xc5\xbenice seminarja in marsikaterega nenadomestljivega dela v po\xc5\xbearu januarja 1944. V povojnem obdobju si je prof. dr. Janez Stanonik bila zelo prizadeval, da bi knji\xc5\xbenico v \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji meri obnovili. Razumljivo pa je tudi, da za nem\xc5\xa1\xc4\x8dino kot jeziku okupatorja po vojni ni bilo veliko obetov. \xc5\xbde Jakob Kelemina, nato pa njegov naslednik Janez Stanonik (roj. 1922) sta se veliko posve\xc4\x8dala anglistiki, medtem ko se je prof. dr. Du\xc5\xa1an Ludvik (1914-2001), ki je vodil katedro za nem\xc5\xa1ki jezik in knji\xc5\xbeevnost do leta 1978 in nato od 1980-1983, izklju\xc4\x8dno posve\xc4\x8dal nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in je poleg raziskav na podro\xc4\x8dju stare nem\xc5\xa1\xc4\x8dine prou\xc4\x8deval nem\xc5\xa1ko-slovenske kulturne odnose, recimo nem\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani do leta 1790. Po vojni je skokovito naraslo zanimanje za \xc5\xa1tudij angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, tudi zaradi uvedbe angle\xc5\xa1\xc4\x8dine v srednje \xc5\xa1ole. V \xc5\xa1estdesetih letih se je vpisovalo celo preko tristo slu\xc5\xa1ateljev na angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, medtem ko je bilo zanimanje za nem\xc5\xa1\xc4\x8dino bolj konstantno. Kasneje so se \xc5\xa1tevilke sicer umirile, kljub temu je bil Oddelek za germanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti ve\xc4\x8d desetletij med \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno najve\xc4\x8djimi oddelki na Filozofski fakulteti. Dinami\xc4\x8den razvoj \xc5\xa1tevilnih \xc5\xa1tudijskih programov s podro\xc4\x8dja nem\xc5\xa1kega in angle\xc5\xa1kega jezika ter obeh knji\xc5\xbeevnosti je leta 1998 pripeljal do razdelitve Oddelka za germanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti ter ustanovitve lo\xc4\x8denih oddelkov Filozofske fakultete: Oddelka za anglistiko in amerikanistiko ter Oddelka za germanistiko z nederlandistiko in s skandinavistiko._NEWLINE_V petdesetih in \xc5\xa1estdesetih letih se je katedra za nem\xc5\xa1ki jezik okrepila z novimi kadri, tako, da je postal pouk veliko bolj diferenciran. V spremenjenem delovnem okolju \xe2\x80\x93 selitev v novo zgradbo leta 1961 \xe2\x80\x93 se je pospe\xc5\xa1il razvoj stroke in izbolj\xc5\xa1ala izvedba pouka, tudi s pomo\xc4\x8djo AV in jezikovnega laboratorija. \xc5\xa0tudij je postal bolj individualiziran in organiziran z uvedbo manj\xc5\xa1ih skupin v tim. lektorskih vajah. \xc4\x8ceprav je bil \xc5\xa1tudij v tistih \xc4\x8dasih precej ozko profiliran in pragmati\xc4\x8dno usmerjen ter je bilo \xc4\x8dutiti pomanjkanje sodobne lingvisti\xc4\x8dne usmerjenosti in literarno teoretskih pristopov z ustrezno znanstvenoraziskovalno dejavnostjo, velja iz retrospektive izpostaviti kvaliteto jezikovnega usposabljanja ter dejstvo, da je bil \xc5\xbee takrat program moderno zasnovan na treh temeljih: na jezikoslovnem, literarno-zgodovinskem znanjem in pridobivanju oz. poglabljanju prakti\xc4\x8dnih jezikovnih kompetenc._NEWLINE_S postopnim habilitiranjem \xc4\x8detrte generacije in spreminjanjem \xc5\xa1tudijskih programov so se v kasnih osemdesetih in za\xc4\x8detku devetdesetih let razvila razli\xc4\x8dna lingvisti\xc4\x8dna, literarnovedna in didakti\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja._NEWLINE_Mlaj\xc5\xa1a generacija sku\xc5\xa1a po eni strani graditi na oddel\xc4\x8dnih tradicijah, predvsem prou\xc4\x8devati razvejano podro\xc4\x8dje medjezikovnih in medkulturnih stikov, torej po eni strani nadgraditi komparativne in kontrastivne \xc5\xa1tudije, po drugi strani pa slediti in sooblikovati sodobne lingvisti\xc4\x8dne in literarnovedne pristope, s tem pa zagotoviti mednarodno primerljivost in kvaliteto pouka ter raziskovanja na Oddelku za germanistiko.'