b'\n_START_ARTICLE_\nDomagoj (hrva\xc5\xa1ki knez)\n_START_SECTION_\nDomagojeva vladavina\n_START_PARAGRAPH_\nO tem, kako se je Domagoj dokopal do oblasti, ni jasne slike. O njegovih za\xc4\x8detkih z zanesljivostjo vemo le to, da ni bil iz rodu Trpimirovi\xc4\x87ev. Verjetno je njegov politi\xc4\x8dni vzpon posledica verskih sporov iz okrog leta 864, v katerih so se Trpimirjevi sinovi pridru\xc5\xbeili dalmatinskim bizantinskim \xc5\xa1kofom, velik del ljudstva pa je \xc5\xa1e naprej podpiral oblast pape\xc5\xbea._NEWLINE_Domagoj se je sprva celo uprl Frankom, saj je napadal bene\xc4\x8danske ladje in je v svojih pohodih ogrozil tudi istrska mesta, zato ga vir omenja kot najslab\xc5\xa1ega slovanskega kneza. V samih Benetkah so 13. septembra 864 su\xc5\xbenji, ki so verjetno prihajali iz vrst dalmatinskih Slovanov, igrali eno klju\xc4\x8dnih vlog v umoru do\xc5\xbea Pietra Tribuna. Nejevoljni Bene\xc4\x8dani so pod vodstvom do\xc5\xbea Orsa Partizipazia tudi sami napadli Domagoja in ga prisilili, da je moral leta 865 ali 866 skleniti mirovno pogodbo, v kateri je Bene\xc4\x8danom dovolil nemoteno plovbo, obenem pa jim je moral predati talce. V \xc4\x8dasu njegove vladavine je pri\xc5\xa1lo do pomembnih sprememb v bizantinski politiki: tamkaj je zavladal Vasilij I., ki je osnoval temo Dalmacijo. V to temo so bili vklju\xc4\x8deni vsi prebivalci obmorskih podro\xc4\x8dij z izjemo Neretljanov in Domagojevih Slovanov, ki so \xc5\xa1e naprej priznavali frankovsko nadoblast. \xc5\xa0e leta 871 se je Domagoj kot frankovski vazal udele\xc5\xbeil obleganja italijanskega obmorskega mesta Bari, ki je bil tedaj v rokah Arabcev. Iz Bizanca so se v \xc4\x8dasu obleganja Barija iz osmega koncila vra\xc4\x8dali neki \xc5\xa1kofje, ki naj bi jih napadli Neretljani in jim zaplenili tudi koncilske akte. Verjetno gre za izmi\xc5\xa1ljene obto\xc5\xbebe, ki si jih je omislil Bizanc, da bi la\xc5\xbeje pove\xc4\x8dal svoj vpliv med dalmatinskimi Slovani. Vsekakor je to povzro\xc4\x8dilo velike napetosti v odnosih med Hrvati, Neretljani in Bizancem, Prav Bizantinci so verjetno tisti, ki so spro\xc5\xbeili tudi vstajo proti Domagoju. Kakorkoli \xc5\xbee, se je pape\xc5\xbe Janez VIII. zaradi napada na vra\xc4\x8dajo\xc4\x8de se \xc5\xa1kofe obrnil na slavnega kneza Domagoja in ga prosil, da svojim piratom prepre\xc4\x8di napade. Na tej osnovi so mo\xc5\xbena sklepanja, da je bil Domagoj mogo\xc4\x8de neretljanski knez, ki se je dokopal do oblasti v Trpimirjevi kne\xc5\xbeevini, in da je bilo do kneza Zdeslava ozemlje Neretljanov del kne\xc5\xbeevine, ki kasneje postane znana kot Hrva\xc5\xa1ka: v nekem veliko kasnej\xc5\xa1em viru iz 15/16. stoletja je Domagoj izrecno omenjen kot princ Neretljanov (Domoghoi, prinze de Narentani), pojavljajo pa se trditve, da je kon\xc4\x8dnica -goj zna\xc4\x8dilna za imena neretljanskih vladarjev Domagoja in Berigoja._NEWLINE_Kmalu zatem je pri\xc5\xa1lo do bojev za italsko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, v katere so bili vpleteni tudi Bizantinci in nem\xc5\xa1ki Franki. Obstaja mo\xc5\xbenost, da je Domagoj popustil pred bene\xc5\xa1ko-nem\xc5\xa1kim pritiskom in mora celo padel v uporu. Po njegovi smrti so proti Domagojevim sinovom, o katerih sicer ne vemo ni\xc4\x8desar, nastopili Bizantinci s svojim kandidatom za prestol- Zdeslavom Trpimirovi\xc4\x87em.'