b'\n_START_ARTICLE_\nWolfgang Amadeus Mozart\n_START_SECTION_\nPrva leta\n_START_PARAGRAPH_\nWolfgang Amadeus Mozart se je rodil leta 1756 star\xc5\xa1ema Leopoldu in Anni Marii v Salzburgu, takrat prestolnici neodvisne knezo\xc5\xa1kofovske dr\xc5\xbeave, ki se danes nahaja v Avstriji. Ob krstu je dobil ime Johannes Chris\xc3\xb3stomus Wolfgangus Theophilus Mozart, vendar je kasneje uporabljal le imeni Wolfgang in Theophilus - slednjega v razli\xc4\x8dnih oblikah, pogosto kot francoski Amad\xc3\xa9 ali italijanski Amadeo, medtem ko se danes najpogosteje uporablja latinska oblika "Amadeus". O\xc4\x8de Leopold je bil priznan skladatelj in violinist, ki je slu\xc5\xbeboval na dvoru salzbur\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa. Od \xc5\xa1tevilnih otrok zakoncev Mozart je poleg Wolfganga otro\xc5\xa1tvo pre\xc5\xbeivela le Maria Anna, imenovana tudi "Nannerl". De\xc4\x8dkov izjemen glasbeni talent je postal o\xc4\x8diten \xc5\xbee v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu, tako da je Leopold posvetil vso svojo energijo razvoju in izobrazbi svojega sina. Wolfgang je napredoval izredno hitro: prve skladbe je napisal \xc5\xbee pri petih letih, prav tako je \xc5\xbee kot otrok postal virtuoz na klavirju in violini.\n_START_SECTION_\nLeta potovanj\n_START_PARAGRAPH_\nKo je imel Wolfgang \xc5\xa1est let, se je dru\xc5\xbeina odpravila na svoje prvo potovanje v M\xc3\xbcnchen, kjer so se predstavili na dvoru bavarskega volilnega kneza. Temu prvemu potovanju jih je sledilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d: najprej na Dunaj in v Prago, nato pa tri leta in pol dolga turneja po Evropi, med katero so Mozartovi obiskali med drugim M\xc3\xbcnchen, Mannheim, Pariz, London, Haag in Z\xc3\xbcrich. Potovanja so bila u\xc4\x8dinkovita promocija "\xc4\x8dude\xc5\xbenega de\xc4\x8dka" in so bila bistvenega pomena za razvoj mladega skladatelja, saj je pri\xc5\xa1el v stik z mnogimi skladatelji in orkestri po Evropi. Vendar pa so bila potovanja manj finan\xc4\x8dno uspe\xc5\xa1na, kot je pri\xc4\x8dakoval Leopold, in tudi zelo naporna, \xc5\xa1e posebej za Wolfganga, ki je bil pogosto \xc5\xa1ibkega zdravja in je med turnejo skoraj umrl. Po enem letu doma v Salzburgu sta se o\xc4\x8de in sin leta 1769 ponovno odpravila na pot, tokrat v Italijo, kjer je mladi skladatelj do\xc5\xbeivel nove uspehe: bil je sprejet v presti\xc5\xbeno bolonjsko Accademio Filarmonico, v Vatikanu pa je po spominu napisal partituro Allegrijevega Miserereja, ki je bila sicer varovana skrivnost. V Milanu je do\xc5\xbeivel uspe\xc5\xa1no premiero svoje opere Mitridate, Re di Ponte, \xc4\x8demur so sledila naro\xc4\x8dila za ve\xc4\x8d novih oper. Leopold je upal, da bo lahko njegov sin v Italiji dobil stalno mesto kot skladatelj, vendar mu to ni uspelo.\n_START_SECTION_\nSalzburg, 1773-1777\n_START_PARAGRAPH_\nPo vrnitvi v Salzburg leta 1773 je 17-letni Mozart dobil zaposlitev kot dvorni glasbenik na dvoru salzbur\xc5\xa1kega knezo\xc5\xa1kofa Hieronymusa Colloreda. Mladi skladatelj je bil priljubljen v doma\xc4\x8dem mestu in je v tem obdobju imel prilo\xc5\xbenost napisati \xc5\xa1tevilne skladbe razli\xc4\x8dnih vrst. Med drugim je v tem \xc4\x8dasu nastal ciklus petih violinskih koncertov, ve\xc4\x8d simfonij, in prelomni Koncert za klavir in orkester v Es-duru K 271. Vendar pa Mozart ni bil povsem zadovoljen z \xc5\xbeivljenjem v Salzburgu. Po eni strani je bila njegova pla\xc4\x8da razmeroma skromna, mesto se mu je zdelo majhno in provincialno, predvsem pa si je zelo \xc5\xbeelel pisati opere, za kar v Salzburgu ni bilo pogojev - tu so opere uprizarjali le redko, dvorno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de pa so leta 1775 zaprli.\n_START_SECTION_\nPari\xc5\xa1ko potovanje 1777-1779\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1777 je Mozart dal odpoved in se odpravil na potovanje proti Augsburgu, M\xc3\xbcnchnu, Mane\xc4\x8demu in Parizu, da bi na\xc5\xa1el bolj\xc5\xa1o zaposlitev. Ker Leopold od nad\xc5\xa1kofa ni dobil dovoljenja, da spremlja svojega sina, je z njim na pot od\xc5\xa1la mati. V Mannheimu se je Mozart sre\xc4\x8dal z orkestrom, ki je bil takrat eden najbolj\xc5\xa1ih v Evropi. Poleg tega je spoznal glasbeno dru\xc5\xbeino Weber in se zaljubil v Aloysio Weber, eno od \xc5\xa1tirih h\xc4\x8dera in obetavno pevko. Ko v Mannheimu ni uspel najti primerne zaposlitve, se je marca 1778 odpravil naprej v Pariz. V odsotnosti finan\xc4\x8dno in dru\xc5\xbeabno veliko spretnej\xc5\xa1ega o\xc4\x8deta je bil tu \xc5\xa1e manj uspe\xc5\xa1en; \xc4\x8deprav je uspel organizirati nekaj koncertov, mu ni uspelo narediti preboja v priljubljenosti in je pogosto naletel na hladen sprejem. Kmalu je za\xc5\xa1el v finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave, nato pa ga je nepri\xc4\x8dakovano doletela \xc5\xa1e osebna tragedija: 3. julija 1778 je po kratki bolezni umrla njegova mati. Septembra se je Mozart tako odpravil iz Pariza nazaj proti Mannheimu, medtem pa je njegov o\xc4\x8de v Salzburgu uspel zanj izboriti bolje pla\xc4\x8dan polo\xc5\xbeaj na salzbur\xc5\xa1kem dvoru. Wolfgang je \xc5\xa1e vedno upal, da bo uspel dobiti slu\xc5\xbebo izven Salzburga, zato se je obotavljal v Mannheimu in M\xc3\xbcnchnu, vendar brez uspeha. Poleg tega mu je Aloysia Weber ob ponovnem sre\xc4\x8danju dala jasno vedeti, da je ne zanima. Januarja 1779 se je Mozart tako vrnil v Salzburg in prevzel slu\xc5\xbebo dvornega organista in koncertnega mojstra pri salzbur\xc5\xa1kem nad\xc5\xa1kofu za precej bolj\xc5\xa1o pla\xc4\x8do. Kljub temu ni bilo njegovo nezadovoljstvo s Salzburgom ni\xc4\x8d manj\xc5\xa1e in si je \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeelel mesto zapustiti. Na za\xc4\x8detku leta 1781 je dosegel precej\xc5\xa1en uspeh z opero Idomeneo, ki je bila uprizorjena v M\xc3\xbcnchnu, kar mu je povrnilo samozavest in ga utrdilo v prepri\xc4\x8danju, da \xc5\xbeeli biti operni skladatelj.\n_START_SECTION_\nOdhod na Dunaj in odlo\xc4\x8ditev za samostojnost\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1781 so na Dunaju potekale slovesnosti ob kronanju cesarja Jo\xc5\xbeefa II., ki jim je prisostvoval tudi salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Colloredo. Mozart je bil poklican na Dunaj kot nad\xc5\xa1kofov uslu\xc5\xbebenec, toda kmalu sta skladatelj in njegov delodajalec pri\xc5\xa1la v konflikt. Mozart je nad\xc5\xa1kofu zameril, da ga obravnava kot navadnega uslu\xc5\xbebenca, in menil, da ne spo\xc5\xa1tuje dovolj njegovega talenta. Spor se je hitro stopnjeval, dokler ni maja Mozart ponudil odpovedi. Sprva je nad\xc5\xa1kof ni \xc5\xbeelel sprejeti, nato pa jo kak mesec kasneje le je; Mozarta je odslovil dobesedno z "brco v zadnjico", ki jo je dal nad\xc5\xa1kofov komornik, grof Arco._NEWLINE_Mozart se je tako zna\xc5\xa1el na Dunaju sam in brez zaposlitve, toda trdno odlo\xc4\x8den, da v mestu ostane in posku\xc5\xa1a pre\xc5\xbeiveti kot samostojen skladatelj. Ta korak je bil precej revolucionaren - do tedaj so skladatelji vedno iskali zaposlitve ali vsaj mecenstvo pri bogatih pokroviteljih, in se niso pre\xc5\xbeivljali sami. Odlo\xc4\x8ditev, da ostane na Dunaju, je bila toliko te\xc5\xbeja tudi zato, ker ji je njegov o\xc4\x8de popolnoma nasprotoval. V celi vrsti pisem je poskusil sina prepri\xc4\x8dati, naj se vrne v Salzburg, toda le-ta je bil trdno odlo\xc4\x8den, da se zoperstavi tako zatiralskemu delodajalcu kot tudi avtoritativnemu o\xc4\x8detu.\n_START_SECTION_\nPrva dunajska leta\n_START_PARAGRAPH_\nDunaj je bil ob koncu 18. stoletja glasbena prestolnica Evrope in prilo\xc5\xbenosti za nadarjene glasbenike ni manjkalo. Mozart jih je hitro izkoristil in postal zelo uspe\xc5\xa1en: zaslovel je kot izvrsten pianist in skladatelj, kar mu je omogo\xc4\x8dilo, da je organiziral cikluse abonmajskih koncertov, na katerih je dirigiral in igral svoja lastna dela. Poleg tega so za\xc4\x8dela prihajati tudi naro\xc4\x8dila za opere, njegovo najljub\xc5\xa1o obliko. Poleti 1782 je bila krstna uprizoritev opere Beg iz seraja v nem\xc5\xa1kem jeziku, ki je do\xc5\xbeivela izjemen uspeh in dokon\xc4\x8dno utrdila Mozartov sloves kot skladatelja._NEWLINE_Medtem ko je bil v sporu z nad\xc5\xa1kofom Colloredom, se je Mozart vselil kot podnajemnik k dru\xc5\xbeini Weber, ki je pri\xc5\xa1la \xc5\xbeivet na Dunaj iz Mannheima. Mozartova prej\xc5\xa1nja ljubezen, Aloysia, je bila sedaj poro\xc4\x8dena, toda Mozart se je kmalu za\xc4\x8del zanimati za tretjo od \xc5\xa1tirih h\xc4\x8dera, Constanze. Naslednje leto poleti, kmalu po triumfalnem uspehu z Begom iz seraja, se je par, ob nejevoljni privolitvi Leopolda Mozarta, poro\xc4\x8dil v dunajski katedrali sv. \xc5\xa0tefana. Par je imel v devetih letih zakona \xc5\xa1est otrok, od katerih sta le dva pre\xc5\xbeivela otro\xc5\xa1ka leta. Prvi obisk mladoporo\xc4\x8dencev v Salzburgu leta 1783 ni uspel zbli\xc5\xbeati Wolfganga z o\xc4\x8detom in sestro, ki sta Constanzo sprejela dokaj hladno. Ob tej prilo\xc5\xbenosti je sicer nastala Ma\xc5\xa1a v c-molu, eno najpomembnej\xc5\xa1ih Mozartovih liturgi\xc4\x8dnih del._NEWLINE_Po vrnitvi na Dunaj je Mozart spoznal Josepha Haydna in skladatelja sta kmalu postala dobra prijatelja. Haydn je ob neki prilo\xc5\xbenosti povedal Leopoldu Mozartu, da je njegov sin "najve\xc4\x8dji skladatelj, kar jih pozna". _NEWLINE_S koncerti, naro\xc4\x8dili za skladbe in pou\xc4\x8devanjem je Mozart v svojih prvih dunajskih letih zaslu\xc5\xbeil toliko, da sta si s Constanze privo\xc5\xa1\xc4\x8dila dokaj razko\xc5\xa1en \xc5\xbeivljenjski slog; preselila sta se v veliko stanovanje s slu\xc5\xbeabniki, kjer je imel Wolfgang izvrsten, drag klavir, kupil pa je tudi biljardno mizo. U\xc5\xbeivala sta tudi v dru\xc5\xbeenju in zabavah s prijatelji, Mozart pa je \xc5\xa1e posebno imel rad draga in razko\xc5\xa1na obla\xc4\x8dila ter lasulje._NEWLINE_Leta 1784 je Mozart postal prostozidar, kar je kasneje pomembno vplivalo na njegovo \xc5\xbeivljenje, pa tudi glasbo.\n_START_SECTION_\nMozartove zdravstvene te\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nMozart je bil ve\xc4\x8dkrat bolan, vendar se je zanj najte\xc5\xbeje obdobje pri\xc4\x8delo po letu 1778. Takrat mu je umrla mati, pogosto so pri\xc4\x8dela nastopati obdobja z depresijami , sledila so obdobja povzdignjenega razpolo\xc5\xbeenja, ko je v navalu izredne produktivnosti, ustvarjal svoja najbolj\xc5\xa1a dela. Do\xc5\xbeivljal je hude psihi\xc4\x8dne stiske v katerih so se rojevala velika glasbena dela, opere, simfonije, koncerti, orkestralna glasba. Zadnjo trimese\xc4\x8dno depresijo je preboleval leta 1791 in konec istega leta tudi umrl.\n_START_SECTION_\n1786-1787\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1782 se Mozart ni dosti posve\xc4\x8dal operi, saj je bil bolj osredoto\xc4\x8den na klavirske koncerte in solisti\xc4\x8dno kariero. Leta 1785 pa je spoznal italijanskega pesnika in libretista Lorenza da Ponteja in med njima je kmalu pri\xc5\xa1lo do plodnega sodelovanja. Naslednje leto je bila na Dunaju premiera Figarove svatbe, ki je bila zelo uspe\xc5\xa1na, \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji uspeh pa je do\xc5\xbeivela v Pragi. To je Mozarta in Da Ponteja spodbudilo k ustvarjanju nove opere: leta 1787 je bila tako v Pragi krstna uprizoritev Don Giovannija, ki je bila triumfalen uspeh, manj toplo pa jo je sprejelo dunajsko ob\xc4\x8dinstvo. Obe operi spadata med najve\xc4\x8dje opere vseh \xc4\x8dasov, in med Mozartova najpomembnej\xc5\xa1a dela ter se od njegovih oper danes najve\xc4\x8d izvajata. _NEWLINE_Konec leta 1787 je Mozart dobil stalno zaposlitev na cesarskem dvoru kot "komorni skladatelj", vendar je bila njegova naloga zgolj pisati skladbe za dvorne plese. Njegov komentar je bil, da je "pla\xc4\x8dan preve\xc4\x8d za to, kar dela, in veliko premalo za to, kar bi lahko delal". \xc4\x8ceprav je bila pla\xc4\x8da razmeroma skromna, je v kasnej\xc5\xa1ih letih postala za Mozarta pomemben vir dohodka.\n_START_SECTION_\nLeta te\xc5\xbeav 1788-1790\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1788 se je Mozartovo finan\xc4\x8dno stanje za\xc4\x8delo slab\xc5\xa1ati. Pol letu 1786 ni ve\xc4\x8d pogosto nastopal na koncertih, kar je bil prej pomemben vir dohodkov. Poleg tega je bil \xc4\x8das za glasbenike na splo\xc5\xa1no neugoden, saj je bila Avstrija v vojni in je aristokracija imela manj sredstev in \xc4\x8dasa, ki bi jih lahko namenila kulturi. Mozart se je preselil v predmestje Dunaja in sku\xc5\xa1al \xc5\xbeiveti skromneje, toda kmalu je bil prisiljen v to, da je moral prijatelje prositi za posojila - najbolj znana so njegova moledujo\xc4\x8da pisma prijatelju prostozidarju Michaelu Puchbergu. V tem \xc4\x8dasu je bil Mozart tudi manj ustvarjalen, vseeno pa je nastalo nekaj njegovih najve\xc4\x8djih del: simfonije \xc5\xa1t. 39, 40 in 41 (vse tri v \xc4\x8dasu nekaj mesecev) in opera Cos\xc3\xad fan tutte. Da bi izbolj\xc5\xa1al finan\xc4\x8dno stanje in poiskal kak\xc5\xa1no novo zaposlitev, je skladatelj \xc5\xa1el na potovanje v Leipzig, Dresden in Berlin, ter kasneje v Mannheim, vendar brez ve\xc4\x8djega uspeha.\n_START_SECTION_\nZadnje leto 1791\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1791 se je Mozartova situacija naposled za\xc4\x8dela nekoliko izbolj\xc5\xa1evati. Ka\xc5\xbee, da se je uspel re\xc5\xa1iti nekaterih dolgov, poleg tega pa je dobil nov ustvarjalni zagon. Za\xc4\x8del je sodelovati z gledali\xc5\xa1\xc4\x8dnikom Emanuelom Schikanederjem, ki je napisal libreto za Mozartovo zadnjo opero \xc4\x8carobna pi\xc5\xa1\xc4\x8dal. Opera, ki je sicer bistveno druga\xc4\x8dna od Mozartovih prej\xc5\xa1njih, je do\xc5\xbeivela velik uspeh. Pred tem je v Pragi do\xc5\xbeivela krstno uprizoritev \xc5\xa1e opera La Clemenza di Tito, napisana za kronanje novega cesarja Leopolda II. Poleg tega je v tem letu nastal Koncert za klarinet in orkester ter \xc5\xa1tevilna druga dela. Sredi leta je dobil tudi naro\xc4\x8dilo za posmrtno ma\xc5\xa1o - Rekviem, ki pa je ni uspel dokon\xc4\x8dati._NEWLINE_Septembra 1791, medtem ko je bil v Pragi, je Mozart zbolel. Nekaj \xc4\x8dasa je \xc5\xa1e delal; konec meseca se je tako udele\xc5\xbeil krstne uprizoritve \xc4\x8carobne pi\xc5\xa1\xc4\x8dali na Dunaju. Konec novembra se je njegovo zdravje bistveno poslab\xc5\xa1alo, tako da je oble\xc5\xbeal. Mu\xc4\x8dile so ga otekline, bole\xc4\x8dine, in napadi bruhanja - vendar je ostal do konca osredoto\xc4\x8den na Requiem in njegovo dokon\xc4\x8danje._NEWLINE_5. decembra 1791 ob enih zjutraj je Mozart umrl, star 35 let. 6. decembra je bil pokopan na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du St. Marx. Pogrebnega obreda se je verjetno udele\xc5\xbeilo manj kot deset ljudi. Pokopan je bil v skupnem grobu, v kakr\xc5\xa1ne so navadno pokopavali reve\xc5\xbee, na njegov grob pa niso postavili niti kri\xc5\xbea, tako da pozneje njegovih posmrtnih ostankov ni bilo nikoli ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de najti. Kljub skromnosti in anonimnosti pogreba Mozart ni umrl pozabljen in osamljen; slovesnosti v njegov spomin na Dunaju in v Pragi je obiskalo veliko ljudi, prav tako pa je vladalo veliko zanimanje za njegova dela, ki se je nato le \xc5\xa1e pove\xc4\x8devalo.\n_START_SECTION_\nDelovanje v prostozidarstvu\n_START_PARAGRAPH_\nV Mozartovem \xc4\x8dasu je postala ta organizacija, temelje\xc4\x8da na zdru\xc5\xbeevanju v lo\xc5\xbeah, ki se je tedaj \xc5\xa1e ni dr\xc5\xbeal zlove\xc5\xa1\xc4\x8d pridih nedovoljenega skrivnega manipuliranja s politi\xc4\x8dno in ekonomsko mo\xc4\x8djo in svetovnega zarotni\xc5\xa1tva, ena od gonilnih sil razsvetljenstva. Celo habsbur\xc5\xa1ki cesar Jo\xc5\xbeef II. je bil gibanju sprva naklonjen (nekaj kasneje je bilo prostozidarstvo predvsem zaradi delovanja protimonarhisti\xc4\x8dno usmerjene bavarske lo\xc5\xbee Iluminatov prepovedano v vseh habsbur\xc5\xa1kih de\xc5\xbeelah). Mnogi njegovi uradniki in politi\xc4\x8dni sodelavci so bili prostozidarji. Na Dunaju je nastalo ve\xc4\x8d prostozidarskih lo\xc5\xbe, leta 1784 pa se je lo\xc5\xbei \xc2\xbbPri dobrodelnosti\xc2\xab\xc2\xa0(Zur Wohltaetigkeit) pridru\xc5\xbeil tudi Mozart, ki je bil leto kasneje tudi porok pri sprejemu glasbenika Franza Josepha Haydna. Haydnova odlo\xc4\x8ditev ne presene\xc4\x8da, saj je bil njegov mecen in delodajalec knez Nikolaus Eszterhazy veliki mojster te lo\xc5\xbee. Mozart je za brate prostozidarje napisal kakih dvajset skladb, ki jih sicer \xc5\xa1e danes izvajajo pri svojih obredih, v mnogih kompozicijah je upo\xc5\xa1teval prostozidarsko \xc5\xa1tevilsko simboliko, najbolj znani mojstrovini, ki jima je botrovala njegova prostozidarska vnema, pa sta opera \xc4\x8carobna pi\xc5\xa1\xc4\x8dal in Masonska \xc5\xbealna glasba.\n_START_SECTION_\nSimfonije\n_START_PARAGRAPH_\nMozart je svoj opus 41-ih simfonij ustvaril v 24-letnem obdobju, med letoma 1764 v 1788.'