b'\n_START_ARTICLE_\nVida Jeraj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8de je bil Pre\xc5\xa1ernov ne\xc4\x8dak, mati pa iz Krope. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskovala v rodnem Bledu in pri ur\xc5\xa1ulinkah v Ljubljani. Leta 1887 je \xc5\xa1olanje na ljudski \xc5\xa1oli zaklju\xc4\x8dila in se z materjo preselila v Wiener Neustadt - Dunajsko Novo mesto, kjer je do leta 1891 obiskovala me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo. Istega leta se je vrnila v Ljubljano in za\xc4\x8dela obiskovati ljubljansko u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je \xc5\xa1olanje po \xc5\xa1tirih letih zaklju\xc4\x8dila z odliko._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1olanju leta 1895 se je zaposlila kot u\xc4\x8diteljica v Zasipu pri Bledu, kasneje pa je slu\xc5\xbebovala \xc5\xa1e v Ljubnem na Gorenjskem, vse do leta 1901, ko se je poro\xc4\x8dila z violinistom Karlom Jerajem, \xc4\x8dlanom dunajske dvorne opere. Preselila sta se na Dunaj in imela tri h\xc4\x8dere in sina. Leta 1908 ji je umrl sin, kar Jerajeva vse \xc5\xbeivljenje ni mogla preboleti._NEWLINE_Ostale tri h\xc4\x8dere pa so sledile umetni\xc5\xa1ki poti star\xc5\xa1ev. Najstarej\xc5\xa1a Vida Jeraj, poro\xc4\x8dena Hribar, je postala violinistka, kasneje ena izmed znanih slovenskih pisateljic, Marija Mara Jeraj, poro\xc4\x8dena Kralj, je postala slikarka, ilustratorka in oblikovalka lutk, najmlaj\xc5\xa1a od h\xc4\x8dera Karola Oli Jeraj pa \xc4\x8delistka.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDelo u\xc4\x8diteljice je opravljala od leta 1885 do leta 1901, v tem obdobju se je posve\xc4\x8dala predvsem poeziji. Za\xc4\x8dela je objavljati svoje pesmi pod razli\xc4\x8dnimi psevdonimi: Radica Ble\xc5\xa1ka, Viola, Zora in Vida._NEWLINE_Prve njene pesmi so bile objavljene v dija\xc5\xa1kem mese\xc4\x8dniku Vesna, pozneje pa \xc5\xa1e v Slovenki. Od leta 1897 je svoje pesmi objavljala v Ljubljanskem zvonu, Vrtcu, Zvon\xc4\x8dku, Angelj\xc4\x8dku, Doma\xc4\x8dem prijatelju in \xc5\xbdenskem svetu._NEWLINE_Leta 1908 je izdala svojo prvo zbirko Pesmi. Njena druga zbirka pesmi Iz Ljubljane \xc4\x8dez poljane je iz\xc5\xa1la leta 1921 in je namenjena predvsem otrokom._NEWLINE_Ustvarila je otro\xc5\xa1ko igrico v verzih Desetnica (1919), ki jo je kasneje uglasbil njen mo\xc5\xbe Karel Jeraj.\n_START_SECTION_\nVplivi\n_START_PARAGRAPH_\nSodelovala je z Antonom A\xc5\xa1kerc, Ivanom Cankarjem, Ivanom Prijateljem in Josipom Murnom Aleksandrovim. A\xc5\xa1kerc jo je usmerjal v realizem, modernisti pa v osebno izpoved. Njene opisne, razpolo\xc5\xbeenjske in ljubezenske pesmi so bile blizu dekadenci in simbolizmu. Ti dve smeri sta vplivali na razvoj njene osebnosti._NEWLINE_Poleg poezije je pisala tudi epigrame. Z mo\xc5\xbeem Karlom Jerajem sta ustvarila tudi vrsto skladb za zbore in soliste.'