b'\n_START_ARTICLE_\nLeonardo da Vinci\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeonardo se je rodil v vasici Anchiano blizu Vincija v Toskani (dana\xc5\xa1na Italija). Njegov o\xc4\x8de Ser Piero da Vinci je bil znan notar, mati Caterina pa kme\xc4\x8dko dekle. Po drugih virih naj bi bila Caterina tudi Pierova su\xc5\xbenja bli\xc5\xbenje vzhodnega izvora, kar pa ni potrjeno. Leonardo je \xc5\xbeivel, preden se je v Evropi uveljavilo dana\xc5\xa1nje poimenovanje oseb z imeni in priimki. Njegovo polno ime je bilo\xc2\xa0: \xc2\xbbLeonardo di ser Piero da Vinci\xc2\xab\xc2\xa0(v prevodu \xc2\xbbLeonardo, sin gospoda Piera iz Vincija\xc2\xab), pod svoja dela pa se je podpisoval preprosto \xc2\xbbLeonardo\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbIo, Leonardo\xc2\xab\xc2\xa0(v prevodu \xc2\xbbjaz, Leonardo\xc2\xab). O\xc4\x8detovega imena najverjetneje ni uporabljal, ker je bil nezakonski otrok. Na njegova dela se tudi danes ve\xc4\x8dinoma sklicujejo kot na \xc2\xbbLeonardova\xc2\xab\xc2\xa0in ne \xc2\xbbda Vincijeva\xc2\xab._NEWLINE_Leonardo je otro\xc5\xa1tvo pre\xc5\xbeivel v Vinciju z materjo, starimi star\xc5\xa1i, stricem, polsestrami in polbrati. Ser Piero je poskrbel, da se je Leonardo nau\xc4\x8dil brati in pisati, osnov latinske slovnice in matematike. Ko je bil star deset ali enajst let, je od\xc5\xa1el v Firence k o\xc4\x8detu, kjer  je postal vajenec pri slikarju Andreu del Verrocchio, prijatelju njegovega o\xc4\x8deta, saj je kazal o\xc4\x8ditno nadarjenost \xc5\xbee kot otrok. Vse \xc5\xbeivljenje je bil vegetarijanec. Kasneje je odprl tudi lastno slikarsko delavnico in njegovi vajenci so raz\xc5\xa1irili tudi, kar danes imenujemo Leonardizem (ang.-Leonardism), ki je nadaljevalo Leonardovo na\xc4\x8delo, da v naravi ni ostrih obrob. Od leta 1482 do 1499 je delal za milanskega vojvodo Ludovica Sforzo in imel v Milanu lastno delavnico z vajenci. Sedemnajst ton brona, namenjenih za Leonardov kip Gran Cavallo, je bilo leta 1495 pretopljeno v oro\xc5\xbeje za vojvodo in obrambo Milana pred francoskimi silami, pod vodstvom Karla VIII.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nV zvezi z Leonardom da Vincijem navadno omenjamo zgolj njegovo umetnost, kar je nekoliko krivi\xc4\x8dno do ostalih podro\xc4\x8dij, na katerih je vzpostavil svoje genialne teorije. Za \xc5\xa1tevilne umetnostne zgodovinarje je Leonardo da Vinci klju\xc4\x8dna osebnost renesan\xc4\x8dne zgodovine. Vendar celo ta veli\xc4\x8dastna ozna\xc4\x8dba Leonarda da Vincija omejuje, \xc5\xbee \xc4\x8de izvzamemo bogastvo in trajnost njegovega dela. Ne da se ga vezati na dolo\xc4\x8deno podro\xc4\x8dje in ve\xc4\x8d, kot vemo o njem, bolj skrivnosten postaja. To odpre vpra\xc5\xa1anja njegove identitete umetnika. Sam Leonardo da Vinci se je nor\xc4\x8deval iz to\xc5\xbei bab in deklamatorjev, iz priliznjencev in stremu\xc5\xa1kih izobra\xc5\xbeencev v Vatikanu. Preziral in zasmehoval jih je, ker le citirajo predhodnike in zaradi pomanjkanja neodvisnosti njihovega duha. Leonardo da Vinci ni imel izobrazbe, kaj \xc5\xa1ele vi\xc5\xa1je \xc5\xa1ole ali diplome. Svoje znanje je pridobil z opazovanjem. V navzkri\xc5\xbeju je bil z ve\xc4\x8dino bogatih trgovcev z umetninami in pokrovitelji, ko pa ga zaradi svojeglavosti niso ve\xc4\x8d prena\xc5\xa1ali niti Medi\xc4\x8dejci, se je preselil na Milanski dvor. Tam je prejel pomembno naro\xc4\x8dilo: Zadnja ve\xc4\x8derja in konjeni\xc5\xa1ki kip za Francesca Sforzo. Sliko Madona v skalni votlini pa je naslikal po naro\xc4\x8dilu bratov de Predis. Leonardo da Vinci je 4 leta pre\xc5\xbeivel v Rimu in \xc4\x8dakal naro\xc4\x8dila, kar je vzbudilo posmeh Medi\xc4\x8dejcev. Leonardo bi nam zapustil ve\xc4\x8d slik, \xc4\x8de bi imel ve\xc4\x8d naro\xc4\x8dil. V\xc4\x8dasih je bilo v navadi, da slikar ni slikal brez vnaprej\xc5\xa1njega naro\xc4\x8dila. Leonardo da Vinci pa je umetni\xc5\xa1ko skiciral tudi \xc5\xa1tevilne naravne pojave, izume in \xc5\xbeiva bitja. Te skice so imele neprecenljivo vrednost na znanstvenem podro\xc4\x8dju. Prav iz njegovih del naj bi se za\xc4\x8dela razvijati znanost, ali znanosti, kakor jih sedaj poznamo (kemija, anatomija, fizika\xe2\x80\xa6). Trdil je, da slikar tekmuje in se pogovarja z naravo. S svojimi raziskovanji je hotel podati ljudem znanje, \xc5\xbeelel jim je povedati tisto malo ve\xc4\x8d, kot so lahko opazili v vsakodnevnem \xc5\xbeivljenju. Po letu 1911, ko je italijanski pleskar in pomo\xc5\xbeni delavec v Louvru ukradel Mona Liso in s tem povzro\xc4\x8dil \xc5\xa1kandal, jo uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med najslavnej\xc5\xa1e slike. Ena izmed hipotez trdi, da Leonardo da Vinci ni nikoli dokon\xc4\x8dal Mona Lise, slikani portret namre\xc4\x8d nima obrvi in \xc5\xa1e nekaj podrobnosti. Mogo\xc4\x8de je, da so z leti podrobnosti zbledele. Leonardo naj bi sliko zapustil svojemu najljub\xc5\xa1emu u\xc4\x8dencu in ne naro\xc4\x8dniku. Po zapisih o slikanju naj bi mladenko, ki je pozirala, zabavali glasbeniki in igralci. To je malo verjetno, saj je pozirala 2. leti. Na tej sliki se odra\xc5\xbea Leonardovo neprekosljivo posnemanje narave. Leonardo je z izjemno ob\xc4\x8dutljivostjo prikazal njen tridimenzionalni obraz, spro\xc5\xa1\xc4\x8dene nakodrane lase, ki jih prekriva tanka tan\xc4\x8dica. Sedi ob zidu okna, ki se odpira v pokrajino ozadja. Njene obleke odra\xc5\xbeajo \xc5\xa1pansko modo. Lisin mo\xc5\xbe, ki je trgoval z oblekami, se je gotovo zavedal prevladujo\xc4\x8de mode. Leonardo je bil znanec Cezarja Borgia, brata Lukrecije Borgia, in sestre njenega mo\xc5\xbea, Isabelle d\'Este. Na\xc4\x8din, kako ima prekri\xc5\xbeane roke, se ujema z dr\xc5\xbeo, ki je bila v poznem 15. stol izraz \xc5\xbeenstvene vrline in skromnosti. Obleka in dr\xc5\xbea sta v skladu s tedanjim dru\xc5\xbebenim na\xc4\x8dinom, podobno kot so upodobitve madonne sku\xc5\xa1ale odgovarjati stereotipnim pri\xc4\x8dakovanjem, na ta na\xc4\x8din, da so odra\xc5\xbeale predstavo o \xc5\xbeenski, da je dru\xc5\xbeinsko in krepostno bitje. Portret Mona Lise je mojstrsko uresni\xc4\x8denje \xc5\xa1tudij. Leonardo je o tej sliki izjavil\xc2\xa0: "Dober slikar mora naslikati predvsem dve glavni stvari - osebo in namen, ki ga ta oseba nosi v svoji du\xc5\xa1i"._NEWLINE_Izjemno znana je tudi Leonardova freska Zadnja ve\xc4\x8derja. Pri tej freski je opaziti  odpadanje barvnih plasti, saj je Leonardo slikal na inovativen na\xc4\x8din, ki ni zdr\xc5\xbeal ve\xc4\x8d in sto let. V Leonardovem \xc4\x8dasu so slikarji slikali stenske poslikave s tehniko al fresco, tako da so na vla\xc5\xbeen apnen omet nana\xc5\xa1ali plasti barve in pigment se je vezal na steno. Leonardo pa je \xc5\xbeelel dose\xc4\x8di, da bi imela freska bolj izrazite barvne odtenke in bi osebe delovale bolj resni\xc4\x8dno. Tako je barve nana\xc5\xa1al z me\xc5\xa1anico olja in tempere kot vezivo. V tistem \xc4\x8dasu bi morala izgledati izjemna, a ta tehnika ni vodoodporna, zato se je z leti navla\xc5\xbeila in lu\xc5\xa1\xc4\x8dila kos za kosom. Zadnja ve\xc4\x8derja v refektoriju dominikanskega samostana cerkve Santa Maria delle Grazie je Leonardovo najpomembnej\xc5\xa1e delo v milanskem obdobju. V nasprotju s tradicijo je Leonardo izbral trenutek, ko Jezus pove u\xc4\x8dencem, da ga bo eden od njih izdal. Jude\xc5\xbe ni upodobljen kot heretik, ali izlo\xc4\x8den na zunanji del mize. V \xc5\xa1tevilnih pogledih je Leonardo prekinil tradicijo 15. stoletja. Gledalec lahko za\xc4\x8duti razburjene in vpra\xc5\xa1anj polne apostole, ko izvedo novico, sredi spopadov in vpra\xc5\xa1anj pa Kristus ponuja re\xc5\xa1itev. _NEWLINE_Leonardo je svojo \xc5\xbeivljenjsko pot kot umetnik za\xc4\x8del okoli leta 1469, ko ga je njegov o\xc4\x8de zaradi velike nadarjenosti dal v Verrocchijevo delavnico. Verrocchieva (njegovo pravo ime je Andrea di Dione) posebnost so bile perspektive, na katere so se umetniki \xc5\xa1ele za\xc4\x8deli navajati, Leonardo pa je bil kaj hitro kos vsem izzivom te tehnike. Ni potreboval veliko \xc4\x8dasa, da je celo prekosil Verrocchia. Legenda pravi, da je Verrocchio v jezi, ker ga je mladeni\xc4\x8d prekosil v slikanju, zatrdil, da ne bo nikoli ve\xc4\x8d slikal. (To morda celo dr\xc5\xbei, saj je slikarskih del, ki jih lahko pripi\xc5\xa1emo Verrocchiu, po sodelovanju s svojim u\xc4\x8dencem malo.)_NEWLINE_Renesan\xc4\x8dna Italija je bila stoletja oddaljena od dana\xc5\xa1nje kulture fotografije in filma, vendar je Leonardo vselej pojmoval slikanje kot nekak\xc5\xa1en univerzalen jezik. S perspektivo in drugimi realisti\xc4\x8dnimi elementi je Leonardo posku\xc5\xa1al ustvariti zanesljivo interpretacijo \xc5\xbeivljenja. Leonardova intenca je stremela k upodabljanju videnega. Njegov slog je postal zna\xc4\x8dilen za 16. stoletje, danes ga imenujemo cartoon. _NEWLINE_Da Vinci je presegel svoje misli tako, da je naredil znanstveno \xc5\xa1tudijo o svetlobi in senci v naravi. Ugotovil je, da stvari niso sestavljene iz obrob, ampak so tridimenzionalna telesa, dolo\xc4\x8dena s svetlobo in senco. Poznana kot chiarosc\xc3\xbaro, je tehnika, ki je dajala njegovim slikam mehkobo, ob kateri se starej\xc5\xa1a slikarska dela zdijo mnogo bolj karikirana in ploskovita. Ugotovil je tudi, da se detajl in barva spreminjata glede na oddaljenost predmeta. Tehniko, v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini imenovano sfumato, so sicer izna\xc5\xa1li flamski in nato uporabljali bene\xc5\xa1ki slikarji, v Leonardovih rokah pa je postala posebno orodje za uprizarjanje atmosfere ter globine. Za izpopolnjevanje svoje tehnike se je Leonardo ukvarjal z znanostjo. Njegovo prou\xc4\x8devanje narave ter anatomije je jasno razvidno iz njegovih slik; te so namre\xc4\x8d realisti\xc4\x8dne, figure na njih pa zelo natan\xc4\x8dno upodobljene. Bil je prvi umetnik, ki je prou\xc4\x8deval telesna razmerja mo\xc5\xa1kih, \xc5\xbeensk in otrok, ter jih uporabil za idealno proporcionalno \xc5\xa1ablono._NEWLINE_Za razliko od svojih sodobnikov (denimo Michelangela), Leonardo ni pretiraval z mi\xc5\xa1i\xc4\x8dastimi telesi. V za\xc4\x8detku je tak\xc5\xa1en slog slikanja, ki se je razvil po nekaterih delavnicah (predvsem v Firencah), pravzaprav mo\xc4\x8dno zavra\xc4\x8dal. Ko pa je leta 1503 dobil naro\xc4\x8dilo za poslikavo v Palazzo Vecchio (Firence), je bil prisiljen sodelovati s precej mlaj\xc5\xa1im Michelangelom in Leonardo ga je hote ali ne ob\xc4\x8dudoval. Ohranile so se njegove \xc5\xa1tudije, narejene po Michelangelovem Davidu in \xc5\xa1e kar nekaj risb z mo\xc4\x8dno poudarjeno mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno strukturo. Vendar se je njegovo poznavanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke anatomije izkazalo kot \xc5\xa1iroko, da bi se lahko pri 51. letu starosti pri\xc4\x8del ukvarjati z ne\xc4\x8dim, kar nekateri ozna\xc4\x8dujejo \xc5\xbee kot karikaturo._NEWLINE_Leonardo je verjel, da mora umetnik poznati ne le pravila perspektive, ampak vse zakone narave. Verjel je, da je oko popoln instrument za u\xc4\x8denje vseh teh zakonov, umetnik pa popoln \xc4\x8dlovek, ki zmore vse to naslikati.\n_START_SECTION_\nZnanost in tehnika\n_START_PARAGRAPH_\nMorda \xc5\xa1e prepri\xc4\x8dljivej\xc5\xa1e od njegovega umetni\xc5\xa1kega delovanja, so njegove \xc5\xa1tudije o znanosti in tehniki. Zapisoval jih je v zvezke in obsegajo okoli 13.000 strani zapiskov in risb, ki zdru\xc5\xbeujejo umetnost z znanostjo. Kot levi\xc4\x8dar je vse \xc5\xbeivljenje uporabljal zrcalno pisanje (kar razlaga dejstvo, da je pero la\xc5\xbeje vle\xc4\x8di kot potiskati; pri zrcalnem pisanju levi\xc4\x8dar vle\xc4\x8de pero od desne proti levi)._NEWLINE_Njegov pristop k znanosti je bil opisen \xe2\x80\x94 pojav je sku\xc5\xa1al razumeti tako, da ga je opisal in izrisal do najmanj\xc5\xa1e podrobnosti poskusov, vendar teoreti\xc4\x8dnih razlag ni poudarjal. Vse \xc5\xbeivljenje je na\xc4\x8drtoval veliko enciklopedijo z natan\xc4\x8dnimi risbami vsega. Ker ni imel formalne izobrazbe v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in matematiki, so ga znanstveni sodobniki prete\xc5\xbeno prezirali._NEWLINE_Leonardove bele\xc5\xbenice in dnevniki nudijo neposreden vpogled v njegovo raziskovanje znanosti, narave, anatomije, \xe2\x80\xa6 Njegova izjemnost se skriva v mo\xc4\x8di bistroumnega opazovanja, ter v tem, da organa ni le naslikal, ampak se je tudi spra\xc5\xa1eval o namenu in uporabnosti. Na osnovi tak\xc5\xa1nega pristopa k raziskovanju je nastala nova metoda odkrivanja narave. Znanost tega \xc4\x8dasa pa je do tedaj ovirala togost njenih predpostavk. Leonardovi poskusi, da bi z uvajanjem opazovanja narave osvobodil znanstveno misel tega prisilnega jopi\xc4\x8da, so bili izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za njegovo delo. Leonardo je sprva \xc5\xa1tudiral zgradbo in razmerja, zato da bi jih lahko na svojih slikah natan\xc4\x8dneje upodobil. Tudi drugi, kot njegov u\xc4\x8ditelj Verrocchio, so s skalpelom secirali trupla. Vendar pa je Leonardo leta 1488 pri\xc4\x8del raziskovati tudi notranje organe in njihovo delovanje. Iz njegovih zapiskov je razvidno, da je do leta 1515 seciral okoli 30 trupel obeh spolov, razli\xc4\x8dne starosti. Da bi poudaril svoje razumevanje organskih funkcij, je Leonardo primerjal anatomijo \xc4\x8dloveka z anatomijo ve\xc4\x8djih sesalcev. To je bilo rojstvo primerjalne anatomije, vede, ki je do danes v biologiji izjemno pomembna. Leonardo pa je po vsej verjetnosti na\xc4\x8drtoval z Marcantonijem della Torrejem (1482-1512) izdati teoreti\xc4\x8dni del o anatomiji. Leonardove risbe rastlin sodijo med njegove estetsko najbolj dovr\xc5\xa1ene \xc5\xa1tudije. Zaradi svoje natan\xc4\x8dnosti, bi tudi danes lahko krasile vsako botani\xc4\x8dno knjigo. Leonardo se je neodvisno od Kopernika dokopal do nekaj izjemnih ugotovitev, na podro\xc4\x8dju astronomije. Ugotovil je, da je Zemlja planet, soodvisen s satelitom Luna ter zvezdo Sonce in da ni v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du oson\xc4\x8dja, ampak v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vesolja, kot so menili u\xc4\x8denjaki tistih \xc4\x8dasov. Imel je lastne poglede na vrtenje zemlje okoli osi; na vsem svetu se ne zdani isto\xc4\x8dasno, tako da je tedaj, ko je na eni polobli poldan, je na drugi strani polno\xc4\x8d. Dokler Leonardo ni spoznal Luca Paciolija, ni imel celostnega znanja matematike in geometrije. Zdi se, da ni nikoli \xc5\xa1tudiral geometrije. Pomen Matematike je strnil v naslednjem stavku\xc2\xa0: "Nobene znanosti ne more biti, ne da bi uporabili znanje matematike". Leonardo da Vinci je poznal Arhimedovo delo in delo gr\xc5\xa1kih ter arabskih fizikov. Od predhodnikov ga lo\xc4\x8di bistroumnost ter mo\xc4\x8d opazovanja, odlo\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Udele\xc5\xbeeval se je avtopsij in izdelal \xc5\xa1tevilne izjemno natan\xc4\x8dne anatomske risbe, ter na\xc4\x8drtoval obse\xc5\xbeno delo o \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki in primerjalni anatomiji. Okoli leta 1490 je v svoji skicirki izdelal \xc5\xa1tudijo o kanonu proporcev, kot jih opisujejo tedaj nedavno ponovno odkriti zapisi rimskega arhitekta Vitruvija. \xc5\xa0tudija, imenovana\xc2\xa0\xc2\xbbRazmerja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa po Vitruviju\xc2\xab, je eno njegovih najbolj znanih del. Vitruvijevo na\xc4\x8delo proporcev \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa je pogosto omenjeno v renesansi in tudi kasneje. Hotel je dokazati, da Vitruvijeve roke in noge ne morejo dose\xc4\x8di roba kocke, takrat je neki kasnej\xc5\xa1i umetnik to celo posku\xc5\xa1al narisati in nato komentiral._NEWLINE_Preu\xc4\x8devanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke anatomije ga je vodilo k zasnovi prvega zabele\xc5\xbeenega robota v zgodovini. Na\xc4\x8drt, pozneje imenovan Leonardov robot, je bil verjetno napravljen okoli leta 1495, ponovno odkrit pa \xc5\xa1ele v 1950. letih. Ni znano, ali je po na\xc4\x8drtih kdo posku\xc5\xa1al izdelati delujo\xc4\x8do napravo._NEWLINE_O\xc4\x8daran nad letenjem je namenil veliko pozornost preu\xc4\x8devanju leta pti\xc4\x8dev, ter izdelal ve\xc4\x8d na\xc4\x8drtov za letalne stroje, med drugim za helikopter (ki ne bi mogel delovati, ker bi se zaradi ohranjanja vrtilne koli\xc4\x8dine vrtel okoli svoje osi), ter lahko jadralno letalo. 3. januarja 1496 je opravil neuspe\xc5\xa1en preskus letalne naprave lastne konstrukcije._NEWLINE_Leta 1502 je Leonardo za tur\xc5\xa1kega sultana Bajazida II. izdelal na\xc4\x8drt za 240 m dolg most, ki bi v enem loku pre\xc4\x8dkal o\xc5\xbeino Zlati rog v Konstantinoplu. Na\xc4\x8drt ni bil nikoli izveden, leta 2001 pa so po istih na\xc4\x8drtih izdelali mnogo manj\xc5\xa1i lesen nadhod nad cesto E-18, pri kraju \xc3\x85s na Norve\xc5\xa1kem._NEWLINE_Njegovi zapiski vsebujejo tudi \xc5\xa1tevilne izume na voja\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju\xc2\xa0: mednje pri\xc5\xa1tevamo strojnico, oklepljen tank na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki ali konjski pogon, kasetne bombe itd. V poznej\xc5\xa1ih letih je sicer zavzel stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da je vojna najslab\xc5\xa1a od \xc4\x8dlovekovih dejavnosti. Drugi izumi vklju\xc4\x8dujejo krogli\xc4\x8dni le\xc5\xbeaj, podmornico, napravo z zobniki, ki so jo tolma\xc4\x8dili kot prvo mehansko ra\xc4\x8dunalo, ter avtomobil na vzmetni pogon. V letih, ki jih je pre\xc5\xbeivel v Vatikanu, je na\xc4\x8drtoval \xc5\xa1iroko uporabo son\xc4\x8dne energije, tako da bi z vboklimi zrcali segreval vodo._NEWLINE_V astronomiji je Leonardo verjel, da Sonce in Luna kro\xc5\xbeita okrog Zemlje, ter da Luna odbija svetlobo sonca zato, ker je prekrita z vodo._NEWLINE_Leonardo svojih zapiskov ni objavljal ali kakorkoli druga\xc4\x8de izmenjeval zamisli s sodobniki, zato niso neposredno vplivali na razvoj znanosti in tehnike, ampak so do 19. stoletja ostali nepoznani. Zaradi tega L. Sprague de Camp v svoji knjigi\xc2\xa0\xc2\xbbThe Ancient Engineers\xc2\xab\xc2\xa0Leonarda ne obravnava kot prvega sodobnega in\xc5\xbeenirja, ampak kot zadnjega stare dobe, saj se je \xc5\xa1ele po njegovem \xc4\x8dasu za\xc4\x8dela praksa raz\xc5\xa1irjanja in objavljanja znanstvenih odkritij._NEWLINE_Zadnji Leonardov zvezek Codex Leicester je novembra 1994 zamenjal lastnika. Takrat ga je za 31,8 milijona dolarjev kupil ameri\xc5\xa1ki multimilijarder Bill Gates._NEWLINE_Njegovo delo igra pomembno vlogo v knjigi Da Vincijeva \xc5\xa1ifra.'