b'\n_START_ARTICLE_\nBolivija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa delu ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ke celine, kjer le\xc5\xbei dana\xc5\xa1nja Bolivija, so bile prisotne razne kulture \xc5\xbee pred 15.000 do 20.000 leti. Najpomembnej\xc5\xa1i sta bili Tiwanaku, ki se je za\xc4\x8dela razvijati \xc5\xbee v 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. in Inki, ki so vladali v 15. stoletju po n. \xc5\xa1t. Poleg tega so se pr. n. \xc5\xa1t. tam razvile tudi nekatere manj\xc5\xa1e kulture, med drugimi Lomas, Moxos in Baures._NEWLINE_V \xc5\xa1estnajstem stoletju so Inke premagali \xc5\xa1panski kolonialisti in prvotne prebivalce izrinili na rob dru\xc5\xbebe in v su\xc5\xbeenjstvo. Dr\xc5\xbeava je bila znana po rudnem bogastvu, ki pa je bilo proti koncu sedemnajstega stoletja \xc5\xbee precej izrabljeno._NEWLINE_Bolivija se je od \xc5\xa0panije odcepila leta 1825, potem ko je \xc5\xa1panske sile porazil Bolivarjev general de Sucre. 6. avgusta 1825 je bila razgla\xc5\xa1ena neodvisna republika Bolivija. Od leta 1828 do leta 1900 so bili v Boliviji \xc5\xa1tevilni politi\xc4\x8dni prevrati, dr\xc5\xbeava pa je bila tudi v vojnah s svojimi sosedami zaradi ozemlja in surovin. V solitrni vojni (1879 - 1883) s \xc4\x8cilom je Bolivija izgubila dostop do odprtega morja in pokrajino Atacamo, bogato z nitrati, v vojni z Brazilijo (1899 - 1903) je izgubila pokrajino Acre, bogato s kav\xc4\x8dukom. V vojni za Chaco je navkljub paragvajski voja\xc5\xa1ki \xc5\xa1ibkosti izgubila \xc5\xa1e pokrajino Gran Chaco na jugozahodu dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Ponovno je sledilo obdobje politi\xc4\x8dne nestabilnosti z ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavnimi udari. Leta 1967 je posku\xc5\xa1al socialisti\xc4\x8dno revolucijo v dr\xc5\xbeavi povzro\xc4\x8diti Ernesto Che Guevara, a je bil ubit.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nBolivija je ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava, ki se nahaja na centru subkontinenta in nima dostopa na morje. Bolivija ima dva razli\xc4\x8dna geografska prostora: obmo\xc4\x8dje tropskih gozdov, ki zavzemajo ve\xc4\x8dji del dr\xc5\xbeave in visoko gorovje Andi na jugozahodu. Na dveh tretjinah tropskega ozemlja imamo tropske ni\xc5\xbeine, pritoka reke Amazonke in reke Rio de la Plata. To ogromno povr\xc5\xa1ino (kar 700.000\xc2\xa0km\xc2\xb2) prekrivajo tropski, monsunski, de\xc5\xbeevni in suhi pragozdovi. Poleg tega je v Boliviji najob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1i suhi pragozd na svetu. Okoli 250.000\xc2\xa0km\xc2\xb2 je prekritih s savanami. V Boliviji so tudi ogromna amazonska jezera. Na zahodnem delu dr\xc5\xbeave se nahajata dve gorski verigi: Cordillera Occidental in Cordillera Oriental. Veliko vrhov presega 6000 m, najvi\xc5\xa1ji v dr\xc5\xbeavi pa so Sajama (6.542 m), Illampu (6.421 m) in Illimani (6.402 m).\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nBolivija ima 9.775.246 milijonov prebivalcev, pri \xc4\x8demer je letna rast prebivalstva 1,772\xc2\xa0% in srednja starost 21,9 let. Stopnja urbaniziranosti je srednje visoka, saj okoli 66\xc2\xa0% ljudi \xc5\xbeivi v mestih._NEWLINE_Je etni\xc4\x8dno razgibana dr\xc5\xbeava: najve\xc4\x8d je ke\xc4\x8duancev (30\xc2\xa0%) in mestizov (30\xc2\xa0%), manj pa ajmarcev (25\xc2\xa0%) in belcev (15\xc2\xa0%). Uradni in najbolj raz\xc5\xa1irjeni jeziki so \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo govori 60,7\xc2\xa0% prebivalcev, ke\xc4\x8duan\xc5\xa1\xc4\x8dina \xe2\x80\x93 21,1\xc2\xa0% in ajmar\xc5\xa1\xc4\x8dina \xe2\x80\x93 14,6\xc2\xa0%. Bolivija ima dobro razvito \xc5\xa1olstvo, kar botruje nekaj ve\xc4\x8d kot 85\xc2\xa0% pismenosti. Dr\xc5\xbeava investira v \xc5\xa1olstvo 6,4\xc2\xa0% celotnega BDP-ja, kar je razmeroma visok odstotek.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nBolivija je republika z glavnim mestom Sucre. Razdeljena je na 9 de\xc5\xbeel: Beni, Chuquisaca, Cochabamba, La Paz, Oruro, Pando, Potosi, Santa Cruz in Tarija. Predsednik dr\xc5\xbeave je Evo Morales, ki je na tem polo\xc5\xbeaju od 22. januarja 2006._NEWLINE_Bolivija je kot edina na svetu sprejela t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbZakon o pravicah Matere Zemlje\xc2\xab, ki daje naravi podobne pravice kot \xc4\x8dloveku.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nBolivija spada med najrevnej\xc5\xa1e in najmanj razvite dr\xc5\xbeave Ju\xc5\xbene Amerike. BDP na prebivalca zna\xc5\xa1a $4,600 letna rast pa je 2,8$. 40\xc2\xa0% prebivalstva je zaposlenih v primarnem sektorju, 17\xc2\xa0% v sekundarnem in 43\xc2\xa0% v terciarnem. Stopnja nezaposlenosti v dr\xc5\xbeavi je 8,5\xc2\xa0%, kar 60\xc2\xa0% prebivalstva pa \xc5\xbeivi pod pragom rev\xc5\xa1\xc4\x8dine. Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1i pridelki so kava, bomba\xc5\xbe, koruza, ri\xc5\xbe in krompir.\n_START_SECTION_\nInfrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nBolivija ima 952 letali\xc5\xa1\xc4\x8d, od katerih pa jih ima le 16 urejeno pristajalno progo. Da bi izkoristila velike zaloge naravnih bogastev, plina in nafte, je Bolivija zgradila 5.192\xc2\xa0km plinovodov in 2.488\xc2\xa0km oleoduktov. Dr\xc5\xbeava razpolaga tudi z 3.504\xc2\xa0km \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, kar pomeni, da je slednja dobro razvita. V Boliviji je tudi 62.479\xc2\xa0km cest, od katerih jih je le malo asfaltiranih (3.749\xc2\xa0km), ostale so makadamske, kar ka\xc5\xbee na slabo razvito cestno omre\xc5\xbeje. Bolivija ima veliko \xc5\xa1tevilo plovnih in trgovskih morskih poti \xe2\x80\x93 kar 10.000 in je 13. na svetu. Glavno bolivijsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je Puerto Aguirre.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nBolivijska kultura izvira iz \xc5\xa1panske in indijanske kulture in tradicije.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nBolivijska narodna glasba je \xc5\xa1e zmeraj prisotna, predvsem na podro\xc4\x8dju Andov igrajo glasbo na festivalih in plesih. Glasba temelji na nekaterih posebnih glasbilih (siku, tarka, quena, pinkillo, charango) in na bobnih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nNajpopularnej\xc5\xa1i \xc5\xa1port v Boliviji je nogomet. Glavne bolivijske nogometne ekipe so Club San Jos\xc3\xa8 in Oruro Royal iz mesta Oruro, Club Bolivar in The Strongest iz La Paza, Club Jorge Wilstermann in Club Aurora iz Cochabambe ter Blooming in Oriente Petrolero iz mesta Santa Cruz.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nIz \xc4\x8dasov pred prihodom evropejcev so se ohranile \xc5\xa1tevilne pomembne arheolo\xc5\xa1ke najdbe. Najpomembnej\xc5\xa1e med temi so ru\xc5\xa1evine, nakit iz zlata in srebra, lon\xc4\x8devina in vezenine \xc5\xa1tevilnih razli\xc4\x8dnih plemen. Po prihodu \xc5\xa1panskih zavojevalcev sta se pri\xc4\x8deli kulturi me\xc5\xa1ati in nastal je specifi\xc4\x8den umetni\xc5\xa1ki slog, imenovan Mestizo barok, ki ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v Barok. Tipi\xc4\x8dni primeri izdelkov iz tega obdobja so cerkve, slike z religioznimi vsebinami, skulpture, rezbarije in vezenine. Najbolj znani umetniki 20. stol. so kiparka Marina N\xc3\xba\xc3\xb1ez del Prado in slikarja Enrique Arnal ter Alfredo Laplaca.'