b'\n_START_ARTICLE_\nDogodkovno obzorje\n_START_PARAGRAPH_\nDog\xc3\xb3dkovno obz\xc3\xb3rje ali ~ horiz\xc3\xb3nt je za opazovalca meja v prostor-\xc4\x8dasu, za katero nobena elektromagnetna energija, vklju\xc4\x8dno s svetlobo ne more dospeti do njega. Izraz je skoval avstrijski fizik Wolfgang Rindler. Richard Phillips Feynman je rabil izraz Schwarzschildova singularnost._NEWLINE_Svetloba, katere vir je znotraj dogodkovnega obzorja, nikoli ne bo dospela do mirujo\xc4\x8dega opazovalca zunaj obzorja. Odtod izvira tudi ime \xc4\x8drna luknja. Prosto padajo\xc4\x8di opazovalec proti \xc4\x8drni luknji ne bo zaznal dogodkovnega obzorja._NEWLINE_Za zunanjega opazovalca se dogodkovno obzorje v resnici obna\xc5\xa1a kot obzorje. Opazovalec vidi telo, ki pada proti dogodkovnemu obzorju v svojem lastnem \xc4\x8dasu, in ga nikoli ne dose\xc5\xbee. Telo se za opazovalca zunaj vedno po\xc4\x8dasneje giblje in pove\xc4\x8duje se tudi njegov rde\xc4\x8di premik. Opazovalec bo od padajo\xc4\x8dega telesa prejel zadnji foton v kon\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu, nikoli pa ga ne bo videl pre\xc4\x8dkati dogodkovno obzorje._NEWLINE_Dogodkovno obzorje se razlikuje od del\xc4\x8dnega obzorja.'