b'\n_START_ARTICLE_\nAnton A\xc5\xa1kerc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je kot prvi sin v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini v Globokem (ali morda v Seno\xc5\xbeetah, kjer je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal) pri Rimskih Toplicah. _NEWLINE_Njihovo posestvo je bilo prodano in v tretjem letu se je Anton z dru\xc5\xbeino preselil v Seno\xc5\xbeete nad Rimskimi Toplicami. Tu je za\xc4\x8del hoditi v osnovno \xc5\xa1olo. Ko je bil star 12 let, mu je umrla mati, na katero je bil zelo navezan. Leta 1877 je vstopil v mariborsko bogoslovje. Posve\xc4\x8den je bil konec 3. letnika (22. julija 1880). Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1olanju je kot duhovnik slu\xc5\xbeboval v \xc5\xa1tevilnih krajih na \xc5\xa0tajerskem: v Podsredi, \xc5\xa0marju pri Jel\xc5\xa1ah, pri Sv. Lovrencu v Slovenskih goricah, v Vitanjah, v Sv. Marjeti, Mozirju, \xc5\xa0kalah pri Velenju. Svoje pisanje je za\xc4\x8del v  Ljubljanskem zvonu ._NEWLINE_V Framu se je zagledal v u\xc4\x8diteljico Ano Pe\xc4\x8dovnik. Njej je posvetil balado Anka. Ob ljubezni se je zavedel svojega stanu, A\xc5\xa1kerc \xe2\x80\x92 duhovnik se je moral ljubezni do \xc5\xbeenske odpovedati. A\xc5\xa1kerc \xe2\x80\x92 pesnik pa je po ljubezni vse bolj hrepenel. Odlo\xc4\x8dil se je odpovedati osebni sre\xc4\x8di, ne pa pesni\xc5\xa1kemu poklicu. _NEWLINE_Leta 1884 je za\xc4\x8del s slu\xc5\xbebovanjem v \xc5\xbeupniji \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah, kraj je bil pod velikim vplivom germanizacije in A\xc5\xa1kerc je s svojim delovanjem uveljavil kot bojevnik za slovenstvo. Zagovarjal je slovensko nacionalnost, kulturo in politi\xc4\x8dno osvoboditev. Ostro so ga napadali Nemci v glasilu Deutsche Wacht. Skupaj z vodilnimi \xc5\xa1tajerskimi politiki se je zavzemal za omejitev germanizacije. _NEWLINE_Leta 1898 se je sprl z mariborskim \xc5\xa1kofom in odlo\xc4\x8dil se je za pred\xc4\x8dasno upokojitev. Zanimal se je za sodobno znanost, zlasti za evolucijsko teorijo in njegova verska skepsa se je poglabljala, kar pa je bilo sporno za duhovnika. Nato je slu\xc5\xbeboval kot mestni arhivar na ljubljanskem magistratu. Rad je potoval po vzhodnih de\xc5\xbeelah, do\xc5\xbeivetja je popisoval v potopisih. Od leta 1900 do leta 1902 je bil urednik Ljubljanskega zvona. Pod njegovim vodstvom je bil natisnjen Pre\xc5\xa1ernov album, 1902 so iz\xc5\xa1le Pre\xc5\xa1ernove Poezije z A\xc5\xa1ker\xc4\x8devim uvodom. Uredil in izdal je tudi Poezije Dragotina Ketteja. Umrl je v Ljubljani, v 56. letu starosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc5\xa1tudij teologije se je odlo\xc4\x8dil, zato ker je bil to edini finan\xc4\x8dno dostopen \xc5\xa1tudij in ker je menil, da se bo s \xc5\xa1tudijem teologije osvobodil verskih dvomov, saj bo tu imel \xc4\x8das in mir za raziskovanje najglobljih vpra\xc5\xa1anj \xc5\xbeivljenja. Med \xc5\xa1tudijem je prebiral knjige o orientalskih verstvih, npr.  Koran , budisti\xc4\x8dno versko filozofijo, ki jo je prou\xc4\x8deval po Oldenburgovi knjigi Buddhas Leben und Lehre. Preu\xc4\x8deval je tudi brahmanizem in kitajskega politi\xc4\x8dnega filozofa Kung-fu-tseja. Tako je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo primerjal z religijami Orienta._NEWLINE_A\xc5\xa1ker\xc4\x8devo razmi\xc5\xa1ljanje o svobodi\xc2\xa0: \xc2\xbbBog je najve\xc4\x8dji veleum, po mojih skromnih nazorih najvi\xc5\xa1ja inteligenca. In ker je najvi\xc5\xa1ja inteligenca, je tudi najbolj svobodomiseln. Zato sem prepri\xc4\x8dan, da \xc4\x8dlovek, ki ljubi v svojem delovanju iz svojega notranjega nagiba svobodo in lu\xc4\x8d, \xc4\x8dlovek, ki stremi po napredku, pisatelj, umetnik, ki ustvarja svobodomiselna dela iz ljubezni do stvari same, do svojega bli\xc5\xbenjega, da se tak \xc4\x8dlovek, tak umetnik Bogu bli\xc5\xbea, ne pa, da bi se oddaljeval od Boga!\xc2\xab\xc2\xa0(Pismo \xc5\xa1kofu Antonu Jegli\xc4\x8du, 4. 7. 1899)._NEWLINE_Razo\xc4\x8daranje nad duhovni\xc5\xa1kim poklicem je zapolnil s pesni\xc5\xa1tvom. Smisel pesni\xc5\xa1kega poklica je videl v izpovedovanju takih do\xc5\xbeivetij oz. tem, ki so odkrito obto\xc5\xbeevale tiste, ki so delali krivico posameznikom ali dru\xc5\xbebenim skupinam.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki ustvarjalnega dela\n_START_PARAGRAPH_\nAnonimno je objavljal \xc5\xbee pred Ljubljanskim zvonom v Zvezdi Danici, s prete\xc5\xbeno nabo\xc5\xbenimi vsebinami. Tako je leta 1877 iz\xc5\xa1la anonimna pesem Sv. Ciril in Metod. Iz snovi, ideje in izrazja lahko domnevamo, da gre za A\xc5\xa1ker\xc4\x8devo pesnitev  Leta 1881 za\xc4\x8dne izhajati Ljubljanski zvon, kjer je objavljal. Urednik Ljubljanskega zvona je bil Fran Levec, ki je A\xc5\xa1kerca preusmeril od lirskih pesmi na epsko pesni\xc5\xa1tvo, na poezijo, ki se je pribli\xc5\xbeevala realizmu. Svoje pesnitve je objavljal pod psevdonimom Gor\xc3\xa1zd.\n_START_SECTION_\nVplivi na njegovo ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nA\xc5\xa1kerc je izhajal iz Pre\xc5\xa1ernove in Levstikove epike. Usmerjal ga je urednik Levec, ki mu je pokazal srbsko in hrva\xc5\xa1ko narodno pripovedno pesni\xc5\xa1tvo, on mu je tudi svetoval pri vsebinskih in oblikoslovnih vpra\xc5\xa1anjih. Preu\xc4\x8deval je Kleinpaulovo (Lasngewieschejevo) in Gottschallovo poetiko. A\xc5\xa1ker\xc4\x8devo vztrajanje pri tradicionalno epskih zvrsteh (balade in romance) je na prvi pogled v nasprotju  s so\xc4\x8dasnim evropskim realizmom, ki se je usmeril v prozne oblike (roman, novela). Posebnost je potrebno razumeti s slovenske perspektive, v na\xc5\xa1 prostor so prihajali tradicionalni literarni tokovi in ne toliko za tisti \xc4\x8das sodobni realizem in naturalizem. Privr\xc5\xbeenec tradicionalnih tokov je bil A\xc5\xa1ker\xc4\x8dev u\xc4\x8ditelj Levec. A\xc5\xa1kerc je prevzel Gottschalovo odlo\xc4\x8ditev, da za sodobno balado ni ve\xc4\x8d priporo\xc4\x8dljiva fantasti\xc4\x8dnost romanti\xc4\x8dnih balad, ampak naj se balada pribli\xc5\xbea problematiki sodobnega \xc5\xbeivljenja. Izpoveduje politi\xc4\x8dne in socialne probleme. Tudi v pripovedi je postavil novosti, pripoveduje naj se o eksoti\xc4\x8dnih, svobodoljubnih, liberalnih temah, ki so napredne. Prijatelj   pri A\xc5\xa1kercu vidi realizem v zanimanju za ustno slovstvo. \xc2\xbbA\xc5\xa1kerc je izhajal iz du\xc5\xa1evnega bogastva svojega \xc2\xbbplemena\xc2\xab, katero je kon\xc4\x8dno tudi doseglo svoj prostor na Zemlji. Posegel je v globino narodne zakladnice in nam nasul biserov iz nje, da so se lesketali na Zemlji in okrasili prsi narodne du\xc5\xa1e. Ti biseri so A\xc5\xa1ker\xc4\x8deve narodne balade.\xc2\xab\xc2\xa0 Prijatelj meni, da sta A\xc5\xa1ker\xc4\x8dev Mejnik in Levstikov Ube\xc5\xbeni kralj najbolj\xc5\xa1i slovenski baladi. \xc2\xbbVsaka beseda je ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8d \xc5\xbearek in vsak stavek dejanje zase.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nTematika in motivika A\xc5\xa1ker\xc4\x8devega pesni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nV sredi\xc5\xa1\xc4\x8du njegovih pesnitev so svetovno-nazorske epske pesnitve, kjer je A\xc5\xa1kerc iskal odgovore na vpra\xc5\xa1anja, s katerim se mu\xc4\x8di \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo (npr. socialne razlike, bistvo \xc4\x8dloveka \xe2\x80\xa6) _NEWLINE_V nacionalno poezijo je vpeljal motive iz klasi\xc4\x8dne antike, kakor tudi iz zgodovine drugih narodov, iz slovenske zgodovine pa motive tur\xc5\xa1kih upadov, ustoli\xc4\x8devanja knezov na Gosposvetskem polju, kme\xc4\x8dkih uporov, celjskih grofov, Kralja Matja\xc5\xbea, Matije Gubca, Ljudevita Posavskega. Motivi va\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja (Tri ptice, Na sedmini, Vinska bajka, Mejnik). Domovinska tematika (Mi vstajamo!, Slovenskim s\xc3\xb3kolom),  socialna tematika (Anka, Bo\xc5\xbei\xc4\x8dna pesem siromakova, Dvorski norec), ljubezenska tematika (Madona), filozofske pesmi (Jaz, \xc2\xbbPo \xc5\xbeelezni cesti\xc2\xab, \xc2\xbbBazarska parabola\xc2\xab), motivi protestantizma (Mu\xc4\x8deniki, Primo\xc5\xbe Trubar), orientalski motivi (Akropolis in piramide), juna\xc5\xa1ki motivi (Junaki), kritika razko\xc5\xa1ne duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine (\xc5\xa0ejhova ko\xc4\x8dija), satire (Friduzi in dervi\xc5\xa1, Pegaz in osel), motivi narave (O morje! , Va\xc5\xa1ka lipa)._NEWLINE_Pi\xc5\xa1e o protestantizmu in \xc4\x8deprav je bil A\xc5\xa1kerc katoli\xc5\xa1ki duhovnik, je imel o reformaciji dobro mnenje. Cenil je njihov odnos do ljudi in \xc5\xbeeljo po izobrazbi le-teh. Tako v svojih pesmih ne omenja zgolj Primo\xc5\xbea Trubarja, ampak tudi manj znane protestante npr. ljubljanskega me\xc5\xa1\xc4\x8dana Bo\xc5\xa1tjana Andrej\xc4\x8di\xc4\x8da, kamni\xc5\xa1kega me\xc5\xa1\xc4\x8dana Fler\xc4\x8da \xe2\x80\xa6 Pesmi s protestantsko motiviko so Primo\xc5\xbe Trubar, Slovenska legenda, Trije sodi (opisuje ilegalni prenos protestantskih knjig iz tiskarne v Nem\xc4\x8diji do Ljubljane, kjer so bile razdeljene med protestante; med knjigami so bile Biblije v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini), Fler\xc4\x8d, Luterana Kremnjaka testament (opisuje starega luterana, ki sinu daje nasvete za \xc5\xbeivljenje in da bo ostal zvest luteranstvu). Motive protestantizma ima cela pesni\xc5\xa1ka zbirka Mu\xc4\x8deniki._NEWLINE_A\xc5\xa1ker\xc4\x8dev opus zaznamuje prisotnost orientalskih motivov, ki jih je \xc4\x8drpal iz svojih potovanj po Orientu. Zanimanje za Orient se je v A\xc5\xa1kercu prebudilo v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija teologije, ko je na skrivaj primerjal kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo z budizmom, islamom, hinduizmom. _NEWLINE_Od zahodnoevropskih de\xc5\xbeel je obiskal samo \xc5\xa0vico in Italijo. Vsa druga potovanja pa so bila na Vzhod (Carigrad, Peterburg, Moskva, Kijev, Tbilisi, Vladikavkaz, Jalta, Egipt). Potovanja je opisoval v potopisih Izlet v Carigrad, Dva izleta na Rusko ter v pesni\xc5\xa1ki zbirki Akropolis in piramide._NEWLINE_Le potovanje v Istanbul in v Rusijo je zapisal v obliki potopisov, ki so v nadaljevanjih izhajali v Ljubljanskem zvonu. V Rusijo je potoval dvakrat, na sever (Moskva) in na jug (Kavkaz). Na za\xc4\x8detku zapi\xc5\xa1e, da je v \xc5\xa0vico in Italijo potoval kot \xc4\x8dlovek, v Rusijo pa kot Slovenec kot Slovan. A\xc5\xa1kerc v Rusijo ni potoval v vlogi \xc2\xbbkolonizatorja\xc2\xab, z naprej oblikovanim mnenjem o domorodcih in v iskanju eksotike, ampak je v de\xc5\xbeelo pri\xc5\xa1el kot njen ob\xc4\x8dudovalec in s slovanskim \xc4\x8dutom. Prepri\xc4\x8dan je bil, da smo vsi Slovani en rod, ena dru\xc5\xbeina. V Rusiji se je \xc5\xa1e bolj zavedal slovenske nesamostojnosti, v primerjavi s svobodno Rusijo. Tako pravi, da se po\xc4\x8duti med Rusi kot doma.\n_START_SECTION_\nBalade in romance (1890)\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska legenda \xe2\x80\x92 V nebesa pride slovenska du\xc5\xa1a. Sveti Peter ji odgovori, da ima slovenski narod veliko svetnikov, najve\xc4\x8d mu\xc4\x8denikov. A pri\xc5\xa1el je slovenski Luter \xe2\x80\x93 Primo\xc5\xbe Trubar. Vnel se je prepir in Bog je odlo\xc4\x8dil, da bo Trubar \xc5\xa1el v nebesa, zaradi dobrih dejanj, ki jih je storil za narod. Trubar pride v nebesa in naproti mu prihaja Pre\xc5\xa1eren._NEWLINE_Pesem Slikarjeva slika  je razdeljena na tri dele in opisuje slikarja Stanka, ki je upodobil nezvesto ljubico v podobi Madone, da bi si pomiril srce. Kljub temu je nesre\xc4\x8den blodil po svetu, dokler ni stopil v samostan, kjer je bila njegova podoba Madone. Nekoliko se je pomiril, a pravi mir je dobil \xc5\xa1ele v smrti. Pesem je pisana v nibelun\xc5\xa1ki kitici. Pesem je ilustracija A\xc5\xa1ker\xc4\x8deve dileme, saj kot duhovnik ni smel gojiti ljubezni do \xc5\xbeenske. V samostanski cerkvi je podoba device Marije, v njej vidi v svojo ljubezen, ki jo ena\xc4\x8di z Marijo. A\xc5\xa1kerc kod duhovnik je oskrunil vero, saj v podobi bo\xc5\xbeanstva vidi telesno in ne duhovno lepoto.\n_START_SECTION_\nLirske in epske poezije (1896)\n_START_PARAGRAPH_\nZbirka je sestavljena iz treh ciklov: Razni motivi, Iz popotnega dnevnika in Iz pesmarice neznanega siromaka. V ciklu Razni motivi so ljubezenske pesmi Moja Muza ... Njegova muza ni mehku\xc5\xbena, ampak  je odlo\xc4\x8dna. Ne poseda v mese\xc4\x8dini, ampak ljubi dan in vro\xc4\x8de sonce. Pesem opeva Ano Pe\xc4\x8dovnik. Tu je \xc5\xa1e poeti\xc4\x8dna pesem (Moderni pegaz), domovinske pesmi (Mi vstajamo! , Slovenskim s\xc3\xb3kolom), filozofska pesem (Jaz \xe2\x80\x92 \xc4\x8dlovek je samo nemo\xc4\x8den del\xc4\x8dek vesolja, ki se nenehno bojuje in trpi, saj je njegov boj neuspe\xc5\xa1en; \xc5\xbeivljenje je polno prevar in razo\xc4\x8daranj). Cikel Iz popotnega dnevnika vsebuje pesmi, ki so nastale v Benetkah (V gondoli, V baziliki sv. Marka, V Do\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di), v Sarajevu (Mohamedanki, Mujezin), v Novem Sadu  (Srbsko dekle), v Carigradu (Na Galatskem mostu, Na vrtu pred Hagijoj Sofijoj, Selamlik)._NEWLINE_Cikel Iz pesmarice neznanega siromaka obravnava socialno tematiko in razredne razlike med revnimi delavci in bogatimi. Pesem Delav\xc4\x8deva h\xc4\x8di govori o lepem dekletu, ki ima revne star\xc5\xa1e in ki ga zaradi ni\xc5\xbejega socialnega statusa kljub lepoti ne bodo snubili bogati snubci. V cikel sodijo pesmi: Bo\xc5\xbei\xc4\x8dna pesem siromakova, Pomladna oda siromakova, Dva pogreba \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nNove poezije (1900)\n_START_PARAGRAPH_\nV prvem delu je poleg ljubezenskih pesmi cikel pesmi Iz popotnega dnevnika. V drugem delu so pripovedne pesmi, na koncu pa je cikel satiri\xc4\x8dnih pesmi z naslovom Pavliha na Jutrovem._NEWLINE_V ciklu Iz Popotnega dnevnika A\xc5\xa1kerc opisuje svoje vtise s potovanja po Italiji. V Pompejih ob\xc4\x8duduje tamkaj\xc5\xa1nje \xc5\xbeivljenje, ki je pisano kot \xc2\xbbcvetna greda\xc2\xab. Obi\xc5\xa1\xc4\x8de sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in se pokloni Zevsu. Sklene, da Rimljani znajo \xc5\xbeiveti in u\xc5\xbeivati. V ta cikel sodijo \xc5\xa1e pesmi: V predmestni kr\xc4\x8dmi, V katakombah, Roma \xe2\x80\xa6_NEWLINE_V ciklu Pavliha na Jutrovem je A\xc5\xa1kerc je pisal o pristnem slovenskem Pavlihi, ki ga je preselil v arabsko okolje. V uvodni pesmi predstavi Pavliho kot popotnika, ki potuje po vzhodnih mestih \xe2\x80\x93 Bagdad, Carigrad, Teheran \xe2\x80\xa6 Orient je samo preobleka, saj v pesmih izpoveduje odpor do absurdnih slovenskih, avstrijskih in evropskih moralnih in dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnih razmer, ki jih povzro\xc4\x8da kapitalisti\xc4\x8dna ureditev. Ka\xc5\xbee tudi na vi\xc5\xa1jo duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki ima \xc5\xa1tevilna ugodja. A je dale\xc4\x8d od Kristusa, saj ji za rev\xc5\xa1\xc4\x8dino ljudi ni kaj dosti mar. Medtem pa ljudem pridigajo o poni\xc5\xbenosti, skromnosti in pohlevnosti. Pesmi iz cikla so: Slavnost v Bagdadu, \xc2\xbbBogu za hrbtom\xc2\xab, Mustafov ideal \xe2\x80\xa6_NEWLINE_Veliko prahu je vzdignila pesem Aglaja. V pesmi je hotel povzdigniti lepoto nagega \xc5\xbeenskega telesa v simbol vesoljne narave in umetni\xc5\xa1ke lepote. Po objavi mu je \xc5\xa1kof Jegli\xc4\x8d prepovedal ma\xc5\xa1evati. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Lampe je  zapisal, da ima A\xc5\xa1kerc posebno veselje, ko kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim predmetom jemlje kr\xc5\xa1\xc4\x8danski zna\xc4\x8daj in jih postavlja v prostor obi\xc4\x8dajnega, to pa je zloraba umetnosti. Slovenski narod je na katoli\xc5\xa1ke napade odgovarjal z javnimi deklamacijami Aglaje._NEWLINE_Zbirko je pozitivno ocenil Govekar:\xc2\xa0\xc2\xbb[\xe2\x80\xa6] menimo pa, da je med bogatimi literarnimi darovi, ki vise na leto\xc5\xa1njem slovenskem bo\xc5\xbei\xc4\x8dnem drevesu, ta nova A\xc5\xa1ker\xc4\x8deva knjiga najlep\xc5\xa1i, najtehtovitej\xc5\xa1i. Take pesni\xc5\xa1ke zbirke v vsem svojem slovstvu doslej nismo imeli. Ta knjiga pa nam utrjuje tudi ponosno nado, da dobimo od A. A\xc5\xa1kerca, ki stoji danes na vrhuncu svoje du\xc5\xa1evne zrelosti, \xc5\xa1e mnogo takih del, ki stavijo na\xc5\xa1e slovstvo v prve vrste slovanske literature.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nZlatorog, narodna pravljica izpod Triglava (1904)\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna junaka Vida in Bojan sta nesre\xc4\x8dno zaljubljena in njuna usoda se kon\xc4\x8da s smrtjo. Demoni\xc4\x8dnost v pesnitvi stopnjuje Zeleni lovec, ki je prikraj\xc5\xa1an za ljubezen. Bojan je lovec in je zaljubljen v Vido, ko jo osvoji bogati Bene\xc4\x8dan, razo\xc4\x8daran odide v planine. Pod Bogatinom sre\xc4\x8da Zelenega lovca, ki mu ponuja zaklad, ki ga skriva Bogatin. V zameno pa mu bo moral Bojan pokloniti svojo du\xc5\xa1o. Klju\xc4\x8d do gore bogastva nosi Zlatorog. Bojan ga mora ustreliti in z njegovimi rogovi bo na\xc5\xa1el pot do zaklada. Bojan ustreli Zlatoroga, on pa ga vr\xc5\xbee v prepad. Zeleni lovec se veseli \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke nesre\xc4\x8de. Njegovo bistvo je zavist, srd, zlobnost in spletkarstvo. Vida prevarana \xc5\xbee dve leti \xc4\x8daka na Bene\xc4\x8dana z njunim otrokom. Vida preklinja in bogastvo, ki jo je zapeljalo in zlatnino vr\xc5\xbee v So\xc4\x8do. \xc5\xbdeli si, da bi se vrnil Bojan. Zeleni lovec jo poslu\xc5\xa1a in se ji privo\xc5\xa1\xc4\x8dljivo smeji. Po So\xc4\x8di priplava Bojanovo truplo in Vida sko\xc4\x8di za njim v reko._NEWLINE_A\xc5\xa1kerc v pismu A. \xc4\x8cernemu pravi, da je \xc5\xbeelel napisati svojega Zlatoroga in da njegov namen ni tekmovati z nem\xc5\xa1ko pesnitvijo Rudolfa Baumbacha. Poudari, da je pisal Zlatoroga na podlagi Deschmanove (Karel De\xc5\xbeman) narodne pravljice. Da bi pokrajino, katero je na podlagi  ljudske pripovedke o Zlatorogu prikazal \xc4\x8dim bolj \xc5\xbeivo, je obiskal Trento in Julijske Alpe. Tako je zalo\xc5\xbeniku Schwentnerju, s katerim se je dogovarjal za izid pesnitve, poslal razglednico s pripisom \xc2\xbbiz Zlatorogovih planin\xc2\xab.Ve\xc4\x8dina kritik je bila pozitivnih, izrazito negativne kritike so prihajale s strani katoli\xc5\xa1kih revij. Tako je Evgen Lampe   zapisal:  \xc2\xbb\xe2\x80\xa6 ve\xc4\x8djega nasprotja ni, kot je med A\xc5\xa1ker\xc4\x8devim hladnim skepticizmom in med naivno iskrenostjo narodne pravljice \xe2\x80\xa6 In re\xc4\x8di moramo, da se A\xc5\xa1kercu poizkus dramatizirati Zlatoroga, kljub vsej skrbnosti ni posre\xc4\x8dil \xe2\x80\xa6 Zeleni lovec spominja na Mefista iz Goethejevega  Fausta, vendar je ponesre\xc4\x8den stvor, veliko la\xc5\xbeje bi razumeli pesnitev, \xc4\x8de bi iz nje izpustili vse deklamacije Zelenega lovca \xe2\x80\xa6\xc2\xab\n_START_SECTION_\nPrimo\xc5\xbe Trubar, zgodovinska epska pesnitev (1905)\n_START_PARAGRAPH_\nPesnitev sicer sledi natan\xc4\x8dnim biografskim podatkom iz \xc5\xbeivljenja Primo\xc5\xbea Trubarja. Glavni lik ima pred seboj le en cilj, prerod lastnega naroda. A\xc5\xa1kerc je z motivi reformacije izrazil misli o narodnem prebujenju, svobodoljubju in socialni pravi\xc4\x8dnosti. K pisanju ga je spodbudila bli\xc5\xbeajo\xc4\x8da \xc5\xa1tiristoletnica Trubarjevega rojstva.  Pri pisanju se  je najbolj naslanjal na Dimitzovo knjigo Geschichte Krains._NEWLINE_Kritiki so bili razdeljeni. Nekateri so ga podpirali, katoliki pa so mu nasprotovali. Lampe   tako njegovo delo oceni s katoli\xc5\xa1kega vidika:  \xc2\xbb[\xe2\x80\xa6] A\xc5\xa1kerc je pesnik protikatoli\xc5\xa1ke tendence \xe2\x80\xa6 A\xc5\xa1kerc se niti najmanj ni poglobil v du\xc5\xa1o svojega junaka. A\xc5\xa1kerc ni podal nobenega du\xc5\xa1evnega razvoja v Trubarju. Vidi se, da je imel ta namen, da bi ob Trubarjevem imenu kolikor mogo\xc4\x8de udarcev dal katoli\xc5\xa1ki cerkvi.\xc2\xab\xc2\xa0Liberalni tabor je pesem z navdu\xc5\xa1enjem sprejel pesnitev. \xc2\xbbJunak je napol zgodovinski Trubar, napol pa moderen narodov buditelj, ki se bori za du\xc5\xa1no in narodno svobodo in slovenstvo, celo poroti verski nestrpnosti, za bratstvo med narodi \xe2\x80\xa6\xc2\xab\xc2\xa0 tako vidi A\xc5\xa1ker\xc4\x8devo pesnitev Valentin Korun .\n_START_SECTION_\nJunaki (1906)\n_START_PARAGRAPH_\nZbirka zajema \xc5\xa1tiri pesnitve. Prvi dve opevata zgodovinsko snov, drugi dve pa ljudska junaka. Pesnitev Knez Volkun opisuje poganstvo in ustoli\xc4\x8devanje slovenskih vojvod na Gosposvetskem polju kot dokaz slovenske samostojnosti. Pesnitev Knez Ljudevit opisuje Ljudevita Posavskega, ki se bori za svoj narod in za zbli\xc5\xbeevanje Ju\xc5\xbenih Slovanov. Je pogumen in pravi\xc4\x8den, a kljub temu ga pokon\xc4\x8dajo nekdanji najbli\xc5\xbeji sodelavci. Opisuje odpor proti nem\xc5\xa1kemu nasilni\xc5\xa1tvu. Tu je A\xc5\xa1kerc zajel zgodovinsko tragedijo slovenstva, ki se bojuje proti mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1emu nasprotniku in je \xc5\xbee v naprej obsojen na propad. A narod je trmast in raje umre, kot da bi hlap\xc4\x8deval. Pesnitev Ropo\xc5\xa1a in Kruci opisuje premetenega kmeta Ropo\xc5\xa1o, ki z voja\xc5\xa1kimi sposobnostmi od\xc5\xbeene Kruce, ogrske kme\xc4\x8dke vojake. Pri pesnitvi o Kralju Matja\xc5\xbeu je A\xc5\xa1kerc izhajal iz ljudskih pesmi in pripovedk o Kralju Matja\xc5\xbeu. Junak je po\xc5\xbertvovalen in plemenit.\n_START_SECTION_\nAkropolis in piramide: Poeti\xc4\x8dni sprehodi po Orientu (1909)\n_START_PARAGRAPH_\nAkropola predstavlja Gr\xc4\x8dijo, piramida Egipt. Od gr\xc5\xa1kih pesnikov omeni samo Homerja. Opisuje gr\xc5\xa1ko umetnost, mitologijo in zgodovino. V zbirki ni ve\xc4\x8d ljudskih motivov, katerim se je posve\xc4\x8dal v prej\xc5\xa1njih zbirkah. V verzificirani noveli Egip\xc4\x8danka je prikazal problem takratnega izseljevanja Vipavk v Egipt. _NEWLINE_Pesni\xc5\xa1ka zbirka zajema pesmi, ki izra\xc5\xbeajo vtise iz potovanj po Egiptu in Gr\xc4\x8diji. \xc5\xbdelel je spoznati de\xc5\xbeele, ki veljajo za zibelke kulture. Zbirka je razdeljena na dva cikla. Egiptovske arabeske vsebujejo devetnajst pesmi: Hufujeva piramida, Nil, Gizejska sfinga, Egip\xc4\x8danka. Drugi cikel se imenuje Pod helenskim soncem, obsega petindvajset pesmi: Partenon, Po ulicah atenskih, Itaka, Afrodita na Knidosu \xe2\x80\xa6_NEWLINE_Zbirko je pozitivno ocenil Govekar:\xc2\xa0\xc2\xbb[\xe2\x80\xa6]  le A\xc5\xa1kerc bogati vrt slovenske poezije vedno in vedno z novimi, izrednimi cvetovi \xe2\x80\xa6 dona\xc5\xa1a v hram slovenske Muze novih biserov, novih di\xc5\xa1av, novih barv.\xc2\xab\xc2\xa0Lampe je kriti\xc4\x8den in A\xc5\xa1kercu o\xc4\x8dita, da ni vere razen kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, ki jo ne bi priporo\xc4\x8dal. Pesnik nastopa kot pogan. O\xc4\x8dita mu prikazovanje kulta nage \xc5\xbeenske, poganske Afrodite, ker s tem govori o prostituciji.\n_START_SECTION_\nRecepcija pesnikovega dela\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Mahni\xc4\x8d je A\xc5\xa1kerca zelo kriti\xc4\x8dno ocenil v esejih Dvanajst ve\xc4\x8derov in v reviji  Rimski katolik . Njegova dela Mahni\xc4\x8d imenuje za cunje. A\xc5\xa1kerca pa je ozna\xc4\x8dil za brezverca. Tak\xc5\xa1na poezija ne sme priti v roke mladini, ker bo tako izgubila vse vrednote, ki ohranjajo dru\xc5\xbebo, saj A\xc5\xa1kerc kot junake ponuja morilce, tatove, krvolo\xc4\x8dnike \xe2\x80\xa6 Zato ni realist, ampak nihilist. Ceni njegovo \xc4\x8distoto govora, \xc5\xbeivost podob in barv, a se mu gnusijo njegovi motivi (socialni motivi, kjer je Cerkev in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina predstavljena kot institucija, ki se zanima samo za lastne privilegije; ljubezenski, orientalski motivi, motivi s katerimi je oskrunil kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko  vero in vzbujanje verske skepse, ki jo je vna\xc5\xa1al v svojih delih). Najbolj je proti Celjski romanci in Listu iz kronike Zaj\xc4\x8dke, ker je s tem omade\xc5\xbeeval sebe in svoj poklic. A\xc5\xa1kerc je na te kritike odgovoril s satiri\xc4\x8dnimi parabolami npr. Firduzi in dervi\xc5\xa1, Pegaz in osel. V prvi pesmi je Mahni\xc4\x8d verski blazne\xc5\xbe, v drugi pa je predstavljen kot osel, ki ne vidi \xc4\x8dez plot in Pegaz mu odgovarja, da naj drugih del ne sodi s svojo omejenostjo._NEWLINE_Cankarjeva kritika A\xc5\xa1ker\xc4\x8deve pesni\xc5\xa1ke zbirke Lirske in epske poezije je esejisti\xc4\x8dna ocena polo\xc5\xbeaja slovenskega pesni\xc5\xa1tva. Cankar A\xc5\xa1kerca pohvali: \xc2\xbbVsebino A\xc5\xa1ker\xc4\x8devih poezij obseza ena sama kratka beseda: ljubezen! Ljubezen do vsakega zatiranega \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, brez razlo\xc4\x8dka stanov in narodov in ver, ljubezen \xc4\x8dista, nesebi\xc4\x8dna, kakor je u\xc4\x8dil \xe2\x80\x93 Jezus Kristus\xc2\xab.  Katoli\xc5\xa1ka stran je A\xc5\xa1kercu o\xc4\x8ditala, da v njegovih pesmih ni trdnega kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega prepri\xc4\x8danja, za njih je \xc4\x8das realizma pri\xc5\xa1el prezgodaj in literatura bi morala ostati \xc2\xbbdevi\xc5\xa1ka\xc2\xab, toda Cankar se temu upre. Cankar pri A\xc5\xa1kercu ceni njegovo socialno tematiko in prikazovanje realnega \xc5\xbeivljenja, ki ga ne olep\xc5\xa1uje, njegov ideal ni poveli\xc4\x8devanje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega \xc5\xbeivljenja. Kasneje, ko oceni Balade in romance, za\xc4\x8duti upadanje pesni\xc5\xa1ke ustvarjalnosti. A\xc5\xa1kerc je ostal v Mahni\xc4\x8devi dobi. Namesto, da bi napredoval, se je prerekal z Mahni\xc4\x8dem. Medtem so literarni kritiki A\xc5\xa1kerca hvalili, a hvala je bila samo navidezna. A\xc5\xa1kerc je izgubil samokriti\xc4\x8dnost, preve\xc4\x8d ga je zaposlil politi\xc4\x8dni boj in je izgubil ob\xc4\x8dutek za poezijo. Ostro je cenil pesni\xc5\xa1ko zbirko Nove poezije. Cankar meni, da je v pesni\xc5\xa1ki zbirki dve tretjini verzov brez vsake vrednosti. Le nekatera mesta spominjajo na nekdanjo A\xc5\xa1ker\xc4\x8devo mo\xc4\x8d. V njem ni ve\xc4\x8d bo\xc5\xbeanskega poeta, ampak je ostal samo \xc2\xbbPavliha\xc2\xab. A\xc5\xa1kerc se je 3. novembra 1900 odzval na Cankarja v Slovenskem Narodu s pesmijo Diversa.'