b'\n_START_ARTICLE_\nMarjan Kolar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOtro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivel v Mislinji, v izgnanskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du v Nem\xc4\x8diji in v Slovenj Gradcu. Na gimnazijo je hodil na Ravnah na Koro\xc5\xa1kem, na ljubljanski filozofski fakulteti pa je \xc5\xa1tudiral germanistiko in slavistiko. Diplomiral je z nalogo Umetni\xc5\xa1tvo in neumetni\xc5\xa1vo v \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8devem Jerali. Po \xc5\xa1tudiju se je leta 1956 kot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar zaposlil v ravenski knji\xc5\xbenici. Leta 1963 je prevzel mesto novinarja in urednika glasila Koro\xc5\xa1ki fu\xc5\xbeinar. Po upokojitvi je \xc5\xbeivel v Kotljah.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKolar je v gimnazijskih letih objavljal v \xc5\xa1olskem glasilu, kasneje pa v literarnih revijah Nova brazda, Svit, Mlada pota, Na\xc5\xa1a sodobnost, Dialogi in Revija 57. Leta 1951 je z literarnim esejem Osamelec zmagal na nate\xc4\x8daju Nove brazde in bil zaradi kritike tedanje dru\xc5\xbebene ureditve v eseju zaznamovan kot politi\xc4\x8dno sporen ustvarjalec (Vollmaier Lubej 2014: 521). V prvi zbirki \xc4\x8drtic Prazno nebo je pisal o \xc5\xbeivljenju na pode\xc5\xbeelju v zgodbah, ki delujejo kot krajevna kronika. Avtor se tu kriti\xc4\x8dno ukvarja s pode\xc5\xbeelsko moralo in estetiko, hkrati pa so zgodbam dodane narodnostne poante. Razkol med absolutnim humanizmom in kritiko birokracije se razre\xc5\xa1i alegori\xc4\x8dno groteskni stilizaciji pripovedi._NEWLINE_Ironi\xc4\x8dno podobo doma\xc4\x8de okolice je podal v zbirki humoresk Samomor v nebesih, ki so jo navdihnili zna\xc4\x8dilni pojavi povojnih let (slavnostni govori, politi\xc4\x8dne parole, sestankovanje, komiteji, sekretarji). Prej\xc5\xa1nje psiholo\xc5\xa1ko realisti\xc4\x8dno pripovedovanje je tu zamenjalo satiri\xc4\x8dno-alegori\xc4\x8dno. Alegori\xc4\x8dne, fantasti\xc4\x8dne in groteskne zgodbe kritizirajo aktualne, hkrati pa trajne dru\xc5\xbebeno ob\xc4\x8dutljive pojme._NEWLINE_V roman I\xc5\xa1\xc4\x8di poldan je vnesel avtobiografske prvine s spomini na \xc5\xa1tudijska leta in prebolevanje tuberkuloze v bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dnem in zdravili\xc5\xa1kem okolju. Glavni osebi, gimnazijska profesorja v rudarskem kraju, vsak po svoje i\xc5\xa1\xc4\x8deta smisel svojega dela in stali\xc5\xa1\xc4\x8d. Vzdu\xc5\xa1je krajevne kronike mesta z \xc5\xbeivahnim dru\xc5\xbeabnim in dru\xc5\xbebenim \xc5\xbeivljenjem se izmenjuje z elegi\xc4\x8dnimi, \xc4\x8dustvenimi in miselnimi toni v spominski perspektivi. Realisti\xc4\x8dno pripoved dopolnjujejo esejisti\xc4\x8dni elementi ter notranji monolog._NEWLINE_Roman Sezuj se, kadar stopi\xc5\xa1 v mo\xc5\xa1ejo je realisti\xc4\x8den opis \xc5\xbeivljenja rudarjev in \xc5\xbeelezarskih delavcev ter prvinskosti v ljudeh in v naravi. V pou\xc4\x8dni povesti v slogu ve\xc4\x8derni\xc5\xa1ke povesti Sne\xc5\xbene verige se ukvarja s problematiko zdomstva. Vojni roman Zvezde in kri\xc5\xbei je obse\xc5\xbena krajevna in dru\xc5\xbeinska ter psiholo\xc5\xa1ko poglobljena kronika o vojni, trpljenju v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du in povojnih dru\xc5\xbebenih spremembah._NEWLINE_Njegove pripovedne osebe so preproste, vsakdanje, zrasle s svojim pode\xc5\xbeelskim okoljem. Napisal je tudi gledali\xc5\xa1ko delo in ve\xc4\x8d radijskih iger. Matja\xc5\xbe Kmecl (1967: 388) njegovo pripovedni\xc5\xa1tvo poimenuje socialnokriti\xc4\x8dno ina\xc4\x8dico prenovljenega realizma. V zgodnej\xc5\xa1i prozi ga zanima kolektivna dru\xc5\xbebena zavest, kasneje pa se posveti intimnim zgodbam posameznikov (Vollmaier Lubej 2014: 522). Pomemben motiv njegove proze je majhen, nepomemben delavec, ki s svojo intimno pripovedjo postaja kriti\xc4\x8dni opazovalec dru\xc5\xbebene ideologije. Loteva se tudi tabuiziranih tem (prostitucija, disfunkcionalnost dru\xc5\xbeine). Za roman I\xc5\xa1\xc4\x8di poldan je leta 1968 prejel nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada za knji\xc5\xbeevnost.'