b'\n_START_ARTICLE_\nSidon\n_START_PARAGRAPH_\nSidon (arabsko \xd8\xb5\xd9\x8a\xd8\xaf\xd8\xa7, s\xc3\xa1ida, kar pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbribolov\xc2\xab) je tretje najve\xc4\x8dje libanonsko mesto (okoli 200.000 prebivalcev leta 2000, ve\xc4\x8dinoma sunitski in \xc5\xa1iitski muslimani). Nahaja se ob sredozemski obali pribli\xc5\xbeno 40 km ju\xc5\xbeno od Bejruta.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri viri navajajo, da je obmo\xc4\x8dje Sidona bilo poseljeno \xc5\xbee leta 6800 pr. n. \xc5\xa1t., zagotovo pa je bilo leta 4000 pr. n. \xc5\xa1t. V 2. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. je do izraza pri\xc5\xa1la ugodna geografska lega z rtom in otokom, ki sta nudila za\xc5\xa1\xc4\x8dito tako pred viharji z morja kot zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ob napadih iz zaledja. V tem \xc4\x8dasu je postalo trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je trgovalo z Egiptom in bogatelo od trgovine s pol\xc5\xbei mureks, iz katerih so izdelovali \xc5\xa1krlatno barvilo._NEWLINE_Okoli leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t. so Filistejci poru\xc5\xa1ili Sidon ter potopili njegovo trgovsko ladjevje in primat med feni\xc4\x8danskimi pristani\xc5\xa1\xc4\x8di je pripadel Tiru. Sidon si je kmalu opomogel, vendar je vseskozi bil pod oblastjo bodisi Tira bodisi Asirije (ki je pobirala davke od trgovanja), dokler ga ni leta 675 pr. n. \xc5\xa1t. znova poru\xc5\xa1il asirski kralj Esarhadon._NEWLINE_Ko je po letu 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. obmo\xc4\x8dje Fenicije pri\xc5\xa1lo pod Perzijo, je Sidon postal glavno mesto Pete satrapije, ki je obsegala Sirijo, Palestino in Ciper. To je bilo zlato obdobje mesta, ki je poleg mureksa zaslovelo \xc5\xa1e po steklarstvu in ladjedelni\xc5\xa1tvu. Takrat je nastal tudi E\xc5\xa1munov tempelj nedale\xc4\x8d od mesta. Sidonski kralj je bil hkrati tudi feni\xc4\x8danski admiral. Uspehi feni\xc4\x8danske mornarice, najprej proti Egiptu in kasneje proti Grkom so mestu prinesli delno samostojnost._NEWLINE_To je trajalo do sredine 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ko je Sidon postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de upora Feni\xc4\x8danov proti Perzijcem in je perzijski kralj Antakserkses Ochus nadenj poslal mogo\xc4\x8dno vojsko. Kot poro\xc4\x8da gr\xc5\xa1ki zgodovinar Diodorus, se Sidon\xc4\x8dani niso vdali, temve\xc4\x8d so raje sami za\xc5\xbegali mesto. V po\xc5\xbearu je umrlo okoli 40.000 ljudi. To je mesto toliko oslabilo, da leta 333 pr. n. \xc5\xa1t. ni bilo zmo\xc5\xbeno nuditi odpora, zato se je Aleksandru Velikemu vdalo brez boja. Pod Aleksandrom ter kasneje pod Selevkidi in Ptolemiti je Sidon znova u\xc5\xbeival delno avtonomijo, tudi pod Rimljani, ki so ga zavzeli leta 64 pr. n. \xc5\xa1t., vse dokler ga ni Gaj Avgust Oktavijan podredil neposredno Rimu._NEWLINE_Pod Bizantinci je mesto zlagoma izgubljalo pomen, kljub vsemu pa je \xc5\xa1e postalo sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije, po potresu leta 551, ki je prizadel vzhodno sredozemsko obalo, pa se je vanj preselila \xc5\xa1e slovita bejrutska pravna \xc5\xa1ola._NEWLINE_Leta 667 so ga zavzeli Arabci in takrat je dobilo sedanje arabsko ime Saida. V sklopu omajadskega kraljestva je bilo \xc5\xa1e naprej relativno nepomembno, a bogato mesto, podrejeno Damasku. 4. decembra 1110 ga je po 47 dneh obleganja zavzel Baldvin I. V kri\xc5\xbearskih rokah je ostalo vse do leta 1187, ko se je brez boja vdalo Saladinu. Ta je najprej dal poru\xc5\xa1iti mestno obzidje, da bi odvrnil kri\xc5\xbearje od novih napadov. Kljub temu je Sidon \xc5\xa1e petkrat prehajal iz muslimanskih rok v kr\xc5\xa1\xc4\x8danske in obratno, dokler ga niso leta 1291 zavzeli Mameluki._NEWLINE_Mesto je do\xc5\xbeivelo \xc5\xa1e dva kratka vzpona. Najprej v 15. stoletju, ko je postalo trgovsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Damaska, ter v 17. stoletju, ko je libanonski emir Fakhreddine vanj povabil francoske trgovce. To kratkotrajno obdobje se je kon\xc4\x8dalo leto 1791, ko so Turki izgnali Francoze, vlogo regionalnega poslovnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da pa je s tem dokon\xc4\x8dno prevzel Bejrut. Za name\xc4\x8dek je bil Sidon \xc5\xa1e mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan v obstreljevanju ob posegu proti emirju Ba\xc5\xa1irja \xc5\xa0ihaba II. in v potresu leta 1830._NEWLINE_Ob za\xc4\x8detku 20. stoletja se je v okolici mesta za\xc4\x8delo razvijati kmetijstvo, zlasti sadjarstvo. Leta 1950 ga je dosegel Transarabski naftovod, 5 let zatem je ju\xc5\xbeno od mesta zrasla rafinerija. Med libanonsko dr\xc5\xbeavljansko vojno so si nadzor nad njim izmenjevali Palestinci, Sirci, Izraelci ter Hezbolah in Amal, zaradi \xc4\x8desar je utrpelo veliko \xc5\xa1kode. Po vojni so stekla hitra in obse\xc5\xbena obnovitvena dela tudi po zaslugi Rafika Haririja, ki je velik del sredstev iz svojega sklada za obnovo namenil svojemu rojstnemu mestu.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nMorski grad (Qalat al-Bahr) stoji na majhnem oto\xc4\x8dku tik pred mestom in varuje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Na oto\xc4\x8dku je prvotno stal Melkartov tempelj, ki so ga stari Grki in zatem Rimljani posvetili Herakleju oz. Herkulesu. Grad so postavili kri\xc5\xbearji leta 1228, ko so znova zavzeli mesto. Po mamelu\xc5\xa1kem zavzetju je bil v veliki meri poru\xc5\xa1en in krajevni vladarji so ga postopoma obnavljali. Dana\xc5\xa1njo obliko je dobil po bombardiranju leta 1840. Grad se sestoji iz dveh stolpov, ki ju povezuje obzidje. Opaziti je mogo\xc4\x8de zanimivo tehniko, ki so se je kri\xc5\xbearji poslu\xc5\xbeevali, kadar je bilo le mogo\xc4\x8de: zidovi so dodatno utrjeni z vodoravno polo\xc5\xbeenimi ostanki rimskih stebrov._NEWLINE_Tujski han (Khan al-Frand\xc5\xbe), lahko tudi francoski han (Khan al-Faransavi) je dal leta 1610 zgraditi Fakhreddine za francoske trgovce. Najve\xc4\x8dji mestni han je v zna\xc4\x8dilnem otomanskem slogu, sestoji se iz velikega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da z vodnjakom, ki ga obkro\xc5\xbeajo dvonadstropne zgradbe z delavnicami, skladi\xc5\xa1\xc4\x8di, hlevi in bivali\xc5\xa1\xc4\x8di._NEWLINE_Velika mo\xc5\xa1eja je v 15. stoletju nastala na mestu nekdanje kri\xc5\xbearske utrdbe iz 13. stoletja. Molilinica se ujema s cerkvijo sv. Janeza, ki je bila del te utrdbe. Tudi pro\xc4\x8delje izvira \xc5\xa1e iz kri\xc5\xbearske utrdbe._NEWLINE_Mo\xc5\xa1eja Bab al-Saraj se pona\xc5\xa1a z najve\xc4\x8djo kupolo v mestu in s podpornim stebrom iz \xc4\x8drnega kamna, verjetno pripeljanega iz Italije._NEWLINE_Grad sv. Ludvika stoji na hribu, kjer je prvotno verjetno stala mestna akropola, zatem pa fatimidska utrdba. Dana\xc5\xa1njo obliko je dobil pod kri\xc5\xbearji, ki so ga postavili po zavzetju mesta leta 1253. Ime je dobil po francoskem kralju Ludviku IX., ki je vodil 7. in 9. kri\xc5\xbearsko vojno in leta 1253 tudi zavzel Sidon._NEWLINE_Mureksov hrib tik ob gradu sv. Ludvika je nastal na mestu starodavnega odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da za pol\xc5\xbeje lupine, ki so ostale po proizvodnji \xc5\xa1krlatnega barvila. Hrib je visok pribli\xc5\xbeno 100 metrov in dolg okoli 50 metrov. Delno ga prekriva pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Staro jedro s tr\xc5\xbenico (sukom) se uradno pona\xc5\xa1a z okoli 60 zgodovinskimi spomeniki, ve\xc4\x8dji del jih je bil poru\xc5\xa1en med dr\xc5\xbeavljansko vojno in \xc5\xa1e \xc4\x8daka na obnovo.'