b'\n_START_ARTICLE_\nGaleb (ladja)\n_START_SECTION_\nTovorna ladja Ramb III\n_START_PARAGRAPH_\nSplovljena je bila leta 1938 kot tovorna ladja pod imenom RAMB III v genovski ladjedelnici Ansaldo. Bila je tretja od \xc5\xa1tirih enako zgrajenih ladij za italijansko podjetje Regia Azienda Monopoli Banane (od tukaj tudi akronim imena ladje RAMB), ki se je ukvarjalo z uvozom banan v Evropo iz italijanskih kolonij vzhodne Afrike. Ladje so bile grajene tako, da so jih lahko v primeru vojne na hitro predelali v pomo\xc5\xbene kri\xc5\xbearke.\n_START_SECTION_\nPomo\xc5\xbena kri\xc5\xbearka RAMB III\n_START_PARAGRAPH_\nLadja RAMB III nikoli ni plula v vzhodno Afriko. Ko je 10. junija 1940 Italija vstopila v drugo svetovno vojno, je bila zasidrana v Tarantu in bila rekvirirana s strani italijanske marine in prav tako kot njene tri sestrske ladje predelana v pomo\xc5\xbeno oz. za\xc5\xa1\xc4\x8ditno ladjo. Oboro\xc5\xbeena je bila z dvema 12\xc2\xa0cm topovoma in osmimi 13,2\xc2\xa0mm protiletalskimi mitraljezi. Ognjeni krst je do\xc5\xbeivela \xc5\xbee 12. novembra 1940. Med britanskim napadom na italijansko vojno mornarico v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Taranto (napad na Taranto), je Kraljeva vojna mornarica poslala floto kri\xc5\xbeark v ju\xc5\xbeni del Jadranskega morja. Floto so sestavljalle tri lahke kri\xc5\xbearke HMS Ajax, HMS Orion in HMAS Sydney in dva ru\xc5\xa1ilca HMS Nbia in HMS Mohawk. Kmalu po polno\xc4\x8di je flota na otrantskih vratih naletela na mali italijanski konvoj, ki je bil na poti iz Valone v Brindisi. Konvoj so sestavljale \xc5\xa1tiri tovorne ladje Capo Vado (4391 BRT), Catalani (2429 BRT), Antonio Locatelli (5691 BRT) in Premuda (4427 BRT), poleg pa sta bile za za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc5\xa1e ladji RAMB III in torpedni \xc4\x8doln Nicola Fabrizi. RAMB III je izstrelila 19 salv in pobegnila, medtem pa je torpedovka Nicola Fabrizi napadla nasprotnika, vendar je bila pri tem zadeta in onesposobljena za bojevanje, a je \xc5\xa1e vedno lahko u\xc5\xa1la. Britanci so potopili vse \xc5\xa1tiri tovorne ladje. Italijanska torpedna \xc4\x8dolna Curtatone in Solferino sta tekom dneva re\xc5\xa1ila 140 pre\xc5\xbeivelih. 36 mo\xc5\xbe, vklju\xc4\x8dno s padlimi na ladji Nicola Fabrizi, je izgubilo \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_30. maja 1941 je bila v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du v Bengaziju ladja RAMB III torpedirana s strani britanske podmornice HMS Triumph in potopljena. Italijanska marina je ladjo dvignila na povr\xc5\xa1ino in odvlekla do ladjedelnice San Marco v Trstu, kjer so jo popravili.\n_START_SECTION_\nMinopolagalec Kiebitz\n_START_PARAGRAPH_\n9. septembra 1943 je bila \xc5\xa1e ne polno pripravljena ladja v Trstu zase\xc5\xbeena s strani nem\xc5\xa1ke vojne mornarice. Februarja 1944 je po ukazu kapitana korvet Hansmanna slu\xc5\xbeila kot minopolagalec Kiebitz. Od marca do novembra leta 1944 je Kiebitz polo\xc5\xbeil, deloma skupaj z minopolagalcem Fasana, ve\xc4\x8d kot 5000 min po Jadranskem morju. 4 novembra je ladja pri vra\xc4\x8danju za\xc5\xa1la na svojo polo\xc5\xbeeno mino pri Anconi. Kljub temu je bila \xc5\xa1e vedno zmo\xc5\xbena pripluti do Reke, kjer je bila naslednji dan v zra\xc4\x8dnem napadu potopljena s strani Ameri\xc4\x8danov.\n_START_SECTION_\nPredsedni\xc5\xa1ka ladja Galeb\n_START_PARAGRAPH_\nSeptembra leta 1947 je splitsko podjetje Brodospas ladjo iz globine 22 metrov dvignilo na gladino. Od leta 1952 bila v uporabi kot dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ka oz. predsedni\xc5\xa1ka ladja Josipa Broza Tita. Tito je bil znan po strahu pred letenjem in je preplul skupaj pribli\xc5\xbeno 86.000 navti\xc4\x8dnih milj. Oprema na ladji je bila za tisi \xc4\x8das razko\xc5\xa1na. Na svojih \xc2\xbbmiroljubnih in prijateljskih misijah\xc2\xab\xc2\xa0je vzel s seboj ladijski orkester in pevca._NEWLINE_Galeb je sodeloval pri umiku zadnjih enot Jugoslovanske ljudske armade iz takrat \xc5\xbee samostojne Republike Slovenije. V koprsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je priplul 21. oktobra 1991. Na ladjo se je vkrcalo nekaj \xc4\x8dez tiso\xc4\x8d vojakov._NEWLINE_Med jugoslovansko vojno je bila ladja privezana na \xc4\x8drnogorski obali v Boki Kotorski in tudi izropana._NEWLINE_Leta 2001 je \xc4\x8drnogorska vlada prodala ladjo za 750.000 dolarjev gr\xc5\xa1kemu ladjarju John Paul Papanicolaou. Ladja je bila nato pripeljana na popravilo v  re\xc5\xa1ko ladjedelnico Viktor Lenac. Leta 2009 jo je mesto Reka odkupilo za 150.000 dolarjev, hrva\xc5\xa1ke oblasti pa so jo razglasile za nacionalno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nPotovanja po svetu z Galebom\n_START_PARAGRAPH_\nNa prvo uradno potovanje je potoval Tito leta 1953 v Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo. Tam sta ga sprejela Winston Churchill in kraljica Elizabeta II. Konec leta 1954 se je odpravil na pot v Indijo in Burmo, ki ju je obiskal v za\xc4\x8detku leta 1955. Konec istega leta je obiskal Etiopijo, Egipt in Eritrejo. Leta 1958 je pri\xc4\x8delo dalj\xc5\xa1e potovanje, ki ga je zaklju\xc4\x8dil leta 1959. Na tem potovanju je obiskal Indonezijo, Cejlon, Indijo, Burmo, Etiopijo in Zdru\xc5\xbeeno arabsko republiko. Naslednje potovanje, ki je bilo leta 1961, je bilo prav tako obse\xc5\xbeno, saj je obiskal 8 dr\xc5\xbeav Afrike. Tega leta je bilo tudi ustanovljeno gibanje neuvr\xc5\xa1\xc4\x8denih. Leta 1964 se je odpravil v Egipt na drugo konferenco neuvr\xc5\xa1\xc4\x8denih. Naslednje leto (torej leta 1965) se je odpravil na pot v Al\xc5\xbeirijo in Egipt, vendar je potovanje v Egipt opravil z letalom, ker je bilo razburkano morje. Leta 1966 se je zadnji\xc4\x8d odpravil na pot z Galebom, in sicer v Egipt in Indijo. Na ladji je bival \xc5\xa1e leta 1976, med potekom 5. konference neuvr\xc5\xa1\xc4\x8denih, ki je bila na \xc5\xa0rilanki, vendar do tam ni prispel z ladjo.'