b'\n_START_ARTICLE_\nPakor I.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu rimskega generala Marka Licinija Krasa v bitki pri Kari (Harran) leta 53 pr. n. \xc5\xa1t. je Pakor izkoristil \xc5\xa1ibkost rimske armade in leta 51 pr. n. \xc5\xa1t. napadel Sirijo. Za nekaj \xc4\x8dasa je zasedel rimsko ozemlje, dokler ga ni od tam pregnal Gaj Kasij Longin._NEWLINE_Leta 40 pr. n. \xc5\xa1t. je ponovno napadel Sirijo, tokrat skupaj rimskim upornikom Kvintom Labijenom. Rimske garnizije v Siriji so po napadu prestopile na Labijenovo stran in zdru\xc5\xbeena perzijsko-rimska vojska je porazila rimskega guvernerja Decidija Saksa, ki je izgubil ve\xc4\x8dino svoje vojske in nekaj legijskih praporov (aquilae) in se umaknil v Antiohijo. Pakor in Labijen sta po njegovem porazu in umiku zasedla celo Palestino in Malo Azijo z izjemo nekaj mest, med katerimi je bil tudi Tir. V Judeji je Pakorjev zastopnik Barzafarn odstavil kralja Hirkana II. in na njegovo mesto imenoval njegovega ne\xc4\x8daka Antigona II. Matatija._NEWLINE_Pakorjeve osvojitve so bile kratkotrajne. Leta 39 pr. n. \xc5\xa1t. je Publij Ventidij Bas spro\xc5\xbeil rimsko protiofenzivo, v bitki v gorovju Taurus ubil Labijena in osvojil Malo Azijo. Pakor se je umaknil v Sirijo, kjer je leta 38 pr. n. \xc5\xa1t. v bitki pri Kirestiki padel.'