b"\n_START_ARTICLE_\nDard\xc5\xbeiling\n_START_SECTION_\nToponomastika\n_START_PARAGRAPH_\nIme Dard\xc5\xbeiling izhaja iz tibetanske besede dorje, ki pomeni '\xc5\xbeezlo v obliki strele' hindujskega bo\xc5\xbeanstva Indra in ling, ki pomeni 'mesto' ali 'de\xc5\xbeelo'.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Dard\xc5\xbeilinga se prepleta z zgodovino Sikima, Nepala, Britanske Indije in Butana. Do za\xc4\x8detka 19. stoletja je bilo hribovito obmo\xc4\x8dje okoli naselja pod kontrolo Kraljevine Sikim s poselitvijo, ki je predstavljala nekaj vasi plemena Lep\xc4\x8da in plemena Kirati. Sikimski kralj Chogyal je bil uspe\xc5\xa1en v bojih proti plemenu Gurkov iz Nepala. Od 1780 so Gurki izvedli ve\xc4\x8d poskusov, da bi zasedli obmo\xc4\x8dje Dard\xc5\xbeilinga. Od za\xc4\x8detka 19. stoletja so uspeli odvzeti Sikimu obmo\xc4\x8dje do reke Tista (Teesta) na vzhodu ter zavzeli in si priklju\xc4\x8dili Tarai. Isto\xc4\x8dasno so si Britanci prizadevali, da Gurke ne bi zasedli celotne severne meje. Leta 1814 je pri\xc5\xa1lo do angle\xc5\xa1ko-gur\xc5\xa1ke vojne, ki se je kon\xc4\x8dala s porazom Gurk in leta 1815 podpisom mirovnega sporazuma v Sugauli. Po sporazumu je moral Nepal odstopiti Britanski vzhodnoindijski dru\xc5\xbebi (BEIC) vsa ozemlja, ki so jih Gurke odvzeli kralju Sikima. \xc5\xa0lo je za obmo\xc4\x8dje med rekama Me\xc4\x8di in Tista. Kasneje leta 1817 je s sporazumom iz Titalie Britanska vzhodnoindijska dru\xc5\xbeba ponovno predala kralju Sikima to ozemlje ter zagotavljala njegovo suverenost._NEWLINE_Leta 1828 je delegacija uradnikov Britanske vzhodnoindijske dru\xc5\xbebe na poti na nepalsko-sikimsko mejo bivala v Dard\xc5\xbeilingu in ugotovila, da je obmo\xc4\x8dje primerno za zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de (sanatorij) za britanske vojake. Dru\xc5\xbeba je leta 1835 od kralja Sikima pridobila v najem obmo\xc4\x8dje zahodno od reke Mahananda. Leta 1849 je kralj Sikima na tem obmo\xc4\x8dju zaprl direktorja BEIC Arthurja Campbella in raziskovalca ter botanika Josepha Daltona Hookerja. BEIC je poslal voja\xc5\xa1ko enoto da bi ju osvobodil. Nadaljnje napetosti med BEIC in sikimskimi oblastmi so omogo\xc4\x8dile Britancem, da so leta 1850 pripojili 1700 km\xc2\xb2 ozemlja. Leta 1864 so Butanci z Britanci podpisali sporazum iz Sin\xc4\x8dule, po katerem je ozemlje kraja in hribovje okoli Kalimponga pre\xc5\xa1lo pod Britance. Nadaljnji nesporazum med Sikimom in Britanci je povzro\xc4\x8dil vojno, ki se je kon\xc4\x8dala leta 1865 s podpisom sporazuma in priklju\xc4\x8ditvijo ozemlja vzhodno od reke Tista. Do 1866 je okraj Dard\xc5\xbeiling \xc5\xbee imel sedanji obseg, to je 3200 km\xc2\xb2._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine Britanskega podkralja se je Dard\xc5\xbeiling s svojo sve\xc5\xbeo klimo razvil v vi\xc5\xa1insko letovi\xc5\xa1\xc4\x8de za britanske prebivalce Indije, ki so iskali kraje za umik iz ni\xc5\xbeine v \xc4\x8dasu poletne vro\xc4\x8dine. Tako se je hitro razvil v sanatorij in zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de. Arthur Campbell, kirurg Britanske dru\xc5\xbebe in baron ter poro\xc4\x8dnik Robert Napier sta zaslu\xc5\xbena za ustanovitev letovi\xc5\xa1\xc4\x8da. Campbellovi napori so privabili imigrante, da so kultivirali pobo\xc4\x8dja in pospe\xc5\xa1evali trgovino. V obdobju med letoma 1835 in 1849 se je prebivalstvo Dard\xc5\xbeelinga mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo. Prva cestna povezava med mestom in ni\xc5\xbeino je bila zgrajena med letoma 1839 in 1842. Leta 1848 je bilo zgrajeno voja\xc5\xa1ko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de za britanske vojake, leta 1850 pa je mestece postalo ob\xc4\x8dina. Komercialna pridelava \xc4\x8daja v okraju se je pri\xc4\x8dela leta 1856 in je vzpodbudila \xc5\xa1tevilne britanske posestnike, da so se tukaj tudi naselili.  Dard\xc5\xbeiling je po letu 1864 postal tudi formalno poletno glavno mesto bengalskega predsedstva. \xc5\xa0kotski misijon je prevzel izgradnjo \xc5\xa1ol in oskrbovalnih centrov za britanske rezidente, s \xc4\x8demer je bila postavljena osnova za to, da je Dard\xc5\xbeiling postal znan kot center izobra\xc5\xbeevanja. Odprtje Himalajske gorske \xc5\xbeeleznice leta 1881 je nadalje pospe\xc5\xa1ilo razvoj regije. Leta 1899 je obmo\xc4\x8dje prizadel velik zemeljski plaz, ki je povzro\xc4\x8dil ogromno \xc5\xa1kodo mestu in prebivalstvu._NEWLINE_Pod britansko vladavino je bi Dard\xc5\xbeiling na za\xc4\x8detku obmo\xc4\x8dje 'nereguliranega okraja', kar je pomenilo obliko administracije, ki se je uporabljala za gospodarsko manj razvite okraje Indije; odloki in predpisi indijskega podkralja so niso avtomati\xc4\x8dno uporabljali za okraj, kot so se za preostanek de\xc5\xbeele. Leta 1919 je bilo obmo\xc4\x8dje progla\xc5\xa1eno za 'zaostalo'. V \xc4\x8dasu indijskega gibanja za neodvisnost, se je civilna nepokor\xc5\xa1\xc4\x8dina raz\xc5\xa1irila tudi po \xc4\x8dajnih planta\xc5\xbeah v Dard\xc5\xbeiling. Leta 1934 je pri\xc5\xa1lo tudi do neuspelega atentata na Sira Johna Andersona, guvernerja Bengalije, ki ga je posku\xc5\xa1alo izvesti revolucionarno gibanje za neodvisnost Indije. Kasneje v 1940-tih letih so komunisti\xc4\x8dni aktivisti nadaljevali z nacionalisti\xc4\x8dnim gibanjem proti Britancem z mobilizacijo planta\xc5\xbenih delavcev in kmetov._NEWLINE_Po vzpostavitvi neodvisne in samostojne dr\xc5\xbeave Indije leta 1947, je bil Dard\xc5\xbeiling priklju\xc4\x8den zvezni dr\xc5\xbeavi Zahodna Bengalija. Vzpostavljen pa je bil poseben okraj Dard\xc5\xbeiling, ki je obsegal vsa hribovska naselja Dard\xc5\xbeiling, Kurseong, Kalimpong in nekatere dele regije Tarai. Med tem ko hribovsko prebivalstvo v glavnem sestavljajo etni\xc4\x8dni Nepalci, so v ni\xc5\xbeini prevladovali etni\xc4\x8dni Bengalci, ve\xc4\x8dinoma begunci po \xc2\xbbrazdelitvi Indije\xc2\xab.  Vlada zvezne dr\xc5\xbeave Zahodna Bengalija ni bila naklonjena zahtevam etni\xc4\x8dnega nepalskega prebivalstva po vzpostavitvi avtonomije Dard\xc5\xbeilinga in priznanju nepalskega jezika; jezikovno zahtevo je vendarle priznala \xc5\xa1ele leta 1961._NEWLINE_Oblikovanje nove zvezne dr\xc5\xbeave Sikim leta 1975 in ob nepripravljenost centralne vlade Indije, da bi priznala nepal\xc5\xa1\xc4\x8dino kot uradni jezik v okviru indijske ustave, je pripeljalo v ospredje zahteve po oblikovanju lo\xc4\x8dene nove zvezne dr\xc5\xbeave Gorkhaland. Zavzemanje za lo\xc4\x8deno dr\xc5\xbeavo se je nadaljevalo skozi 1980-ta leta, vse do nasilnih protestov v obdobju 1986\xe2\x80\x9388. Mno\xc5\xbei\xc4\x8dne zahteve so prenehale \xc5\xa1ele po sporazumu med vlado in Nacionalno osvobodilno fronto Gurkov (Gorkha National Liberation Front - GNLF). Po sporazumu je bilo 1988 ustanovljeno izvoljivo telo imenovano Darjeeling Gorkha Hill Council (DGHC), ki je imelo avtonomijo vladanja. \xc4\x8ceprav je Dard\xc5\xbeiling potem postal bolj miren, idejo za lo\xc4\x8deno zvezno dr\xc5\xbeavo pod\xc5\xbeiga pomanjkanje gospodarskega razvoja regije tudi po formiranju DGHC. Novi protesti so izbruhnili v letih 2008\xe2\x80\x9309, vendar sta tako centralna vlada kot vlada Zahodne Bengalije zavrnili zahtevo po lo\xc4\x8deni zvezni dr\xc5\xbeavi, kar zahteva Gurk Janmukti Morcha (GJM). V juliju 2011 je pri\xc5\xa1lo do podpisa dogovora med GJM, vlado Zahodne Bengalije in vlado Indije, ki dolo\xc4\x8da oblikovanje nove avtonomne in voljene de\xc5\xbeelne teritorijalne administracije Gurkov (Gorkhaland Territorial Administration - GTA), tako imenovan \xc2\xbbHribovski svet\xc2\xab, ki ima ve\xc4\x8d pooblastil od predhodnega Darjeeling Gorkha Hill Councila.\n_START_SECTION_\nGeografske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDard\xc5\xbeiling je glavno mesto regije in okraja. Le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 2000 m v himalajskem predgorju, v pogorju Dard\xc5\xbeiling-D\xc5\xbealapahar, ki se na jugu razteza do tr\xc5\xa1kega naselja Ghum. Pogorje ima obliko \xc4\x8drke Y \xe2\x80\x93 spodnji del je v Katapaharju in D\xc5\xbealapaharju, dva kraka pa gresta severno od t.i. \xc2\xbbObservatory Hill\xc2\xab. Severovzhodni krak se naglo spusti in kon\xc4\x8da pri Lebongu, medtem ko se severozahodni krak razteza preko Severne to\xc4\x8dke in kon\xc4\x8da v dolini ob planta\xc5\xbei \xc4\x8daja Tukver Tea Estate. Nad hribi je v daljavi videti visoke vrhove Himalaje prekrite s snegom. Kang\xc4\x8dendzenga, tretji najvi\xc5\xa1ji vrh na svetu (8598 m), najbolj izstopa na obzorju. V jasnih dnevih je mogo\xc4\x8de videti tudi Mount Everest (8850 m)._NEWLINE_Tla ve\xc4\x8dinoma sestavljajo pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki in konglomerati. Zemlja je primerna za kmetijstvo, vendar je obmo\xc4\x8dje sestavljeno iz strmih pobo\xc4\x8dij, kjer je vrhnja plast zemlje zelo rahla, kar povzro\xc4\x8da pogoste zemeljske plazove, \xc5\xa1e posebej v \xc4\x8dasu monsuna. Obmo\xc4\x8dje sodi tudi v potresno obmo\xc4\x8dje s pogostimi potresi od I. do V. stopnje.\n_START_SECTION_\nJavna uprava\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Dard\xc5\xbeeling je bila ustanovljena leta 1850 in upravlja javno upravo mesta, ki obsega obmo\xc4\x8dje 10,57 km\xc2\xb2. Ob\xc4\x8dinsko upravo Dard\xc5\xbeelinga sestavlja Ob\xc4\x8dinski svet, ki ga sestavljajo izvoljeni predstavniki 32 \xc4\x8detrtnih skupnosti, nekaj pa jih imenuje tudi Vlada dr\xc5\xbeave Zahodna Bengalija. Svet izvoli svojega predsednika izmed izvoljenih svetnikov; predsednik opravlja funkcijo izvr\xc5\xa1ne uprave ob\xc4\x8dine. Mestno oblast od leta 2011 obvladuje stranka GJMM._NEWLINE_Avtonomno oblast nad celotnim okrajem ima od leta 2012 GTA. Izvoljeni \xc4\x8dlani tega telesa so poobla\xc5\xa1\xc4\x8deni za upravljanje dolo\xc4\x8denih podro\xc4\x8dij kot je izobra\xc5\xbeevanje, zdravstvo in turizem. Dard\xc5\xbeeling je dobil elektriko iz svoje hidroelektrarne \xc5\xbee leta 1897.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nH gospodarstvu Dard\xc5\xbeelinga prispevata predvsem dve panogi in sicer turizem in pridelava/industrija \xc4\x8daja. Dard\xc5\xbeeling \xc4\x8daj ima zaradi enkratnih agro-klimatskih pogojev svojo posebno naravno aromo in je svetovno priznano geografsko poreklo. Zato je v Dard\xc5\xbeelingu tudi sede\xc5\xbe Indijskega zdru\xc5\xbeenja za \xc4\x8daj (DITA)]]. Dard\xc5\xbeeling proizvede 7\xc2\xa0% indijske proizvodnje \xc4\x8daja, pribli\xc5\xbeno 9 mio kg. Pridelava in proizvodnja \xc4\x8daja v okraju je pod pritiskom konkurence iz drugih indijskih obmo\xc4\x8dij, zato prihaja do zapiranja ali opu\xc5\xa1\xc4\x8danja \xc4\x8dajnih planta\xc5\xbe. Nekaj planta\xc5\xbe vodijo delavske zadruge, druge so spremenjene v turisti\xc4\x8dna letovi\xc5\xa1\xc4\x8da. Ve\xc4\x8d kot 60% delavcev na \xc4\x8dajnih planta\xc5\xbeah so \xc5\xbeenske. Kmetijski pridelki poleg \xc4\x8daja so \xc5\xa1e koruza, \xc5\xbeitarice, ri\xc5\xbe, kardamon, krompir in ingver.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nDard\xc5\xbeeling je postal pomembna turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka \xc5\xbee leta 1860. _NEWLINE_Do Dard\xc5\xbeelinga vodi 88 km dolga ozkotirna (A 610 mm) Dard\xc5\xbeelin\xc5\xa1ka himalajska \xc5\xbeeleznica iz mesta Siliguri, nedale\xc4\x8d od regionalnega letali\xc5\xa1\xc4\x8da Bagdogra. \xc5\xbdeleznico je leta 1999 UNESCO uvrstil na listo svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki pa je tudi turisti\xc4\x8dna atrakcija v regiji. Zgrajena je bila leta 1881._NEWLINE_Po umiritvi politi\xc4\x8dne stabilnosti v okraju od leta 2012 v Dard\xc5\xbeeling prihaja vse ve\xc4\x8d doma\xc4\x8dih in tujih turistov. Sicer so \xc5\xa1e vedno prevladujo\xc4\x8di doma\xc4\x8di turisti iz Kalkute in tudi bogatej\xc5\xa1i turisti iz velikih indijskih mest kot sta New Delhi in Bangalore, ki kraj izbirajo za pre\xc5\xbeivetje po\xc4\x8ditnic v hladnem gorskem podnebju. Tuji turisti kraj pogosto uporabijo kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za pohode v Himalajo. Vsako leto Dard\xc5\xbeeling obi\xc5\xa1\xc4\x8de okoli 50.000 tujih in 500.000 doma\xc4\x8dih turistov. Po podatkih iz leta 2015 je Dard\xc5\xbeeling po obiskanosti na spletnih straneh na tretjem mestu v Indiji.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva v Indiji leta 2011 je bilo v urbanem delu Dard\xc5\xbeelinga na\xc5\xa1tetih 132.016 prebivalcev. Pismenost prebivalcev starej\xc5\xa1ih od 6 let je bila  93,17\xc2\xa0%._NEWLINE_Gurke, ki govorijo nepal\xc5\xa1\xc4\x8dino kot materni jezik tvorijo ve\xc4\x8dino prebivalstva, ki vklju\xc4\x8duje tudi domorodske etni\xc4\x8dne narodnostne skupine kot so  Limbu, Rai, Rad\xc5\xbeban\xc5\xa1i, Magari, Gurungi, Tamangi, Lep\xc4\x8de, Butanci, \xc5\xa0erpe, Nevarci ter indo-arijskimi Khasi. Druge skupnosti, ki \xc5\xbeivijo v Dard\xc5\xbeilingu so \xc5\xa1e: Marvari, Anglo-Indijci, Kitajci, Biharci, Tibetanci in Bengalci. Sporazumevalni jezik (lingua franca) je nepal\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8deprav ljudje govorijo tudi angle\xc5\xa1ki jezik, hinduj\xc5\xa1\xc4\x8dino in bengal\xc5\xa1\xc4\x8dino. Dzongkha jezik govorijo Butanci in Tibetanci._NEWLINE_Dard\xc5\xbeiling se sre\xc4\x8duje z veliko rastjo prebivalstva v zadnjih desetletjih npr. med 1991 in 2001, ko je rast zna\xc5\xa1ala 47\xc2\xa0%. Kolonialno zasnovano mestece je bilo namenjeno le cca 10.000 prebivalcev, in to izjemno pove\xc4\x8danje je povzro\xc4\x8dilo tudi mnoge infrastrukturne in okoljske probleme._NEWLINE_Uradni jezik v zvezni dr\xc5\xbeavi Zahodna Bengalija je bengal\xc5\xa1\xc4\x8dina, dodaten uradni jezik v Dard\xc5\xbeilingu je angle\xc5\xa1\xc4\x8dina in nepal\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nPrevladujo\xc4\x8de religije v okraju Dard\xc5\xbeiling so Hinduizem (1.237.714 vernikov) in Vad\xc5\xberajana budizem (177.327 vernikov), ki jima sledi Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo (z 99.232 du\xc5\xa1 po popisu leta 2011). Avtohtone skupnosti kot so Lep\xc4\x8de in Kiranti Limbu prakticirajo animizem in \xc5\xa1amanizem."