b'\n_START_ARTICLE_\nKalcit\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKristali kalcita so trigonalno-romboedri\xc4\x8dni, vendar so pravi naravni kalcitni romboedri redki. Kristali imajo zelo razli\xc4\x8dne oblike, od \xc5\xa1ilastih do topih romboedrov, plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, prizm in razli\xc4\x8dnih skalenoedrov. Lahko so vlaknati, zrnati, lamelasti ali kompaktni. Poleg tega ima kalcit ve\xc4\x8d vrst dvoj\xc4\x8di\xc4\x8denja. Kolje se obi\xc4\x8dajno v treh smereh, vzporednih s ploskvami romboedra. Lom je \xc5\xa1koljkast, vendar ga je te\xc5\xbeko dose\xc4\x8di._NEWLINE_Kalcit ima trdoto 3, gostoto 2,71 g/cm\xc2\xb3 in steklast sijaj. Je brezbarven ali bel, obstajajo pa tudi sivi, rde\xc4\x8di, rumeni, zeleni, modri, vijoli\xc4\x8dni, rjavi in celo \xc4\x8drni kristali kalcita. Barva je odvisna od vsebnosti ne\xc4\x8disto\xc4\x8d._NEWLINE_Kalcit je prozoren do neprozoren in v\xc4\x8dasih fosforescira ali fluorescira. Prozorni primerki, imenovani islandski dvolomec, se uporabljajo v optiki._NEWLINE_Monokristali kalcita so dvolomni. Pojav je prvi opisal danski znanstvenik Rasmus Bartholin leta 1669. Kalcit ima pri valovni dol\xc5\xbeini ~590\xc2\xa0nm lomna koli\xc4\x8dnika 1,658 in 1,486. Pri valovnih dol\xc5\xbeinah od 190 do 1700\xc2\xa0nm ima prvi koli\xc4\x8dnik vrednosti 1,6-1,4, drugi pa 1,9-1,5._NEWLINE_Kalcit se kot ve\xc4\x8dina karbonatov raztaplja v ve\xc4\x8dini kislin, pri \xc4\x8demer se spro\xc5\xa1\xc4\x8da ogljikov dioksid (CO\xe2\x82\x82). Raztapljanje in izlo\xc4\x8danje kalcita iz talne vode se lahko ponavlja in je odvisno predvsem temperature, pH in koncentracije raztopljenih ionov. Kalcit ima nenavadno lastnost, ki se imenuje retrogradna topnost in pomeni, da z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem temperature njegova topnost v vodi pada. Pri izlo\xc4\x8danju iz vode cementira zrna drugih mineralov ali polni razpoke, kasneje pa se lahko ponovno raztopi, kar mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da poroznost in prepustnost kamnine. Na ta na\xc4\x8din so nastale podzemske kra\xc5\xa1ke jame.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja dokumentirana monokristala kalcita sta z Islandije in merita 7\xc3\x977\xc3\x972 m in 6\xc3\x976\xc3\x973 m in tehtata pribli\xc5\xbeno 250 ton._NEWLINE_Kalcit je pogosta sestavina sedimentnih kamnin, predvsem apnenca, ki je sestavljen ve\xc4\x8dinoma iz delov odmrlih morskih organizmov. Apnenec sestavlja pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0% sedimentnih kamnin._NEWLINE_Kalcit je primarno gradivo metamorfnega marmorja. Pojavlja se tudi v \xc5\xbeilah v skladih okrog termalnih vrelcev in v kra\xc5\xa1kih jamah kot stalaktiti in stalagmiti._NEWLINE_Klacit se nahaja tudi v vulkanskih kamninah in kamninah iz Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da kot so karbonatiti, kimberliti in peridotiti. Tak\xc5\xa1en je na primer vlaknat in s kristali poprhan kalcit lublinit._NEWLINE_Kalcit je pogosto osnovno gradivo skeletov morskih organizmov, na primer planktona (kokoliti, foraminifere), trdih delov rde\xc4\x8dih alg, nekaterih spu\xc5\xbev, ramenono\xc5\xbecev in igloko\xc5\xbecev, ve\xc4\x8dine mahovnjakov in nekaterih \xc5\xa1koljk, na primer ostrig. Posebna zanimivost so \xc5\xbee izumrli trilobiti, ki so imeli o\xc4\x8desne le\xc4\x8de zgrajene iz posebno \xc4\x8distih kristalov kalcita._NEWLINE_S kalcitom je pokrito dno kra\xc5\xa1ke jame Snowy River (v prevodu Sne\xc5\xbena reka) v New Mexicu. Po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8da talna voda je s sten jame raztopila apnenec, ki je zatem s pomo\xc4\x8djo mikroorganozmov prekristaliziral na dnu re\xc4\x8dnega korita.\n_START_SECTION_\nKalcit v Zemljini zgodovini\n_START_PARAGRAPH_\nV Zemljini zgodovini so obstajala kalcitna morja, iz katerih se je kot primarna kalcijeva karbonatna kamnina izlo\xc4\x8dal kalcit z majhno vsebnostjo magnezija. Njihovo nasprotje so bila aragonitna morja, iz katerih sta se izlo\xc4\x8dala aragonit in kalcit z visoko vsebnostjo magnezija, kar se dogaja tudi sedaj. Kalcitna morja so se v fanerozoiku izmenjavala z aragonitnimi morji in bila naizrazitej\xc5\xa1a v ordoviciju in juri. Znanstveniki so ugotovili zakonitosti, katera oblika kalcijevega karbonata se je pri dolo\xc4\x8denih pogojih obarjala, in jih uporabili tudi za druga obdobja Zemljine zgodovine. Petrografski dokazi za obstoj kalcitnih morij so kalcitni ooidi, apnen\xc4\x8dni cementi, cementirani apnen\xc4\x8dni skladi in hitro raztapljanje aragonita na zgodnjem morskem dnu. Na razvoj morskih organizmov z lupinami iz kalcijevega karbonata so morda vplivali prav kalcitni in aragonitni morski cikli.\n_START_SECTION_\nV arheologiji\n_START_PARAGRAPH_\nKo kalcit uporabljajo arheologi in strokovnjaki za trgovino s kamni, se izraz alabaster uporablja ne le kot v geologiji in mineralogiji, kjer je rezerviran za razli\xc4\x8dne sadre, ampak tudi za podobno, prosojno, prozorno sorto drobnozrnatega pasu sedimenta iz kalcita.'