b'\n_START_ARTICLE_\nUro\xc5\xa1 Krek (skladatelj)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nNa Akademiji za glasbo v Ljubljani je \xc5\xa1tudij kompozicije zaklju\xc4\x8dil leta 1947 pri Lucijanu Mariji \xc5\xa0kerjancu. Bil je tudi urednik simfoni\xc4\x8dnih oddaj in kasneje glavni urednik glasbenega programa na Radiu Ljubljana. Od leta 1959 do 1968 je bil znanstveni sodelavec glasbeno-narodopisnega in\xc5\xa1tituta v Ljubljani. Od tega leta naprej pa do leta 1982 je pou\xc4\x8deval na glasbeni akademiji v Ljubljani. Bil je profesor kompozicije in teoreti\xc4\x8dnih predmetov. Uro\xc5\xa1 Krek je bil tudi ve\xc4\x8dletni predsednik Dru\xc5\xa1tva slovenskih skladateljev. V \xc4\x8dasu svojega \xc5\xbeivljenja je veljal za enega najtehtnej\xc5\xa1ih sodobnih komponistov, ki je ustvarjal za vse vrste glasbenih zasedb. V svojo glasbo je rad vpletel tudi folklorne elemente. Folklorno glasbeno izro\xc4\x8dilo z etni\xc4\x8dnega ozemlja (od Rezije do Porabja) je tudi zbiral, zapisoval in preu\xc4\x8deval. Posnel je 13 etnolo\xc5\xa1kih in etnomuzikolo\xc5\xa1kih filmov. Bil je redni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU) in dopisni \xc4\x8dlan Hrva\xc5\xa1ke akademije znanosti in umetnosti.\n_START_SECTION_\nPriznanja in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1975 in 1976] je dobil Badjurovo nagrado za filmsko glasbo, prav tako za filmsko glasbo pa tudi nagrado Zlata arena. Slovenska filharmonija ga je leta 1988 imenovala za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana, Univerza v Ljubljani pa mu je leta 1995 podelila naziv zaslu\xc5\xbeenega profesorja. Leta 1992 je prejel Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo, predtem pa \xc5\xa1e Nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada za violinski koncert ter za Simfonietto.'