b'\n_START_ARTICLE_\nPantelleria\n_START_SECTION_\nGeografske zna\xc4\x8dilnosti otoka\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Pantelleria je vulkanskega izvora ovalne oblike, podolgovat v smeri severozahod-jugovzhod dol\xc5\xbeine 13,7 km in najve\xc4\x8dje \xc5\xa1irine 8 km. Skupna povr\xc5\xa1ina otoka je 83 km2, najvi\xc5\xa1ji vrh otoka se imenuje Montagna Grande in je visok 836 m. Zadnji izbruh vulkana so zabele\xc5\xbeili leta 1891, na otoku pa se \xc5\xa1e vedno dogajajo vulkanske aktivnosti, kjer posledi\xc4\x8dno nastajajo gejzirji vodne pare od 100 stopinj in v kraji, kjer se iz zemlje dvigajo \xc5\xbeveplene pare. Obstajajo tudi \xc5\xa1tevilni termalni vrelci, ki vsebujejo silicij in natrijev karbonat. Kljub vsemu je na otoku problem s pitno vodo in prebivalci uporabljajo de\xc5\xbeevnico. Na otoku je veliko depresij, kot ostankov nekdanjih kraterjev in se danes intenzivno odelujejo.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti otoka\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Pantelleria se nahaja nad potopljeno in razklano plo\xc5\xa1\xc4\x8do v Sicilskem prelivu. Je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de intenzivnega vulkansko-tektonskih dogajanj. Otok obvladujeta dve pleistocenski kalderi, starej\xc5\xa1a od njiju je nastala pred pribli\xc5\xbeno 114.000 leti. Mlaj\xc5\xa1a je nastala pred pribli\xc5\xbeno 95.000 leti in proizvaja zna\xc4\x8dilen zeleni tuf, ki zajema prete\xc5\xbeen del otoka in ga je mo\xc5\xbeno najti tudi v ostalem Sredozemlju, celo na otoku Lesbos v Egejskem morju._NEWLINE_Montagna Grande kot najvi\xc5\xa1ji vrh otoka se po\xc4\x8dasi pogreza, kot posledica ohlajanja vulkana in izhajanja plinov iz zemeljske notranjosti. Zadnji izbruh vulkana leta 1891 je potekal pod morsko gladino.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOtok je bil naseljen \xc5\xbee v neolitiku s prebivalci, katerih poreklo \xc5\xa1e danes ni znano, domnevno Iberijskega ali ibero-ligurskega porekla. Prebivalci so se prete\xc5\xbeno ukvarjali s kmetijstvom, ribi\xc5\xa1tvom in s trgovino z obsidianom. Iz tega \xc4\x8dasa so na\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilne arheolo\xc5\xa1ke artefakte, najve\xc4\x8d keramiko v vasi Murcia. Na otoku je nekaj megalitskih gradenj, imenovanih sesi, elipsaste oblike, za katere se ne ve, \xc4\x8demu so bile namenjene. Verjetno so to bili nagrobni spomeniki ali grobnice._NEWLINE_Otok je naseljen \xc5\xbee okoli 35.000 let, in je zaradi svoje lege in strate\xc5\xa1kega pomena v o\xc5\xbeini med Tunizijo in Italijo ves \xc4\x8das predmet osvajanj in vojskovanj. Tekom let so ga osvajali Karta\xc5\xbeani, Rimljani, Vandali, Bizantinci, Arabci, Normani in Turki. V \xc4\x8dasu antike je Pantelleria bila znana kot Cossira (latinsko Cossyra, gr\xc5\xa1ko \xce\x9a\xce\xbf\xcf\x83\xcf\x83\xcf\x8d\xcf\x81\xce\xb1) in je bila pod oblastjo Karta\xc5\xbeanov od 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. V \xc4\x8dasu Druge punske vojne je leta 217 pr. n. \xc5\xa1t. otok okupirala Rimska republika. V tem \xc4\x8dasu je otok slu\xc5\xbeil kot prostor za pregnane ugledne me\xc5\xa1\xc4\x8dane in \xc4\x8dlanov cesarske dru\xc5\xbeine. Otok je takrat u\xc5\xbeival tudi posebne pravice._NEWLINE_Okoli leta 700 so otok zavzeli Arabci in ga poimenovali Bin tal-Riyah (H\xc4\x8di vetrov). Na njem so vladali vse do leta 1123. Takrat otok zavzamejo Normani Rogerija I. Sicilskega . Leta 1311 je otok zasedlo aragonsko ladjevje pod poveljstvom Lluisa de Requesensa. \xc4\x8clani dru\xc5\xbeina Requesens so otoku vladali kot knezi vse do leta 1553, ko otok zavzamejo Turki. Pozneje so otok ponovno prevzeli Sicilijci. V bli\xc5\xbeini otoka je julija 1586 potekala pomorska bitka, v kateri je angle\xc5\xa1ko oboro\xc5\xbeeno ladjevje petih ladij uspelo odbiti napad zdru\xc5\xbeenih enajstih \xc5\xa1panskih in malte\xc5\xa1kih galej._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Druge svetovne vojne je zaradi izrednega strate\xc5\xa1kega pomena otoka, kot za\xc5\xa1\xc4\x8dite plovnih poti do Afrike, Benito Mussolini oja\xc4\x8dal oto\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke utrdbe. V na\xc4\x8drtih zaveznikov za izkrcanje na Sicilijo, je otok zaradi svoje lege imel pomembno vlogo. V \xc4\x8dasu med 18. majem in 11. junijem 1943 so zavezniki na otok vrgli okoli 6200 ton bomb, s \xc4\x8demer so dosegli vdajo italijanskih enot na otoku._NEWLINE_Zadnjih nekaj let je otok tar\xc4\x8da ladij z afri\xc5\xa1kimi migranti, ki prihajajo na otok s starimi razpadajo\xc4\x8dimi ladjami._NEWLINE_Na otoku so do poznega 18. stoletja govorili Sicilo-arabsko nare\xc4\x8dje, ki je podobno malte\xc5\xbeanskemu jeziku. Tako sodobna sicilijan\xc5\xa1\xc4\x8dina in nare\xc4\x8dje na Pantellerii vsebujejo \xc5\xa1tevilne izraze prevzete iz arabs\xc5\xa1\xc4\x8dine. Tako je tudi ve\xc4\x8dina krajevnih imen na otoku semitskega izvora.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKmetijstvo, ribi\xc5\xa1tvo in turizem so osrednje gospodarske dejavnosti, od katerih \xc5\xbeivi ve\xc4\x8dina oto\xc4\x8danov. Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1i proizvod otoka je grozdje, znano kot Aleksandrijski mu\xc5\xa1kat in kapre. Iz grozdja se prideluje vino od posu\xc5\xa1enega grozdja.\n_START_SECTION_\nPrometne povezave\n_START_PARAGRAPH_\nPantelleria je z rednimi ladijskimi linijami povezana s Trapanijem in mestom Mazara del Vallo na Siciliji. Na otoku je tudi letali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki slu\xc5\xbei prete\xc5\xbeno v voja\xc5\xa1ke namene, z rednimi letalskimi linijami pa je otok celo leto povezan s Palermom in Trapanijem, v \xc4\x8dasu turisti\xc4\x8dne sezone dodatno \xc5\xa1e z Milanom, Rimom, Bergamom in Benetkami. Na omenjenih povezavah letijo italijanske letalske dru\xc5\xbebe Alitalia, Mistral Air, Blue Panorama Express in Volotea.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNaravne znamenitosti_NEWLINE_Na otoku je veliko naravnih znamenitosti, med njimi tudi jezero poimenovano Venerino zrcalo (Specchio di Venere), nastalo znotraj nekdanjega vulkanskega kraterja, ki ga polnijo tako padavine kot topli vrelci. Jezero globine 12 m je priljubljeno za kopanje, kot tudi za blatne kopeli. Druge naravne znamenitosti so razli\xc4\x8dni dostopi do morja, razprostranjena mre\xc5\xbea pohodni\xc5\xa1kih poti, vro\xc4\x8di vrelci in zelo priljubljene naravne savne v parnih hlapih, filtriranih skozi skale v majhnih jamah._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da_NEWLINE_V srednji bronasti dobi se je naselje nahajalo na zahodni obali otoka, pribli\xc5\xbeno 3 km od pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, z obzidjem iz blokov visokih pribli\xc5\xbeno 7,5 m, \xc5\xa1irokih na dnu 10 m in na vrhu pribli\xc5\xbeno 5m, Na vzhodni strani so ostanki nekdanje ko\xc4\x8de, v kateri so na\xc5\xa1le ostanke lon\xc4\x8dene posode, orodja iz obsidiana in drugih predmetov. Predmeti so razstavljeni v muzeju v Sirakuzi, na vzhodni obali Sicilije._NEWLINE_Na jugovzhodu otoka, v delu imenovanem Cunelie je veliko \xc5\xa1tevilo grobov, znanih kot sesi. Po obliki so podobni nuragijem iz Sardinije, samo manj\xc5\xa1i. Sestavljeni so iz kro\xc5\xbenih ali elipsastih stolpov z grobnimi prostori v njih. Zgrajeni so iz blokov surove lave. Na otoku jih je mo\xc4\x8d videti \xc5\xa1e sedeminpetdeset, najve\xc4\x8dji med njimi pa ima osnovo elipsaste oblike v izmeri pribli\xc5\xbeno 18 x 20 metrov, vendar ima ve\xc4\x8dina med njimi premer le 6 do 7 metrov. V sesih so na\xc5\xa1li enake lon\xc4\x8dene izdelke, kot v ostankih predzgodovinskih vasi, kar navaja na dejstvo, da so sesi kot grobnice slu\xc5\xbeile predvsem kasnej\xc5\xa1im prebivalcem._NEWLINE_Spomeniki in druge zgradbe_NEWLINE_Na otoku je polno zna\xc4\x8dilnih zgradb neznanega izvora imenovanih dammuso. Verjetno imajo zelo staro poreklo. Dammuso je suha kamnita stavba zgrajena z debelimi zidovi, ki se po navadi pojavljajo v \xc4\x8drni barvi zaradi obse\xc5\xbene uporabe vulkanskih kamnin in z zna\xc4\x8dilno kupolo na vrhu. Kupola je pobarvana z belo barvo, da se prepre\xc4\x8di pregretje in slu\xc5\xbei tudi kot zbiralnik de\xc5\xbeevnice. Od tod je de\xc5\xbeevnica preusmerjena v velik rezervar, ki se nahaja pod stavbo ali v zemlji, kjer jo hranijo za uporabo v su\xc5\xa1nem obdobju._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina drugih objektov je bila uni\xc4\x8denih med obse\xc5\xbenim zavezni\xc5\xa1kem bombardiranju otoka med Drugo svetovno vojno, z izjemo gradu Barbacane. Grad je iz \xc4\x8dasov renesanse, oblikovan z nepravilnimi \xc5\xa1tirioglatimi gradnikiin z notranjim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki povezuje kvadratne stolpe.\n_START_SECTION_\nVino\n_START_PARAGRAPH_\nPantelleria je znana po svojih sladkih vinih, mu\xc5\xa1katu Pantelleria in mu\xc5\xa1katu Passio de Pantelleria. Obe sorti vina pridelujejo iz lokalne sorte vinske trte imenovane Zibibo. 24. novembra 2014 je UNESCO uvrstil v svoj seznam nematerialne svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine\xc2\xa0\xc2\xbbtradicionalno vinogradni\xc5\xa1ko prakso kultiviranja vinske trte v rogovilah na Pantellerii._NEWLINE_Tradicionalen na\xc4\x8din kultiviranja vinske trte se prena\xc5\xa1a iz generacije na generacijo vinogradnikov in kmetovalcev na Pantellerii. Okoli 5.000 oseb ima v lasti zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, na katerih na poseben na\xc4\x8din vzgajajo nizko rezano vinsko trto. Tehnika vzgoje je razdeljena na ve\xc4\x8d faz. Najprej se izravna teren, kjer se bo vzgajala vinska trta. V zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du se izkopljejo vdolbine, v katera se posadi vinska trta. Glavno korenino trsa se potem pazljivo pore\xc5\xbee na \xc5\xa1est poganjkov, ki tvorijo radialni grm. Vdolbine se neprenehoma preurejajo, da se lahko zagotovi pravilna rast rastline v oto\xc5\xa1ki mikroklimi. Grozdje se obredno obira ro\xc4\x8dno konec julija. Vinogradniki in kmetovalci iz Pantellerie , mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske, tretirajo vzgojo vinske trte v te\xc5\xbekih klimatskih pogojih. Znanje in izku\xc5\xa1nje se prena\xc5\xa1ajo v dru\xc5\xbeinah usno v lokalnem nare\xc4\x8dju in s prakti\xc4\x8dnim prikazom. Ob tem, razni obredi in festivali od julija do septembra so prilo\xc5\xbenost lokalne skupnosti, da delijo svojo dru\xc5\xbeabno prakso. Prebivalci Pantellerie se poistovetijo z grozdjem in se trudijo obdr\xc5\xbeati to tradicijo'