b'\n_START_ARTICLE_\nCvet\n_START_PARAGRAPH_\nCvet je kratek poganjek z omejeno rastjo. Sestavljajo ga cvetni list, ki so po izvoru preobra\xc5\xbeeni listi. Cvetni elementi posredno ali neposredno sodelujejo pri spolnem razmno\xc5\xbeevanju rastlin. Pravi cvetovi se razvijejo pri cvetnicah oz. semenkah (Spermatophyta). Praprotnice nimajo cvetov in se razmno\xc5\xbeujejo s trosi.\n_START_SECTION_\nCvet kritosemenk\n_START_PARAGRAPH_\nCvet kritosemenk je sestavljen iz cvetne osi in cvetnih listov. Cvetno os sestavljata cvetni pecelj in cveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Pri pecljatih cvetovih je cvetni pecelj dobro razvit in viden, pri sede\xc4\x8dih cvetovih pa je cvetni pecelj slabo viden ali ga sploh ni. Cveti\xc5\xa1\xc4\x8de (cvetno dno) je odebeljen konec cvetnega peclja z mo\xc4\x8dno skraj\xc5\xa1animi \xc4\x8dlenki. Cveti\xc5\xa1\xc4\x8de je lahko plo\xc5\xa1\xc4\x8dato, izbo\xc4\x8deno (jagodnjak Fragaria) ali vr\xc4\x8dasto (\xc5\xa1ipek Rosa)._NEWLINE_Na koncu cvetne osi - na cveti\xc5\xa1\xc4\x8du - so pritrjeni cvetni listi: cvetno odevalo ali periant (\xc4\x8da\xc5\xa1ni listi, ven\xc4\x8dni listi), pra\xc5\xa1niki in plodni listi. Cvetovi z vsemi \xc5\xa1tirimi tipi cvetnih listov so popolni cvetovi, \xc4\x8de kateri manjka, so cvetovi nepopolni._NEWLINE_Z izjemo nekaterih izvirnih skupin, pri katerih so cvetni listi name\xc5\xa1\xc4\x8deni spiralasto, so pri ve\xc4\x8dini rastlin name\xc5\xa1\xc4\x8deni vretenasto. V dvospolnih cvetovih kritosemenk so cvetni listi razme\xc5\xa1\xc4\x8deni_NEWLINE_ve\xc4\x8dinoma v petih (pentacikli\xc4\x8dni cvetovi) ali pa v \xc5\xa1tirih vretencih (tetracikli\xc4\x8dni cvetovi). Glede na \xc5\xa1tevilo cvetnih listov na posameznem vretencu lo\xc4\x8dimo tri\xc5\xa1tevne, \xc5\xa1tiri\xc5\xa1tevne in_NEWLINE_pet\xc5\xa1tevne cvetove._NEWLINE_Cvetove kritosemenk prepoznamo predvsem po zelo opaznem cvetnem odevalu. Zunanji cvetni listi so obi\xc4\x8dajno veliki in zelo barviti zaradi antocianov in drugih pigmentov, kot so karotenoidi. Privabljajo namre\xc4\x8d \xc5\xbeu\xc5\xbeelke in druge \xc5\xbeivali, ki v cvetovih najdejo hranljiv cvetni prah in nektar. Cvetovom z drugih istovrstnih rastlin prina\xc5\xa1ajo pelod, potreben za opra\xc5\xa1itev in oploditev.\n_START_SECTION_\nCvetovi golosemenk\n_START_PARAGRAPH_\nPri golosemenkah je cvet zelo poenostavljen, s semenskimi zasnovami, ki jih ne obdaja stena plodnice, ampak prosto sedijo na karpelih ali v njihovih zalistjih. Ve\xc4\x8dinoma so enospolni. Semena niso izpostavljena vetru in de\xc5\xbeju, saj so dobro skrita in zavarovana. Pri zrelem stor\xc5\xbeu se ob suhem vremenu luske razprejo in semena sama izpadejo. Ker so krilata jih veter razna\xc5\xa1a dale\xc4\x8d naokrog._NEWLINE_Golosemenke nimajo zraslih plodnih listov kakor kritosemenke, zato so semenske zasnove kar na povr\xc5\xa1ini omenjenih listov. _NEWLINE_Opra\xc5\xa1ujejo se ve\xc4\x8dinoma z vetrom. Pelod dospe do semenskih zasnov brez posredovanja \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, saj so cvetovi enospolni. To je zna\xc4\x8dilnost golosemenk, za kritosemenke pa je ta lastnost izjema.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xa1ki cvet\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xa1ki cvetovi se razvijejo na dnu mladih, dolgih poganjkov. Izrastejo posami\xc4\x8d, ali pa jih je ve\xc4\x8d skupaj, tako da dajejo videz socvetja (ma\xc4\x8dice). Mo\xc5\xa1ki cvet gradi podalj\xc5\xa1ana cvetna os na kateri so spiralno name\xc5\xa1\xc4\x8deni pra\xc5\xa1niki. Vsak se sestoji iz dveh pelodnih vre\xc4\x8dk. V pelodnih vre\xc4\x8dkah nastajajo pelodna zrna, ki imajo dva zra\xc4\x8dna me\xc5\xa1i\xc4\x8dka, da jih veter la\xc5\xbeje razna\xc5\xa1a. Ob bazi mo\xc5\xa1kih cvetov je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a luskasta brakteja in \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i luskasti listi, ki predstavljajo preprosto cvetno odevalo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdenski cvet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenski cvetovi so zdru\xc5\xbeeni v stor\xc5\xbeasta \xc5\xbeenska socvetja. Gradi jih os stor\xc5\xbea na katerem so spiralno name\xc5\xa1\xc4\x8deni cvetovi. Razvijajo se na vrhu mladih dogih poganjkov. Posamezen \xc5\xbeenski cvet je sestavljen iz ene semenske luske, ki predstavlja en sam zelo reduciran \xc5\xbeenski cvet . Semenska luska nosi dve semenski zasnovi in nastaja v zalistju krovne luske, ki predstavlja ostanek brakteje. \xc5\xbdensko socvetje dozori \xc5\xa1ele v jeseni drugega leta, \xc5\xa1ele spomladi tretjega leta pa se semenske luske razmaknejo in veter razna\xc5\xa1a krilata semena.\n_START_SECTION_\nCvetni diagrami\n_START_PARAGRAPH_\nCvetni diagram je shematski prikaz zgradbe cveta v pre\xc4\x8dnem prerezu. Cvetni deli so narisani shematsko. Z razliko od cvetne formule z diagramom predstavimo tudi polo\xc5\xbeaj posameznih cvetnih delov v prostoru ter njihov medsebojni polo\xc5\xbeaj. Poleg cvetnih listov so v diagramu lahko ozna\xc4\x8deni tudi drugi deli rastline, na primer podporni listi in steblo.'