b'\n_START_ARTICLE_\nPivka absinta\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNaslikano leta 1875\xe2\x80\x9376, prikazuje portret \xc5\xbeenske in mo\xc5\xa1kega, ki sedita vzporedno in pijeta kozarec absinta. Zdi se, da sta otopela in osamljena. Mo\xc5\xa1ki, ki nosi klobuk, gleda desno v rob platna, medtem ko \xc5\xbeenska, formalno bolj oble\xc4\x8dena v modni obleko in s klobukom, gleda navzdol v prazno. Kozarec napolnjen z absintom je na mizi pred njo. Modela, uporabljena v sliki, sta Ellen Andr\xc3\xa9e, igralka, ki se je pojavila tudi na slikah \xc3\x89douarda Maneta Chez le p\xc3\xa8re Lathuille in La Prune in Marcellin Desboutin, slikar in bakrorez. Kavarna je Caf\xc3\xa9 de la Nouvelle-Ath\xc3\xa8nes v Parizu.\n_START_SECTION_\nSprejem\n_START_PARAGRAPH_\nNa svoji prvi razstavi leta 1876 so jo kritiki raztrgali in jo imenovali grda in ogabna. Do leta 1892 je bila shranjena, dokler ni bila ponovno razstavljena, vendar ponovno zasmehovana. Slika je bila ponovno prikazana v Galeriji Grafton v Angliji leta 1893, tokrat z naslovom L\'Absinthe, kjer je spro\xc5\xbeila \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo kontroverznost. Figuri in absint predstavljeni na sliki, so angle\xc5\xa1ki kritiki menili, da sta \xc5\xa1okantno degradirani in neu\xc4\x8dinkoviti. Mnogi so sliko obravnavali kot udarec morali; to je bil splo\xc5\xa1ni pogled takih viktorijancev, kot sta Sir William Blake Richmond in Walter Crane, ko sta prikazala sliko v Londonu. Ta reakcija je bila zna\xc4\x8dilna za obdobje, ki je razkriloa globoko sumni\xc4\x8denje, s katerim je viktorijanska Anglija gledala na umetnost v Franciji \xc5\xbee od za\xc4\x8detka barbizonske \xc5\xa1ole in \xc5\xbeeljo, da bi na\xc5\xa1la moralno vzvi\xc5\xa1eno lekcijo v umetni\xc5\xa1kih delih. Mnogi angle\xc5\xa1ki kritiki so sliko gledali kot opozorilo proti absintu in na splo\xc5\xa1no Franciji. Komentar Georgea Mooreja na prikazano \xc5\xbeensko je bil: "Kak\xc5\xa1na kurba!" Dodal je, da \xc2\xbbzgodba ni prijetna, ampak lekcija\xc2\xab. Vendar pa je Moore v svoji knjigi Moderno slikarstvo ob\xc5\xbealoval, da je delo ocenil moralno in trdil, da je \xc2\xbbslika le umetni\xc5\xa1ko delo in nima ni\xc4\x8d opraviti s pija\xc4\x8do ali sociologijo\xc2\xab.'