b'\n_START_ARTICLE_\nDevetdnevje\n_START_PARAGRAPH_\nDevetdnevje (latinsko novendiale (sacrum) novem=devet + dies=dan) \xe2\x80\x93 tudi sveto devetdnevje \xe2\x80\x93 pomeni obdobje devetih dni \xc5\xbealovanja, ki sledijo pape\xc5\xbeevi smrti.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nV tem obdobju potekajo najprej slovesne zadu\xc5\xa1nice, ki jih opravlja kardinalski zbor. Po smernicah odloka Universi Dominici Gregis (to\xc4\x8dka 13 in 27) se opravljajo posamezni obredi v Baziliki sv. Petra._NEWLINE_Ti obredi so zaupani vsak dan drugi skupini glede na njeno povezavo z Vatikanom. Tako so na primer devetdnevne obrede po pogrebu Janeza Pavla Velikega zaupali raznim kardinalom, ki so predstavljali vernike Vatikanskega mesta, rimske Cerkve, Patriarhalne bazilike, pape\xc5\xa1ko kapelo, Rimsko kurijo, Vzhodne Cerkve, ustanove posve\xc4\x8denega in apostolskega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Zadnji dan svetega devetdnevja sodelujejo pri obredih vsi kardinali, ki so \xc5\xbee zbrani v pri\xc4\x8dakovanju konklava, na katerem bodo volili naslednjega pape\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danska vsebina\n_START_PARAGRAPH_\nV kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu ta spomin sicer ohranja prej\xc5\xa1nje ozadje, vendar dobi novo vsebino \xe2\x80\x93 tako je bilo tudi glede obi\xc4\x8dajev ob pape\xc5\xbeevi smrti. Podobna navada obstaja tudi v slovenskem izro\xc4\x8dilu. Na dan pogreba \xe2\x80\x93 ali na sedmi dan (sedmina) \xe2\x80\x93 pri pravoslavnih na osmi dan (osmina) \xe2\x80\x93 prisostvujejo svojci in znanci ma\xc5\xa1i za du\xc5\xa1o rajnega ter gredo na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, kamor nosijo cvetje ter opravijo molitve zanj. Pri pravoslavnih imajo take zadu\xc5\xa1nice \xc5\xa1tirikrat letno, ko na grobove nosijo tudi hrano in pija\xc4\x8do. Ta dan je tudi pogostitev sorodnikov in prijateljev pokojnika, ki jo imenujemo sedmina. _NEWLINE_Verni ljudje pri pogrebnih obredih prosijo za svoje pokojne, ki so morda \xc5\xa1e v kraju o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8devanja in zorenja za nebesa. Temu kraju ali pravzaprav stanju pravimo vice. To stanje nastopi takoj po smrti za tiste du\xc5\xa1e, ki imajo v sebi bo\xc5\xbeje \xc5\xbeivljenje posve\xc4\x8dujo\xc4\x8de milosti, pa \xc5\xa1e niso zadostile za grehe, ki so jih v \xc5\xbeivljenju storile, ali pa jih te\xc5\xbei krivda malih grehov. Kako dolgo traja o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8devanje v vicah pri posameznih du\xc5\xa1ah, tega ne moremo vedeti. Same si te du\xc5\xa1e ne morejo pomagati; \xc4\x8das zaslu\xc5\xbeenja je bil zanje kon\xc4\x8dan s trenutkom smrti. Pa\xc4\x8d pa jim moremo pomagati mi, ki spadamo \xc5\xa1e k \xc2\xbbpotujo\xc4\x8di Cerkvi\xc2\xab. S svojo pripro\xc5\xa1njo jim morejo pomagati tudi zveli\xc4\x8dani v nebesih. Temelj za to je tisto nadnaravno dejstvo, ki ga izra\xc5\xbea \xc4\x8dlen apostolske vere: \xc2\xbbVerujem v ob\xc4\x8destvo svetnikov.\xc2\xab_NEWLINE_Drugi vatikanski vesoljni cerkveni zbor o ob\xc4\x8destvu z rajnimi pravi:_NEWLINE_V globoki zavesti medsebojne povezanosti celotnega skrivnostnega telesa Jezusa Kristusa je potujo\xc4\x8da Cerkev \xc5\xbee od prvih \xc4\x8dasov kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere z veliko pobo\xc5\xbenostjo gojila spomin na rajne in je zanje darovala tudi spravno-prosilna dela,  \xc2\xbbker je sveta in zveli\xc4\x8davna misel moliti za rajne, da bi bili re\xc5\xa1eni  grehov (2 Mkb 12,46)\xc2\xab. To \xc4\x8dastitljivo vero na\xc5\xa1ih prednikov glede \xc5\xbeivljenjske povezanosti z brati, ki so v nebe\xc5\xa1ki slavi ali se \xc5\xa1e po smrti o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dujejo, ta sveti zbor z veliko spo\xc5\xa1tljivostjo sprejema in potrjuje odloke drugega nicejskega, florentinskega  in tridentinskega cerkvenega zbora.'