b'\n_START_ARTICLE_\nOkolje Ju\xc5\xbene Koreje\n_START_PARAGRAPH_\nOkolje Ju\xc5\xbene Koreje je naravno okolje ju\xc5\xbenokorejskega naroda, ki zavzema ju\xc5\xbeno polovico Korejskega polotoka. Za namen kurjave ter za gradbene materiale so gozdove preko stoletij izsekali, vendar pa so si ti po letu 1970, zahvaljujo\xc4\x8d intenzivnemu prizadevanju pogozdovanja opomogli. Redki preostali pragozdovi pa so za\xc5\xa1\xc4\x8diteni v naravnih rezervatih. Ju\xc5\xbena Koreja ima tudi 20 nacionalnih parkov. En izmed svetovno najbolj zanimivih rezervatov za divje \xc5\xbeivali in rastline se je razvil v DMZ, tj. Korejskem demitaliziranem obmo\xc4\x8dju, in je ostal nedotaknjen vse od leta 1953. Neposeljena obmo\xc4\x8dja pa so postala zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de mnogim vrstam divjih \xc5\xbeivali, predvsem pticam selivkam. Celotni korejski polotok je bil neko\xc4\x8d poln ve\xc4\x8djih sesalcev, kot so tigri, medvedi in risi. Vendar pa so zaradi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke naselitve, izgube gozdnega habitata in prekomernega lova skoraj izginili. Sibirskega tigra ni na spregled \xc5\xbee od leta 1920. Medvede in divje ma\xc4\x8dke je \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8d najti v bolj odro\xc4\x8dnih krajih, kot sta Jiri-san in Seorak-san. Ju\xc5\xbena Koreja ima prav tako tudi nekaj avtohtonih vrst divjadi, vklju\xc4\x8dno s srnjadjo in sibirskimi pi\xc5\xbemarji. \xc5\xa0tevilo divjih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev v zadnjih letih, zahvaljujo\xc4\x8d manj\xc5\xa1emu pritisku lova nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Nacionalni cvet Ju\xc5\xbene Koreje je Hibiscus syriacus, vrsta hibiskusa, ki cveti neprestano od julija pa vse do oktobra. V Ju\xc5\xbeni Koreji je znan kot mugungwa, kar pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbve\xc4\x8dni cvet\xc2\xab. Neuradna nacionalna \xc5\xbeival je tiger, saj polotok iz dolo\xc4\x8denega zornega kota izgleda kot tiger. Neuradna nacionalna ptica je Korejska sraka, katero so izbrali leta 1964 s pomo\xc4\x8djo ankete organizirane pod okriljem dnevnega \xc4\x8dasopisa Hankook Ilbo.\n_START_SECTION_\nOkoljevarstveni problemi\n_START_PARAGRAPH_\nV Ju\xc5\xbeni Koreji obstajajo \xc5\xa1tevilni okoljevarstveni problemi. Ti vklju\xc4\x8dujejo onesna\xc5\xbeevanje, rabo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in ohranjanje habitatov.\n_START_SECTION_\nOnesna\xc5\xbeevanje in klimatske spremembe\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je dale\xc4\x8d za prvo uvr\xc5\xa1\xc4\x8denimi Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami Amerike, je Ju\xc5\xbena Koreja, kot veliko manj\xc5\xa1a populacija, deveta najve\xc4\x8dja porabnica uni\xc4\x8devalcev ozona v stratosferi klorofluoroogljikovodikov (imenovanih tudi CFC) Sistemi mestne kanalizacije so preobdav\xc4\x8deni. Ostali problemi vklju\xc4\x8dujejo onesna\xc5\xbeenost voda zaradi kanalizacijskih in industrijskih odplak, kislega de\xc5\xbeja, ribolova s pomo\xc4\x8djo vise\xc4\x8dih mre\xc5\xbe ter potratne embala\xc5\xbee potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1kega blaga. \xc4\x8cezmejno onesna\xc5\xbeevanje je spodbudilo ustanovitev skupne komisije za re\xc5\xa1evanje okoljevarstvenih problemov med Ju\xc5\xbeno Korejo, Japonsko in Kitajsko. Odlo\xc4\x8ditev ju\xc5\xbenokorejske vlade julija 2008 za pove\xc4\x8danje nalo\xc5\xbeb v obnovljive vire energije, z namenom zmanj\xc5\xa1anja odvisnosti od uvoza tuje nafte bi lahko omogo\xc4\x8dila uresni\xc4\x8ditev skupnih solarnih na\xc4\x8drtov. Ministrstvo za znanje in gospodarstvo pravi, da namerava dr\xc5\xbeava nameniti 194.400.000.000 severnokorejski wonov (193.000.000 ameri\xc5\xa1kih dolarjev) za podro\xc4\x8dje tehnologij in projektov, vklju\xc4\x8dno s solarnim in vetrnim projektom ter projektom biogoriv v letu 2008.\n_START_SECTION_\nGozdovi in erozija\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi stoletja so prebivalci Ju\xc5\xbene Koreje posekali ve\xc4\x8dino starodavnih korejskih gozdov, z izjemo nekaj odro\xc4\x8dnih, goratih obmo\xc4\x8dij. Izginjanje gozdov je bil glavni razlog erozije tal in poplav. Zaradi uspe\xc5\xa1nih programov pogozdovanja in upadanja uporabe kurilnega lesa kot vira energije od leta 1960, je bila ve\xc4\x8dina hribov Ju\xc5\xbene Koreje v letih 1980 zadostno pokrita z listjem. SEVERNOKOREJSKI JEZ Novica, da Severna Koreja gradi velik, ve\xc4\x8dnamenski jez ob vzno\xc5\xbeju gore Kumgang (1638 m), severno od DMZ, je v sredini 1980 v Ju\xc5\xbeni Koreji povzro\xc4\x8dila precej\xc5\xa1no osuplost. Organi oblasti Ju\xc5\xbene Koreje so se bali, da bi v primeru vojne s Severno Korejo nenadna sprostitev vode v reko Han iz dokon\xc4\x8danega jeza lahko poplavila Seul in ohromila prestolnico. Leta 1987 je bil jez Kumgang-san velik problem, ki ga je Seul sku\xc5\xa1al re\xc5\xa1iti v dogovoru z Pyongyangom. \xc4\x8ceprav je Seul zaklju\xc4\x8dil jez miru na reki Bukhan, s katerim so \xc5\xbeeleli izni\xc4\x8diti potencialne nevarnosti Pjongjangovega jezu, pred olimpijskimi igrami 1988, je bil severnokorejski projekt leta 1990 \xc5\xa1e vedno v za\xc4\x8detni fazi. Gradnja na jezu je bila prekinjena vse do leta 1995. Druga faza gradnje pase je zaklju\xc4\x8dila v oktobru 2000.'