b'\n_START_ARTICLE_\nFoggia (pokrajina)\n_START_SECTION_\nZgodovinske zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nPokrajina je bila od vselej izrazito kmetijsko in pastirsko podro\xc4\x8dje. \xc5\xbde leta 1447 so Aragonci izdali zakon o pobiranju carine na ovce, ki je predvideval obdav\xc4\x8denje tistih pastirjev, ki so jeseni gnali \xc4\x8drede preko teh krajev na prezimovanje v Apulijo. V tistih \xc4\x8dasih je bila namre\xc4\x8d navada, ki je ponekod \xc5\xa1e \xc5\xbeiva, da so lastniki pa\xc5\xa1nikov prodajali pravico do pa\xc5\xa1e (imenovano fida), kar je upravi\xc4\x8devalo letno selitev drobnice. Ker so pa ovce na poti proti zimskim pa\xc5\xa1nikom znatno poteptale tudi vmesna zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, so pastirji priznavali nekak\xc5\xa1no od\xc5\xa1kodnino prizadetim kmetom, ve\xc4\x8dinoma z odstopom kake ovce ali dolo\xc4\x8dene koli\xc4\x8dine volne. Kralj Alfons V. Aragonski je to navado uzakonil z uvedbo carine na ovce in ustanovitvijo posebnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je dolo\xc4\x8dalo vi\xc5\xa1ino dajatev in ugotavljalo zadol\xc5\xbeence, a je bilo tudi pristojno za poravnano sporov v tej zvezi. S tem so bili kmetovalci prikraj\xc5\xa1ani za od\xc5\xa1kodnino, saj je \xc5\xa1la carina v vladarjev \xc5\xbeep, medtem ko se pastirji niso ve\xc4\x8d smatrali dol\xc5\xbene, da poravnajo \xc5\xa1kodo na poteptanih njivah. Ta zakon je ostal v veljavi vse do leta 1806, ko so ga odpravili francoski okupatorji.'