b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Jurija, J\xc3\xa1k, Mad\xc5\xbearska\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev svetega Jurija v vasi J\xc3\xa1k v jugozahodni Mad\xc5\xbearski._NEWLINE_Cerkev je ohranjeni objekt nekdanje benediktinske \xc5\xa1kofije, ki jo je leta 1214 ustanovila mad\xc5\xbearska grofovska rodbina J\xc3\xa1k. S prihodom Turkov so menihi samostan zapustili, cerkev pa so vsakokratni fevdalni gospodje obnavljali in jo po modi tudi spreminjali. Na prelomu v 20. stoletje so jo s temeljito rekonstrukcijo vrnili v stanje, ki je v skladu z njeno izvorno romansko dobo, tako da je danes najbolje ohranjeni in najbolj izrazit primer pozno romanske arhitekture na Mad\xc5\xbearskem.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev s samostanom je za\xc4\x8del leta 1214 graditi fevdalni gospod grofije Vas, M\xc3\xa1rton J\xc3\xa1k Nagy (v pomenu Veliki). Lokacijo je izbral na gri\xc4\x8du ob farni cerkvi naselja J\xc3\xa1k, ki je dobilo ime po njegovi rodbini. Cerkev je posvetil vitezu in mu\xc4\x8deniku sv. Juriju in naj bi slu\xc5\xbeila kot zadnje po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8dlanov njegove rodbine, za katerih du\xc5\xa1e naj bi molili v samostan povabljeni benediktinci. Gradnja se je s presledki vlekla \xc5\xa1tirideset let._NEWLINE_Sprva so cerkev gradili odli\xc4\x8dni mojstri v kamnu, po letu 1230 pa so za\xc4\x8deli uporabljati cenej\xc5\xa1e materiale, opeko in les. Cerkev sta 24. aprila 1256, na dan sv. Jurija, posvetila \xc5\xa1kof Gy\xc5\x91ra in opat Pannonhalme._NEWLINE_Po koncu 13. stoletja je bila grofija ponovno vklju\xc4\x8dena med kronske posesti. Potem ko je kraj\xc5\xa1e obdobje grofijo upravljala rodbina Zrinjskih, jo je sredi 15. stoletja kralj podelil v fevd rodbini Ellerbach, ki je v njej gospodarila do sredine 20. stoletja._NEWLINE_Med tem je bila cerkev velikokrat popravljana in preoblikovana. S prihodom Turkov so menihi zapustili samostan in se kasneje niso ve\xc4\x8d vrnili (danes o samostanu ni sledu). V 18. stoletju je bila cerkev barokizirana, povi\xc5\xa1ana zvonika sta dobila bakreni \xc4\x8debulasti kupoli. V letih 1896-1904, v obdobju puristi\xc4\x8dnih idej, sta arhitekt Schulek Frigyes in konstruktor Gyalus L\xc3\xa1szl\xc3\xb3 z veliko rekonstrukcijo iz objekta odstranila vse kasnej\xc5\xa1e dodatke in ga dogradila, tako da ima sedaj podobo, kakr\xc5\xa1na je bila v 13. stoletju zasnovana, a zaradi mote\xc4\x8dih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din tedaj ne izpeljana. Restavracijska dela in raziskave so se nadaljevale tudi v 20. stoletju in potekajo tudi danes.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je triladijska, proti vzhodu orientirana bazilika. Bogato okra\xc5\xa1en zahodni portal obdajata dva masivna zvonika s piramidasto oblikovanima strehama. Glavna ladja se podalj\xc5\xa1uje v prezbiterij. Vse tri ladje se na vzhodu zaokro\xc5\xbeujejo s polkro\xc5\xbenimi apsidami._NEWLINE_\xc5\xa0tirje pari osmerokotnih stebrov delijo notranjost ladij na pet delov. Nad prvim, zahodnim delom (narteksom), je zgrajen kor, dostopen po okroglih stopnicah, ki je bil neko\xc4\x8d privatna kapela ustanovitelja cerkve, danes pa je namenjen orglam. Vse tri ladje so prekrite z gotsko priostrenimi kri\xc5\xbenimi oboki, med katerimi so bili samo oboki severne stranske ladje zgrajeni v 13. stoletju, medtem ko so oboki glavne in ju\xc5\xbene stranske ladje ob veliki rekonstrukciji 1896-1904 zamenjali prej\xc5\xa1nji ravni leseni strop. Dana\xc5\xa1nja zakristija ob ju\xc5\xbeni stranski ladji je bila v srednjem veku opatova osebna kapela; izkopavanja so na njeni vzhodni strani odkrila tudi temelje njene apside.\n_START_SECTION_\nZunanjost cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je znamenita po bogato kiparsko okra\xc5\xa1enem zahodnem portalu. V zgornjem delu trikotno oblikovanega portala, ki izstopa iz ravnine fasade, je v ni\xc5\xa1ah name\xc5\xa1\xc4\x8dena galerija apostolov s postavo Kristusa na vrhu. Apostoli na njegovi levi in desni so oble\xc4\x8deni v tunike in imajo v rokah knjige ali svitke. Za dva apostola je zmanjkalo prostora na portalu in sta postavljena v ni\xc5\xa1i na fasadi. Turki so apostolom, ne pa tudi Kristusu, odsekali glave, ki so bile v baroku nadome\xc5\xa1\xc4\x8dene z novimi. Brez glav sta, v ni\xc5\xa1ah levo in desno od portala, tudi Marija z detetom in Samson, ki se bori z levom (ustrezna si simbola nove in stare zaveze). Vrata so obdana z okvirom, ki ga oblikuje po \xc5\xa1est stebrov na vsaki strani vrat in med njimi okrasni vzorci z geometrijskimi, rastlinskimi in fantazijsko \xc5\xbeivalskimi motivi. Okraski se zgoraj zaklju\xc4\x8dujejo deloma z romansko polkro\xc5\xbenimi deloma pa z gotsko priostrenimi polkro\xc5\xbenimi loki. Dva zunanja stebra stojita na hrbtih levov, ki \xc4\x8duvata vhod. V timpanonu nad vhodom dr\xc5\xbeita dva angela mandorlo z likom Kristusa Sodnika. (timpanon je tako kot mnogi drugi kipi kopija, originale hranijo v muzeju)._NEWLINE_Najbolj opazen okras severnega stolpa je veliko okroglo okno, okra\xc5\xa1eno z dvema obro\xc4\x8dema vzorcev iz lilij. Na zahodni fasadi so \xc5\xa1e trije kipi, naknadno vstavljeni v ni\xc5\xa1e._NEWLINE_Delilni ven\xc4\x8dni zidci in s polkro\xc5\xbenimi loki oblikovani okrasni vzorec pod njimi nakazujejo nadstropja zvonikov. Privla\xc4\x8dni vzorec se nadaljuje pod ven\xc4\x8dnimi zidci ladij in apsid in je tako najbolj zna\xc4\x8dilen okras cerkvenih zidov. Na mnogih mestih so pod loke vzorca vstavljeni liki razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivali, ki imajo vsi simboli\xc4\x8dne pomene._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni vhod v cerkev je mnogo skromnej\xc5\xa1i od zahodnega. Dva para stebrov podpirata timpanon s Bo\xc5\xbejim jagnjem, na obeh straneh pa sta \xc5\xbeivali, ki grizeta sami sebe._NEWLINE_Vzhodna stran cerkve se po bogastvu okrasja lahko primerja z zahodno. Vse tri apside so s stebri razdeljene v po tri dele, okenski okviri in ven\xc4\x8dni zidci so bogato okra\xc5\xa1eni. V nakazanih arkadah pod oknih sedita mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenski lik, ki jima manjkata glavi. Fasado krasijo \xc5\xa1e nekatere simbolne \xc5\xbeivali. Zaklju\xc4\x8dek glavne ladje in oba zvonika nosijo irske kri\xc5\xbee, ki spominjajo na delo irskih menihov pri pokristjanjevanju de\xc5\xbeele._NEWLINE_Kiparsko okrasje je polno simbolike. Lev na levi strani glavnega vhoda npr. predstavlja Hudobca, ki ima v svojih \xc5\xa1apah h grehu nagnjenega \xc4\x8dloveka (morda ustvarjalca skulpture), ki se trudi verovati v mo\xc4\x8d desnega leva.  Desni lev simbolizira Jezusa, leva iz Judovega rodu, ki ima pod nogami zmaja - Hudobca, ki grize svoj rep, saj nima nad vstalim Jezusom nobene mo\xc4\x8di ve\xc4\x8d.  Hrepenenje po odre\xc5\xa1itvi je tema, ki se v simboliki cerkve ve\xc4\x8dkrat ponovi v razli\xc4\x8dnih oblikah._NEWLINE_Najkvalitetnej\xc5\xa1i liki in okraski cerkve ka\xc5\xbeejo na sorodnost z liki apostolov in okrasjem severovzhodnega portala bamber\xc5\xa1ke katedrale. V \xc4\x8dasu gradnje katedrale je bil \xc5\xa1kof v Bambergu Ekbert , brat Jere  (Gertrude), \xc5\xbeene mad\xc5\xbearskega kralja Andreja II., ki ga je sestra vzela v za\xc5\xa1\xc4\x8dito in je nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel na Mad\xc5\xbearskem.\n_START_SECTION_\nNotranjost cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nOsmerokotni snopasti stebri delijo glavno ladjo od stranskih in nosijo oboke glavne in stranskih ladij. Stebri, kapiteli, stropni sklepniki in nosilni kamni so okra\xc5\xa1eni z zelo raznolikimi okraski najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih motivov. Rebra obokov in stebri v snopu so bili poudarjeni z rde\xc4\x8do in rumeno barvo. V narteksu so vidni ostanki fresk. V glavni apsidi je \xc5\xa1e vidna freska Jurija, ki zmaguje nad zmajem, ki je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dala oltarno sliko (originalno je bil oltar navadna miza)._NEWLINE_Pri\xc5\xbenica s \xc5\xa1tirimi evangelisti, krstilnik in novoromanski oltar so bili dodani pri prenovi ob prelomu stoletja.\n_START_SECTION_\nJakobova kapela\n_START_PARAGRAPH_\nNa mestu nekdanje farne cerkve je bila v sredini 13. stoletja iz opeke zgrajena Jakobova kapela. Ima centralno zasnovo s \xc5\xa1tirimi kraki in baro\xc4\x8dni \xc4\x8debulasti zvonik. Obnovljena je bila v 1990-tih letih. Do 18. stoletja je bilo okrog nje pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de.'