b'\n_START_ARTICLE_\nRen\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dice imena Ren v modernih jezikih vse izhajajo iz galskega imena R\xc4\x93nos, ki je bilo prevzeto v rimski geografiji (1. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) iz gr\xc5\xa1ke \xe1\xbf\xac\xe1\xbf\x86\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82 (Rh\xc4\x93nos), latinske Rhenus. Zapis z Rh- v angle\xc5\xa1kem Rhine, kot tudi v nem\xc5\xa1kem Rhein in francoskem Rhin je zaradi vpliva gr\xc5\xa1kega pravopisa, medtem ko je izgovorjava -i- posledica proto-germanskega sprejetja galskega imena kot *R\xc4\xabnaz preko starofFrankovskega Rin, [3] staro visoko nem\xc5\xa1ke R\xc4\xabn, zgodnje srednje nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dine (c. 1200) Rijn (takrat tudi napisane Ryn ali Rin). [4] Dvoglasnik v sodobni nem\xc5\xa1ki Rhein (tudi sprejet v retoroman\xc5\xa1\xc4\x8dini Rein \xe2\x80\x93 v pomenu \'de\xc5\xbe\') je srednje nem\xc5\xa1ki razvoj novove\xc5\xa1kega obdobja, ime v aleman\xc5\xa1\xc4\x8dini R\xc4\xab(n)  obdr\xc5\xbei starej\xc5\xa1i vokalizem, kot ripuarijsko nare\xc4\x8dje Rhing, medtem ko je pfal\xc5\xa1ko Rhei, Rhoi._NEWLINE_Galsko ime R\xc4\x93nos (Proto-keltsko ali pre-keltsko *Reinos) spada v skupino re\xc4\x8dnih imen, zgrajenih iz PIE korena *rei- za "premakniti, pretok, te\xc4\x8di", ki se nahajajo tudi v drugih imenih, kot je Reno v Italiji._NEWLINE_Slovni\xc4\x8dni spol keltskega imena (kot tudi njegove gr\xc5\xa1ke in latinske prilagoditve) je mo\xc5\xa1ki in ime je \xc5\xa1e vedno mo\xc5\xa1ko v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dini in franco\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nPovirje in izviri\n_START_PARAGRAPH_\nRen nosi svoje ime, brez zna\xc4\x8dilnih dodatkov samo od soto\xc4\x8dja potokov Vorderrhein in Hinterrhein blizu Tamins-Reichenaua dalje. Nad tem je obse\xc5\xbeno povodje povirja reke Ren. Spada skoraj izklju\xc4\x8dno v \xc5\xa1vicarski kanton Graub\xc3\xbcnden, od Gotthard masiva na zahodu preko doline, kjer le\xc5\xbei Ticino in Italija na jugu, do prelaza Fluela na vzhodu._NEWLINE_Tradicionalno velja za izvir Rena iztok iz jezera Toma v bli\xc5\xbeini prelaza Oberalp v regiji Gotthard in je videti kot izvir Vorderrheina in Rena kot celote. Hinterrhein izvira v dolini Rheinwald pod Rheinwaldhornom.\n_START_SECTION_\nHinterrhein in Vorderrhein\n_START_PARAGRAPH_\nIzvir reke naj bi bil severno od Lai da Tuma (jezero Toma) na Vorderrhein / Rein Anteriur ali Prednji Ren, \xc4\x8deprav je njegov ju\xc5\xbeni pritok Rein da Medel dejansko pred soto\xc4\x8djem s Vorderrheinom v bli\xc5\xbeini Disentisa._NEWLINE_Vorderrhein ali Sprednji Ren, izvira iz Lai da Tuma (jezera Toma - 2345 m), v bli\xc5\xbeini prelaza Oberalp in te\xc4\x8de skozi impresiven kanjon Ruinaulta, ki ga tvorijo najve\xc4\x8dje vidne skale v Alpah, Flimsov plaz._NEWLINE_Hinterrhein / Rein Posteriur ali Zadnji Ren izvira iz ledenika Paradies, v bli\xc5\xbeini Rheinwaldhorna. Eden od njegovih pritokov je Reno di Lei, odtok Valle di Lei na italijanskem ozemlju. Po treh glavnih dolinah, lo\xc4\x8denih z dvema kanjonoma, Roflaschlucht in Via Mala, dose\xc5\xbee Reichenau. Njegovi izviri se nahajajo v Adula Alpah (Rheinwaldhorn, Rheinquellhorn in G\xc3\xbcferhorn)._NEWLINE_Avers Ren se pridru\xc5\xbei z juga. Eno od njegovih povirij je Reno di Lei (se steka v Lago di Lei), ki se delno nahaja v Italiji. V bli\xc5\xbeini Silsa, se Hinterrheinu pridru\xc5\xbei Albula z vzhoda, iz obmo\xc4\x8dja prelaza Albula. Albula \xc4\x8drpa vodo predvsem iz Landwasserja z Dischmabachom kot najve\xc4\x8djim tokom izvira, vendar je skoraj tolik\xc5\xa1en kot Gelgia, ki prihaja navzdol od prelaza Julier.\n_START_SECTION_\nDolina Rena\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini Tamins-Reichenau se Prednji in Zadnji Ren zdru\xc5\xbeita in tvorita Ren. Reka naredi poseben zavoj proti severu, blizu mesta Chur. Ta odsek je dolg skoraj 86\xc2\xa0km in se spusti z vi\xc5\xa1ine 599 m do 396 m. Te\xc4\x8de skozi \xc5\xa1iroko ledeni\xc5\xa1ko alpsko dolino, znano kot dolina Rena (nem\xc5\xa1ko: Rheintal). V bli\xc5\xbeini Sargansa je naraven jez, le nekaj metrov visok in prepre\xc4\x8duje, da bi se stekal v odprto dolino Seeztal in nato skozi jezero Walen in jezero Zurich v reko Aare. Alpski Ren se za\xc4\x8dne v najbolj zahodnem delu \xc5\xa1vicarskega kantona Graub\xc3\xbcnden, kasneje pa tvori mejo med \xc5\xa0vico na zahodu in Lihten\xc5\xa1tajnom in kasneje Avstrijo proti vzhodu._NEWLINE_Posledica \xc4\x8dlovekovega delovanja je, da se izprazni v Bodensko jezero na avstrijskem ozemlju in ne na meji, ki sledi stari naravni strugi._NEWLINE_Ustje Rena v Bodenskem jezeru predstavlja delto. Ve\xc4\x8dina delte je naravni rezervat in zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za ptice. Vklju\xc4\x8duje avstrijska mesta Gai\xc3\x9fau, H\xc3\xb6chst in Fu\xc3\x9fach. Naravni Ren, prvotno razvejan v vsaj dve veji, z nana\xc5\xa1anjem usedlin oblikuje majhne otoke. V lokalnem alemanskem nare\xc4\x8dju se izgovarja "Isel" in to je tudi lokalna izgovorjava Esel ("osel"). Veliko lokalnih polj ima uradno ime, ki vsebuje to besedo._NEWLINE_Regulacija Rena predstavlja zgornji kanal v bli\xc5\xbeini Diepoldsaua in ni\xc5\xbeji kanal na Fu\xc3\x9fachu, da bi prepre\xc4\x8dili stalne poplave in mo\xc4\x8dno sedimentacijo v zahodnem delu delte. Dornbirner Ach je preusmerjen in zdaj te\xc4\x8de vzporedno s kanaliziranim Renom v jezero. Njegova voda ima temnej\xc5\xa1o barvo kot Ren; la\xc5\xbeje lebde\xc4\x8de plavine izhajajo iz vi\xc5\xa1jih gora. Pri\xc4\x8dakuje se, da bo stalen vnos sedimentov v jezero s\xc4\x8dasoma zamuljil jezero. To se je \xc5\xbee zgodilo v nekdanjem jezeru Tuggenersee.\n_START_SECTION_\nVisoki Ren\n_START_PARAGRAPH_\nDel Rena, ki izhaja iz Bodenskega jezera se imenuje Visoki Ren in te\xc4\x8de na splo\xc5\xa1no proti zahodu, prehaja preko Renskih slapov in se pridru\xc5\xbei svojemu velikemu pritoku reki Aare. Aare ve\xc4\x8d kot podvoji pretok vode Rena in zagotavlja ve\xc4\x8d kot petino pretoka do nizozemske meje. Aare dobi vode izpod 4.274 m visokega vrha Finsteraarhorn, najvi\xc5\xa1je to\xc4\x8dke renskega pore\xc4\x8dja. Ren od Bodenskega jezera dalje v grobem predstavlja nem\xc5\xa1ko-\xc5\xa1vicarsko mejo z izjemo kantona Schaffhausen in delov kantonov Z\xc3\xbcrich in Basel-Stadt, dokler se ne obrne proti severu na tako imenovanem Renskem kolenu v Baslu in zapusti \xc5\xa0vico._NEWLINE_Visoki Ren se za\xc4\x8dne v Stein am Rhein na zahodnem koncu Spodnjega jezera. Za razliko od Alpskega Rena in Zgornjega Rena, te\xc4\x8de sedaj proti zahodu. Pade iz 395 m na 252 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Nekateri odseki Visokega Rena med Stein am Rhein in Eglisauom tvorijo mejo med \xc5\xa0vico na ju\xc5\xbenem bregu in Nem\xc4\x8dije na severu. Na drugih odsekih je na obeh straneh \xc5\xa1vicarski. V resnici je ve\xc4\x8dina kantona Schaffhausen na severnem bregu. Med Eglisauom in Baslom, visoki Ren dosledno tvori mejo._NEWLINE_Renski slapovi se nahajajo pod Schaffhausenom. Imajo povpre\xc4\x8dni pretok vode 373 m\xc2\xb3 / s (povpre\xc4\x8dna poletna praznjenja pa 700 m\xc2\xb3 / s) in so drugi najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i slap v Evropi v smislu potencialne energije, za Dettifossom na Islandiji. Za Visoki Ren so zna\xc4\x8dilni \xc5\xa1tevilni jezovi. Na redkih preostalih naravnih odsekih \xc5\xa1e vedno obstajajo \xc5\xa1tevilne brzice._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini Koblenza v Aargau se Aare pridru\xc5\xbei Renu. \xc4\x8ceprav je Aare mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od Rena, se kljub temu Alpski Ren \xc5\xa1teje za glavno vejo, ker je dalj\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nZgornji Ren\n_START_PARAGRAPH_\nV sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Basla, prvem ve\xc4\x8djem mestu ob toku, ki se nahaja ob renskem kolenu. To je velik ovinek, kjer se smer Rena spremeni od zahodne proti severni. Tu se Visoki Ren kon\xc4\x8da. Pravno je meja med Visokim in Zgornjim Renom osrednji most v Baslu. Reka zdaj te\xc4\x8de proti severu kot Zgornji Ren skozi planoto/dolino (nem\xc5\xa1ko Oberrheinische Tiefebene, Oberrheinisches Tiefland ali Oberrheingraben, francosko Vall\xc3\xa9e du Rhin), ki je dolga pribli\xc5\xbeno 300\xc2\xa0km in do 40\xc2\xa0km \xc5\xa1iroka in jo na levi omejujejo Vogezi na desni pa Schwarzwald. Najpomembnej\xc5\xa1i pritoki na tem podro\xc4\x8dju so Ill pod Strasbourgom, Neckar v Mannheimu in Majna nasproti Mainza. V Mainzu Ren zapusti Zgornjo dolino Rena in te\xc4\x8de skozi Main\xc5\xa1ko kotlino_NEWLINE_Ju\xc5\xbena polovica Zgornjega Rena tvori mejo med Francijo (Alzacija) in Nem\xc4\x8dijo (Baden-W\xc3\xbcrttemberg). Severni del tvori mejo med nem\xc5\xa1kima de\xc5\xbeelama Porenje-Pfal\xc5\xa1ka na zahodu na eni strani in Baden-W\xc3\xbcrttemberg in Hessen na drugi strani, na vzhodu in severu. Zanimivost te mejne \xc4\x8drte je, da so deli mesta Mainz na desnem bregu Rena pripadali Hessnu po okupaciji leta 1945._NEWLINE_Zgornji Ren je bil pomembna kulturna krajina v srednji Evropi \xc5\xbee v antiki in v srednjem veku. Danes obmo\xc4\x8dje gosti \xc5\xa1tevilne pomembne proizvodne in storitvene dejavnosti, zlasti v centrih Basel, Strasbourg in Mannheim-Ludwigshafen. Strasbourg je sede\xc5\xbe Evropskega parlamenta in ena od treh evropskih prestolnic, ki se nahaja ob Zgornjem Renu._NEWLINE_Regija Zgornji Ren se je v 19. stoletju bistveno spremenila s programom regulacije Rena. Stopnja pretoka se je pove\xc4\x8dala in nivo podtalnice ob\xc4\x8dutno padel. Mrtve veje so usahnile in obmo\xc4\x8dje gozdov na poplavnih ravnicah mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo. Na francoski strani je bil izkopan Grand Canal d\'Alsace, ki nosi velik del re\xc4\x8dne vode in ves promet. Ponekod obstajajo veliki zadr\xc5\xbeevalni bazeni, na primer velik zadr\xc5\xbeevalnik de Plobsheim v Alzaciji._NEWLINE_Del Zgornjega Rena dolvodno od Mainza je znana tudi kot "Renski otoki". Tu se pojavljajo \xc5\xa1tevilni re\xc4\x8dni otoki, lokalno znani kot Rheinauen.\n_START_SECTION_\nSrednji Ren\n_START_PARAGRAPH_\nSrednji Ren naleti na nekaj ve\xc4\x8d glavnih pritokov, kot so Neckar, Majna in kasneje Mozela, ki prispevajo povpre\xc4\x8dno ve\xc4\x8d kot 300 m3 / s. Severovzhodni francoski pritoki Rena prihajajo preko Mozele; manj\xc5\xa1e reke odmakajo Vogeze in pogorje Jura. Ve\xc4\x8dina Luksemburga in na zelo majhen del Belgije se tudi odmaka v Ren preko Mozele. Ko se pribli\xc5\xbea robu nizozemske ima Ren letno povpre\xc4\x8dni pretok 2.290 m3 / s in povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1irino 400 m._NEWLINE_Med Bingenom in Bonnom, te\xc4\x8de Srednji Ren skozi sotesko, ki je nastala zaradi erozije. Stopnja erozije je enaka dvigu regije, tako da je reka ostala pribli\xc5\xbeno na svoji prvotni stopnji, medtem ko so se okoli\xc5\xa1ka zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da dvignila. Soteska je zelo globoka, odsek reke pa znan po svojih \xc5\xa1tevilnih gradovih in vinogradih. Kot Zgornja srednja dolina Rena je od leta 2002 na Unescovem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in je znan tudi kot Romanti\xc4\x8dni Ren, z ve\xc4\x8d kot 40 gradovi in utrdbami iz srednjega veka in \xc5\xa1tevilnimi ljubkimi pode\xc5\xbeelskimi vasmi._NEWLINE_Do leta 1980 je bila industrija glavni vir onesna\xc5\xbeevanja vode. \xc4\x8ceprav so \xc5\xa1tevilni obrati in tovarne ob gornjem toku Rena v \xc5\xa0vici, je ob Spodnjem Renu ve\xc4\x8dina skoncentrirana v ve\xc4\x8djih mestih  K\xc3\xb6ln, D\xc3\xbcsseldorf in Duisburg. Duisburg je med najve\xc4\x8djimi evropskimi pristani\xc5\xa1\xc4\x8di na celinskih vodah in deluje kot vozli\xc5\xa1\xc4\x8de med morskimi pristani\xc5\xa1\xc4\x8di Rotterdam, Antwerpen in Amsterdam. Ruhr, ki se pridru\xc5\xbei Renu v Duisburgu, je danes \xc4\x8dista reka, zahvaljujo\xc4\x8d kombinaciji stro\xc5\xbejih okoljskih kontrol, prehoda iz te\xc5\xbeke v lahko industrijo in \xc4\x8distilnih ukrepov, kot je pogozdovanje degradiranih obmo\xc4\x8dij. Ruhr trenutno zagotavlja regiji pitno vodo. V Ren prispeva 70 m3 / s. Druga reka v pore\xc4\x8dju Ruhra je predvsem Emscher, ki pa ima \xc5\xa1e vedno precej\xc5\xa1njo stopnjo onesna\xc5\xbeenosti._NEWLINE_Majn\xc5\xa1ka kotlina se kon\xc4\x8da v Bingen ob Renu; \xc5\xa1e kot Srednji Ren te\xc4\x8de skozi sotesko v renskem Schiefergebirge. Na tem odseku reka pade iz 77,4 m nadmorske vi\xc5\xa1ine do 50,4 m. Na levi strani se nahajata hribovju Hunsr\xc3\xbcck in Eifel, na desni Taunus in Westerwald. Po mnenju geologov je zna\xc4\x8dilna ozka oblika doline nastala z erozijo reke, medtem ko se je okoli\xc5\xa1ka pokrajina dvignila._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji pritoki v tem delu sta Lahn in Mozela. V Ren vtekata blizu Koblenza, levo oziroma desno. Skoraj celotna dol\xc5\xbeina Srednjega Rena poteka v nem\xc5\xa1ki de\xc5\xbeeli Porenje-Pfal\xc5\xa1ka._NEWLINE_Prevladujo\xc4\x8di gospodarski sektorji na obmo\xc4\x8dju Srenjega Rena sta vinogradni\xc5\xa1tvo in turizem. V bli\xc5\xbeini Sankt Goarshausena Ren te\xc4\x8de okoli znane skale Lorelaj. S svojimi izjemnimi arhitekturnimi spomeniki, pobo\xc4\x8dji polnimi trt, gru\xc4\x8dastimi naselji na ozkih re\xc4\x8dnih bregovih in \xc5\xa1tevilnimi gradovi, ki se vrstijo po strmih pobo\xc4\x8djih, lahko ta del doline Rena \xc5\xa1tejemo za sinonim Renske romantike.\n_START_SECTION_\nSpodnji Ren\n_START_PARAGRAPH_\nV Bonnu, kjer se v Ren izliva Sieg, Ren vstopi v Severno nem\xc5\xa1ko ni\xc5\xbeavlje in se spremeni v Spodnji Ren. Spodnji Ren pade iz nadmorske vi\xc5\xa1ine 50 m do 12 m. Glavni pritoki na tem odseku sta Ruhr in Lippe. Tako kot Zgornji Ren, je imel do izgradnje regulirane struge tudi Spodnji Ren meandre. Ker so nasipi nekoliko oddaljena od reke, ob visokih vodah ima reka ve\xc4\x8d prostora za razlitje._NEWLINE_Spodnji Ren te\xc4\x8de skozi de\xc5\xbeelo Severno Porenje-Vestfalija. Njegovi bregovi so mo\xc4\x8dno naseljeni in industrializirani, zlasti aglomeracije K\xc3\xb6ln, D\xc3\xbcsseldorf in Ruhr. Tu Ren te\xc4\x8de skozi najve\xc4\x8djega somestja v Nem\xc4\x8diji, regijo Ren-Ruhr. Eno najpomembnej\xc5\xa1ih mest v tej regiji, je Duisburg z najve\xc4\x8djim re\xc4\x8dnim pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem v Evropi (Duisport). Regija dolvodno od Duisburga je bolj kmetijska. V Weselu, 30\xc2\xa0km dolvodno od Duisburga, se nahaja na zahodnem koncu druge ladijske poti vzhod-zahod, kanal Wesel-Datteln, ki poteka vzporedno z reko Lippe. Med Emmerichom in Clevesom pre\xc4\x8dka reko najdalj\xc5\xa1i vise\xc4\x8di most v Nem\xc4\x8diji, 400 m dolg most Emmerich (nem\xc5\xa1ko Rheinbr\xc3\xbccke Emmerich). V bli\xc5\xbeini Krefelda, reka pre\xc4\x8dka Uerdingen linijo, ki lo\xc4\x8duje obmo\xc4\x8dja, na katerih so govorili doljno in visoko nem\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nDelta\n_START_PARAGRAPH_\nNizozemsko ime za Ren je "Rijn". Ren se obrne proti zahodu in vstopi na Nizozemsko, kjer skupaj z rekama Meuse in \xc5\xa0elda oblikuje obse\xc5\xbeno Ren-Meuse-\xc5\xa0elda delto, ki je ena izmed ve\xc4\x8djih re\xc4\x8dnih delt v zahodni Evropi. Po pre\xc4\x8dkanju nizozemske meje pri Spijku, blizu Nijmegena in Arnhema, je Ren naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i, nato se reka razdeli v tri glavne rokave: Waal, Nederrijn in IJssel._NEWLINE_Od tod situacija postane bolj zapletena, saj nizozemsko ime Rijn ne sovpada z glavnim tokom reke. Dve tretjini prostornine vodnega toka Rena te\xc4\x8de naprej proti zahodu, skozi Waal in nato preko Merwede in Nieuwe Merwede (De Biesbosch), zdru\xc5\xbeen z Meuse, v ustje Hollands diep in Haringvliet v Severnem morju. Beneden Merwede se odcepi v bli\xc5\xbeini Hardinxveld-Giessendama in nadaljuje kot Noord, ki se zdu\xc5\xbei z Lek v bli\xc5\xbeini vasi Kinderdijka, da nastane Nieuwe Maas; nato te\xc4\x8de mimo Rotterdama in nadaljuje preko Het Scheur in Nieuwe Waterweg v Severno morje. Oude Maas se odcepi v bli\xc5\xbeini Dordrechta, dlje navzdol ponovno zdru\xc5\xbei z Nieuwe Maas in ustvari Het Scheur._NEWLINE_Druga tretjina voda te\xc4\x8de skozi Kanaal Pannerdens in se prerazporeja v IJssel in Nederrijn. IJssel opravlja eno devetino pretoka vode v Ren severno v Ijsselmeer (nekdanji zaliv), medtem ko Nederrijn nosi pribli\xc5\xbeno dve devetini pretoka zahodno vzdol\xc5\xbe vzporednega kanala v Waal. Vendar pa v Wijk bij Duurstede Nederrijn spremeni svoje ime in postane Lek. Te\xc4\x8de naprej proti zahodu, ponovno z reko Noord vte\xc4\x8de v Nieuwe Maas in Severno morje._NEWLINE_Ime Rijn se od tu naprej se uporablja le za manj\xc5\xa1e tokove dlje na severu, ki so skupaj tvorili glavno reko Ren v rimskih \xc4\x8dasih. \xc4\x8ceprav so obdr\xc5\xbeali ime, ti tokovi ne nosijo ve\xc4\x8d vode iz Rena, ampak se uporabljajo za dreniranje zemljo in erodiranih zemeljskih povr\xc5\xa1in v okolici. Od Wijk bij Duurstede, se stara severna veja Rena imenuje Kromme Rijn mimo Utrechta, prvi Leidse Rijn in nato, Oude Rijn. Pozneje te\xc4\x8de zahodno v zapornice pri Katwijku, kjer njegove vode odte\xc4\x8dejo v Severno morje. Ta veja je neko\xc4\x8d oblikovala linijo, po kateri je bil zgrajen Limes Germanicus. V obdobjih ni\xc5\xbeje morske gladine v razli\xc4\x8dnih ledenih dobah, je Ren v levem zavoju ustvarjal re\xc4\x8dni kanal, ki zdaj le\xc5\xbei pod Rokavskim prelivom._NEWLINE_Ren-Meuse Delta, najpomembnej\xc5\xa1a naravna regija Nizozemske se za\xc4\x8dne v bli\xc5\xbeini Millingen aan de Rijn, blizu nizozemske meje, nem\xc5\xa1ki z delitvijo Rena v Waal in Nederrijn. Ker Ren prispeva ve\xc4\x8dino vode, je kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das Ren Delta pogosto uporablja. Vendar pa se to ime uporablja tudi za delto, kjer Ren izliva v Bodenskem jezeru, zato je jasno, da pokli\xc4\x8dete ve\xc4\x8dji od Ren-Meuse delto ali celo Ren-Meuse-\xc5\xa0elda delta, kot \xc5\xa0elda kon\xc4\x8da v isti delta ._NEWLINE_Oblika delte Rena je dolo\xc4\x8dena z dvema bifurkacijama. Prva pri Millingen aan de Rijn, ko se Ren razdeli na Waal in Pannerdens Kanaal, in spremeni svoje ime v Nederrijn pri Angerenu in druga v bli\xc5\xbeini Arnhema, IJssel se odcepi od Nederrijna. To ustvarja tri glavne tokove, od katerih dva precej pogosto spreminjata imena. Najve\xc4\x8dji in ju\xc5\xbeni glavni krak za\xc4\x8dne kot Waal in se nadaljuje kot Boven Merwede, Beneden Merwede, Noord River, Nieuwe Maas, Het Scheur in Nieuwe Waterweg. Srednji krak za\xc4\x8dne kot Nederrijn, nato se spremeni v Lek, nato se pridru\xc5\xbei Noordu, ustvari se Nieuwe Maas. Severni tok ohranja ime IJssel, dokler ne ste\xc4\x8de v jezero Ijsselmeer. \xc5\xa0e trije tokovi nosijo velike koli\xc4\x8dine vode: Nieuwe Merwede, ki se odcepi od ju\xc5\xbenega kraka, kjer se spremeni iz Bovena v Beneden Merwede; Oude Maas, ki se odcepi od ju\xc5\xbenega kraka, kjer se spremeni iz Beneden Merwede v Noord in Dordtse Kil, ki se odcepi od Oude Maas._NEWLINE_Pred poplavami sv. Elizabete (1421) (poplave, ki so obsegale celotno ozemlje dana\xc5\xa1nje Nizozemske; V no\xc4\x8di od 18. novembra do 19. novembra 1421,po hudi nevihti ob obali Severnega morja zaradi katere nasipi popustili na \xc5\xa1tevilnih mestih, so bila ni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8da polderska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da poplavljena. \xc5\xa0tevilne vasi so bile uni\xc4\x8dene, bilo je med 2.000 in 10.000 \xc5\xbertev. Uni\xc4\x8deni jezovi in poplave so povzro\xc4\x8dile obse\xc5\xbeno opusto\xc5\xa1enje v Zeelandu in na Nizozemskem.) je Meuse tekla ju\xc5\xbeno od dana\xc5\xa1njega \xc4\x8drte Merwede-Oude Maas do Severnega morja in je oblikovala arhipelag kot izliv z rekama Waal in Lek. Ta sistem \xc5\xa1tevilnih zalivov, podobnih raz\xc5\xa1irjenim rekam z mnogimi otoki in nenehnimi spremembami obale, si je danes te\xc5\xbeko predstavljati. Od 1421 do 1904 sta Meuse in Waal zdru\xc5\xbeeni v za\xc4\x8detnem delu pri Gorinchemu in tvorita Merwede. Zaradi za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred poplavami je Meuse lo\xc4\x8dena od Waal preko zapornice in preusmerjena v novo strugo imenovano "Bergse Maas", nato Amer in potem te\xc4\x8de v nekdanji zaliv Hollands Diep._NEWLINE_Severozahodni del estusrija (okoli Hoek van Holland), se \xc5\xa1e vedno imenuje Maasmond (ustje Meuse), in ne upo\xc5\xa1teva dejstva, da zdaj odmaka le vodo iz Rena. To lahko pojasni zmedo poimenovanja razli\xc4\x8dnih krakov._NEWLINE_Hidrografija trenutne delte je zna\xc4\x8dilna za glavne krake, prekinjeni kraki (Hollandse IJssel, Linge, Vecht, itd) in manj\xc5\xa1e reke in potoke. \xc5\xa0tevilne reke so zaprli (zajezili) in sedaj slu\xc5\xbeijo kot odvodni kanali za \xc5\xa1tevilne polderje. Izgradnja sistema Projekt Delta (Deltawerken) je temeljito spremenila delto v drugi polovici 20. stoletja. Trenutno vode Rena te\xc4\x8dejo v morje ali v nekdanje morske zalive sedaj lo\xc4\x8dene od morja, na petih mestih in sicer na ustju Nieuwe Merwede, Nieuwe Maas, Dordtse Kil, Spui in IJssel._NEWLINE_Delta Ren-Meuse je plimska delta, oblikovana ne samo zaradi sedimentacije rek, temve\xc4\x8d tudi zaradi plimovanja. Visoka plima predstavlja resno tveganje, ker lahko mo\xc4\x8dni plimski tokovi trgajo velike povr\xc5\xa1ine zemlje v morje. Pred gradnjo Deltawerken je plimni vpliv segel do Nijmegena in \xc5\xa1e danes, po ureditvenih ukrepih del plime deluje dale\xc4\x8d v notranjost.\n_START_SECTION_\nAlpidska orogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nRen te\xc4\x8de od Alp do bazena Severnega morja. Geografija in geologija njegovega dana\xc5\xa1njega pore\xc4\x8dja se je spreminjala in se je za\xc4\x8dela v alpidski orogenezi._NEWLINE_V ju\xc5\xbeni Evropi se je razvoj za\xc4\x8del v triasu v \xc4\x8dasu mezozoika, z odprtjem oceana Tetiss, med evrazijsko in afri\xc5\xa1ko tektonsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do, med okoli 240 in 220 MPS (milijoni let pred sedanjostjo). Sedanje Sredozemsko morje spusti s tem nekoliko ve\xc4\x8d vode ocenana Tetis. V pribli\xc5\xbeno 180 MPS, v jurskem obdobju, dve plo\xc5\xa1\xc4\x8di obrneta smer in za\xc4\x8dneta stiskanje tal Tetisa, zaradi \xc4\x8desar pride do subdukcije (podrivanja) pod evrazijsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do in dviganja roba v alpidski orogenezi v oligocenu in miocenu. Ve\xc4\x8d mikro plo\xc5\xa1\xc4\x8d je bilo ujetih v stiskanje in vrtenje ali pa so bile potisnjene vstran in tako ustvarjale posamezne zna\xc4\x8dilnosti sredozemske geografije: iberska je dvignila Pireneje, italijanska Alpe in Anatolijo, ki se gibljejo na zahod, gore Gr\xc4\x8dije in otoke. Stiskanje in orogeneza se danes nadaljuje, kot je razvidno iz vsakoletnega majhnega dviga gora in aktivnih vulkanov._NEWLINE_V severni Evropi je severnomorska kotlina nastala v \xc4\x8dasu triasa in jure in se preoblikovala ko je sediment zasipal kotlino. Med obmo\xc4\x8djem alpske orogeneze in pogrezanjem bazena Severnega morja, so ostala vi\xc5\xa1avja, ki izhajajo iz zgodnej\xc5\xa1e orogeneze (Variski\xc4\x8dna orogeneza), kot so Ardeni, Eifel in Vogezi._NEWLINE_Od eocena dalje je alpidska orogeneza povzro\xc4\x8dila razkol sistema v smeri sever-jug in razvoj na tem obmo\xc4\x8dju. Glavni elementi tega razkola dolina Zgornjega Rena v jugozahodni Nem\xc4\x8diji in vzhodni Franciji in zaliv Spodnjega Rena na severozahodu Nem\xc4\x8dije in jugovzhodu Nizozemske. V \xc4\x8dasu miocena se je razvil re\xc4\x8dni sistem Zgornjega Rena, dolina se je \xc5\xa1e naprej \xc5\xa1irila proti severu in nastane prva reka Ren. V tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e ni odmakala Alp, te so predstavljale razvodje Rone in Donave, ki sta odmakali severne boke Alp.\n_START_SECTION_\nNastanek toka\n_START_PARAGRAPH_\nRazvodnica Rena sega v Alpe danes, vendar tako ni od nekdaj. V obdobju miocen je bila razvodnica Rena bolj ju\xc5\xbeno, samo do Eifela in Westerwalda, okoli 450\xc2\xa0km severno od Alp. Ren je imel kot pritok Sieg, vendar \xc5\xa1e ne Mozele. Severne Alpe je odmakala Donava._NEWLINE_S spreminjanjem toka je Ren raz\xc5\xa1iril razvodje proti jugu. V obdobju pliocena je Ren zajel tok do Vogezov, vklju\xc4\x8dno Mozelo, Majno in Neckar. Vode iz severnih Alp so \xc5\xa1e vedno odtekale v Rono. V zgodnjem obdobju pleistocena je Ren zajel ve\xc4\x8dino svojega dana\xc5\xa1njega alpskega povodja od Rh\xc3\xb4ne, vklju\xc4\x8dno reko Aare. Od takrat Ren je dodal vode nad Bodenskim jezerom (Vorderrhein, Hinterrhein, Alpenrhein; preusmerjene od R\xc3\xb4ne), zgornji tok reke Majne, onkraj Schweinfurta in Vogezov in ujel Meuse v svoje pore\xc4\x8dje._NEWLINE_Pred pribli\xc5\xbeno 2,5 milijoni let (ki se kon\xc4\x8da pred 11.600 leti) je bilo geolo\xc5\xa1ko obdobje ledenih dob. Ker je pred pribli\xc5\xbeno 600.000 leti pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1est ve\xc4\x8djih ledenih dob, v katerih se morska gladina upadla za 120 m, je ve\xc4\x8d kontinentalnih robov ostalo izpostavljenih. V zgodnjem pleistocenu je Ren sledil toku na severozahod in s tem v Severno morje. V tako imenovani angle\xc5\xa1ki poledenitvi (~ 450.000 let pred sedanjostjo, morski kisikov izotop stopnje 12), je severni del dana\xc5\xa1njega Severnega morja blokiral led in nastalo je veliko jezero, ki je poplavilo preko Rokavskega preliva. To je povzro\xc4\x8dilo da se je Ren moral preusmeriti preko Rokavskega preliva. Od takrat se je ustje nahajalo na morju pri Brestu v Francija in reke, kot so Temza in Sena sta postali pritoka Rena. V \xc4\x8dasu med poledenitvami, ko se je gladina morja dvignila na pribli\xc5\xbeno sedanjo raven, je Ren oblikoval delto, kjer je zdaj Nizozemska._NEWLINE_Zadnja poledenitev je potekala od ~ 74.000 PS (pred sedanjostjo) do konca pleistocena (~ 11.600 PS). V severozahodni Evropi sta bili dve zelo hladni fazi, z vrhom okoli 70.000 PS in okoli 29.000-24.000 PS. Zadnja faza je nekoliko starej\xc5\xa1a globalno zadnji ledenodobni maksimum (pleniglaciala). V tem \xc4\x8dasu spodnji Ren tekel pribli\xc5\xbeno proti zahodu preko Nizozemske in se raz\xc5\xa1iril na jugozahod preko Rokavskega preliva in kon\xc4\x8dno v Atlantski ocean. V angle\xc5\xa1kem in irskem kanalu in velik del Severnega morja je bilo kopno, predvsem zato, ker je bila gladina morja pribli\xc5\xbeno 120 m ni\xc5\xbeja kot danes._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina sedanjega toka Rena v \xc4\x8dasu zadnje ledene dobe ni bila pod ledom; \xc4\x8deprav je bil njegov izvir \xc5\xa1e vedno ledenik. Tundra z ledenodobno floro in favno se je raztezala \xc4\x8dez srednjo Evropo od Azije do Atlantskega oceana. To se je zgodilo v zadnjem glacialnem maksimumu, ca. 22.000-14.000 PS, ko je ledeni pokrov pokrival Skandinavijo, baltske dr\xc5\xbeave, \xc5\xa0kotsko in Alpe, vendar pustil prostor tundri. Puhlica nad to tundro se je nalo\xc5\xbeila v in okoli doline Rena, kar je prispevalo k sedanji kmetijski uporabnosti.\n_START_SECTION_\nKonec zadnje poledenitve\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je severozahodna Evropa po\xc4\x8dasi za\xc4\x8dela ogrevati od leta 22.000 dalje, so se zamrznjeno podtalje in alpski ledeniki za\xc4\x8deli topiti, tudi jesenski in zimski sneg spomladi se je stopil. Velik del voda se je preusmeril v Ren in njegov tok se je podalj\xc5\xa1al. Hitro segrevanje in spremembe vegetacije in nastanek gozda, se je za\xc4\x8delo okoli 13.000 PS. Okoli 9000 PS je bila Evropa v celoti pokrita z gozdom. Globalno kr\xc4\x8denje ledenega pokrova je dvignilo raven oceanov in angle\xc5\xa1ki kanal in Severno morje sta bila ponovno poplavljena. Tajanje zemlje in te\xc5\xbea oceana sta povzro\xc4\x8dila ugrezanje tal, nekdanje obale Evrope so utonile (transgresija - napredovanje morja na kopno)._NEWLINE_Okoli 11.000 v preteklost je bilo ustje Rena v Dovrski o\xc5\xbeini. Tam je ostalo v ju\xc5\xbenem delu Severnega morja nekaj kopnega, ki je znano kot Doggerland in je povezovalo celinsko Evropo in Veliko Britanijo. Pribli\xc5\xbeno 9000 let nazaj je bilo to zadnje kopno prekinjeno. Ljudje, ki so \xc5\xbee prebivali na tem obmo\xc4\x8dju, so te dogodke do\xc5\xbeiveli._NEWLINE_Od 7500 let nazaj je bilo stanje plimovanja in tokov zelo podobno sedanjemu. Stopnja dvigovanja morske gladine se je doslej zni\xc5\xbeala kot posledica zemeljske sedimentacije Rena in obalnih procesov ter nadomestila transgresijo morja; zadnjih 7000 let je bila obala pribli\xc5\xbeno na isti lokaciji. V ju\xc5\xbenem delu Severnega morja je zaradi stalnega tektonskega ugrezanja morska gladina \xc5\xa1e vedno nara\xc5\xa1\xc4\x8dala, v vi\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno 1\xe2\x80\x933\xc2\xa0cm v stoletju (1 meter in 39 centimetrov v zadnjih 3000 letih)._NEWLINE_Okoli 7000-5000 pred sedanjostjo je splo\xc5\xa1no segrevanje spodbujalo migracije narodov iz vzhoda do Donave in navzdol ob Renu, ki ga je morda vzpodbudilo nenadno \xc5\xa1irjenje \xc4\x8crnega morja, ko se Sredozemsko morje prelilo vanj skozi Bospor okoli 7500 pred sedanjostjo.\n_START_SECTION_\nHolocenska delta\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku holocena (~ pred 11.700 leti) je Ren zasedal svoje poznoledeni\xc5\xa1ke doline. Ko se je dviganje morske gladine na Nizozemskem nadaljeval, se je za\xc4\x8delo oblikovanje delte Ren-Meuse (~ pred 8000 leti). Absolutni dvig morske gladine in tektonsko pogrezanje je mo\xc4\x8dno vplivalo na razvoj delte. Drugi dejavniki pomembni za oblikovanje delte so lokalne tektonske dejavnosti meje Peel preloma in geomorfologija, kot ostanek zadnje ledene dobe in obalna morska dinamika, kot so pregrade in plimske formacije._NEWLINE_Od ~ 3000 PS je v delti viden \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki vpliv. Kot posledica pove\xc4\x8danja kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d (bronastodobno kmetijstvo) v gorskih obmo\xc4\x8djih (osrednja Nem\xc4\x8dija), se je pretok sedimentov preko Rena mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal in rast delte se je pospe\xc5\xa1ila. To je povzro\xc4\x8dilo ve\xc4\x8dje poplave in sedimentacijo, ki je kon\xc4\x8dala nastajanje \xc5\xa1ote v delti. V geolo\xc5\xa1ko bli\xc5\xbenji preteklosti je bil glavni proces distribucije usedlin preko delte prelaganje re\xc4\x8dnih kanalov na nove lokacije na poplavni ravnici (imenovana avulsion - \'prisilna lo\xc4\x8ditev\'). V zadnjih 6000 letih se je pojavilo pribli\xc5\xbeno 80 avulzij. Neposredni \xc4\x8dlovekov vpliv v delti se je za\xc4\x8del z izkopavanjem \xc5\xa1ote za sol in gorivo od rimskih \xc4\x8dasov dalje. Temu je sledilo nasipavanje glavnih pritokov in zajezitve manj\xc5\xa1ih pritokov, kar je potekalo v 11-13. stoletju. Nato so izkopali kanale, bre\xc5\xbeine izravnali ter postavili lesene valobrane za prepre\xc4\x8devanje selitve toka reke ali zamuljevanja._NEWLINE_Trenutno kraka Waal in Nederrijn-Lek te\xc4\x8deta v Severno morje skozi nekdanji izliv Meuse blizu Rotterdama. Reka IJssel te\xc4\x8de proti severu in vstopi v IJsselmeer (prej Zuiderzee), sprva braki\xc4\x8dno laguno, od 1932 sladkovodno jezero. Odtok Rena je razdeljen na tri dele in se je ohranil od leta 1709 kot posledica gradenj, vklju\xc4\x8dno s kopanjem kanala Pannerdens in ureditev v 20. stoletju.'