b'\n_START_ARTICLE_\nJupiter\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nTa plinasti orjak je 2,5-krat masivnej\xc5\xa1i kot vsi planeti skupaj, \xc4\x8deprav ima samo 1/1047 Son\xc4\x8deve mase. Ker ima Jupiter tako veliko maso, le\xc5\xbei masno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Jupitra in Sonca nad Son\xc4\x8devo povr\xc5\xa1ino, 1,068 Son\xc4\x8devega polmera od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Sonca. Jupiter je 318-krat masivnej\xc5\xa1i od Zemlje s premerom, 11-krat ve\xc4\x8djim od Zemlje, in s 1310-kratno Zemljino prostornino. Ima 10-krat manj\xc5\xa1i premer kot Sonce in skoraj enako srednjo gostoto. Mnogi so ga ozna\xc4\x8dili kot\xc2\xa0\xc2\xbbneuspe\xc5\xa1no zvezdo\xc2\xab, \xc4\x8deprav bi bila ta primerjava sorodna ozna\xc4\x8ditvi asteroida kot\xc2\xa0\xc2\xbbneuspe\xc5\xa1ne Zemlje\xc2\xab. \xc4\x8ceprav je Jupiter res presunljiv, so odkrili zunajoson\xc4\x8dne planete z veliko ve\xc4\x8djo maso. Verjamemo pa da je njegov premer karseda velik za dano sestavo, ker bi se s pove\xc4\x8danjem mase planet \xc5\xa1e neprav gravitacijsko stiskal, dokler ne bi steklo jedrsko zlitje. Ni natan\xc4\x8dno jasno kaj razlikuje velik in masiven planet kot je Jupiter od rjave pritlikavke, \xc4\x8deprav imajo rjave pritlikavke posebne spektralne \xc4\x8drte. Kakorkoli, Jupiter bi moral imeti sedemkrat ve\xc4\x8djo maso, da bi postal zvezda._NEWLINE_Jupiter se tudi najhitreje vrti okoli svoje osi kot katerikoli drug planet v Oson\xc4\x8dju z vrtilno hitrostjo 12.700\xc2\xa0m/s. Zaradi tega je njegov disk precej splo\xc5\xa1\xc4\x8den, kar se da lepo videti skozi daljnogled. Polarni premer je ve\xc4\x8d kot 10.000\xc2\xa0km manj\xc5\xa1i od ekvatorskega premera. Od planetov je le Saturn \xc5\xa1e bolj splo\xc5\xa1\xc4\x8den. Njegova najbolj znana zunanja oblika je verjetno Velika rde\xc4\x8da pega, nevihta ve\xc4\x8dja od Zemlje. Planet je neprestano prekrit s plastjo oblakov._NEWLINE_Jupiter je za opazovalca z Zemlje ob opoziciji \xc4\x8detrto najsvetlej\xc5\xa1e nebesno telo na nebu za Soncem, Luno, in Venero. V\xc4\x8dasih je svetlej\xc5\xa1i le \xc5\xa1e Mars. Jupiter je znan \xc5\xbee iz pradavnine. Galilejevo odkritje leta 1610 Jupitrovih \xc5\xa1tirih velikih lun: Io, Evropa, Ganimed in Kalisto (sedaj znane kot Galilejeve ali Galilejevske lune) je bilo prvo odkritje nebesnega gibanja, ki ni bilo navidezno osredoto\xc4\x8deno na Zemljo. Bilo je velika podpora Kopernikovi heliocentri\xc4\x8dni sliki gibanja planetov. Galilejeva javna podpora Kopernikovi teoriji je pri\xc5\xa1la v navzkri\xc5\xbeje z inkvizicijo.\n_START_SECTION_\nSestava planeta\n_START_PARAGRAPH_\nJupiter je v glavnem sestavljen iz dokaj majhnega skalnatega jedra, ki ga obdaja kovinski vodik, njega obdaja teko\xc4\x8di vodik, vse skupaj pa plinski vodik.\n_START_SECTION_\nAtmosfera\n_START_PARAGRAPH_\nJupitrovo atmosfero sestavlja ~86\xc2\xa0% vodika in ~14\xc2\xa0% helija (po \xc5\xa1tevilu atomov, atmosfera predstavlja ~75\xc2\xa0%/24\xc2\xa0% mase z ~1\xc2\xa0% mase drugih snovi. Notranjost vsebuje gostej\xc5\xa1e snovi tako, da je porazdelitev ~71\xc2\xa0%/24\xc2\xa0%/5\xc2\xa0%). Atmosfera vsebuje sledi metana, vodne pare, amonijaka, in\xc2\xa0\xc2\xbbskalnate\xc2\xab\xc2\xa0snovi. Poleg tega so prisotne majhne koli\xc4\x8dine ogljika, etana, vodikovega sulfida, neona, kisika, fosfatov, in \xc5\xbevepla. Ta sestava atmosfere je zelo podobna sestavi son\xc4\x8dne meglice. Saturn ima podobno sestavo, Uran in Neptun pa imata veliko manj vodika in helija. Zgornji sloji Jupitrove atmosfere so izpostavljeni razli\xc4\x8dnemu vrtenju. Pojav je prvi odkril Cassini 1690. Vrtenje Jupitrove polarne atmosfere je dalj\xc5\xa1e za ~5 minut kot vrtenje atmosfere na ekvatorju. Poleg tega se oblaki, na razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1irinah vrtijo v nasprotni smeri. Vzajemno delovanje teh nasprotujo\xc4\x8dih se kro\xc5\xbenih vzorcev povzro\xc4\x8da nevihte in vrtin\xc4\x8denja (turbulence). Hitrost vetra je velikokrat 600\xc2\xa0km/h._NEWLINE_Zunanji obla\xc4\x8dni sloj atmosfere vsebuje ledene kristale, kristale zmrznjenega amonijaka in kristale amonijevega hidrosulfida.\n_START_SECTION_\nPlanetovi obro\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nJupiter ima \xc5\xa1ibek sestav planetnega obro\xc4\x8da. Obro\xc4\x8d sestavljajo pra\xc5\xa1ni delci, ki so jih z lun odnesli meteorji. Glavni obro\xc4\x8d je nastal iz prahu s satelitov Adrasteje in Metisa. Dva \xc5\xa1ir\xc5\xa1a tanka obro\xc4\x8da obkro\xc5\xbeata glavni obro\xc4\x8d in izvirata iz Tebe in Amalteje. Na zunanji strani le\xc5\xbei izjemno redek in oddaljen zunanji obro\xc4\x8d, ki obkro\xc5\xbea Jupiter v nasprotni smeri. Njegov izvor je negotov, lahko pa je nastal iz ujetega medplanetarnega prahu.\n_START_SECTION_\nMagnetosfera\n_START_PARAGRAPH_\nJupiter ima zelo veliko in mo\xc4\x8dno magnetosfero. \xc4\x8ce bi lahko videli njegovo magnetno polje z Zemlje, bi bilo na nebu navidezno 5-krat ve\xc4\x8dje od \xc5\xa1\xc4\x8dipa, kljub temu, da je veliko dlje. To magnetno polje zadr\xc5\xbeuje velik tok sevanja delcev v Jupitrovih sevalnih pasovih kjer tudi nastaja ogromen plinski kolobar in valj toka, povezan z Io. Da je Jupiter mo\xc4\x8dan vir radijskih valov so po naklju\xc4\x8dju odkrili ameri\xc5\xa1ki raziskovalci leta 1955. Ve\xc4\x8dina energije je pri valovnih dol\xc5\xbeinah nekaj deset metrov in desetin metrov.\n_START_SECTION_\nRaziskovanje Jupitra\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko vesoljskih sond so poslali na Jupiter. Vse do sedaj so bile ameri\xc5\xa1ke. Pioneer 10 je letel mimo planeta decembra 1973. Sledil mu je Pioneer 11 natanko leto kasneje. Voyager 1 je letel mimo leta 1977, Voyager 2 pa leta 1979. Sonda Galileo se je vtirila v Jupitrovo tirnico leta 1995, vrgla manj\xc5\xa1i raziskovalni satelit v Jupitrovo atmosfero in opravila ve\xc4\x8d preletov vseh Galilejevih lun. Sonda Galileo je bila leta 1994 pri\xc4\x8da tudi trku kometa Shoemaker-Levy 9 z Jupitrom, ko se je bli\xc5\xbeala planetu. Nudila je ugoden pogled na ta presenetljiv dogodek._NEWLINE_Po odkritju teko\xc4\x8dega oceana na Jupitrovi luni Evropa in zaklju\xc4\x8dku odprave Galileo, ki je zapustil tir septembra 2003 NASA na\xc4\x8drtuje odpravo, ki bo raziskovala ledene lune. Odprava JIMO bodo iztrelili do leta 2012 ali \xc5\xa1e pozneje.\n_START_SECTION_\nJupitrovi naravni sateliti\n_START_PARAGRAPH_\nTiri Ie, Evrope in Ganimeda tvorijo vzorec znan kot Laplaceova resonanca. Na vsake \xc5\xa1tiri Iunine obhode okoli Jupitra naredi Evropa natan\xc4\x8dno dva obhoda, Ganimed pa natanko enega. Ta resonanca povzro\xc4\x8da, gravitacijske pojave na vse tri lunine tire in popa\xc4\x8di njihove tire v elipti\xc4\x8dne oblike, saj na vsako luno deluje dodatni povlek sosednjih lun v vsaki to\xc4\x8dki njenega tira. Na drugi strani plimska sila z Jupitra zaokro\xc5\xbeuje njihove tire. To stalno vle\xc4\x8dno delovanje povzro\xc4\x8da redno upogibanje oblik vseh treh lun. Jupitrova te\xc5\xbenost razteza lune mo\xc4\x8dneje med obmo\xc4\x8dji tirov, ki so bli\xc5\xbeje planetu in jim dopu\xc5\xa1\xc4\x8da, da privzamejo bolj krogelne oblike, ko so dlje stran. To upogibanje povzro\xc4\x8da plimsko segrevanje njihovih jeder. Najbolj opazen je ta pojav pri Ii, kjer njeni ognjeniki neobi\xc4\x8dajno mo\xc4\x8dno delujejo, manj pa na geolo\xc5\xa1ko mladi povr\xc5\xa1ini Evrope, ki nakazuje nedavno ponovno preoblikovanje njene povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nTrki kometov\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu med 16. julijem in 22. julijem 1994 je ve\xc4\x8d kot dvajset drobcev kometa Shoemaker-Levy 9 tre\xc5\xa1\xc4\x8dilo v Jupitrovo ju\xc5\xbeno poloblo. Na ta na\xc4\x8din so prvi\xc4\x8d neposredno opazovali trk dveh teles v Oson\xc4\x8dju. V Jupiter zaradi njegove velike mase in polo\xc5\xbeaja blizu notranjega predela Oson\xc4\x8dja po vsej verjetnosti najve\xc4\x8dkrat tr\xc4\x8dijo kometi od vseh planetov Oson\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nJupiter v leposlovju in filmu\n_START_PARAGRAPH_\nSir Arthur Charles Clarke je v znanstvenofanstast\xc4\x8dnem romanu 2010: Druga odiseja (2010: Odyssey Two) prikazal spremembo Jupitra v zvezdo s pomo\xc4\x8djo izredno napredne tehnologije, ki je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala gostoto njegovega \xc5\xbee gostega jedra. Na Zemlji sta od tedaj na nebu svetili dve zvezdi._NEWLINE_Po Jupitru se imenuje Jupitrova postaja, domi\xc5\xa1ljijska vesoljska postaja v vesolju Zvezdnih stez.'