b'\n_START_ARTICLE_\nStatisti\xc4\x8dno strojno prevajanje\n_START_PARAGRAPH_\nStatisti\xc4\x8dno strojno prevajanje je vrsta strojnega prevajanja, ki temelji na ve\xc4\x8dji koli\xc4\x8dini vzporednih besedil, iz katerih se s statisti\xc4\x8dnimi algoritmi izra\xc4\x8dunavajo verjetnosti prevodne ekvivalence za posamezne jezikovne enote._NEWLINE_Strokovnjaki na podro\xc4\x8dju strojnega prevajanja \xc5\xbee dolgo posku\xc5\xa1ajo opisati jezik. Naravni jezik pa je \xc5\xbeiv in se nenehno spreminja, pravila so kompleksna in ne upo\xc5\xa1tevajo kreativnosti, zato jezika z vsemi izjemami ne morejo ukle\xc5\xa1\xc4\x8diti v svoje stroge okvire. To je \xc5\xbee na za\xc4\x8detku stoletja ugotovil Edward Sapir in napisal, da "vse slovnice pu\xc5\xa1\xc4\x8dajo" oziroma: "All gramars leak."\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki statisti\xc4\x8dnega strojnega prevajanja segajo v leto 1949, ko je ameri\xc5\xa1ki znanstvenik Warren Weaver pri prevajanju uporabil teorijo informacij ameri\xc5\xa1kega matematika in in\xc5\xbeenirja elektrotehnike Clauda Shannona, znanega kot "o\xc4\x8de informacijske teorije". Leta 1991 pa so raziskovalci iz podjetja IBM za to vejo strojnega prevajanja vzbudili zanimanje, ki nespremenjeno veliko ostaja \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nOris delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nSistemi statisti\xc4\x8dnega strojnega prevajanja so osnovani na parametri\xc4\x8dnih statisti\xc4\x8dnih modelih, ki so nau\xc4\x8deni na poravnanih dvojezi\xc4\x8dnih korpusih (u\xc4\x8dnih primerih). Namesto, da bi prevajalnik - kot pri strojnem prevajanju na osnovi pravil - raz\xc4\x8dlenjeval stavke po slovni\xc4\x8dnih pravilih, ta i\xc5\xa1\xc4\x8de splo\xc5\xa1ne vzorce, ki se pojavljajo v jezikovni rabi. Besedilo je prevedeno glede na verjetnostno porazdelitev \xe2\x80\x93 prevod je tisto besedilo, ki ima najvi\xc5\xa1jo verjetnost; ta se obi\xc4\x8dajno ra\xc4\x8duna po posameznih povedih. Statisti\xc4\x8dne metode so se prvotno ukvarjale s prevajanjem posameznih besed, v zadnjih letih pa so napredovale na raven besednih zvez.\n_START_SECTION_\nPrevajanje po besedah\n_START_PARAGRAPH_\nPri tem tipu prevajanja je osnovna prevodna enota beseda nekega naravnega jezika. \xc5\xa0tevilo besed v izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dni in ciljni povedi je obi\xc4\x8dajno razli\xc4\x8dno \xe2\x80\x93 zaradi sestavljenk, oblikoslovja in frazeologije. Razmerje med dol\xc5\xbeinami prevedenih povedi se imenuje plodnost (ang. fertility). Ta nam pove, koliko besed v ciljnem jeziku proizvede vsaka beseda v izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dnem jeziku. Informatika predpostavlja, da med seboj ustrezajo\xc4\x8di si leksemi pokrivajo isti pojem, resnica pa je pogosto druga\xc4\x8dna. Tako se lahko slovensko besedo k\xc3\xb3t v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino prevede z besedo rinc\xc3\xb3n ali esquina; odvisno, ali gre za notranji ali zunanji kot._NEWLINE_Primer prevajalnega sistema za prevajanje po besedah je program GIZA++._NEWLINE_Ta preprosti na\xc4\x8din prevajanja pa ni ustrezen za prevajanje med jeziki z razli\xc4\x8dno plodnostjo. Sicer je relativno preprosto ustvariti sistem strojnega prevajanja na osnovi besed, ki se lahko kosa z visoko plodnostjo, saj ene besede ni te\xc5\xbeko prevesti z ve\xc4\x8d besedami; te\xc5\xbeava se pojavi v nasprotni smeri \xe2\x80\x93 prepoznavanju ve\xc4\x8dbesednih enot in prevajanju le-teh z eno besedo._NEWLINE_Spodnji primer prikazuje pravilen prevod Googlovega Prevajalnika iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino ter napa\xc4\x8dnega iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, pri katerem prevajalnik kot povedek ni prepoznal fraznega oziroma sestavljenega glagola call off = cancel = preklicati, temve\xc4\x8d le njegov del call = poklicati._NEWLINE_On je preklical poroko. \xe2\x80\x93 He canceled the wedding._NEWLINE_He called off the wedding. \xe2\x80\x93 Poklical je off poroko. (Google Translate, prevzeto 13. 3. 2010)\n_START_SECTION_\nPrevajanje po besednih zvezah\n_START_PARAGRAPH_\nBolj kot po besedah se v zadnjem \xc4\x8dasu prevaja po (razli\xc4\x8dno dolgih) besednih nizih, in sicer s ciljem, da bi se zmanj\xc5\xa1ale omejitve prevajanja po besedah. z "nizi" niso mi\xc5\xa1ljeni stavki kot slovni\xc4\x8dne strukture, temve\xc4\x8d nizi besed, ki jih v korpusu prepoznajo sistemi, ustvarjeni po statisti\xc4\x8dni metodi. Dokazano je bilo, da omejevanje nizov na slovni\xc4\x8dne stavke (slovni\xc4\x8dno motivirane skupine besed) zmanj\xc5\xa1uje kakovost prevoda.\n_START_SECTION_\nPrevajanje po slovnici\n_START_PARAGRAPH_\nPrevajanje po slovnici v nasprotju s prevajanjem po besedah in besednih nizih temelji na prevajanju slovni\xc4\x8dnih enot, tj. slovni\xc4\x8dno raz\xc4\x8dlenjenih povedih. Ta pristop je na podro\xc4\x8dju strojnega prevajanja prisoten \xc5\xbee dlje, vendar pa njegov statisti\xc4\x8dni dvojnik ni za\xc5\xbeivel do prihoda mo\xc4\x8dnih naklju\xc4\x8dnih slovni\xc4\x8dnih raz\xc4\x8dlenjevalnikov (ang. stochastic parser) v 90. letih 20. stoletja.'