b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Mihaela, M\xc3\xbcnchen\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1556 je Albert V., Bavarski vojvoda, podelil  Dru\xc5\xbebi Jezusovi (jezuiti) dovoljenje, da ustanovi, kar je zdaj Wilhelmsgymnasium v M\xc3\xbcnchnu, s \xc4\x8dimer je bila vzpostavljena prisotnost reda v mestu. Kolegijska cerkev je bila ustanovljena \xc5\xa1ele v \xc4\x8dasu vladavine njegovega sina vojvode Viljema V. Bavarskega, znanega tudi kot "pobo\xc5\xbeni". ki je bil zagovornik jezuitskih protireformacijskih na\xc4\x8del._NEWLINE_Cerkev je bila kon\xc4\x8dno posve\xc4\x8dena leta 1597, po \xc5\xa1tirinajstih letih gradnje. Ko so bili jezuiti preganjani in prepovedani na ve\xc4\x8dini katoli\xc5\xa1kih ozemelj v Evropi, je cerkev pri\xc5\xa1la v posest bavarske kraljeve dru\xc5\xbeine in s\xc4\x8dasoma Bavarske, ko je Nem\xc4\x8dija postala republika.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je zgradil vojvoda Viljem V. Bavarski med letoma 1583\xe2\x80\x9397 kot duhovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de protireformacije.  Temeljni kamen je bil polo\xc5\xbeen leta 1585._NEWLINE_Da bi uresni\xc4\x8dil svoje ambiciozne na\xc4\x8drte za cerkev in sosednjo \xc5\xa1olo, je vojvoda Viljem poru\xc5\xa1il 87 hi\xc5\xa1 na najbolj\xc5\xa1i lokaciji, ne da bi upo\xc5\xa1teval proteste dr\xc5\xbeavljanov. Cerkev je bila postavljena v dveh fazah. V prvi fazi (1583\xe2\x80\x9388) je bila cerkev zgrajena po vzoru Il Ges\xc3\xb9 v Rimu in ji je dal neznani arhitekt postavil banjast obok kot streho, ki je bil najve\xc4\x8dji na svetu, razen bazilike svetega Petra v Rimu, in ima razpon ve\xc4\x8d kot 20 metrov._NEWLINE_Ko je bila cerkev zgrajena, so obstajali dvomi o stabilnosti obokov. Toda takrat, leta 1590, se je poru\xc5\xa1il  stolp, ki je uni\xc4\x8dil pravkar kon\xc4\x8dan kor [4]. Vojvoda Viljem V. ga je imel za slabo znamenje in tako na\xc4\x8drtoval izgradnjo veliko ve\xc4\x8dje cerkve. Druga faza gradnje se je nadaljevala do posvetitve cerkve leta 1597. Friedrich Sustris je nad nepo\xc5\xa1kodovano ladjo zgradil nov kor in transept ter veli\xc4\x8dastno fasado. Cerkev je dolga 78,2 metra, \xc5\xa1iroka 20,3 metra in visoka 28,2 metra._NEWLINE_Fasada je impresivna in vsebuje stoje\xc4\x8de kipe vojvode Viljema in starej\xc5\xa1ih vladarjev bavarske rodbine Wittelsbach, ulite se iz brona v obliki dru\xc5\xbeinskega drevesa. Veliki bronasti kip Huberta Gerharda med obema vhodoma prikazuje nadangela Mihaela, ki se bori za vero in ubija zlo v obliki humanoidnega demona._NEWLINE_Notranjost predstavlja zmagoslavje rimskokatoli\xc4\x8danstva na Bavarskem med protireformacijo. Mo\xc4\x8dno raz\xc4\x8dlenjen korni lok, kot tudi kratki stranski ladji in celo stranske kapele so zasnovani kot triufalni lok podoben anti\xc4\x8dnemu modelu. Zelo globok korni prostor tvori se nadaljuje v mogo\xc4\x8dno ladjo. \xc5\xa0tukaturna dekoracija ladje predstavlja \xc5\xbeivljenje Jezusa Kristusa. Oltarni nastavek Oznanjenje je ustvaril Peter Candid (1587). Kip svetega angela v ladji, Huberta Gerharda (1595), je bila prvotno namenjen grobu Viljema V., a ni bil dokon\xc4\x8dan._NEWLINE_Ob hudi \xc5\xa1kodi med drugo svetovno vojno je bila cerkev obnovljena leta 1946\xe2\x80\x9348. Nazadnje je bilo med letoma 1980 in 1983 obnovljen \xc5\xa1tukaturni okras. Zvonik, ki je v drugi svetovni vojni izgubil konico, je na severu poleg nekdanjega samostana.'