b'\n_START_ARTICLE_\nBaktrija\n_START_PARAGRAPH_\nBaktrija (staroperzijsko: B\xc3\xa2khtri\xc5\xa1) je anti\xc4\x8dna pokrajina v severnem Afganistanu in satrapija Perzijskega cesarstva, v antiki poznana po svojih krutih vojakih in kultu, ki ga je osnoval prerok Zoroaster (Zarathustra). _NEWLINE_Baktrija je zavzemala ozemlje ob srednjem in zgornjem toku reke Amu Darje. Na jugu je mejila na gorovje Hinduku\xc5\xa1. Pokrajina je bila zelo raznolika, saj so jo sestavljale zelo plodne aluvijalne ravnine, vro\xc4\x8de pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in mrzle gore. Prebivalci Baktrije so bili iranskega porekla, najprej nomadi, kasneje poljedelci in \xc5\xbeivinorejci, ki so \xc5\xbeivahno trgovali z Indijo in Kitajsko. Severno od Baktrije so \xc5\xbeiveli sogdijski nomadi. Zaradi plodne zemlje je bila naseljena \xc5\xbee v 2. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nObdobje Medijcev\n_START_PARAGRAPH_\nV 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je Baktrija pri\xc5\xa1la pod oblast Medijcev. V 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je postala perzijska satrapija, ki so jo upravljali sorodniki perzijskih kraljev, v\xc4\x8dasih tudi sam kronski princ ali kandidat za kraljevega naslednika (mathi\xc5\xa1ta). Satrapiji je ob\xc4\x8dasno pripadala tudi Sogdija, ki je le\xc5\xbeala severno od Amu-Darje. Glavo mesto satrapije je bilo Baktra, dana\xc5\xa1nji Wazirabad (Balh) v severnem Afganistanu. Mesto je bilo zelo pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zoroastrijanstva, imelo pa je tudi sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Anahite, boginje vode in plodnosti.\n_START_SECTION_\nObdobje Ahemenidov\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Darej I. Veliki reorganiziral Perzijsko cesarstvo in ustanovil satrapije, je Baktrijce in sicer neznane Eglijance zdru\xc5\xbeil v eno upravno enoto, ki je morala pla\xc4\x8devati 360 talentov davka letno. _NEWLINE_Baktrija je slovela po izjemnih vojakih, ki so se z vojsko Darejevega sina Kserksa I. Velikega leta 480 pr. n. \xc5\xa1t. udele\xc5\xbeili invazije na Gr\xc4\x8dijo. Herodot opisuje njihove turbane, loke in sulice in omenja, da so se udele\xc5\xbeili bitke pri Plateji leta 479 pr. n. \xc5\xa1t. _NEWLINE_Sicer pa so bili Baktrijci za Grke najbolj oddaljeno ljudstvo, ki so ga poznali. Ko je atenski dramatik Evripid hotel poudariti, da je bil bog Dioniz rojen zelo dale\xc4\x8d, je za njegovo domovino izbral Baktrijo, filozof Aristotel iz Stagire pa je trdil, da se z vrhov Hinduku\xc5\xa1a vidi vzhodni Ocean. Grki verjetno nikoli ne bi poznali Baktrije, \xc4\x8de ne bi Darej I. pregnal skupine Grkov iz Cirenajke v Baktro. Iz najdenih kovancev lahko sklepamo, da so ti Grki obdr\xc5\xbeali stik z domovino. Druga skupina gr\xc5\xa1kih naseljencev se je imenovala\xc2\xa0\xc2\xbbBranhidae\xc2\xab. Bili so potomci skupine gr\xc5\xa1kih sve\xc4\x8denikov, ki so neko\xc4\x8d \xc5\xbeiveli v bli\xc5\xbeini Didyme pri Miletu in pri\xc5\xa1li v perzijsko ujetni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nObdobje Aleksandra Velikega\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 329 pr. n. \xc5\xa1t. je preko Hinduku\xc5\xa1a v Baktrijo vdrl Aleksander Veliki in presenetil svojega nasprotnika, satrapa Besa, ki se je kasneje sam oklical za kralja Artakserksa IV.. Artakserks je pri\xc4\x8dakoval, da bo Aleksander napadel iz Arije, zato je pred njimi opusto\xc5\xa1il vso pokrajino. Aleksander je zasedel Baktro in prekora\xc4\x8dil reko Amu-Darjo. Aleksander je po zasedbi Baktrije za\xc4\x8del graditi novo mesto in ga po sebi imenoval Aleksandrija (dana\xc5\xa1nji Khodzent)._NEWLINE_Bakrtijci so se Aleksandru kmalu uprli. Vzrokov za njihov upor je bilo ve\xc4\x8d. Prvi vzrok je bila verjetno gradnja mesta, ki ni bila v skladu z njihovim nomadskim na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivljenja. Drugi vzrok je imel versko ozadje: pripadniki Zoroastrovega kulta zaradi svojega verskega prepri\xc4\x8danja niso hoteli oskruniti niti zemlje niti ognja s trupli umrlih, zato so jih prepustili jastrebom in psom. Tak\xc5\xa1na pogrebna navada je Makedonce pretresla in Aleksander jo je prepovedal. Tretji vzrok je bil verjetno plenjenje \xc5\xbeivine, edini greh, ki ga je Zoroastrov nauk izrecno obsojal, brez tega pa makedonska vojska ni mogla pre\xc5\xbeiveti. Vodja upora je bil Spitamen. Uporniki so napadli Baktro, vendar so Makedonci upor zatrli. Spomladi leta 327 pr. n. \xc5\xa1t. se je Baktrija umirila in Aleksander se je poro\xc4\x8dil z doma\xc4\x8do kneginjo Roksano. Po poroki je krenil v Indijo, v Baktriji pa je pustil okupacijsko vojsko kak\xc5\xa1nih 30.000 mo\xc5\xbe._NEWLINE_Ko je bil Aleksander leta 325 pr. n. \xc5\xa1t. v Indiji skoraj smrtno ranjen, so se gr\xc5\xa1ki naseljenci v Baktriji in Sogdiji uprli in se odlo\xc4\x8dili oditi domov. Doma\xc4\x8dini so jih pri tem podprli, ker so se hoteli znebiti novih gospodarjev, zapustiti mesta in za\xc4\x8deti \xc5\xbeiveti po starem. Aleksander je uspel v Baktriji vzpostaviti red, toda leta 323 pr. n. \xc5\xa1t. je umrl. Po njegovi smrti je izbruhnil nov upor, ki ga nikoli niso popolnoma zatrli, \xc4\x8deprav je Aleksandrov naslednik Perdikas v Baktrijo poslal vojsko pod Peitonovim poveljstvom. Peiton je hotel re\xc5\xa1iti uporni\xc5\xa1ke gr\xc5\xa1ke naseljence, a jih je njegova vojska pobila. _NEWLINE_Od takrat je bila makedonska vojska pre\xc5\xa1ibka, da bi vzdr\xc5\xbeevala red v okupirani Baktriji. Poleg tega se je med Perdikasom in ve\xc4\x8d Aleksandrovimi generali vnela vojna in \xc5\xa1ele leta 308 pr. n. \xc5\xa1t. je Selevku I. Nikatorju po zmagi v Babilonski vojni uspelo zbrati dovolj veliko vojsko, da je ponovno zasedla Baktrijo. Baktrija je postala del Selevkidskega cesarstva. Guverner vzhodnih satrapij je za nekaj \xc4\x8dasa postal Selevkov sin in naslednik Antioh I. Soter. _NEWLINE_Leta 245 pr. n. \xc5\xa1t.  se je Andragora, satrap Partije, ki je le\xc5\xbeala zahodno od Baktrije, uprl Selevku II. Kaliniku, ki je ravno sedel na prestol. V zmedi, ki je nastala, so Partijo osvojili Parnijci, nomadsko pleme iz srednjeazijskih step. Protinapad Selevkidov se je kon\xc4\x8dal s polomom in Parnijci so osvojili \xc5\xa1e Hikarnijo in ustanovili Partsko cesarstvo._NEWLINE_Grki in Makedonci, ki so \xc5\xbeiveli v Baktriji, so bili zdaj odrezani od evropskega zahoda in na ozemlju Baktrije je nastala samostojna dr\xc5\xbeava z vladarjem Dioditom, ki je podpiral Parnijce. Dr\xc5\xbeava je dosegla svoj vi\xc5\xa1ek na za\xc4\x8detku 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. ko sta vladala Evtidem in Demetrij. K dr\xc5\xbeavi je takrat spadal tudi del severozahodne Indije. _NEWLINE_Dr\xc5\xbeavo so leta 130 pr. n. \xc5\xa1t. so uni\xc4\x8dila nomadska plemena s severovzhoda, ki so \xc5\xbee pred tem pogosto vdirala v dr\xc5\xbeavo.\n_START_SECTION_\nObnovitev dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nV 1. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja so nomadski Ku\xc5\xa1ani ponovno zdru\xc5\xbeili Baktrijo in Punjab. Glavno mesto nove dr\xc5\xbeave je postal Peshawar v Gandari. Novi kralji so vladali mo\xc4\x8dnemu budisti\xc4\x8dnemu cesarstvu, v katerem so se zdru\xc5\xbeili indijski, iranski, skitski, partski in gr\xc5\xa1ki kulturni elementi. Svilena cesta je Baktrijo povezala z Rimskim cesarstvom na zahodu in Kitajsko na skrajnem vzhodu. _NEWLINE_V obdobju od leta 200 do leta 400 so potomci gr\xc5\xa1kih umetnikov zgradili slavne Bamijske Bude, ki so jih marca 2001 uni\xc4\x8dili Talibani._NEWLINE_V 3. stoletju je pri\xc5\xa1la pod oblast perzijske dinastije Sasanidov, sredi 6. soletja pa so je osvojili Arabci. _NEWLINE_Dr\xc5\xbeavo je leta 1223 popolnoma opusto\xc4\x8dil D\xc5\xbeingiskan, v 14. stoletju pa Timur Lenk.'