b'\n_START_ARTICLE_\nKopt\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nIzvor jezika\n_START_PARAGRAPH_\nKopt\xc5\xa1\xc4\x8dina pripada hamitsko-semitski ali afroazijski jezikovni dru\xc5\xbeini, sama pa se deli na ve\xc4\x8d nare\xc4\x8dij, med katerimi sta najbolj raz\xc5\xa1irjena sahidsko nare\xc4\x8dje v ju\xc5\xbenem Egiptu in dolini Nila ter bohairsko nare\xc4\x8dje v Nilovi delti. Demotska ali hieratska pisava je bila zahteven in zapleten sistem \xc5\xa1tevilnih hieroglifskih znakov, zato so kr\xc5\xa1\xc4\x8danski menihi v Egiptu za hitrej\xc5\xa1e in bolj preprosto zapisovanje Biblije in liturgi\xc4\x8dnih besedil razvili svojo pisavo, ki jo \xc5\xa1e vedno zapisujejo z gr\xc5\xa1ko abecedo s \xc5\xa1tiriindvajsetimi \xc4\x8drkami in s \xc5\xa1estimi ali sedmimi dodatnimi znaki, odvisno katero nare\xc4\x8dje zapisujejo, prevzetimi iz demotske pisave za glasove, ki jih gr\xc5\xa1ka abeceda nima. Koptska abeceda je bila med egip\xc4\x8danskimi sistemi za pisanje prva, ki je uvedla znake za samoglasnike. V koptskem jeziku je pribli\xc5\xbeno ena petina besed prevzetih iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, ostale izvirajo iz zadnje, demotske stopnje jezika.\n_START_SECTION_\nZgodovina jezika\n_START_PARAGRAPH_\nPrva dela v koptskem jeziku so prevodi Stare in Nove zaveze, apokrifov, apoftegem in \xc5\xbeivljenja svetnikov, ki temeljijo na besedilih v starogr\xc5\xa1kem jeziku. Prevodi in izvirna besedila so dela koptskih menihov in svetnikov, med katerimi najbolj izstopajo sveti Anton, sveti Pahomij in sveti \xc5\xa0enuda, ki je prvi povzdignil jezik na raven, ki je bila primerljiva drugim, \xc5\xbee uveljavljenim jezikom ter s tem postavil temelje koptski knji\xc5\xbeevnosti. Kopt\xc5\xa1\xc4\x8dina je v 8. stoletju s prihodom islama v Egipt postala le govorjeni jezik, saj je bilo pisanje dovoljeno le v arabskem jeziku, z vzponom mamelukov pa je bila njena uporaba popolnoma izrinjena in v 17. stoletju dokon\xc4\x8dno nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z arab\xc5\xa1\xc4\x8dino. V 19. stoletju se je koptski pravoslavni aleksandrijski pape\xc5\xbe in patriarh Ciril IV. zavzel za ponovno o\xc5\xbeivitev in uporabo koptskega jezika, rekonstrukcija pa poteka \xc5\xa1e danes. Vsi pripadniki koptske cerkve danes govorijo arabsko, kopt\xc5\xa1\xc4\x8dino pa uporabljajo pri verskih obredih in cerkvenih bogoslu\xc5\xbejih.\n_START_SECTION_\nRaziskovanje jezika\n_START_PARAGRAPH_\nS koptskim jezikom so se ukvarjali mnogi evropski jezikoslovci in ga znanstveno raziskovali. Prvo znanstveno slovnico koptskega jezika je leta 1880 napisal Ludwig Stern, slovar koptskega jezika pa je leta 1939 izdala Univerza v Oxfordu. Prav tako je kopt\xc5\xa1\xc4\x8dino preu\xc4\x8deval francoski jezikoslovec Jean-Fran\xc3\xa7ois Champollion in svoje znanje uporabil pri razvozlavanju hieroglifov na kamnu iz Rosette, na katerem je zapisano besedilo tudi v demotskem jeziku, predhodniku kopt\xc5\xa1\xc4\x8dine.'