b"\n_START_ARTICLE_\nIsrael Isserlein\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nKljub dolgoletnim navedbam Regensburga je zdaj jasno, da se je Isserlein rodil v \xc5\xa1tajerskem Mariboru v zadnjem desetletju 14. stoletja. Kot sin rabina Petahje iz Maribora je prihajal iz znamenite u\xc4\x8dene dru\xc5\xbeine. Njegov stari o\xc4\x8de rabin Hajim, imenovan Henschel iz Hainburga ali Hetschlein iz Herzogenburga, je bil podkovan v judovskem znanju, kar \xc5\xa1e posebej velja za Isserleinovega pradedka rabina Israela iz Kremsa. Rabin \xc5\xa0alom iz Dunajskega Novega mesta je bil z njim v sorodstvu._NEWLINE_Velja za najvplivnej\xc5\xa1ega rabina Cesarstva druge tretjine 15. stoletja in zadnjega velikega rabina srednjeve\xc5\xa1ke Avstrije. S soprogo Schoendlein je imel \xc5\xa1tiri sinove po imenu Petahja (Kachil, Khatschel), Abraham, \xc5\xa0alom in Aaron in h\xc4\x8di Muskat, ki je umrla v otro\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Po zgodnji smrti njegovega o\xc4\x8deta, sta se, kot ka\xc5\xbee, z materjo preselila v Krems, kjer ga je pou\xc4\x8deval njegov stric rabin Aron Bluemlein iz Kremsa/Dunaja, ki je bil skupaj z Isserleinovo materjo \xc5\xbertev dunajskega pokola leta 1421. U\xc4\x8dil se je tudi na Dunaju in v Egerju ter verjetno tudi v Italiji._NEWLINE_Kmalu po pregonih na Dunaju se je vrnil v Maribor, kjer je za\xc4\x8del slu\xc5\xbeiti kot rabin in \xc5\xbee leta 1425 je od tam izpri\xc4\x8dano njegovo dopisovanje in dru\xc5\xbeenje z drugimi u\xc4\x8denjaki njegove dobe, kot je to bil An\xc5\xa1el iz Maribora (Anshel Marpurk). Njegova avtoriteta je vklju\xc4\x8devala tudi imenovanje drugih rabinov. Responza rabinov Israela Brune, Mojzesa Mintza in Jakoba Moelina ali Maharila iz Mainza navaja Isserleina z velikim spo\xc5\xa1tovanjem. _NEWLINE_Iz neznanega razloga se je preselil v Dunajsko Novo mesto, kjer je izpri\xc4\x8dan leta 1445, \xc4\x8deprav glede na to, da je stalno potoval med Dunajskim Novim mestom in Mariborom, lahko domnevamo, da se je dejansko nastanil v Dunajskem Novem mestu okoli leta 1450. Sam se je ukvarjal z denarni\xc5\xa1tvom le obrobno in z majhnimi vsotami. V Dunajskem Novem mestu je, tako kot prej v Mariboru, za\xc4\x8del voditi je\xc5\xa1ivo, torej versko akademijo, do leta 1460, ko je umrl. Zaradi svojih dejavnosti je imenovan tudi kot rabin Israel Marpurk in rabin Israel iz Noj\xc5\xa1tata. Velikokrat se je podpisoval kot \xc2\xbbMajhen in mlad v Izraelu\xc2\xab\xc2\xa0(A-katan ve-a-cair \xc5\xa1e-be-israel)._NEWLINE_Njegovi u\xc4\x8denci so prihajali iz Avstrije, \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, Moravske, Mad\xc5\xbearske, \xc5\xa0lezije, Bavarske in Porenja, med njimi Israel Bruna, Moses Mintz in Josef b. Moses. Velja za idealni tip srednjeve\xc5\xa1kega rabina, ki je od skupnosti in njenih \xc4\x8dlanov zahteval strogo spo\xc5\xa1tovanje obrednih pravil, socialno pravi\xc4\x8dnost in po\xc5\xa1tenost pri poslu in trgovini. Nagibal se je k mistiki, preu\xc4\x8deval je kabalisti\xc4\x8dna dela in nekatere kabalisti\xc4\x8dne obi\xc4\x8daje sprejel kot svoje, \xc4\x8deprav je poznal tudi sodobno kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko znanstveno literaturo. Isserlein je kot zadnji izmed 32 halahi\xc4\x8dnih avtoritet vklju\xc4\x8den tudi v \xc5\xa0ulhan aruh (Shulchan Aruch). _NEWLINE_Njegov najstarej\xc5\xa1i sin Petahja ali R. Kachil je \xc5\xa1tudiral na o\xc4\x8detovi je\xc5\xa1ivi, kjer je bil o\xc4\x8detov tajnik. V imenu svojega o\xc4\x8deta je celo odgovoril na vpra\xc5\xa1anje rabina Abrahama s Poljske. Poro\xc4\x8dil se je v Mariboru. \xc5\xa0e 3. 6. 1489 se je ukvarjal s posojanjem denarja. 12. 11. 1489 in 8. marca 1493 se v Gradcu omenja Nassan, sin Khatschla iz Maribora oziroma rabina Kachila ali Petahje, sina Israela Isserleina.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nS svojimi zagatami so se na Isserleina obra\xc4\x8dali pomembni u\xc4\x8denjaki in judovske skupnosti, ki so odobravali njegove odlo\xc4\x8ditve. Najpomembnej\xc5\xa1i u\xc4\x8denjaki (poskim), ki so se usmerjali k prakti\xc4\x8dni razlagi judovskega prava (halaha), so cenili njegove knjige in poveli\xc4\x8devali njegovo osebnost. Moses Mintz (Moses ben Isaac) ga je imenoval Nesi ha-Nesi'im (predstojnik predstojnikov; responsa, \xc5\xa1t. 12 Solun, ed. 1802, 10b). Isserlein je zavrnil, da bi prejemal pla\xc4\x8dilo od skupnosti, kjer je deloval. Nasprotoval je rabinom, ki so sku\xc5\xa1ali obvladovati \xc4\x8dlane skupnosti pod gro\xc5\xbenjo izob\xc4\x8denja. Zaradi svojega truda in ugleda je prepre\xc4\x8dil polemike med nem\xc5\xa1kimi skupnostmi v Porenju, ko je Seligman Bingenski sku\xc5\xa1al nadnje vsiliti razli\xc4\x8dne takkanot'' (sing. takkanah = direktiva, ki jo odredi halahi\xc4\x8dna avtoriteta) in zagrozil izob\xc4\x8denje vsem, ki ne bi sprejeli njegovih takkanot._NEWLINE_Isserlein je \xc5\xbeivel pobo\xc5\xbeno in v askezi. V dolo\xc4\x8deni meri ga lahko obravnavamo kot naslednika tradicije Hasidei A\xc5\xa1kenaz (pobo\xc5\xbeen a\xc5\xa1kena\xc5\xa1ki Jud) 13. stoletja. Vsekakor je vpliv knjige Sefer Hasidim mo\xc4\x8d najti v mnogih njegovih odlo\xc4\x8ditvah. Eden njegovih zaupnih u\xc4\x8dencev, Joseph ben Moses, je v delu Leket Yosher (ed. A. Freimann, 1903\xe2\x80\x9304) zapisal kak\xc5\xa1no je bilo Isserleinovo vsakdanje obna\xc5\xa1anje in kaj je avtor sli\xc5\xa1al v razpravah z njim._NEWLINE_Isserleinovo najpomembnej\xc5\xa1e delo je responsa (rabinski pisani odloki v obliki odgovorov na vpra\xc5\xa1anja) Terumat ha-De\xc5\xa1en, imenovan tako zato, ker vsebuje 354 (\xc5\xa1tevil\xc4\x8dno enakovredno hebrejskemu zapisu \xd7\x93\xd7\xa9\xd7\x9f) odsekov. Ve\xc4\x8dino teh te\xc5\xbekih vpra\xc5\xa1anj je postavil avtor sam, da bi raziskal, razjasnil in podal o teh uporabne halahi\xc4\x8dne odloke. Ti podajajo zanesljivo sliko o takratnem judovskem \xc5\xbeivljenju. Isserlein se v svojem delu ka\xc5\xbee kot izobra\xc5\xbeen in temeljit u\xc4\x8denjak, obdarjen z logi\xc4\x8dnim mi\xc5\xa1ljenjem. _NEWLINE_V svojih odlo\xc4\x8ditvah se je opiral na Talmud in predvsem na francoske in nem\xc5\xa1ke u\xc4\x8denjake. Med \xc5\xa1panskimi u\xc4\x8denjaki posebno omenja Isaaka Alfasija in Maimonidesa; ostale, kot je Nahmanides, zelo redko omenja, in Solomona ben Abrahama Adreta sploh ne. Zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de te\xc5\xbenje, da bi se prete\xc5\xbeno opirali na odlo\xc4\x8ditve posekim, je Isserlein sku\xc5\xa1al obnoviti u\xc4\x8denje Talmuda in drugih starej\xc5\xa1ih spisov in jim dati nekdanjo pomembnost. Odlo\xc4\x8dal je skladno s stali\xc5\xa1\xc4\x8di prej\xc5\xa1njih avtoritet, raje kot kasnej\xc5\xa1ih. Ni se bal avtoritete Jakoba ben A\xc5\xa1era, avtorja dela Turim, ko se le-ta ni strinjal z geonim (sing. gaon = predstavnik akademije v 6. stoletju n.\xc5\xa1.; halahi\xc4\x8dna avtoriteta). _NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no povedano, Isserlein se je dr\xc5\xbeal stroge linije glede bibli\xc4\x8dnih prepovedi, vendar se je v mnogih zadevah nagibal k blagosti, posebno takrat, ko je sku\xc5\xa1al osnovati harmoni\xc4\x8dne odnose s kristjani. Od vseh njegovih responsa, ki se nana\xc5\xa1ajo na dejanske zadeve, jih je 267 ohranil in uredil njegov u\xc4\x8denec ter objavil v zbirki Pesakim u-Ketavim, ki so bile objavljene skupaj s Terumat ha-De\xc5\xa1en (Benetke, 1519; in drugod). Njegova druga dela vklju\xc4\x8dujejo Be'urim (razlage) Ra\xc5\xa1ijevih bibli\xc4\x8dnih komentarjev (Benetke, 1519, nova izdaja, Jeruzalem, 1996); \xc5\xa0e'arim, o zakonih issur ve-hetter (objavljeno v Jeruzalemu, 1978), ki se omenja v njegovih Pesakim u-Ketavim in tudi v Torat Hatat (Krakow) in Darkei Mo\xc5\xa1e avtorja Mosesa Isserlesa (odlomki so bili objavljeni kot razlage k \xc5\xa0a'arei Dura (Benetke ed., 1548) avtorja Isaaka Duerenskega). Nekaj liturgi\xc4\x8dnih pesmi (pijutim) in molitev pripisujejo Isserleinu. Nekaj njegovih responsa je vklju\xc4\x8denih v zbirko responsa Jakoba Weila njegovega u\xc4\x8denca Israela Bruna. Isserleinova dela vsebujejo dragoceno gradivo za splo\xc5\xa1no zgodovino Judov v Nem\xc4\x8diji 15. stoletja in \xc5\xa1e posebej o ureditvi skupnosti in njihovem duhovnem \xc5\xbeivljenju."