b'\n_START_ARTICLE_\nVeliki zimski pedic\n_START_SECTION_\nOpis in biologija\n_START_PARAGRAPH_\nZa vrsto je zna\xc4\x8dilen spolni dimorfizem, saj je samec zna\xc4\x8dilen metulj, samica pa je bolj podobna pajku. Samci imajo dobro razvita krila, preko katerih merijo od 40 - 45 mm. Prednji par je sivo do bledo svetlo rumen s temno rjavimi pegami, pegastim robom in z dvema rjavima pre\xc4\x8dnima programa. Zadnji par kril je enobarven, svetlo sive ali svetlo rumene barve in je posejan z drobnimi rjavimi pegicami. Samice so na prvi pogled podobne pajku in imajo telo svetlo rumene ali bele barve z rjavo \xc4\x8drnimi pegami. Odrasle samice so dolge okokli 14 mm in imajo popolnoma zakrnela krila. Jaj\xc4\x8deca so podolgovata, dolga okoli 0,5 mm in so sprva rumene barve, pozneje pa postanejo ro\xc5\xbenata ali rde\xc4\x8de oran\xc5\xbena. Gosenica je rde\xc4\x8de do rumeno rjava, vzdol\xc5\xbe hrbta pa ima dve temni vzdol\xc5\xbeni \xc4\x8drti, ki ju obrobljata rumeni \xc4\x8drti. Glava gosenice je oran\xc5\xbena do rde\xc4\x8de rjava in je posuta s pikami. Gosenica dose\xc5\xbee v dol\xc5\xbeino do 25 mm. Buba je rjava. _NEWLINE_Samci v Sloveniji letajo pono\xc4\x8di konec septembra in oktobra, na britanskem oto\xc4\x8dju pa med septembrom in decembrom. Samice se zadr\xc5\xbeujejo na gostiteljskih rastlinah gosenic in se premikajo po deblu od tal navzgor, kjer poteka kopulacija. Oplojene samice jaj\xc4\x8deca odlo\xc5\xbeijo v bli\xc5\xbeini popkov na vejicah, kjer prezimijo. Gosenice se v Sloveniji pojavijo med aprilom in junijem, ko se po\xc5\xbere\xc5\xa1no hranijo z listjem gostiteljskih rastlin, kjer lahko ob prevelikem \xc5\xa1tevilu postanejo \xc5\xa1kodljivec. Junija se gosenice spustijo na tla, nato pa se v tleh zabubijo.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nVrsta je raz\xc5\xa1irjena po ve\xc4\x8dini zahodne Evrope, od severne Skandinavije do Sredozemlja ter do Kavkaza, severnega Irana in ruskega dalnjega vzhoda.'