b'\n_START_ARTICLE_\nMichael Florent van Langren\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nVan Langren ni imel univerzitetne izobrazbe. Bil je za\xc4\x8detnik selenografije, vede o Luninem povr\xc5\xa1ju. Slu\xc5\xbeil je pri \xc5\xa1panskem kralju Filipu IV._NEWLINE_S pomo\xc4\x8djo navideznega Luninega gibanja je posku\xc5\xa1al dolo\xc4\x8diti zemljepisno dol\xc5\xbeino._NEWLINE_Na svoji Karti Lune iz leta 1645 je prvi\xc4\x8d dal imena objektom na Lunini povr\xc5\xa1ini. Uvedel je pribli\xc5\xbeno 325 imen, ki jih je vzel iz Biblije (preroki, svetniki), po \xc4\x8dlanih kraljeve dru\xc5\xbeine, po priimkih imenitnih dvorjanov in slove\xc4\x8dih plemi\xc4\x8dih. Imena se niso dolgo obdr\xc5\xbeala. Od vseh njegovih imen so se do danes ohranila le tri imena kraterjev: Katarina, Ciril in Teofil. Na njegovi Karti Lune so se pojavila tudi morja. Sedanje Morje hlada je bilo na primer Morje astronomov. Izdelal je Lunine karte v tridesetih razli\xc4\x8dnih menah._NEWLINE_Leta 1652 je opazoval neperiodi\xc4\x8dni komet (C/1652 Y1) in opazovanja objavil._NEWLINE_Izdelal je ve\xc4\x8d zemljevidov \xc5\xa0panske Nizozemske in naredil na\xc4\x8drt za pristani\xc5\xa1\xc4\x8de pri Dunkirku, izbolj\xc5\xa1ave pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Ostendu. Ukvarjal se je tudi z za\xc5\xa1\xc4\x8dito Bruslja in Antwerpna pred poplavami. Delal je na utrjevanju Bruslja. Izumil je tudi trocevni top.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje udarni krater Langren (Langrenus) na Luni.'