b'\n_START_ARTICLE_\nKrkono\xc5\xa1i\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1ko ime "Krkono\xc5\xa1e" se prvi\xc4\x8d omenja v ednini "Krkono\xc5\xa1" leta 1492 v zapisu o delitvi dvorca v kraju \xc5\xa0t\xc4\x9bpanice na dva dela. Prvi zemljevid z imenom sega v leto 1518, ko je Mikul\xc3\xa1\xc5\xa1 Klaudy\xc3\xa1n goro zapisal kot Krkonoss.  Izvor imena se obi\xc4\x8dajno razlaga kot zmes krk ali krak \xe2\x80\x93 staroslovanska beseda za Krummholz (sklic na lokalno vegetacijo \xe2\x80\x93 zveri\xc5\xbeen les) \xe2\x80\x93 in no\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 ki izvirajo iz nosit (prenos). Druge teorije omenjajo povezavo s predindoevropsko besedo corconti, ki je prva s Ptolemajevega seznama in se nana\xc5\xa1a na predkeltska ali germanska ljudstva. _NEWLINE_V kroniki Trautenau (Trutnov) Simona H\xc3\xbcttelsa iz leta 1549 se ime Hrisenpergisches Gebirge, Hrisengepirge, Riesengebirge, Riesengebirge pojavi prvi\xc4\x8d, vendar se v naslednjih stoletjih pojavi \xc5\xa1e nekaj drugih imen. Zemljevid Martina Helwiga \xc5\xa0lezija omenja Rissenberg._NEWLINE_P\xc5\x99ib\xc3\xadk Pulkava jih imenuje leta 1380 kot Sn\xc4\x9b\xc5\xben\xc3\xa9 hory (zasne\xc5\xbeene gore). \xc4\x8ce\xc5\xa1ki pisatelj Bohuslav Balb\xc3\xadn je leta 1679 zapisal, da so gore znane pod razli\xc4\x8dnimi imeni: Krkono\xc5\xa1e (Cerconossios), Rhipaeos Montes, Obrovski, Sne\xc5\xbene gore ali Riesen Gebirge. _NEWLINE_Sodobno ime Krkono\xc5\xa1e (\xc4\x8de\xc5\xa1ko), Riesengebirge (nem\xc5\xa1ko) in Karkonosze (poljsko) je postalo \xc5\xa1iroko sprejeto \xc5\xa1ele v 19. stoletju.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nObseg Krkono\xc5\xa1ev je 631 km\xc2\xb2, 454 km\xc2\xb2 na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in 177 km\xc2\xb2 na Poljskem._NEWLINE_Glavni greben pogorja poteka od vzhoda proti zahodu in sestavlja mejo med Poljsko in \xc4\x8ce\xc5\xa1ko. Njegov najvi\xc5\xa1ji vrh, Sne\xc5\xbeka/Sniezka, je najvi\xc5\xa1ji vrh na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. \xc5\xa0lezijski severni del na Poljskem se strmo spu\xc5\xa1\xc4\x8da v dolino Jelenia G\xc3\xb3ra, medtem ko se ju\xc5\xbeni \xc4\x8de\xc5\xa1ki del po\xc4\x8dasi zni\xc5\xbeuje v \xc4\x8ce\xc5\xa1ko kotlino. V severovzhodni smeri Krkono\xc5\xa1ev se nadaljuje do Rudawy Janowickie, na jugovzhodu do R\xc3\xbdchory. Prelaz Novosv\xc4\x9btsk\xc3\xbd pr\xc5\xafsmyk (poljsko: Prze\xc5\x82\xc4\x99cz Szklarska) pri kraju Jakuszyce je zahodna meja z Jizerskim gorovjem._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_\xc4\x8ce\xc5\xa1ki greben na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, ki poteka vzporedno z glavnega grebena, sestavlja drug greben (imenovan tudi notranji greben). Pri kraju \xc5\xa0pindlerjev Mlin reka Laba deli \xc4\x8ce\xc5\xa1ki greben._NEWLINE_Grebeni so razdeljeni z rekami: Laba, Mumlava, B\xc3\xadl\xc3\xa9 Laba, Velka Upa, Mal\xc3\xa1 Upa in Jizera, ki izvira v Jizerskem pogorju. Reke na \xc4\x8de\xc5\xa1ki strani pogosto padajo \xc4\x8dez strme robove v doline, ki so jih v preteklosti ustvarili ledeniki. Najve\xc4\x8dji slapovi na ju\xc5\xbeni strani gore so Labsk\xc3\xbd slapovi z vi\xc5\xa1ino 50 m, Pan\xc4\x8davsk\xc3\xbd slap (140 m, najvi\xc5\xa1ji slap na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem), Horn\xc3\xad \xc3\x9apsk\xc3\xbd slap, Doln\xc3\xad \xc3\x9apsk\xc3\xbd slap in Mumlavsk\xc3\xbd slap (10 m). Najpomembnej\xc5\xa1e reke na poljski strani so Kamienna, \xc5\x81omnica in Bobr. Prav tako delajo impresivne slapove, kot so Wodospad Kamie\xc5\x84czyka (27 m), Wodospad Szklarki (13,5 m), Wodospad na \xc5\x81omnicy (10 m) ali Wodospad Podg\xc3\xb3rnej (10 m)._NEWLINE_Glavni greben Krkono\xc5\xa1ev dela razvodnico med Severnim in Baltskim morjem. Reke na jugu \xc4\x8ce\xc5\xa1ke odtekajo v Severno morje, reke na severni poljski strani pa v Baltsko morje.\n_START_SECTION_\nNarava\n_START_PARAGRAPH_\nRe\xc4\x8dne doline in ni\xc5\xbeje plasti sestavljajo submontanski pas. Gozdovi trdega lesa in me\xc5\xa1ani gozdovi so v glavnem nadomestili smrekove monokulture. Samo re\xc4\x8dne doline ponujajo ostanke gozdov trdega lesa._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Vi\xc5\xa1ji deli sestavljajo montansko vegetacijsko obmo\xc4\x8dje. Naravni gozdovi iglavcev so bili v velikih delih nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni s smrekovo monokulturo, ki je pogosto mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana zaradi onesna\xc5\xbeenja zraka in zakisanja tal. V mnogih krajih je gozd mrtev. Razlog za to je geografska lega v \xc4\x8drnem trikotniku regij okoli nem\xc5\xa1ko-poljsko-\xc4\x8de\xc5\xa1ke meje, v katerih je veliko termoelektrarn na premog. \xc4\x8ceprav so emisije \xc5\xbeveplovega dioksida, ki povzro\xc4\x8dajo kisli de\xc5\xbe, ter emisije mnogih drugih snovi mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ali od za\xc4\x8detka leta 1990, se gozd le po\xc4\x8dasi obnavlja._NEWLINE_V okolici planinskih ko\xc4\x8d se raztezajo gorski travniki, bogati z rastlinjem, ki so se ohranili zaradi alpskega pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva. Po izmenjavi prebivalstva leta 1945 je ta vrsta upravljanja zastala in gorski travniki so bili ve\xc4\x8dinoma zapu\xc5\xa1\xc4\x8deni._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Nad gozdno mejo pribli\xc5\xbeno 1250 do 1350 m je subalpsko vegetacijsko obmo\xc4\x8dje, ki ga zaznamujejo skriven\xc4\x8dene lesne rastline, travniki goste trave in subarkti\xc4\x8dna visoka barja. Ta habitat je posebnega pomena v Krkono\xc5\xa1ih zaradi relikta alpske tundre, kar je bila zna\xc4\x8dilnost v ledeni dobi v srednji Evropi. Hkrati pa je bila povezava z alpskimi travniki v Alpah, saj so tu rastlinske vrste, ki so sicer lo\xc4\x8dene ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d kilometrov, kot jagodi\xc4\x8dnica Rubus chamaemorus. Nekatere vrste so se razvile zaradi posebnih razmer v Krkono\xc5\xa1ih v primerjavi z Alpami ali tundro, zlasti v \xc5\x9anie\xc5\xbcne Kotly. So endemi\xc4\x8dne, kar pomeni, da rastejo le tukaj._NEWLINE_Alpsko vegetacijsko obmo\xc4\x8dje, za katero so zna\xc4\x8dilne velike skalnate pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, je mogo\xc4\x8de najti le na najvi\xc5\xa1jih vrhovih (Sne\xc5\xbeka, Lu\xc4\x8dn\xc3\xad Hora, Studni\xc4\x8dn\xc3\xad Hora, Kotel in Szrenica). Tam rastejo le trave, mahovi in li\xc5\xa1aji._NEWLINE_\xc5\xa0e posebej veliko vrst je na ledinikih, kot so Ob\xc5\x99\xc3\xad d\xc5\xafl, Labsk\xc3\xbd d\xc5\xafl in D\xc5\xafl B\xc3\xadl\xc3\xa9ho Labe na ju\xc5\xbeni strani, \xc5\x9anie\xc5\xbcne Kot\xc5\x82y, Kocio\xc5\x82 \xc5\x81omniczki in kalderah gorskih jezer Wielki Staw in Maly Staw na severni strani glavnega grebena. Najbogatej\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja se imenujejo Zahr\xc3\xa1dka ("vrt"). V Krkono\xc5\xa1ih jih je kak\xc5\xa1nih 15, na primer \xc4\x8certova Zahr\xc3\xa1dka in Krakono\xc5\xa1ova Zahr\xc3\xa1dka.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc4\x8de\xc5\xa1ki in poljski strani je velik del pogorja za\xc5\xa1\xc4\x8diten kot narodni park in naravni rezervati._NEWLINE_\xc4\x8ce\xc5\xa1ki Narodni park Krkono\xc5\xa1i (Krkono\xc5\xa1sk\xc3\xbd n\xc3\xa1rodn\xc3\xad park, KRNAP) je bil ustanovljen leta 1963 kot drugi narodni park na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kem in je najstarej\xc5\xa1i narodni park na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. Njegova povr\xc5\xa1ina je pribli\xc5\xbeno 370 kvadratnih kilometrov in vklju\xc4\x8duje poleg predalpskih obmo\xc4\x8dij tudi velik del vzno\xc5\xbeja gore._NEWLINE_Narodni park Krkono\xc5\xa1i na Poljskem (Karkonoski Park Narodowy, KPN) je bil ustanovljen leta 1959 in pokriva povr\xc5\xa1ino 55,8 kvadratnega kilometra. Zajema zelo ob\xc4\x8dutljive vi\xc5\xa1je dele pogorja od nadmorske vi\xc5\xa1ine okoli 900\xe2\x80\x931000 m in nekatere posebne naravne rezervate pod tem obmo\xc4\x8djem._NEWLINE_Strogi predpisi za ohranjanje poljskega nacionalnega parka prepovedujejo pogozdovanje po\xc5\xa1kodovanih in mrtvih gozdov. Na \xc4\x8de\xc5\xa1ki strani pa je pogozdovanje velikih obmo\xc4\x8dij pogosto.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v Krkono\xc5\xa1ih je zelo spremenljivo. Zime so hladne, sneg v vi\xc5\xa1ini nad 3 metre ni redek. \xc5\xa0tevilni deli gore so prekriti s snegom pet ali \xc5\xa1est mesecev. Vi\xc5\xa1je lege so pogosto zavite v gosto meglo. V povpre\xc4\x8dju je gora Sne\xc5\xbeka/Sniezka vsaj deloma skrita v megli in/ali oblakih 296 dni na leto. Povpre\xc4\x8dna temperatura na njej je pribl. 0,2 \xc2\xb0C. Glavni greben pripada najbolj vetru izpostavljenim obmo\xc4\x8djem Evrope. Na severni strani je fen pogost meteorolo\xc5\xa1ki pojav. Letna koli\xc4\x8dina padavin se giblje od okoli 700 mm ob vzno\xc5\xbeju gore do 1230 mm na gori. Najvi\xc5\xa1je padavine s 1512 mm so dose\xc5\xbeene v sne\xc5\xbenih kotlinah v dolinah ob vzno\xc5\xbeju glavnega grebena.\n_START_SECTION_\nPoselitev\n_START_PARAGRAPH_\nDo srednjega veka gorovje, neprehodni gozdovi in njegovi obronki niso bili poseljeni. Prvi sledovi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih naselij so v vojvodini \xc4\x8ce\xc5\xa1ki blizu dveh poti med \xc4\x8ce\xc5\xa1ko in \xc5\xa0lezijo v 12. stoletju._NEWLINE_Prvi val kolonizacije slovanskih naseljencev sega v 13. stoletje, v \xc4\x8das \xc4\x8ce\xc5\xa1kega kraljestva in vklju\xc4\x8duje le predgorje, medtem ko so bili grebeni gorovja \xc5\xa1e vedno nenaseljeni. Drugi val kolonizacije je bil v poznej\xc5\xa1em 13. stoletju, ko so se do vzno\xc5\xbeja priseljevali Nemci (nem\xc5\xa1ka vzhodna kolonizacija \xe2\x80\x93 Ostsiedlung), ki so najprej kolonizirali \xc5\xa1lezijski severni del, kjer so razmere za kmetovanje bolj\xc5\xa1e, pozneje pa ju\xc5\xbeni \xc4\x8de\xc5\xa1ki del vzdol\xc5\xbe Labe in \xc3\x9ape. V tem \xc4\x8dasu je bilo ustanovljenih veliko kme\xc4\x8dkih naselij, trgov, obrtnih skupnosti in mest, ki so bili osnova za nadaljnjo kolonizacijo gorovja._NEWLINE_Prvi ljudje, ki so raziskovali notranje dele Krkono\xc5\xa1ev, so bili lovci na zaklade in rudarji, ki so iskali zlato, srebro, rudo in dragocene kamne predvsem na \xc5\xa1lezijski strani. V 14. in 15. stoletju so v gore pri\xc5\xa1li tujci, ki so govorili druge jezike poleg nem\xc5\xa1kega. Imenovali so jih "Wallen" (Walha), in njihova potovanja so bila zapisana v tako imenovanih "Wallenb\xc3\xbcchern" (knjige). Skrivnostni orientacijski znaki so vidni \xc5\xa1e danes, predvsem na severni strani gorovja._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 16. stoletja (1511) so nem\xc5\xa1ki rudarji iz regije v okolici Meissna na Sa\xc5\xa1kem za\xc4\x8deli svoje delo v Ob\xc5\x99\xc3\xad D\xc5\xafl neposredno pod goro Sne\xc5\xbeka in v istem \xc4\x8dasu odprli \xc5\xa1tevilne druge rudnike v drugih delih pogorja kot Svat\xc3\xbd Petr (Saint Peter), ki je zdaj del \xc5\xa0pindlerjevega Mlina (Spindlerm\xc3\xbchle)._NEWLINE_V 1530-ih se je v Krkono\xc5\xa1ih pojavil Christopher von Gendorf, koro\xc5\xa1ki plemi\xc4\x8d in kraljevi vi\xc5\xa1ji kapetan kralja Ferdinanda I. Pridobil je celotno gospostvo Vrchlabov (Hohenelbe, dobesedno visoka Laba). Njegov podjetni duh je postal klju\xc4\x8dnega pomena za nadaljnji razvoj obmo\xc4\x8dja. Za podporo rudarjem je ustanovil mnogo manj\xc5\xa1ih naselij v vi\xc5\xa1jih predelih gore. Nadalje je v dolini zgradil delovne pe\xc4\x8di za predelavo \xc5\xbeeleza in vodna kolesa, potrebna za energijo. Zaradi intenzivne gospodarske dejavnosti so se pojavile prve izkr\xc4\x8dene enklave na pobo\xc4\x8djih in vrhovih._NEWLINE_Po naro\xc4\x8dilu Christopherja von Gendorfa so sekali les za rudnik srebra v Kutni Hori in povzro\xc4\x8dili nepopravljivo \xc5\xa1kodo. Ta naro\xc4\x8dila so povzro\xc4\x8dila tretji val kolonizacije, ki je vplival na gorske grebene. Leta 1566 so povabili drvarje iz alpskih dr\xc5\xbeav, da se naselijo v teh krajih. Ljudje iz Tirolske, Koro\xc5\xa1ke in \xc5\xa0tajerske so spremenili naravo gore in bistveno oblikovali kulturno krajino. Na stotine dru\xc5\xbein, predvsem iz Tirolske, je ustvarilo drugo skupino prebivalcev, ki so govorili drugo nem\xc5\xa1ko nare\xc4\x8dje in prinesli drugo doma\xc4\x8do kulturo v Krkono\xc5\xa1e. Na gorskih pobo\xc4\x8djih so ustanovili nove naselbine, dolo\xc4\x8dili osnovo za kasnej\xc5\xa1o govedorejo in zgradili lesene pregrade za zadr\xc5\xbeevanje vode. Celotno gorovje je bilo \xc5\xbee v 17. stoletju gosto naseljena regija s travni\xc5\xa1kimi enklavami in hi\xc5\xa1icami (imenovanimi Bauden), ki so jih uporabljali bo pa\xc5\xa1i goveda v poletnih mesecih in v\xc4\x8dasih celo pozimi. Pribli\xc5\xbeno v istem \xc4\x8dasu je Albrecht von Wallenstein pridobil dele gore in mesto Vrchlab\xc3\xad (Hohenelbe) je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za oboro\xc5\xbeevanje vojske. V tem \xc4\x8dasu so nekatoliki na\xc5\xa1li zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v oddaljenih krajih v gorah. Pozneje so celotne skupnosti, ki niso bili katoli\xc4\x8dani, iz avstrijskih dr\xc5\xbeav na\xc5\xa1le zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de na zdaj pruski severni strani, kjer so se naselili v kraje Marysin, Michalovice, Jagnietkow ali Karpacz (Krummh\xc3\xbcbel)._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_V 17. stoletju je bilo gorovje na \xc4\x8de\xc5\xa1ki strani razdeljeno med nove lastnike zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, ve\xc4\x8dinoma so bili katoli\xc5\xa1ke vere in iz tujih regij. To so bile dru\xc5\xbeine Harrach, Morzin in de Waggi. Za\xc4\x8deli so se spori zaradi meja na obmo\xc4\x8djih, na katerih so se naselili med 1790 in 1810. Sodna odlo\xc4\x8dba iz leta 1790, ki je dolo\xc4\x8dala mejo med \xc4\x8de\xc5\xa1kimi gospostvi in \xc5\xa1lezijskimi gospostvih Schaffgotsch (ki so imeli v lasti to obmo\xc4\x8dje \xc5\xbee od srednjega veka), je dolo\xc4\x8dala mejo med \xc4\x8ce\xc5\xa1ko in \xc5\xa0lezijo._NEWLINE_Republika \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka je bila ustanovljena leta 1918 in v naslednjih letih je bil zna\xc4\x8dilen pritok \xc4\x8cehov na \xc4\x8de\xc5\xa1ko stran gore. Ti ljudje so delali za vlado (v nasprotju z nem\xc5\xa1kimi prebivalci so govorili \xc4\x8de\xc5\xa1ko in nem\xc5\xa1ko), vendar so nekateri od njih delali tudi v turizmu in upravljali planinske ko\xc4\x8de, kot so Labsk\xc3\xa1 Bouda (nem\xc5\xa1ko Elbfallbaude) ali Voseck\xc3\xa1 Bouda (nem\xc5\xa1ko Wosseckerbaude). Mnoge od teh postojank so bile prej v lasti plemi\xc5\xa1kih lastnikov zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in \xc4\x8de\xc5\xa1kega pohodni\xc5\xa1kega kluba (KCT) po Zakonu o zemlji\xc5\xa1kem nadzoru. Ta priliv se je ustavil, ko so \xc4\x8de\xc5\xa1ko stran gore zasedli Nemci leta 1938 in mnogi \xc4\x8cehi so zapustili obmo\xc4\x8dje ali pa so bili izgnani. Po drugi svetovni vojni so skoraj celotno nem\xc5\xa1ko prebivalstvo izgnali in ga nadomestili s Poljaki na severni \xc5\xa1lezijski strani in s \xc4\x8cehi na ju\xc5\xbeni \xc4\x8de\xc5\xa1ki strani pogorja. Danes je gostota prebivalstva na obmo\xc4\x8dju narodnega parka za \xe2\x85\x94 ni\xc5\xbeja kot pred drugo svetovno vojno, saj je obmo\xc4\x8dje zavarovano.  Veliko hi\xc5\xa1 se uporablja samo za rekreacijske namene ob koncu tedna. Izmenjava prebivalstva je povzro\xc4\x8dila upad kulturne krajine. V velikih delih gora se travniki zara\xc5\xa1\xc4\x8dajo,  naselja praznijo, na stotine tradicionalnih hi\xc5\xa1 in ko\xc4\x8d propada ali so se spremenile v arhitekturno ni\xc4\x8dvredne predmete  in ne\xc5\xa1teto spominskih obele\xc5\xbeij, kapel, sveti\xc5\xa1\xc4\x8d, zanimivosti in izvirov je bilo uni\xc4\x8denih, ker so bili povezani z Nemci ali cerkvijo.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa Krkono\xc5\xa1e so zna\xc4\x8dilne \xc5\xa1tevilne planinske ko\xc4\x8de, ki se imenujejo bouda v \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dini in baude v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Imeni sta izpeljani iz srednjevisokonem\xc5\xa1ke besede Buode, kar pomeni kabina ali stavba. Poljsko ime je schronisko. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa se imenuje po kraju ali po graditelju in prvem stanovalcu. Slednje so po izgonu, zlasti zdaj na poljski strani, dobile nova imena. Cele kolonije postojank so se imenovale po dru\xc5\xbeinah, ki so \xc5\xbeiveli tam. So v vi\xc5\xa1jih delih ali na grebenu Krkono\xc5\xa1ev in so jih uporabljali pastirji kot poletna zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da. Po letu 1800 je nekaj planinskih ko\xc4\x8d postalo zanimivih za prve pohodnike in proti koncu 19. stoletja so bile mnoge spremenjene v hotele. Pozneje so jih pove\xc4\x8dali, da so lahko sprejeli ve\xc4\x8d gostov. Znane zgodovinske planinske ko\xc4\x8de so Lu\xc4\x8dn\xc3\xad bouda (Wiesenbaude), Martinova bouda (Martinsbaude) in Voseck\xc3\xa1 bouda (Wosseckerbaude) na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in Schronisko Strzech\xc4\x85 Akademicka (Hampelbaude), Schronisko Samotnia (Teichbaude) in Schronisko na Hali Szrenickiej (Neue Schlesische Baude) na Poljskem. V drugih mestih so bile stare planinske ko\xc4\x8de nadome\xc5\xa1\xc4\x8dene z novej\xc5\xa1imi zgradbami, ki so bile posebej zgrajene za turiste. Te ko\xc4\x8de iz 20. stoletja so Petrova Bouda (Peterbaude) ali ko\xc4\x8da na vrhu gore Sne\xc5\xbeka._NEWLINE_V Krkono\xc5\xa1ih so tudi \xc5\xa1tevilne zelo zanimive kamnite oblike, kot je D\xc3\xadv\xc4\x8d\xc3\xad kameny-\xc5\x9al\xc4\x85skie Kamienie in Mu\xc5\xbesk\xc3\xa9 kameny-Czeskie Kamienie nad 1400 m na glavnem grebenu, Harrachov kamery na \xc4\x8de\xc5\xa1ki strani ali Pielgrzym in S\xc5\x82onecznik na Poljskem. Ti prepereli bloki granita sestavljajo visoke stolpe, ki pogosto spominjajo na ljudi ali \xc5\xbeivali in dose\xc5\xbeejo vi\xc5\xa1ino do 30 metrov. Podobne formacije je mogo\xc4\x8de najti tudi v drugih delih Sudetov.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nKrkono\xc5\xa1i so eno izmed najbolj tradicionalnih turisti\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8dij v srednji Evropi. \xc5\xbde v 18. in 19. stoletju so ljudje pogosto zahajali na Schneekoppe (Sne\xc5\xbeko) (tudi Theodor K\xc3\xb6rner ali  Goethe). Umetniki, kot so Caspar David Friedrich in Carl Gustav Carus so hodili po gorah, da bi na\xc5\xa1li navdih. Ob koncu 19. stoletja sta bila ustanovljena dva planinska kluba, nem\xc5\xa1ki Riesengebirgsverein na \xc5\xa1lezijski strani in avstrijski Riesengebirgsverein na \xc4\x8de\xc5\xa1ki strani. Oba sta med drugim imela za cilj turisti\xc4\x8dni razvoj Krkono\xc5\xa1ev, kar je v prvi vrsti pomenilo gradnjo pe\xc5\xa1poti. V naslednjih letih so ustvarili mre\xc5\xbeo 3000 km, s 500 km v \xc5\xa0leziji in \xc4\x8ce\xc5\xa1kem grebenu._NEWLINE_Pogorje je postalo eno izmed najbolj priljubljenih po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8dij v nem\xc5\xa1kem cesarstvu. V obdobju Gr\xc3\xbcnderzeit (obdobje 19. stoletja industrijske in gospodarske rasti) so \xc5\xa1tevilni proizvajalci iz Berlina zgradili \xc5\xa1tevilne po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke vile na \xc5\xa1lezijski strani, ki so se ohranile do danes in dajejo poseben pridih (Szklarska Por\xc4\x99ba (prej Schreiberhau). Neposredna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka povezava iz Schreiberhaua v Berlin, Breslau, Stettin in Dresden in pozneje celo letalske povezave nem\xc5\xa1ke Lufthanse prek Hirschberga so zagotavljale udoben in hiter prihod. V berlinskem Victorijinem Parku na Kreuzbergu je med 1888 in 1894 arhitekt Hermann M\xc3\xa4chtig oblikoval v vrtu slap po zgledu Zackelfalla (Kamie\xc5\x84czyk) in kanal po zgledu Wolfsschluchta (Vlci rokle v Adr\xc5\xa1pach). _NEWLINE_Po letu 1945 in preselitvi nem\xc5\xa1kih prebivalcev so se \xc5\xa1irila smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da z novimi \xc5\xbei\xc4\x8dnicami na obeh straneh pogorja, s tem pa so postale zanemarjene tradicionalne planinske ko\xc4\x8de. Mnoge so bile \xc5\xbertve po\xc5\xbearov, kot Elbfallbaude, Riesenbaude ali Prinz-Heinrich-Baude. Veliko sprehajalnih poti, smu\xc4\x8darskih skakalnic in sanka\xc5\xa1kih prog je v slabem stanju zaradi pomanjkanja vzdr\xc5\xbeevanja. \xc4\x8cezmejna pohodna pot na glavnem grebenu, imenovana "poljsko-\xc4\x8de\xc5\xa1ka pot prijateljstva" je bila kon\xc4\x8dana leta 1980. Gore so na trasi glavne sudetske pe\xc5\xa1poti, G\xc5\x82\xc3\xb3wny Szlak Sudecki, ki sledi glavnemu grebenu. Danes so Krkono\xc5\xa1i priljubljen turisti\xc4\x8dni cilj poleti in pozimi.'