b'\n_START_ARTICLE_\nKleopatra VII.\n_START_SECTION_\nVzpon na prestol\n_START_PARAGRAPH_\nIdentiteta Kleopatrine matere ni natan\xc4\x8dno znana, verjetno je to bila Kleopatra V. Trifaina. Bila je sestra ali sestri\xc4\x8dna ter \xc5\xbeena Ptolemaja XII. Kleopatrin o\xc4\x8de Auletes je bil nezakonski sin Ptolemaja IX. Sotra, potomec Ptolemaja I. Sotra, generala Aleksandra Velikega. _NEWLINE_Vladavina Ptolemaja Auleta je bila nemirna. Gnej Pompej je 63 pr. n. \xc5\xa1t osvojil Sirijo in Judejo, s \xc4\x8dimer se je Rimska republika raz\xc5\xa1irila do meja Ptolemajskega kraljestva in za\xc4\x8dela posegati v njegovo notranjo politiko. 58 pr. n. \xc5\xa1t. so Rimljani priklju\xc4\x8dili Ptolemajski Ciper, kar je povzro\xc4\x8dilo porast nepriljubljenosti Ptolemaja Auleta. Auletes se je bil prisiljen zate\xc4\x8di v Rim v iskanju podpore, morda je z njim potovala tudi Kleopatra. V Egiptu sta za kraljico bili razgla\xc5\xa1eni Kleopatra VI. Trifaina in Berenike IV. Do okoli 58 pr. Kr. je bila Trifaina odstranjena in Berenike je sama posku\xc5\xa1ala utrditi svojo oblast. Auletes se je 55 pr. n. \xc5\xa1t. vrnil s podporo rimskega generala Avla Gabinija, zavzel Aleksandrijo in dal usmrtiti Bereniko. Gabinijevi vojaki, ki so ostali v Egiptu, so tvorili jedro gabinijcev, voja\xc5\xa1ke enote, ki je v Egiptu \xc5\xa1e dolgo ostala vplivna._NEWLINE_Ptolemaj XII. je umrl marca 51 pr. n. \xc5\xa1t. Prestol je zapustil 18-letni Kleopatri, ki je morda \xc5\xbee zadnje mesece pred Auletovo smrtjo bila njegova sovladarica, in njenemu 10-letnemu bratu Ptolemaju XIII. Kleopatra je \xc5\xbeelela brata in njegov regentski svet pod vodstvom evnuha Potinija odriniti od oblasti. Prav tako se je sprla z gabinijci zaradi predaje morilcev iz njihovih vrst Rimljanom. Ko je leta 50 pr. n. \xc5\xa1t. nastopila \xc5\xa1e slaba letina, je bila Kleopatra zaradi stopnjevanja napetosti prisiljena pobegniti iz Aleksandrije.\n_START_SECTION_\nAleksandrijska vojna in razmerje s Cezarjem\n_START_PARAGRAPH_\nKleopatra se je s svojimi podporniki umaknila v Askalon, na skrajni vzhod ptolemajske dr\xc5\xbeave, vojska Ptolemaja XIII. pa je zavzela polo\xc5\xbeaje na gori Kasius (danes Ras Kouroun)._NEWLINE_48 pr. n. \xc5\xa1t. se je Gnej Pompej po porazu v bitki pri Farzalu umaknil v Egipt, kjer je ra\xc4\x8dunal na pomo\xc4\x8d Ptolemajcev. 9. avgusta so ga na barki pred egip\xc4\x8dansko obalo sprejeli egip\xc4\x8danski dvorjani in ga umorili, \xc5\xa1e preden se je izkrcal. Gaj Julij Cezar je \xc5\xa1tiri dni kasneje prispel v Egipt, kjer je z ob\xc5\xbealovanjem sprejel Pompejev pe\xc4\x8datni prstan._NEWLINE_Cezar je v imenu rimske dr\xc5\xbeave \xc5\xbeelel spraviti Ptolemaja in Kleopatro. Kleopatra se je s pomo\xc4\x8djo gr\xc5\xa1kega trgovca Apolodra zavita v preprogo pretihotapila v aleksandrijsko pala\xc4\x8do. Kmalu je postala Cezarjeva ljubimka._NEWLINE_Jeseni je izbruhnila vojna. Ptolemajevi privr\xc5\xbeenci so oblegali aleksandrijsko pala\xc4\x8do, v kateri je Cezar \xc5\xa1e vedno zadr\xc5\xbeeval Ptolemaja in Potina. Gabinijci so se za\xc4\x8deli vra\xc4\x8dati s Kasiusa proti Aleksandriji. Cezar je iz Sirije poklical okrepitve pod vodstvom Mitridata Pergamskega._NEWLINE_27. marca 47 pr. n. \xc5\xa1t. je pri\xc5\xa1lo do odlo\xc4\x8dilne bitke pri jezeru Mareotis (danes Maryut) - Cezar je zaob\xc5\xa1el Ptolemajevo vojsko in jo skupaj z Mitridatovimi silami stisnil v kle\xc5\xa1\xc4\x8de. Ptolemaj XIII. je pobegnil in kasneje na begu \xc4\x8dez Nil utonil._NEWLINE_47 pr. n. \xc5\xa1t. je Kleopatra rodila sina Ptolemaja Cezarja, ki se ga je prijel vzdevek Cezarion (Cezar\xc4\x8dek)._NEWLINE_Cezar je po aleksandrijski vojni odlo\xc4\x8dil, da Egipta ne bo aneksiral in pustil Kleopatro na prestolu s svojim mlaj\xc5\xa1im bratom, Ptolemajem XIV., kot sovladarjem._NEWLINE_Kleopatra je imela na Cezarja razmeroma velik vpliv. Prav Kleopatra je predstavila Cezarja astronomu Sosigenu iz Aleksandrije, ki je predlagal uvedbo prestopnih let in dnevov. _NEWLINE_Kleopatra je od poletja 46 pr. n. \xc5\xa1t. do 44 pr. n. \xc5\xa1t. bivala v Rimu, v eni izmed Cezarjevih vil onkraj Tibere. Glavni vir podatkov o Kleopatrinem bivanju v Egiptu je Cicero, ki je Kleopatro v svojih pismih ve\xc4\x8dkrat ostro napadal. Po umoru Julija Cezarja 15. marca 44 pr. n. \xc5\xa1t. se je vrnila v Egipt. Kmalu zatem je v sumljivih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah umrl Ptolemaj XIV. in Kleopatrin sovladar je postal Cezarion.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavljanska vojna po Cezarjevi smrti\n_START_PARAGRAPH_\nPo Cezarjevi smrti je izbruhnila dr\xc5\xbeavljanska vojna med republikanci pod vodstvom Cezarjevih morilcev, Markom Junijem Brutom in Gajem Kasijem Longinijem, ter Cezarjevimi podporniki, Markom Antonijem, Oktavijanom in Lepidom. Kleopatra se je postavila na stran Cezarjevih privr\xc5\xbeencev, \xc4\x8deprav so na vzhodu rimske dr\xc5\xbeave kmalu prevladali republikanci in pretili z vdorom v Egipt. Za\xc4\x8detek leta 43 pr. n. \xc5\xa1t. je Kleopatra utrdila zavezni\xc5\xa1tvo z voditeljem Cezarjevih zaveznikov na vzhodni strani, Publijem Kornelijem Dolabello, ki je obenem priznal Cezariona kot njenega sovladarja. Julija 43 pr. n. \xc5\xa1t. so Dollabelo v Laodicei obkro\xc5\xbeili sovra\xc5\xbeniki in je tako storil samomor. _NEWLINE_Kasij je po Dolabellini smrti pretil z vdorom v Egipt, a ga je konec leta 43 pr. n. \xc5\xa1t. Brut pozval nazaj v Smirno. Kasij je posku\xc5\xa1al Kleopatri blokirati pot do Cezarjevih privr\xc5\xbeencev, zato je Lucij Staj Murk premaknil 60 ladij in elitno legijo k rtu Matapan na jugu Peloponeza. Kleopatra je z ladjevjem ob libijski obali odplula na zahod, ampak se je bila prisiljena vrniti v Egipt zaradi hude nevihte in lastne bolezni. Staj Murk je izvedel za kralji\xc4\x8dino nesre\xc4\x8do in opazil dele ladijskih razbitin ob gr\xc5\xa1ki obali, nakar je odplul na Jadransko morje.\n_START_SECTION_\nKleopatra in Mark Antonij\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 41 pr. n. \xc5\xa1t. je Mark Antonij, eden izmed triumvirov drugega triumvirata, poslal svojega dobrega prijatelja Kvinta Delija v Egipt. Delijeva naloga je bila, da pozove Kleopatro v Tarz, kjer naj bi se sre\xc4\x8dala z Markom Antonijem in odgovorila na vpra\xc5\xa1anja o zvestobi do Rimskega cesarstva, saj naj bi med  dr\xc5\xbeavljansko vojno pla\xc4\x8devala velike vsote denarja Kasiju. Mark Antonij je \xc5\xbeelel Kleopatrino podporo v vojni s Parti, ki jo je snoval. V Tarzu sta pri\xc4\x8dela ljubezensko afero. Antonij je 41-40 pr. n. \xc5\xa1t. prezimil s Kleopatro v Aleksandriji. _NEWLINE_Da bi zavarovala svoj in Cezarionov polo\xc5\xbeaj, je prisilila Antonija, da je naro\xc4\x8dil uboj njene sestre Arsinoe, ki je kot begunka \xc5\xbeivela v Artemidinem templju v Efezu. Usmrtitev je bila izvedena na stopni\xc5\xa1\xc4\x8du templja in oskrumba sveti\xc5\xa1\xc4\x8da je v Rimu povzro\xc4\x8dila \xc5\xa1kandal. Kleopatra je dala usmrtiti tudi ptolemajskega guvernerja Cipra, Serapiona, ki je brez njenega dovoljenja podpirl Kasija._NEWLINE_25. decembra 40 pr. n. \xc5\xa1t. je Kleopatra Marku Antoniju rodila dvoj\xc4\x8dka - Aleksandra Heliosa in Kleopatro Seleno II. \xc5\xa0tiri leta kasneje je Mark Antonij ponovno obiskal Aleksandrijo na svoji poti v spopad s Partijci. Obnovil je svoje razmerje s Kleopatro in od tega trenutka dalje je bila Aleksandrija njegov drugi dom. Poro\xc4\x8dil se je s Kleopatro po vseh egip\xc4\x8danskih zakonih (na to namiguje citirano pismo v Suetoniusu), \xc4\x8deprav je bil isto\xc4\x8dasno \xc5\xbee poro\xc4\x8den z Oktavijo mlaj\xc5\xa1o, s sestro njegova kolega triumvira Oktavijana. S Kleopatro sta imela \xc5\xa1e enega otroka - Ptolemaja Filadelfa. _NEWLINE_Po Antonijevem zavzetju armenskega ozemlja sta bila Kleopatra in Cezarion okronana kot sovladarja v Egiptu in na Cipru. Aleksander Helios je bil okronan za vladarja Armenije, Medie in Partie, Kleopatra Selena II. je bila okronana kot vladarica Cirenov in Libije, Ptolemaj Filadelf pa je bil okronan za vladarja Fenicije, Sirije in Cilicije. Mark Antonij je Kleopatri podelil tudi naziv "Kraljica kraljev". Njeni sovra\xc5\xbeniki v Rimu so se bali, da Kleopatra na\xc4\x8drtuje ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje proti Rimskem cesarstvu, ki bi njo povzdignilo na rimski prestol in ji pomagalo pri u\xc4\x8dvrstitvi popolnoma novega kraljestva. Cezarion ni bil samo Kleopatrin sovladar, ampak mu je bil podeljen tudi naslov boga, sina boga in kralja vseh kraljev. Ponazarjali so ga kot boga Horusa. Egip\xc4\x8dani so imeli Kleopatro za poosebitev boginje Izis in tudi sama se je poimenovala Nea Izis._NEWLINE_Odnosi med Antonijem in Oktavijanom, ki so se medtem \xc5\xbee nekaj let krhali, so se dokon\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1ali leta 33 pr. n. \xc5\xa1t. Oktavijan je prepri\xc4\x8dal senat, da je napovedal vojno Egiptu. Mark Antonij se je utrdil ob zahodni gr\xc5\xa1ki obali. Vojna je bila odlo\xc4\x8dena \xc5\xbee z Agripovo osvojitvijo Meton na jugozahodnem Peloponezu pomladi 31 pr. n. \xc5\xa1t., s \xc4\x8dimer je bil Mark Antonij odrezan od preskrbnih poti in okrepitev. 2. septembra je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1e do dokon\xc4\x8dnega obra\xc4\x8duna pri Akciju, kjer je Oktavijan odlo\xc4\x8dilno porazil Antonijevo mornarico. Kleopatra in Antonij sta se po porazu umaknila, kar je verjetno bil dogovorjen manever, ne beg. Po bitki pri Akciju je Oktavijan napadel Egipt. Ko se je pribli\xc5\xbeal Aleksandriji, so Antonijeve \xc4\x8dete 1. avgusta 30 pr. n. \xc5\xa1t. prestopile k Oktavijanu.\n_START_SECTION_\nKleopatrina smrt\n_START_PARAGRAPH_\nStarodavni pisni viri (predvsem rimski) so v osnovi zedinjeni: Kleopatra naj bi storila samomor, tako da je na\xc5\xa1\xc4\x8duvala nadse egip\xc4\x8dansko kobro, katere ugriz naj bi jo ubil. Najstarej\xc5\xa1i pisni vir je pri\xc5\xa1el izpod peresa Straba, ki je \xc5\xbeivel v istem obdobju kot Kleopatra in je verjetno takrat bil tudi v Aleksandriji. Pravi, da obstajata dve verziji zgodbe: ali si je na telo nanesla neke vrste strupeno mazilo, ali pa jo je ugriznil gad. Ve\xc4\x8d rimskih pesnikov, ki so pisali v naslednjih desetih letih po tragi\xc4\x8dnem dogodku, vsi omenjajo ugrize dveh gadov tako kot Florus (zgodovinar), ki omenja ta dogodek 150 let kasneje. 60 let po tem pripetljaju se je oglasil tudi Velej, ki je prav tako omenjal ugriz gada. Ostali avtorji so skepti\xc4\x8dno preiskovali te opise dogodka, omenili so tudi, da je mo\xc5\xbeno, da jo je Avgust naro\xc4\x8dil ubiti.  _NEWLINE_Leta 2010 je nem\xc5\xa1ki zgodovinar Christoph Schaefer postavil tezo, da se je Kleopatra zastrupila z me\xc5\xa1anico razli\xc4\x8dnih strupov. Po preu\xc4\x8devanju zgodovinskih tekstov in po toksikolo\xc5\xa1kih preiskavah je zgodovinar zaklju\xc4\x8dil, da gad ne bi mogel zagotoviti po\xc4\x8dasne in nebole\xc4\x8de smrti, saj gadov strup paralizira dele telesa, za\xc4\x8den\xc5\xa1i pri o\xc4\x8deh, preden povzro\xc4\x8di smrt. Schaefer in njegov toksikolog Dietrich Mebs sta ugotovila, da je Kleopatra uporabila me\xc5\xa1anico trobelike, akonita in opija.'