b"\n_START_ARTICLE_\nNominalizem - \xc5\xa1ola imen\n_START_PARAGRAPH_\n'Nominalizem - \xc5\xa1ola imen (\xe5\x90\x8d\xe5\xae\xb6, Pinyin: M\xc3\xadngji\xc4\x81) je struja klasi\xc4\x8dne kitajske filozofije, ki se je razvila iz Moisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole v obdobju vojskujo\xc4\x8dih se dr\xc5\xbeav (trad.: \xe6\x88\xb0\xe5\x9c\x8b\xe6\x99\x82\xe4\xbb\xa3, poen.: \xe6\x88\x98\xe5\x9b\xbd\xe6\x97\xb6\xe4\xbb\xa3, Pinyin: Zh\xc3\xa0ngu\xc3\xb3 sh\xc3\xadd\xc3\xa0i), 475\xe2\x80\x93221 p.n.\xc5\xa1., in predstavlja eno od struj na zahodu manj znane kitajske logike, v kateri ima aplikativnost prednost pred zakonitostmi in je zato izhajala iz utilitaristi\xc4\x8dnih predpostavk. Predstavniki te \xc5\xa1ole so se posve\xc4\x8dali izrazni obliki in semanti\xc4\x8dnim konotacijam pojmov, kategorizacijam, raz\xc4\x8dlenitvam in definicijam, ki so zapisane v obliki disputov, ter razmerji med njimi, npr. med relativnim in absolutnim, med identiteto in diferenco, med imenom in stvarnostjo, itd. Njihov cilj je bil razvoj metode, ki onemogo\xc4\x8da kognitivne zmote in bi tako lahko slu\xc5\xbeila dr\xc5\xbeavi in oblikovanju jasne zakonodaje. Med najprepoznavnej\xc5\xa1e predstavnike sodijo Deng Xi (trad.: \xe9\x84\xa7 \xe6\x9e\x90, poen.: \xe9\x82\x93\xe6\x9e\x90,  Pinyin: D\xc3\xa8ng X\xc4\xab), Hui Shi (\xe6\x83\xa0\xe6\x96\xbd, Pinyin: Hu\xc3\xac Sh\xc4\xab) in Gongsun Long (poen.: \xe5\x85\xac\xe5\xad\x99\xe9\xbe\x99; trad.: \xe5\x85\xac\xe5\xad\xab\xe9\xbe\x8d; Pinyin: G\xc5\x8dngs\xc5\xabn L\xc3\xb3ng), _NEWLINE_Dela nomenalisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole so se tekom zgodovine izgubila, z izjemo delno ohranjenih spisov filozofa Gongsun Longa in disputov v 33. poglavju daoisti\xc4\x8dnega besedila Zhuangzi (trad.: \xe8\x8e\x8a\xe5\xad\x90, poen.: \xe5\xba\x84\xe5\xad\x90, Pinyin: Zhu\xc4\x81ngz\xc7\x90)._NEWLINE_Razprave nominalisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole spominjajo na osnove zahodne semanti\xc4\x8dne logike, vendar izhajajo iz druga\xc4\x8dne osnove. Pozne moiste so zanimale konkretne uporabe jezike in zakonitosti mi\xc5\xa1ljenja, predvsem umetnost \xe2\x80\x9cpravilnega\xe2\x80\x9d mi\xc5\xa1ljenja kot prvi pogoj natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega izra\xc5\xbeanja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa Kitajskem je bilo med leti 475-221 pr. n. \xc5\xa1t. obdobje Vojskujo\xc4\x8dih se dr\xc5\xbeav. Vladalo je stanje nenehnih bojev posami\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavic, ki je ljudi spravljalo v nevzdr\xc5\xbeno stanje, te\xc5\xbenje po poenotenju dr\xc5\xbeave pa so bile vse ve\xc4\x8dje in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e. Ne glede na to  katera od dr\xc5\xbeav bi dobila oblast, je veliko u\xc4\x8denjakov opozarjalo na to, da bo potrebno za ohranitev cesarstva potrebno poenotenje jezika, ki bo razumljen vsem prebivalcem vseh dr\xc5\xbeavic._NEWLINE_Prav zato so predstavniki te \xc5\xa1ole posve\xc4\x8dali veliko pozornosti obliki, raz\xc4\x8dlenitvi in definicijam, ki so zapisane v obliki disputov. Najpomembnej\xc5\xa1i cilj nomenalistov je bila sestava metode, ki bi onemogo\xc4\x8dila kognitivne zmote in s tem slu\xc5\xbeila dr\xc5\xbeavi, ki za svojo zakonodajo potrebuje jasno dolo\xc4\x8dene pojme ter norme. Logiko, kakr\xc5\xa1no je razvijala \xc5\xa1ola imen, torej izhaja iz utilitaristi\xc4\x8dnih predpostavk.\n_START_SECTION_\nNajprepoznavnej\xc5\xa1i predstavniki\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavniki \xc5\xa1ole imen so raziskovali predvsem odnose med pojmi in sodbami na eni ter njihovim jezikovnim izrazom na drugi strani. Iz tega sledijo vpra\xc5\xa1anja o konkretnih metodah, ki bi se v obliki predpisanih pravil uporabljale za spoznavanje in razlo\xc4\x8devanje resni\xc4\x8dnosti od neresni\xc4\x8dnosti in napak.\n_START_SECTION_\nDeng Xi\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znani predstavniki te \xc5\xa1ole je Deng Xi (trad.: \xe9\x84\xa7 \xe6\x9e\x90, poen.: \xe9\x82\x93\xe6\x9e\x90,  Pinyin: D\xc3\xa8ng X\xc4\xab, 6. st. pr. n. \xc5\xa1t.), ki je izumil zanimivo teorijo \xe2\x80\x9cdveh mo\xc5\xbenosti\xe2\x80\x9d. Bil je eden redkih znanih poklicnih odvetnikov anti\xc4\x8dne Kitajske, zato je svoje jezikoslovne raziskave rad uporabljal v retori\xc4\x8dne namene, ter kot osnovo logike argumentativnih struktur ter kompozicij. Ustanovil je tudi \xc5\xa1olo, kjer je sam pou\xc4\x8deval ve\xc4\x8d kot sto u\xc4\x8dencev. Zavzemal se je za ustanovitev absolutne monarhije s strogo in dosledno zakonodajo. Za dosledno poznavanje in uporabo zakonov pa je po njegovem mnenju treba natan\xc4\x8dno poznati pomen in u\xc4\x8dinek pravnih izrazov. Njegovo poznavanje semanti\xc4\x8dne logike mu je omogo\xc4\x8dalo pou\xc4\x8devanje u\xc4\x8dencev v umetnosti disputov, pa tudi uspe\xc5\xa1no zagovorni\xc5\xa1tvo v sodnih procesih, kar pa ni prispevalo k njegovi splo\xc5\xa1ni priljubljenosti. _NEWLINE_Zgodba, ki ponazarja njegovo teorijo dveh mo\xc5\xbenosti je imela precej\xc5\xa1en vpliv na poznej\xc5\xa1e nomenaliste in nosi naslov Prodaja trupla (Shiti maimai): _NEWLINE_\xe2\x80\x9cVodovje reke Wei je mo\xc4\x8dno naraslo in v njem se je utopil neki bogata\xc5\xa1 is dr\xc5\xbeave Zheng. Potem ko je nekdo njegovo truplo potegnil iz vode, so ga bogata\xc5\xa1evi sorodniki hoteli odkupiti, vendar je ta \xc4\x8dlovek za truplo zahteval ogromno denarja. Sorodniki so Deng Xija povpra\xc5\xa1ali za nasvet. Deng Xi jim je odgovoril: \xe2\x80\x98 Pomorite se, saj ta \xc4\x8dlovek Nima trupla nikomur prodati razevn vam.\xe2\x80\x99 Potem pa je zaskrbelo tudi prodajalca in tudi on je povpra\xc5\xa1al Deng Xija za nasvet. Ta je spet odgovoril: \xe2\x80\x98 Pomiri se vendar, saj ne morejo trupla kupiti nikjer drugje, kot pri tebi.\xe2\x80\x99\xe2\x80\x9d (Lu Buwei 2002, Li Wei, str. 285)_NEWLINE_Pri teoriji dveh mo\xc5\xbenosti gre za metodo sklepanja, ki izhaja iz istih objektivnih predpostavk, vendar njuna analiza iz razli\xc4\x8dnih izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d (iz vidikov dveh posami\xc4\x8dnih, medsebojno kontradiktornih interesov) privede do dveh medsebojn nasprotujo\xc4\x8dih si sklepov.\n_START_SECTION_\nHui Shi\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi znani predstavnik \xc5\xa1ole imen je bil Hui Shi (\xe6\x83\xa0\xe6\x96\xbd, Pinyin: Hu\xc3\xac Sh\xc4\xab, ok. 370-310 pr. n. \xc5\xa1t.), ki si je prizadeval odkriti absolutnost relativnosti ter zdru\xc5\xbeiti identiteto in diferenco. Hui Shi je bil vladni minister dr\xc5\xbeave Song. Bil je eden najbolj znanih nomenalistov, znan predvsem po svojih navidezno sofisti\xc4\x8dnih paradoksih, s katerimi je posku\xc5\xa1a; izraziti absolutno relativnost lastnosti vsega obstoje\xc4\x8dega, ki se ka\xc5\xbeejo v njihovih medsebojnih razmerjih. Med drugim je tudi nadgradil takrat obstoje\xc4\x8de definicije identitete in diference. Danes je ohranjenih le \xc5\xa1e nekaj fragmentov njegovih filozofskih izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d, ter stavkov brez pravega konteksta, ki so se ohranili v razli\xc4\x8dnih komentarjih njegovih sodobnikov in naslednikov. Razvidno je, da je v svojih izhod\xc5\xa1\xc4\x8dih izhajal iz predpostavke o organski in strukturni povezanosti vsega obstoje\xc4\x8dega. Med drugim se osredoto\xc4\x8da tudi na razmerje med \xc4\x8dasom in prostorom kot izrazom relativisti\xc4\x8dne strukturirane celote. _NEWLINE_Hui Shi je prav tako nadgradil in razvil Deng Xijeva izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da teorije dveh mo\xc5\xbenosti, zlasti v smislu njene aplikacije na problem razmerja med identiteto in diferenco. Prav tako je konkretiziral in formaliziral metodo sklepanja z analogijo, ki so jo v zametkih opredelili \xc5\xbee zgodnji moisti. Njegovi najpomembnejsi fragment filozofije je povzet v Desetih postulatih vsega obstoje\xc4\x8dega.\n_START_SECTION_\nGongsun Long\n_START_PARAGRAPH_\nTretji, vendar najpomembnej\xc5\xa1i predstavnik je Gongsun Long (poen.: \xe5\x85\xac\xe5\xad\x99\xe9\xbe\x99; trad.: \xe5\x85\xac\xe5\xad\xab\xe9\xbe\x8d; Pinyin: G\xc5\x8dngs\xc5\xabn L\xc3\xb3ng, ok. 284-259 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je bil znan po svojih obravnavah razmerja med konsistenco in njenimi lastnostmi, ter po izsledkih na podro\xc4\x8dju problematike imena (koncepta) in stvarnosti. Njegovo delo je ohranjeno v knjigi Mojster Gongsun Long. Tema po kateri je najbolj znan prihaja do izraza v njegovem znamenitem Disputu o belem konju (\xe7\x99\xbd\xe9\xa6\xac\xe8\xab\x96; pinyin: B\xc3\xa1im\xc7\x8e L\xc3\xb9n). Disput je napisan v slogu, kakr\xc5\xa1en zaznamuje celoten opus njegovih del, namre\xc4\x8d v obliki dialoga s tezami in antitezami:_NEWLINE_U\xc4\x8denec vpra\xc5\xa1a: Ali je predpostavka \xe2\x80\x98Beli Konj ni konj\xe2\x80\x99 dopustna?_NEWLINE_Mojster Gong odgovarja: Je._NEWLINE_(U\xc4\x8denec): Kako (je to mo\xc5\xbeno)?_NEWLINE_(Gong): Konj je nekaj, s \xc4\x8dimer poimenujemo obliko: belo je nekaj, s \xc4\x8dimer poimenujemo barvo. Tisto, kar poimenuje obliko, ni enako tistemu, s \xc4\x8dimer poimenujemo barvo. Zato pravim: beli Konj ni konj. _NEWLINE_(U\xc4\x8denec): \xc4\x8ce imamo belega konja, ne moremo re\xc4\x8di, da nimamo konja. Ker torej ne moremo re\xc4\x8di, da nimamo konja, od kod potlej predpostavka, da ni konja? \xc4\x8ce imamo belega konja, potem imamo konja. Kako naj bi zaradi tega, ker je bel, (trdil, da) ni konj?\xe2\x80\x9d_NEWLINE_(Gong): \xc4\x8de zahtevamo konja, potem so to lahko tudi rjavi in \xc4\x8drni konji. \xc4\x8ce pa zahtevamo belega konja, potem rjavi in \xc4\x8drni ne ustrezajo tej zahtevi. \xc4\x8ce predpostavimo, da je beli Konj enak konju, bi bilo tisto, kar zahtevamo, isto: beli ne bi bil razli\xc4\x8den od konja. Ker bi torej zahtevali tisto, kar ni razli\xc4\x8dno od konja, bi rjavi in \xc4\x8drni konji tej zahtevi ustrezali in hkrati ji ne bi ustrezali. Kako naj bi bilo to mo\xc5\xbeno? To, da sta ustreznost in neustreznost nasprotni, je jasnp. Zato lahko rjavi in \xc4\x8dni konji enako ustrezajo besedi \xe2\x80\x98konj\xe2\x80\x99, ne pa tudi besedi \xe2\x80\x98beli konj\xe2\x80\x99. Zaradi tega trdim, da \xe2\x80\x98beli konj ni konj\xe2\x80\x99 in pika. _NEWLINE_(U\xc4\x8denec): \xc4\x8ce bi iz dejstva, da imajo konji barve, sklepali da zaradi tega niso konji, potem  -  glede na dejstvo, da na vsem \xc5\xa1irnem svetu ni konja brez barve - na svetu sploh ne bi moglo biti konj. Kako je Torej s tem?_NEWLINE_(Gong): Seveda imajo konji barve. Zato tudi obstajajo beli konji. \xc4\x8ce bi bili konji brezbarvni in bi obstajali samo konji per se, kako bi potlej lahko izbrali \xe2\x80\x98belega konja\xe2\x80\x99? Zato beli Konj ni konj. Izraz \xe2\x80\x98beli konj\xe2\x80\x99 je sestavljen iz \xe2\x80\x98konja\xe2\x80\x99 in \xe2\x80\x98belega\xe2\x80\x99; zato je \xe2\x80\x98konj\xe2\x80\x99 razli\xc4\x8den od \xe2\x80\x98belega konja\xe2\x80\x99, zatorej trdim, da \xe2\x80\x98beli konj ni konj\xe2\x80\x99._NEWLINE_(U\xc4\x8denec): Konj ni Konj zaradi beline in belina ni belina zaradi konja. \xc4\x8ce pa bi zdru\xc5\xbeili konja in belo v podvojenem imenu belina konj, potem bi to pomenilo, da bi ime ne\xc4\x8desa, kar ni skupno razmerju, ozna\xc4\x8devalo nekaj, kar je skupno razmerje. To pa ni dopustno. Zato ne moremo re\xc4\x8di, da beli Konj ni konj. _NEWLINE_(Gong): \xc4\x8ce misli\xc5\xa1 da pomeni imeti belega Konja imeti konja, je dopustno misliti tudi, da je imeti belega konja imeti rjavega konja?_NEWLINE_(U\xc4\x8denec): To ni dopustno._NEWLINE_(Gong): \xc4\x8ce torej imeti konja ni enako imeti rjavega konja, potem to pomeni, da je rjavi konj razli\xc4\x8dno od konja. \xc4\x8ce je rjavi konj razli\xc4\x8dno od konja, potem velja, da rjavi konj ni konj. \xc4\x8ce torej trdimo, da rjavi konj ni konj, beli Konj pa je konj, potem je to popoln nesmisel._NEWLINE_(U\xc4\x8denec): Tisti, ki pravimo, da \xe2\x80\x98\xc4\x8de imamo belega konja, ne moremo trditi, da ni konja\xe2\x80\x99, govorimo s predpostavko izlo\xc4\x8ditve beline. Kdor je ne izlo\xc4\x8di, seveda ne more trditi, da imamo konja, \xc4\x8de imamo belega konja. izhajajo\xc4\x8d iz te predpostavke trdite, da imamo lahko samo konja za konja, medtem, ko belega konja ne moremo imeti za konja. In vendar tistega, kar je za vas imeti konja, ne moremo poimenovati (z izrazom) \xe2\x80\x98konjski konj\xe2\x80\x99 (ali \xe2\x80\x98konjstvo konja\xe2\x80\x99)._NEWLINE_(Gong): Belina (kot taka), ne more dolo\xc4\x8dati tistega, kar je belo -  to lahko kar lepo pozabimo. Pri belem konju pa beseda belina dolo\xc4\x8da, kaj je belo. to, kar dolo\xc4\x8da, kaj je belo, pa ni enako belini kot taki.  \xc4\x8ce torej re\xc4\x8demo, da konja ne moremo definirati z njegovo barvo, potem ustrezajo (konjem) tako rjavi kot tudi \xc4\x8drni konji. Ko govorimo o belem konju, ga izberemo glede na barvo in /v tem primeru/ zaradi svojih barv odpadejo tako rjavi kot tudi \xc4\x8drni konji. Zato lahko /belemu konju/ ustrezajo samo beli konji. tisti, ki ne odpadejo, niso enaki tistim, ki odpadejo. Zato beli konj ni konj.\xe2\x80\x9d _NEWLINE_Po nekaterih razlagah naj bi imel Gongsun Long glede sinteti\xc4\x8dnih sodb enake pomisleke kot cinik Antistenes, u\xc4\x8denec sofista Gorgiasa in Sokrata, ki je dopustil veljavo sami identi\xc4\x8dnim in analiti\xc4\x8dnim sodbam, kajti bil je mnenja, da noben subjekt ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8da nobenega predikata razen samega sebe, zato naj bi bilo mo\xc5\xbeno re\xc4\x8di, da je mo\xc5\xbe mo\xc5\xbe, ne pa tudi da je mo\xc5\xbe dober. Celo Aristotel predvideva, da glasbenik Koriskus ni identi\xc4\x8den s Koriskusom, kajti prvi zdru\xc5\xbeuje dve kategoriji, namre\xc4\x8d substanco in kvaliteto, drugo pa zgolj substanco. Ta predpostavka je nekoliko bolj utemeljena, saj jo priznava tudi sam avtor disputa. Kot overitev svoje predpostavke o tem, da beli konj ni konj, je namre\xc4\x8d - v nadaljevanju anekdote o svojem pogovoru s Kong Chuanom  -  navedel zgodbo o Konfuciju, ki naj bi kritiziral vladarja dr\xc5\xbeave Chu, ker je ta ena\xc4\x8dil ime \xe2\x80\x9c\xc4\x8dloveka\xe2\x80\x9d z imenom \xe2\x80\x9c\xc4\x8dloveka iz (dr\xc5\xbeave) Chu\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Sodobnej\xc5\xa1i interpreti so v glavnem mnenja, da gre pri omenjenem disputu za obravnavo dolo\xc4\x8denih spoznavnoteoretskih predpostavk z jezikoslovnega vidika. Nekateri pri tem izhajajo s stali\xc5\xa1\xc4\x8da, da gre pri tem dialogu za obravnavo splo\xc5\xa1nih kategorij \xe2\x80\x9ckonjstva\xe2\x80\x9d in \xe2\x80\x9cbeline\xe2\x80\x9d. Ve\xc4\x8dinoma pa zagovarjajo stali\xc5\xa1\xc4\x8de, po katerem temelji fiktivni konflikt, opisan v disputu med Gongsunom in njegovim u\xc4\x8dencem, na razli\xc4\x8dnosti pomenskih ravni, iz katerih oba sogovornika v debati izhajata. medtem, ko je u\xc4\x8den\xc4\x8devo izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de diskurz o konkretnih stvareh, govori Gongsun namre\xc4\x8d vseskozi o jeziku, tj. O poimenovanju: ne govori o konju, belini in belem konju, temve\xc4\x8d o imenih, ki te stvari oziroma pojave poimenujejo. Zato nikjer ne re\xc4\x8de, da naj barva ne bi bila enaka obliki, vendar re\xc4\x8de, da beseda barva ni enaka besedi oblika. Zato tisto, kar poimenuje beseda barva, ne more biti isto kot tisto, kar poimenuje beseda oblika."