b"\n_START_ARTICLE_\nStrupeni bradavi\xc4\x8dar\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Gila se nana\xc5\xa1a na pore\xc4\x8dje reke Gila v Arizoni, kjer so nekdaj bili \xc5\xa1tevilni. Heloderma pomeni posuta ko\xc5\xbea, in je sestavljena iz starogr\xc5\xa1kih besed Helos (\xce\xb7\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82), glava \xc5\xbeeblji\xc4\x8dka ali gumba, ter derma (\xce\xb4\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbc\xce\xb1), ko\xc5\xbea. Vrstno ime Suspectum je dolo\xc4\x8dil opisovalec ku\xc5\xa1\xc4\x8darja, paleontolog Edward Drinker Cope, ki je domneval, da je ku\xc5\xa1\xc4\x8dar strupen zaradi utorov v zobeh.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nBradavi\xc4\x8dar prebiva na obmo\xc4\x8dju jugozahoda ZDA, ki zajema zvezne dr\xc5\xbeave Arizona, Nevada, Utah, Nova Mehika in dele Kalifornije, ter na severovzhodu Mehike, v zvezni dr\xc5\xbeavi Sonora. Naseljujejo grmi\xc4\x8devja, pu\xc5\xa1\xc4\x8dave s sukulenti in hrastove gozdove, kjer i\xc5\xa1\xc4\x8dejo zavetje v brlogih, go\xc5\xa1\xc4\x8davah in pod kamni, kjer je prisotna vlaga. Radi imajo vodo, zato se pogosto potopijo v mlaku\xc5\xbee po poletnem de\xc5\xbeju. Izogibajo se ravnic in kmetijskih povr\xc5\xa1in._NEWLINE_Domnevano je, da pre\xc5\xbeivi bradavi\xc4\x8dar 95\xc2\xa0% vsega \xc4\x8dasa pod zemljo v brlogih sesalcev ali pod kamni. Dejaven je zjutraj v suhih obdobjih (pomlad in zgodnje poletje); v poznem poletju se dejaven v toplih no\xc4\x8deh ali po nevihti. Na kopnem vzdr\xc5\xbeuje telesno temperaturo okoli 30 \xc2\xb0C. Je po\xc4\x8dasen, vendar ima v primerjavi z drugimi ku\xc5\xa1\xc4\x8darji visoko vzdr\xc5\xbeljivost in visoko maksimalno aerobno kapaciteto (VO2 max).\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nV glavnem se prehranjuje s pti\xc4\x8djimi in plazil\xc4\x8djimi jajci, ob\xc4\x8dasno pa tudi z manj\xc5\xa1imi pticami, sesalci, \xc5\xbeabami, ku\xc5\xa1\xc4\x8darji, \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami in truplimi \xc5\xbeivali. Prehranjuje se nestalno, tj. od 5 do 10-krat na leto v divjini, vendar lahko poje tudi do tretjine mase svojega telesa. Za odkrivanje plena uporablja izjemno natan\xc4\x8den voh, ki je prilagojen predvsem za iskanje jajc. Z njegovo pomo\xc4\x8djo lahko odkrije in izkoplje kurja jajca, ki so zakopana do 15\xc2\xa0cm pod zemljo in lahko natan\xc4\x8dno sledi \xc4\x8drti, po kateri se je kotalilo jajce._NEWLINE_Plen lahko zdrobi do smrti, \xc4\x8de je \xc5\xbeiv ali velik, in ga po\xc5\xbere tako, da gre skozi usta najprej glava plena, pomaga pa si tudi s kr\xc4\x8denji mi\xc5\xa1i\xc4\x8d in zvijanja vratu. Takoj po zau\xc5\xbeitju nadaljuje z iskanjem plena, kar je v evolucijskem pomenu povezano z nahajanji jajc in mladi\xc4\x8dev na kupu. V iskanju jajc lahko spleza na drevo in kaktus.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in \xc5\xbeivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nBradavi\xc4\x8dar se zbudi iz hibernacije v januarju ali februarju, pariti pa se za\xc4\x8dne v maju in juniju. Samec za\xc4\x8dne iskati samice preko vonja. V primeru, da samica zavrne samca, ga ugrizne in se odplazi stran. Ob uspe\xc5\xa1nem pristopu traja parjenje od 15 minut do 2 uri in pol. Samica izle\xc5\xbee od dveh do 12 jajc (v povpre\xc4\x8dju pet) v juliju ali avgustu in jih zakoplje 12\xe2\x80\x9313\xc2\xa0cm globoko pod zemljo. Proces inkubacije traja okoli 9 mesecev, torej se mladi\xc4\x8di izvalijo v obdobju od aprila do junija. Mladi\xc4\x8di so dolgi okoli 16\xc2\xa0cm in imajo \xc5\xbee strupeni ugriz. Po izle\xc5\xbeenju jajc pre\xc5\xbeivi ku\xc5\xa1\xc4\x8dar manj \xc4\x8dasa na kopnem, da se izogne najbolj vro\xc4\x8dih obdobij v poletju. V stanje hibernacije preidejo okoli novembra._NEWLINE_O socialnih odnosih je malo znanega, opa\xc5\xbeeno pa je bilo, da se za pogostej\xc5\xa1a parjenja samci pogostejo spopadejo med seboj. Za tovrstne boje je potrebna velika poraba kisika, s \xc4\x8demer se lahko razlo\xc5\xbei njihovo visoko maksimalno aerobno kapaciteto v primerjavi z drugimi ku\xc5\xa1\xc4\x8darji. V divjini do\xc5\xbeivijo do 20 let, v ujetni\xc5\xa1tvu pa tudi do 30 let.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\nStrupeni izlo\xc4\x8dek se nahaja v spremenjenih \xc5\xbelezah slinavkah v spodnji \xc4\x8deljusti, za razliko od ka\xc4\x8d, pri katerih se toksin nahaja v zgornji \xc4\x8deljusti. Bradavi\xc4\x8dar nima posebnih mi\xc5\xa1ic, s katerimi bi lahko namerno iztisnil toksine iz me\xc5\xa1i\xc4\x8dkov, zato ga iztisne s pomo\xc4\x8djo zve\xc4\x8denja pri ugrizu v plen. Preko u\xc4\x8dinkov kapilarnosti preide toksin iz zob v tkivo plena. Zobje so rahlo utrjeni v dlesni, zato lahko ku\xc5\xa1\xc4\x8dar zlahka odlomi ve\xc4\x8d zob, ki mu nato skozi \xc4\x8das znova zrastejo. Med grizenjem se bradavi\xc4\x8dar vr\xc5\xbee na plen, kar naj bi olaj\xc5\xa1alo iztekanje toksinov v plen. Glede na to, da predstavljajo ve\xc4\x8dino njegove hrane jajca, manj\xc5\xa1e \xc5\xbeivali in drugi\xc2\xa0\xc2\xbbbrezpomo\xc4\x8den\xc2\xab\xc2\xa0plen, je domnevano, da se je strupenost razvila v obrambne namene in ne za plenjenje, kar bi pojasnilo tudi opozorilne barvne vzorce na ko\xc5\xbei (aposematizem)._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je nevrotoksin bradavi\xc4\x8darja po mo\xc4\x8di primerljiv s toksinom koralne ka\xc4\x8de, ga ku\xc5\xa1\xc4\x8dar izlo\xc4\x8da v majhnih koli\xc4\x8dinah. Iz strupenega izlo\xc4\x8dka je bilo izoliranih \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot ducat razli\xc4\x8dnih peptidov in beljakovin, med drugim hialuronidaza, serotonin, fosfolipaza A\xe2\x82\x82 ter ve\xc4\x8d kalikreinu-podobnih glikoproteinov, ki so odgovorni za nastanek bole\xc4\x8dine in otekline. Potencialno smrtonosna toksina sta helotermin, ki pri podganah povzro\xc4\x8da letargijo, delno ohromelost udov in podhladitev (hipotermijo), ter toksin horridum, ki povzro\xc4\x8da krvavitve notranjih organov in eksoftalmus (nenormalni pomik o\xc4\x8desa navzven iz jamice, izbuljenost o\xc4\x8di). Ostali bioaktivni peptidi, kot so helodermin, helospektin, eksendin-3 in eksendin-4, imajo druge funkcije; ve\xc4\x8dina teh je podobnih vazoaktivnemu intestinalnemu peptidu (VIP), ki sprosti gladke mi\xc5\xa1ice in uravnava izlo\xc4\x8danje vode ter elektrolitov v \xc4\x8drevesu. Omenjeni peptidi so se sposobni vezati na razli\xc4\x8dne receptorje za VIP v razli\xc4\x8dnih tkivih.\n_START_SECTION_\nDiagnoza in zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nUgriz za odraslega \xc4\x8dloveka navadno ni smrten; po letu 1939 ni bilo potrjenih smrtnih \xc5\xbertev, v letih pred tem pa je ve\xc4\x8dina ljudi umrla zaradi lai\xc4\x8dnih neustreznih na\xc4\x8dinov zdravljenja. Ugriz ku\xc5\xa1\xc4\x8darja je hiter, za \xc5\xbertev pa se z zobmi dr\xc5\xbei vztrajno, kar samo po sebi \xc5\xbee povzro\xc4\x8da bole\xc4\x8dino. Za osvoboditev iz prijema pomaga, \xc4\x8de se ku\xc5\xa1\xc4\x8darja postavi na tla. Simptomi ugriza so v glavnem huda bole\xc4\x8dina in oteklina (edem), redkeje se pojavijo sistemski u\xc4\x8dinki, ki se ka\xc5\xbeejo s slabostjo, ob\xc4\x8dutki mravljin\xc4\x8denja, zbadanja ali \xc5\xbeganja (parestezijami), znojenjem in mo\xc4\x8dnim zvi\xc5\xa1anjem krvnega tlaka (hipertenzijo, ki se razre\xc5\xa1i po nekaj urah._NEWLINE_Prva pomo\xc4\x8d zajema odstranitev ku\xc5\xa1\xc4\x8darja, zatem pa se mora rano o\xc4\x8distiti in odstraniti vse odlomljene zobe, \xc4\x8de je le mogo\xc4\x8de. V bolni\xc5\xa1nici se mora preveriti status cepljenja proti tetanusu, v primeru oku\xc5\xbebe pa se mora predpisati antibiotike. Ob sumu na zlom kosti se mora opraviti slikovne preiskave.\n_START_SECTION_\nAplikativne raziskave\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave so pokazale, da helodermin, eden od bioaktivnih peptidov, zavira rast plju\xc4\x8dnega raka._NEWLINE_Leta 2005 je ameri\xc5\xa1ka FDA dovolila promet zdravila eksenatid (trgovsko ime Byetta\xc2\xae) za zdravljenje sladkorne bolezni tipa 2. Je sinteti\xc4\x8dna razli\xc4\x8dica eksendina-4. V \xc4\x8dasu triletne uporabe zdravila se je pri bolniki s sladkorno boleznijo stabilizirala raven glukoze ter zni\xc5\xbeala telesna te\xc5\xbea. Omenjena beljakovina je v okoli 50\xc2\xa0% podobna glukagonu-podobnemu peptidu 1 (GLP-1), ki ga izlo\xc4\x8da prebavni trakt, in pomaga nadzirati raven inzulina ter glukagona. Eksenatid napram GPL-1 u\xc4\x8dinkuje dosti dalj\xc5\xa1e kot pa \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki hormon. Izguba telesne te\xc5\xbee izvira iz dejstev, da zdravilo upo\xc4\x8dasnjuje praznjenje \xc5\xbeelodca in povzro\xc4\x8di zni\xc5\xbeanje apetita.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nUrbanizacija in s tem uni\xc4\x8devanje \xc5\xbeivljenjskega prostora je za\xc4\x8dela vplivati na populacijo bradavi\xc4\x8darjev. Zaradi tega imajo v Arizoni in Nevadi status zavarovane \xc5\xbeivalske vrste; glede na zakon je nezakonito nadlegovati, po\xc5\xa1kodovati, zasledovati, loviti, ustreliti, ujeti ali zbirati strupene bradavi\xc4\x8darje. Leta 1952 so tako postali prva strupena vrsta, ki je dobila zakonsko za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Glede na IUCN spada med potencialno ogro\xc5\xbeene vrst. Prvo zoolo\xc5\xa1ki vrt, ki je uspe\xc5\xa1no vzgojil bradavi\xc4\x8darje v ujetni\xc5\xa1tvu, je bil San Diego Zoo leta 1963.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nKljub svoji strupenosti je zaradi svoje po\xc4\x8dasne narave malo nevaren za \xc4\x8dloveka. Kljub temu je skozi zgodovino pridobil sloves strahotne po\xc5\xa1asti, zato je v\xc4\x8dasih \xc5\xbertev pohodnikov in doma\xc4\x8dinov. Med ameri\xc5\xa1kimi staroselci ima ku\xc5\xa1\xc4\x8dar razli\xc4\x8den pomen. Apa\xc4\x8di so verjeli, da lahko sapa ku\xc5\xa1\xc4\x8darja ubije \xc4\x8dloveka, plemeni Tohono O'Odham in Pima pa sta verjeli, da ima ku\xc5\xa1\xc4\x8dar duhovno mo\xc4\x8d, ki lahko povzro\xc4\x8di slabost. V nasprotju s tem sta plemeni Seri in Yaqui verjeli, da ima ku\xc5\xa1\xc4\x8darjeva ko\xc5\xbea zdravilne lastnosti. Gleden na to, da prebiva v vro\xc4\x8dih in suhih krajih, je simbol strupenega bradavi\xc4\x8darja ozna\xc4\x8deval pu\xc5\xa1\xc4\x8davo (drug pogost simbol za to je sicer bil kaktus). Zaradi svoje zloglasnosti je bila gigantska razli\xc4\x8dica ku\xc5\xa1\xc4\x8darja glavna po\xc5\xa1ast v ameri\xc5\xa1kem filmu The Giant Gila Monster. Obstaja tudi mit, po katerem bradavi\xc4\x8darji naj ne bi imeli zadnji\xc4\x8dne odprtine (anusa), zaradi \xc4\x8desar izlo\xc4\x8dajo odpadne snovi skozi usta, kar je vir njihove strupenosti in smrdljivega zadaha. Vsi miti glede strupenosti zadaha, pljuvanja strupenega izlo\xc4\x8dka ali skakanja v vi\xc5\xa1ino med napadom so seveda napa\xc4\x8dni."