b'\n_START_ARTICLE_\nBoris Merhar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini jezikoslovca in publicista Ivana Merharja. Obiskoval je klasi\xc4\x8dno gimnazijo v Ljubljani. Leta 1932 je na Filozofski fakulteti v Ljubljani diplomiral iz zgodovine slovenske knji\xc5\xbeevnosti z jugoslovanskimi knji\xc5\xbeevnostmi, slovenskega jezika, ruskega jezika s knji\xc5\xbeevnostjo in narodne zgodovine. Sprva je kot suplent pou\xc4\x8deval sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino na gimnaziji v Ljubljani, nato pa je v obdobju od 1936 do 1945 deloval kot profesor v Novem mestu. Tu je bil kot somi\xc5\xa1ljenik osvobodilnega gibanja najprej zaprt, nato pa odpeljan v italijansko internacijo. Leto in pol je bil interniran tudi v Nem\xc4\x8diji, kjer je do\xc4\x8dakal konec vojne. Nato je do leta 1947 u\xc4\x8dil na ljubljanskem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du. Od 1947 do upokojitve 1975 je predaval starej\xc5\xa1o slovensko knji\xc5\xbeevnost na Vi\xc5\xa1ji pedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Ljubljani, kasneje imenovani Pedago\xc5\xa1ki akademiji. Od 1960 do 1969 je hkrati honorarno predaval slovensko literarno zgodovino do moderne na Filozofski fakulteti v Ljubljani._NEWLINE_Leta 1976 je bil izvoljen za dopisnega, 1985 pa za rednega \xc4\x8dlana SAZU v razredu za filolo\xc5\xa1ke in literarne vede. Anton Slodnjak je ob tej prilo\xc5\xbenosti dolo\xc4\x8dil Merharjevo mesto in pomen v slovenski literarni vedi: je samosvoj u\xc4\x8denec svojih akademskih u\xc4\x8diteljev Prijatelja in Kidri\xc4\x8da, vendar je \xc2\xbbnjuno metodo previdno, toda odlo\xc4\x8dno obogatil z lastnimi literarnoteoreti\xc4\x8dnimi dognanji in sociolo\xc5\xa1kimi pogledi\xc2\xab._NEWLINE_Ve\xc4\x8d let je urejal ljudskoprosvetno revijo Obzornik, kasneje Jezik in slovstvo, bil je sourednik Slavisti\xc4\x8dne revije. Uredil je ve\xc4\x8d kot dvajset izborov ali komentiranih izdaj, ki so namenjene predvsem \xc5\xa1olski rabi. Ti zvezki so izhajali zlasti v zbirki Klasje in pozneje v Kondorju. _NEWLINE_Svojo raziskovalno pot je za\xc4\x8del z razpravo Levstik in Stritarjevo sveto\xc5\xbealje, ki so jo objavili v Levstikovem zborniku (1933). Raziskoval je ljudsko pesni\xc5\xa1tvo in o njem napisal obse\xc5\xbeen sinteti\xc4\x8den prikaz v Zgodovini slovenskega slovstva I (1956). Uredil je izbor Slovenske ljudske pesmi (1961) (COBISS) in bil sourednik nove znanstvene izdaje Slovenske ljudske pesmi I (1970).  Ukvarjal se je z verzom, metriko in stilistiko. Z nekaj razpravami je posegel v pre\xc5\xa1ernoslovje in cankaroslovje. Pri slednjem je uredil Izbrana dela I\xe2\x80\x93X (1951\xe2\x80\x931959) (COBISS) in pripravljal komentirane izdaje posameznih njegovih del._NEWLINE_Prejel je skupinsko nagrado Sklada Borisa Kidri\xc4\x8da, red dela z zlatim vencem in priznanje \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlanstva Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije.'