b'\n_START_ARTICLE_\nLa\xc5\xa1ki gad\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTelo la\xc5\xa1kega gada je kratko in \xc4\x8dokato, pri samcih meri v dol\xc5\xbeino 85 cm, pri samicah redko ve\xc4\x8d kot 75\xc2\xa0cm. Vrh gob\xc4\x8dka je rahlo privzdignjen, zato je znan tudi pod imenom ril\xc4\x8dasti gad, vendar ne tvori ro\xc5\xbei\xc4\x8dka kot pri modrasu. Barvne variante obsegajo svetlo rjave, sive, ope\xc4\x8dnate, oran\xc5\xbene in slamnato rumene primerke, znani pa so tudi primeri melanizma (\xc4\x8drna barva). Ima temnej\xc5\xa1e pege, kot njegov bli\xc5\xbenji sorodnik navadni gad. Pege la\xc5\xa1kega gada so po hrbtu spojene.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nLa\xc5\xa1ki gad je raz\xc5\xa1irjen po Pirenejih, Franciji in Italiji, kjer se\xc5\xbee do 3.000 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, podro\xc4\x8dje poselitve pa sega vse do ju\xc5\xbene Nem\xc4\x8dije. V Sloveniji pa se nahaja v Breginjskem kotu; v zadnjih letih ga opa\xc5\xbeajo predvsem na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju Stola in v okolici Breginja. Novej\xc5\xa1i podatki potrjujejo obstoj la\xc5\xa1kega gada tudi na obmo\xc4\x8dju Sabotina in Korade._NEWLINE_Najraje se zadr\xc5\xbeuje na suhih, toplih in prisojnih obmo\xc4\x8djih na travnikih, obronkih gozdov in gozdnih jasah. V toplih dnevih je aktiven predvsem v mraku in pono\xc4\x8di, v hladnih pa podnevi. Prehranjuje se s ku\xc5\xa1\xc4\x8darji in majhnimi sesalci. Pari se maja, avgusta pa povr\xc5\xbee 4-18 mladi\xc4\x8dev.\n_START_SECTION_\nToksin\n_START_PARAGRAPH_\nPo sestavi je toksin la\xc5\xa1kega gada soroden toksinom strupenih ka\xc4\x8d, ki naseljujejo Evropo. Sestavljajo ga razni encimi, proteini s specifi\xc4\x8dno toksi\xc4\x8dno aktivnostjo in druge makromolekule. Po ugrizu se toksin hitro raz\xc5\xa1iri okoli mesta ugriza do limfnih \xc5\xbeil in preko teh naprej v krvo\xc5\xbeilni sistem.\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dna slika\n_START_PARAGRAPH_\nKot pri vseh strupenih ka\xc4\x8dah je resnost ugriza odvisna od koli\xc4\x8dine vbrizganega toksina, mesto ugriza in morebitna pridru\xc5\xbeena bolezenska stanja. Sled ugriza obi\xc4\x8dajno predstavlja par drobnih ran, oddaljeni okoli 0,5\xc2\xa0cm, ki krvavita zelo malo ali ni\xc4\x8d. Rana je lahko samo ena v primeru, da je ka\xc4\x8da ugriznila z enim strupnikom, lahko pa jih je ve\xc4\x8d v primeru ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila ugrizov. Sprva se pojavi oteklina, ki se hitro \xc5\xa1iri in lahko zajame celoten trup. Posebno nevarni so ugrizi v predelu vrata in glave zaradi mo\xc5\xbenosti zapore dihalne poti. Rde\xc4\x8de lise so znak vnetja limfni \xc5\xbeil in bezgavk. Med sistemskimi znaki so najpogostej\xc5\xa1i bole\xc4\x8dine v trebuhu, bruhanje in diareja; slednja dva sta lahko s prisotnostjo krvi. Od nevrolo\xc5\xa1kih znakov sta najpogostej\xc5\xa1a zaspanost in vrtoglavica, lahko pa so prisotni tudi nezavest, kr\xc4\x8di, ohromelost o\xc4\x8desnih mi\xc5\xa1ic (oftalmoplegija), motnje po\xc5\xbeiranja in razne nevnetne bolezni \xc5\xbeivcev na prizadetem udu (periferne nevropatije).\n_START_SECTION_\nPrva pomo\xc4\x8d in zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPri oskrbi ponesre\xc4\x8denca je potrebna imobilizacija prizadetega uda in hiter transport v ustrezno zdravstveno ustanovo. Potreben je nadzor \xc5\xbeivljenjskih funkcij in laj\xc5\xa1anje simptomov, predvsem z analgetiki, pri \xc4\x8demer se je potrebo izogibati zdravilom z vplivom na delovanje trombocitov. Pri \xc5\xa1oku, ki se ne popravi po za\xc4\x8detnih ukrepih, se uporabi zdravila za vzdr\xc5\xbeevanje krvnega tlaka, v primeru zapore dihalne poti kortikosteroide, antihistaminike in adrenalin, v primeru huj\xc5\xa1ih znakov zastrupitve pa protistrup, pri \xc4\x8demer imajo prednost otroci in nose\xc4\x8dnice.'