b'\n_START_ARTICLE_\nKornat\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKornat je jugovzhodno nadaljevanje Dugega otoka, od katerega ga lo\xc4\x8duje ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo manj\xc5\xa1ih oto\xc4\x8dkov pred zalivom Tela\xc5\xa1\xc4\x87ica. Najvi\xc5\xa1ji vrh je 225 mnm visoki gri\xc4\x8d Vrh Meteline. Dol\xc5\xbeina njegove obale meri 68,787 km. Na otoku ni stalnih naselij. Iz preteklih \xc4\x8dasov so ostanki zgradb, ki jih \xc5\xa1e danes ob\xc4\x8dasno naseljujejo predvsem ribi\xc4\x8di. Take hi\xc5\xa1e so v Vruljah, Lu\xc4\x8dicah, Trtu\xc5\xa1i, Kraljevi\xc4\x8dici in Koroma\xc4\x8dini. Kornat je edini otok v celotnem Kornatskem oto\xc4\x8dju, ki ima izvir pitne vode. Izvir se nahaja v zalivu Statival, kjer je tudi primerno sidri\xc5\xa1\xc4\x8de za manj\xc5\xa1e ladje in jadrnice.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ke najdbe so ostanki ilirskih naselij in kamnite gomile najdeni v pri kraju Trtu\xc5\xa1a. Otok se je v 14. stol. imenoval Insula Scante Marie, v 17. stol. pa se je udoma\xc4\x8dilo ime Coronat (Kotnat). Otok je bil poseljen \xc5\xbee v kameni dobi. V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu, pa ni bil ve\xc4\x8d poseljen, poslednje naselje se omenja v 18. stol. pod imenom Toreta. Otok je bil vseskozi v posesti Zadr\xc4\x8danov in Bene\xc4\x8danov.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nOtok je poznan predvsem po Kornatski tragediji. Gre za dogodek iz leta 2007, ko je skupina 13 hrva\xc5\xa1kih gasilcev postala \xc5\xbertev hudega po\xc5\xbeara. Zaradi posledic ognja je na mestu samem pa tudi kasneje v bolni\xc5\xa1nici umrlo 12 gasilcev. Nesre\xc4\x8da je ena najhuj\xc5\xa1ih mirnodobnih tragedij, ki je prizadela Hrva\xc5\xa1ko. Tri leta kasneje so na Kornatu v spomin na preminule zgradili spominski suhozid v obliki kri\xc5\xbea.'