b'\n_START_ARTICLE_\nFerdo Bidovec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega trgovca Janeza Bidovca, rojenega v \xc5\xbdirovnici. (mati je bila Italijanka Antonia Vianello izvor dru\xc5\xbeine je v Benetkah). V dru\xc5\xbeini je bilo 10 otrok. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v \xc5\xbdirovnici, o\xc4\x8detovem rojstnem kraju, Ljubljani in Trstu, kjer je 1923 kon\xc4\x8dal tudi dvoletni trgovski te\xc4\x8daj. Od petnajstega leta je sodeloval v mladinskem dru\xc5\xa1tvu Nicolo Tommaseo v katerem se je udejstvoval kot organizator in \xc5\xa1portnik. Skupaj s Franjom Maru\xc5\xa1i\xc4\x8dem je prirejal izlete mladine, ki pa so bili le pretveza za narodnoobrambno delo. Z Maru\xc5\xa1i\xc4\x8dem sta skupaj delovala tudi po letu 1927, ko so fa\xc5\xa1isti ukinili vsa slovenska dru\xc5\xa1tva. Leta 1927 je bil vpoklican na slu\xc5\xbeenje voja\xc5\xa1kega roka, od koder se je vrnil januarja 1929. Kot politi\xc4\x8dno sumljivega so ga fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne oblasti nadzorovale tudi po prihodu od vojakov. Istega leta je postal \xc4\x8dlan glavnega odbora organizacije Borba, ki se je kasneje povezala z organizacijo TIGR. Sodeloval je pri po\xc5\xbeigih italijanskih vrtcev in osnovne \xc5\xa1ole v Lokvi ter polaganju bomb v tiskarno \xc4\x8dasopisa Il Popolo di Trieste in pri Svetilniku zmage v Trstu. Ko so aretirali vrsto njegovih tovari\xc5\xa1ev se ni umaknil v ilegalo, temve\xc4\x8d je hodil posredovat za njihovo izpustitev. Aretiran je bil 15. aprila 1930. Po ve\xc4\x8dmese\xc4\x8dnem zaporu je bil priveden pred posebno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dr\xc5\xbeave, imenovano Tribunale speciale, ki je za to prilo\xc5\xbenost zasedalo v Trstu in na t. i. prvem tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem procesu obsodilo celo vrsto protifa\xc5\xa1istov. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je zasedalo od 1. do 5. septembra 1930. Bidovec je bil skupaj s \xc5\xa1e tremi tovari\xc5\xa1i (F. Maru\xc5\xa1i\xc4\x8dem, Z. Milo\xc5\xa1em in A. Valen\xc4\x8di\xc4\x8dem) obsojen na smrt z ustrelitvijo. Obsodba je bila izvr\xc5\xa1ena 6. septembra 1930 ob 5,40 zjutraj na bazovi\xc5\xa1kem streli\xc5\xa1\xc4\x8du. Bidovec se je v zaporu, po obsodbi pa tudi na samem mori\xc5\xa1\xc4\x8du juna\xc5\xa1ko vedel in bodril tovari\xc5\xa1e. Vse 4 obsojence so na mori\xc5\xa1\xc4\x8du, obrnjene s hrbtom proti pu\xc5\xa1kinim cevem (kar naj bi bila velika sramota) privezali na stole. Tik pred ustrelitvijo se je Ferdo Bidovec uspel obrniti in zavpil proti eksekutorjem: "Sem streljajte, podle\xc5\xbei\xc2\xa0!" Leta 1997 je bil ob petdesetletnici priklju\xc4\x8ditve Primorske Sloveniji posmrtno odlikovan s Zlatim \xc4\x8dastnim znakom svobode Republike Slovenije za zasluge v zmagovitem boju proti nacifa\xc5\xa1izmu ter za zvestobo slovenstvu v najhuj\xc5\xa1ih \xc4\x8dasih potuj\xc4\x8devanja.'