b'\n_START_ARTICLE_\nSergej Vasiljevi\xc4\x8d Rahmaninov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je glasbeno nadarjenim star\xc5\xa1em v plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini, ki pa je v finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeavah (o\xc4\x8de je zapravil materino doto) razprodala posestva ter se preselila v Sankt Peterbug. Oba star\xc5\xa1a sta bila glasbeno nadarjena. Mati je bila u\xc4\x8diteljica klavirja, o\xc4\x8de, upokojeni oficir, pa je skladal kora\xc4\x8dnice in zabavne melodije. Bodo\xc4\x8di skladatelj je bil tam z devetimi leti sprejet na konservatorij, kjer je sprva \xc5\xa1tudiral klavir. V prestolnici sta se star\xc5\xa1a sprla in mati ni ve\xc4\x8d zmogla nadzirati sinove vzgoje. Ko je grozilo, da bo izgubil letnik in \xc5\xa1tipendijo, ga je poslala na moskovski konservatorij k Nikolaju Zverjevu. Strogi profesor je vzel nadarjenega mladeni\xc4\x8da na stanovanje in mu vsilil \xc5\xa1partanski red. Pouk in vaje so se vrstili od \xc5\xa1estih zjutraj do poznega popoldneva, ve\xc4\x8deri pa so bili namenjeni obisku koncertov. Ob nedeljskih popoldnevih je smel biti Rahmaninov navzo\xc4\x8d na dru\xc5\xbeabnih sre\xc4\x8danjih v hi\xc5\xa1i Zverjeva. Na obisk so prihajali najbolj\xc5\xa1i moskovski glasbeniki, med drugimi tudi znameniti pianist Anton Rubinstein ter skladatelji Safonov, Arenski in sam Peter Ilji\xc4\x8d \xc4\x8cajkovski. Prav ta je najbolj vplival na umetni\xc5\xa1ko pot Rahmaninova, saj je mladega skladatelja vzel pod svoje okrilje in ga podpiral, ko je skladanju dal prednost pred pianisti\xc4\x8dno kariero. Rahmaninov je pri \xc5\xa1tirinajstih letih za\xc4\x8dutil v sebi ustvarjalno mo\xc4\x8d in je pianisti\xc4\x8dno kariero podredil skladanju, \xc4\x8deprav se je v glasbeno zgodovino zapisal tudi kot eden najve\xc4\x8djih pianistov 20. stoletja. Na njegovo skladateljsko rast je najbolj vplivala glasba Petra Ilji\xc4\x8da \xc4\x8cajkovskega, sam pa je priznal tudi vpliv Nikolaja Rimskega-Korsakova. Leta 1892 mu je konservatorij ob diplomi podelil veliko zlato medaljo kot priznanje za skladateljske in izvajalske uspehe. Mlademu umetniku se je zdelo, da mu je ves svet odprt. Zalo\xc5\xbeniki so izdajali njegove klavirske skladbe, simfoni\xc4\x8dna dela in samospeve, uprizorili so tudi njegovo opero Aleko. V tem \xc4\x8dasu se je zaljubil v svojo sestri\xc4\x8dno Natalijo Satino in se z njo poro\xc4\x8dil. \xc5\xbdivela sta na posestvu njene dru\xc5\xbeine v Ivanovki._NEWLINE_Streznitev je pri\xc5\xa1la leta 1896 ob neuspe\xc5\xa1ni izvedbi njegove prve simfonije (ki jo je dirigiral pijani Aleksander Glazunov). Kritik, ugledni skladatelj Cezar Kjuj, se je mlaj\xc5\xa1ega kolega lotil z dobesedno peklensko zlobo. Zapisal je:\xc2\xa0\xc2\xbbKo bi imeli v peklu konservatorij in bi ta razpisal nate\xc4\x8daj za skladbo na temo sedmerih egiptovskih nadlog, bi simfonija Rahmaninova nadvse razveselila njegove prebivalce, s tako hudi\xc4\x8devskimi disonancami nam je postregel skladatelj.\xc2\xab\xc2\xa0 V tem \xc4\x8dasu je postal dirigent v zasebnem opernem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du industrijalca Mamontova. Kot dirigent se je sicer sijajno obnesel, vendar ga je ustvarjalna nemo\xc4\x8d tako uni\xc4\x8devala, da se je za\xc4\x8delo krhati njegovo zdravje. Izgubil je zaupanje vase in zapadel v globoko depresijo. Nehal je ustvarjati (baje mu je za\xc4\x8del kazalec na desnici neobvladljivo trepetati vsakokrat, ko je prijel pero, da bi skladal. Leta 1900 poiskal pomo\xc4\x8d pri psihiatru Nikolaju Dahlu, ki ga je zdravil s sugestivno hipnozo. Med terapevtskimi seansami mu venomer ponavljal:\xc2\xa0\xc2\xbbSpet bo\xc5\xa1 za\xc4\x8del skladati... delal bo\xc5\xa1 z lahkoto... pisal bo\xc5\xa1 dobro glasbo...\xc2\xab. Po tej terapiji je napisal svoje najbolj popularno delo, 2. klavirski koncert, ki ga je posvetil hipnotizerju._NEWLINE_Leta 1917 je zaradi oktobrske revolucije ob priliki koncertne turneje na \xc5\xa0vedskem z dru\xc5\xbeino emigriral iz Rusije. Spoznal je, da zanj kot za pripadnika plemi\xc5\xa1kega razreda v novi ureditvi v domovini ni prostora. Z dru\xc5\xbeino se je prek Skandinavije umaknil v ZDA, tam pa ga je \xc4\x8dakala kariera koncertnega pianista. Kmalu si je lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dil izvajati le \xc5\xa1e svoje lastne skladbe, \xc5\xbee uveljavljene in tiste, ki jih je napisal na novo. V vseh kasnej\xc5\xa1ih \xc5\xbeivljenjskih obdobjih si je \xc5\xbeelel vrnitve v domovino, vendar mu je oblast to onemogo\xc4\x8dala, dolgo pa je tudi bojkotirala njegovo glasbo. Poslednja \xc5\xbeelja Rahmaninova - biti vsaj pokopan v Rusiji, ostaja neizpolnjena. Po smrti v Los Angelesu leta 1947 so krsto, ki je \xc4\x8dakala na prevoz preko Atlantika, v domovini \xc5\xa1e enkrat zavrnili, zato je pokopan na newyor\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Valhalla.\n_START_SECTION_\nGlasbeni slog\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo glasbeno razmi\xc5\xa1ljanje je bilo zasidrano v ruski duhovni tradiciji, po kateri je bila vloga umetnika v tem, da ustvarja lepoto in govori resnico prav iz dna srca. Leta 1939 je svoje poglede na glasbo razkril v intervjuju, a je zahteval, naj bo objavljen \xc5\xa1ele po njegovi smrti. Izjavil je:\xc2\xa0\xc2\xbbPo\xc4\x8dutil sem se (ob nastopu glasbene avantgarde) kot duh, ki blodi po tujem svetu. Ne morem zavre\xc4\x8di starega na\xc4\x8dina skladanja in ne morem se priu\xc4\x8diti novemu. Mo\xc4\x8dno sem se trudil, da bi ob\xc4\x8dutil sodobno glasbo, vendar no\xc4\x8de priti k meni ... stalno \xc4\x8dutim, da moja lastna glasba in moje do\xc5\xbeivljanje celotne glasbe ostajata duhovno nespremenjena; nenehno se podrejata prizadevanju, da bi ustvarjal lepoto ... Zdi se, da nova glasba ne prihaja iz srca, temve\xc4\x8d iz glave. Njeni skladatelji bolj mislijo kot \xc4\x8dutijo. Niso zmo\xc5\xbeni, da bi s svojimi deli navdu\xc5\xa1evali \xe2\x80\x93 sporo\xc4\x8dajo, ugovarjajo, raz\xc4\x8dlenjujejo, modrujejo, ra\xc4\x8dunajo in valijo jajca, navdu\xc5\xa1ijo pa ne.\xc2\xab_NEWLINE_V svojem zadnjem ve\xc4\x8djem intervjuju (leta 1941) je Rahmaninov razkril duhovno povezavo med \xc4\x8dustvenostjo svoje glasbe in pripadnostjo ruski kulturi:\xc2\xa0\xc2\xbbSem ruski skladatelj in moj zna\xc4\x8daj in pogled na svet je izoblikovala rodna de\xc5\xbeela. Moja glasba je plod mojega zna\xc4\x8daja, zato je to ruska glasba. Nikoli si zavestno ne prizadevam, da bi pisal rusko ali kakr\xc5\xa1nokoli druga\xc4\x8dno glasbo. Ko zapisujem svojo glasbo, sku\xc5\xa1am le preprosto in jasno izraziti, kar je v mojem srcu.\xc2\xab'