b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0umijo gozdovi doma\xc4\x8di\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nPo vojni prodrejo na pohorska pobo\xc4\x8dja brigade in podirajo drevje za gla\xc5\xbeute in fu\xc5\xbeine, da bi re\xc5\xa1ili finan\xc4\x8dno stanje v dr\xc5\xbeavi. V teh gozdovih gospodarijo Tihci, Smodeji in Lesjaki. Rok Tihec in Lenart Lesjak hodita v \xc5\xa1olo. Rok pozimi \xc5\xbeivi pri stricu Vobovniku v Drav\xc4\x8dah. Lesjak prvo zimo ostane doma, zato zaostane za so\xc5\xa1olci. Stari Lesjak kupi v Drav\xc4\x8dah \xc5\xbeago, tam v nekaj letih postavi hi\xc5\xa1o in se tako preseli v dolino._NEWLINE_Izsekovanje gozdov je \xc5\xa1e huj\xc5\xa1e po drugi svetovni vojni. Rok se po vojni poro\xc4\x8di z Brodarjevo Poldo, s katero ima kasneje h\xc4\x8derko Anico. Po kon\xc4\x8dani gozdarski fakulteti se vrne iz Zagreba kot in\xc5\xbeenir. Lenart Lesjak se prilagodi novim razmeram in prizadevno pomaga izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati lomni\xc5\xa1ke gozdove, zato postane predsednik lesne zadruge. Starega Lesjaka in njegovega sina Lenarta pa podpira \xc5\xa1e cela armada tovari\xc5\xa1ev. Med njimi je na sestanku \xc5\xa1taba gozdnih brigad prisotna tudi lepa tajnica Helena Slak. Rok opazi, da Helena nima prstana. Na plesu mu jo spelje Lesjak, Rok pa se zaplete s Tilko. Njegovo razmerje s Poldo \xc5\xa1kripa. Ker Rok nastopi proti uni\xc4\x8devanju gozdov, izgubi slu\xc5\xbebo v mestu. Odpravi se na Lomnik. Na obisk ga povabi Lenart, ki se je medtem poro\xc4\x8dil s Heleno, s katero v izobilju \xc5\xbeivita v biv\xc5\xa1i gra\xc5\xa1\xc4\x8dini. To jima omogo\xc4\x8da Lenartovo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje prebivalstva in ilegalno trgovanje z lesom._NEWLINE_Aprila se Rok dokon\xc4\x8dno preseli na Lomnik, kjer ima razmerje s Tilko. Januarja mili\xc4\x8dniki odpeljejo Lenarta, njegovega o\xc4\x8deta in ostale aktivisti\xc4\x8dne tovari\xc5\xa1e v zapor. Na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du jih po nekaj \xc4\x8dasa trajajo\xc4\x8dem kazenskem postopku obsodijo na ostre kazni, a po prito\xc5\xbebi jim le te skoraj izbri\xc5\xa1ejo. Tilki je Rok bolj o\xc4\x8de kot ljubimec. Dekle se \xc5\xa1ola v Kromberku, od koder mu nekega dne po\xc5\xa1lje pismo, da bo ostala na Primorskem. Po njenem odhodu Rok napi\xc5\xa1e obse\xc5\xbeno razpravo o na\xc5\xa1ih gozdovih, a je ta zavrnjena. Na koncu zgodbe Rok za\xc4\x8dne s pogozdovanjem, uredi si hi\xc5\xa1o na Smodejevem in tam pri\xc4\x8dne skupno pot s Heleno, ki je \xc5\xbee pred sojenjem zapustila Lenarta.\n_START_SECTION_\nKritika, literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n"Roman \xc5\xa0umijo gozdovi doma\xc4\x8di je eden od bolj\xc5\xa1ih Ingoli\xc4\x8devih tekstov. Pisatelj z njim \xc5\xa1e vedno ostaja pri svojem realizmu, ki je dosti premi\xc5\xa1ljen in samo njegov, \xc5\xa1e ve\xc4\x8d, s temi svojimi gozdovi se do neke mere spet vra\xc4\x8da k svojim prvotnim pisateljskim izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Kakor se je v prvih delih z vso razpolo\xc5\xbeljivo umetni\xc5\xa1ko potenco oklenil preprostega \xc5\xa1tajerskega \xc4\x8dloveka in njegovih socialnih ter osebnih tegob, tako se tudi tu spet prizadeto in pogumno obra\xc4\x8da proti vsem tistim silam, ki tega \xc4\x8dloveka ponovno me\xc4\x8dejo na tla. /.../ Roman ima tudi nekaj slabosti, toda \xc5\xbeiva anga\xc5\xbeiranost, ki je v njem ves \xc4\x8das tako vidno navzo\xc4\x8da, mu daje posebno ceno in najbr\xc5\xbe tudi trajno veljavo." (\xc5\xa0ifrer, 1970:94)'