b'\n_START_ARTICLE_\nParni tlak\n_START_PARAGRAPH_\nParni tlak ali ravnote\xc5\xbeni parni tlak snovi je tlak pare snovi, ki je v ravnote\xc5\xbeju z njeno kondenzirano fazo._NEWLINE_Vse teko\xc4\x8de in trdne snovi te\xc5\xbeijo k temu, da bi izparele v plinasto fazo, vse plinaste snovi pa te\xc5\xbeijo k temu, da bi kondenzirale nazaj v svojo prvotno teko\xc4\x8do ali trdno fazo. Vsaka snov ima zato pri dani temperaturi nek tlak, pri katerem je v dinami\xc4\x8dnem ravnote\xc5\xbeju s svojo teko\xc4\x8do ali trdno fazo. Ravnote\xc5\xbeni parni tlak je pokazatelj hitrosti izparevanja snovi in je povezan s tendenco atomov in molekul, da zapustijo teko\xc4\x8do ali trdno fazo. Za snovi, ki imajo pri normalnih temperaturah visok parni tlak, pravimo, da so hlapne._NEWLINE_Parni tlak vseh snovi s temperaturo nelinerano nara\xc5\xa1\xc4\x8da skladno s Clausius-Clapeyronovo ena\xc4\x8dbo. Temperatura, pri kateri je parni tlak nad teko\xc4\x8dino enak tlaku okolice, je temperatura vreli\xc5\xa1\xc4\x8da oziroma vreli\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZveza med parnim tlakom in vreli\xc5\xa1\xc4\x8dem\n_START_PARAGRAPH_\nZa zvezo med parnim tlakom snovi in njenim vreli\xc5\xa1\xc4\x8dem velja naslednje grobo pravilo: teko\xc4\x8dina, ki ima pri dani temperaturi najvi\xc5\xa1ji parni tlak, ima najni\xc5\xbeje vreli\xc5\xa1\xc4\x8de in obratno._NEWLINE_Iz grafa odvisnosti parnih tlakov od temperature je razvidno, da ima najvi\xc5\xa1ji parni tlak propan. Njegovo vreli\xc5\xa1\xc4\x8de je -42,1\xc2\xa0\xc2\xb0C in je izven obsega grafa. Posamezna snov dose\xc5\xbee pri normalnem tlaku temperaturo vreli\xc5\xa1\xc4\x8da takrat, ko njen parni tlak dose\xc5\xbee vrednost 1,0 atm. Temperature vreli\xc5\xa1\xc4\x8d posameznih snovi so torej prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da krivulj njihovih parnih tlakov z izobaro 1,0 atm: dietil eter (rde\xc4\x8da krivulja) ima pri normalnih pogojih vreli\xc5\xa1\xc4\x8de 34,6\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nEnote\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodni sistem enot (SI) predpisuje za pritisk enoto paskal (Pa), ki je enaka N\xc2\xb7m\xe2\x81\xbb\xc2\xb2 oziroma kg\xc2\xb7m\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb7s\xe2\x81\xbb\xc2\xb2. Poleg paskala se uporabljajo tudi druge enote: bar (10\xe2\x81\xb5 Pa), tehni\xc4\x8dna atmosfera (at, 98066,5 Pa), atmosfera (atm, 101325 Pa), torr (133,322 Pa) in psi (6894,76 Pa).'