b'\n_START_ARTICLE_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de Jo\xc5\xbeeta Pu\xc4\x8dnika Ljubljana\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPomembnej\xc5\xa1i mejniki iz zgodovine letali\xc5\xa1\xc4\x8da:_NEWLINE_1963-1990_NEWLINE_Prvo letalo tipa DC 6B slovenskega letalskega prevoznika, ki se je takrat imenoval Adria Aviopromet (danes Adria Airways), je na takrat pravkar odprtem letali\xc5\xa1\xc4\x8du pristalo 24. decembra 1963, redni letalski promet pa je bil vzpostavljen 9. januarja naslednje leto. Leta 1964 je stekla tudi druga faza \xc5\xa1e ne dograjenega letali\xc5\xa1\xc4\x8da in bila tudi dokon\xc4\x8dana, na 3.000 metrov je bila podalj\xc5\xa1ana vzletno-pristajalna steza in pove\xc4\x8dana letali\xc5\xa1ka plo\xc5\xa1\xc4\x8dad. V letu 1968 so v podjetju za\xc4\x8drtali nove smeri razvoja letali\xc5\xa1\xc4\x8da: vzpostavitev rednega doma\xc4\x8dega in mednarodni prometa, razvoj letalskega tovornega prometa ter oblikovanje zbirnega centra zanj. Najbolj vidni rezultati teh usmeritev so bili novi potni\xc5\xa1ki terminal (l. 1973), tovorni terminal (l. 1976), rekonstrukcija vzletno-pristajalne steze (l. 1978), vklju\xc4\x8ditev v redni doma\xc4\x8di in mednarodni promet in odprtje interkontinentalne linije z New Yorkom (l. 1978). Obdobje po letu 1980 je zaznamovala neugodna gospodarska situacija doma in v svetu ter relativno zmanj\xc5\xa1ano investiranje v razvoj._NEWLINE_1991-2000_NEWLINE_Z osamosvojitvijo Slovenije je ljubljansko letali\xc5\xa1\xc4\x8de postalo osrednje dr\xc5\xbeavno letali\xc5\xa1\xc4\x8de, hkrati pa se je soo\xc4\x8dilo z znatnim upadom prometa zaradi politi\xc4\x8dnih in vojnih dogodkov na tleh nekdanje Jugoslavije. 26. junija 1991 ob 13:30 se je zaprl zra\xc4\x8dni prostor nad Slovenijo in s tem letali\xc5\xa1\xc4\x8de. Zapora je z ve\xc4\x8djimi in manj\xc5\xa1imi izjemami, ko je letali\xc5\xa1\xc4\x8de bilo odprto, trajala do sredine februarja 1992. Ta \xc4\x8das je Aerodrom Ljubljana izrabil za prenovo letali\xc5\xa1ke stavbe, obnovo letali\xc5\xa1ke plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi za parkiranje letal ter uvajanje informatike za letali\xc5\xa1ko osebje in potnike. Slovenski letalski prevoznik Adria Airways je postal najve\xc4\x8dji partner Aerodroma Ljubljana. V \xc4\x8dasu zapore je dru\xc5\xbeba Adria Airways svoje polete opravljala z letali\xc5\xa1\xc4\x8da v Celovcu. Zaradi zni\xc5\xbeanega prometa na letali\xc5\xa1\xc4\x8du se je ponudila prilo\xc5\xbenost za preplastitev vzletno-pristajalne steze. V letih 1992 in 1993 je bila izvedena ve\xc4\x8dja raz\xc5\xa1iritev potni\xc5\xa1kega terminala. Postavljen je bil tudi sodobni radar za precizno pristajanje. Podjetje je leta 1996 zaklju\xc4\x8dilo postopek lastninskega preoblikovanja, naslednje leto pa je bila dru\xc5\xbeba Aerodrom Ljubljana vpisana v sodni register kot delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba. Leta 1999 se je letali\xc5\xa1\xc4\x8de z dovoljenjem za obratovanje v pogojih zmanj\xc5\xa1ane vidljivosti CAT III B vpisalo med okoli 100 letali\xc5\xa1\xc4\x8d na svetu s tak\xc5\xa1no opremo._NEWLINE_2001-2014_NEWLINE_Leto 2001 je bilo za svetovni letalski promet zelo slabo leto, kar je ob\xc4\x8dutil tudi Aerodrom Ljubljana. Po teroristi\xc4\x8dnem napadu v New Yorku 11. septembra se je svetovni letalski promet zna\xc5\xa1el v krizi, saj je \xc5\xa1tevilo potnikov \xc4\x8dez no\xc4\x8d drasti\xc4\x8dno upadlo. V letu 2003, ko je letali\xc5\xa1\xc4\x8de praznovalo 40 let se je za\xc4\x8dela gradnja hangarja za splo\xc5\xa1no letalstvo in ureditev plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi za splo\xc5\xa1no letalstvo. Leta 2004 je prek letali\xc5\xa1\xc4\x8da prvi\xc4\x8d v zgodovini potovalo ve\xc4\x8d kot milijon potnikov letno. V nadaljevanju je letali\xc5\xa1\xc4\x8de za\xc4\x8delo dobivati podobo, kakr\xc5\xa1no imajo sodobna letali\xc5\xa1\xc4\x8da po svetu. V letu 2005 je bila zgrajena sodobno opremljena parkirna hi\xc5\xa1a s poslovnim prizidkom in v letu 2006 raz\xc5\xa1irjena glavna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad za letala. Leta 2007 je promet za\xc5\xbeivel v novem potni\xc5\xa1kem terminalu, letali\xc5\xa1\xc4\x8de pa se je po odlo\xc4\x8ditvi vlade preimenovalo v Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Jo\xc5\xbeeta Pu\xc4\x8dnika Ljubljana. V okviru obse\xc5\xbenega investicijskega ciklusa je bila v tem letu podalj\xc5\xa1ana tudi vozna steza za letala. Letali\xc5\xa1\xc4\x8de se je za\xc4\x8delo razvijati v vozli\xc5\xa1\xc4\x8de za tovorni promet. Zaradi posledic gospodarske krize se je v letu 2009 ljubljansko letali\xc5\xa1\xc4\x8de soo\xc4\x8dilo z znatnim upadom prometa, a Aerodroma Ljubljana kljub ni\xc5\xbejim prihodkom ni odstopil od na\xc4\x8drta vlaganj v osnovno infrastrukturo: prenovljena in raz\xc5\xa1irjena je bila glavna letali\xc5\xa1ka plo\xc5\xa1\xc4\x8dad ter temeljito prenovljena vzletno-pristajalna steza, spojnice in vozna steza vzdol\xc5\xbe nje. Upadanja prometa je prenehalo leta 2013. V prvih devetih mesecih leta je glede na primerljivo obdobje v letu prej \xc5\xa1tevilo potnikov naraslo za 8,1-odstotka, koli\xc4\x8dina oskrbljenega tovora pa za 6,7 odstotka. Poslovanje doma\xc4\x8dega prevoznika Adria Airways se je stabiliziralo. Nov redni prevoznik Air Serbia je vzpostavil dnevne lete iz Ljubljane v Beograd. V oktobru je Vlada Republike Slovenije dru\xc5\xbebo Aerodrom Ljubljana umestila na seznam dru\xc5\xbeb v prete\xc5\xbeni dr\xc5\xbeavni lasti za prodajo in povezano s tem so stekli nekateri postopki.\xc2\xa0Slovenska od\xc5\xa1kodninska dru\xc5\xbeba, d.d., je v svojem imenu ter kot zakonita zastopnica Republike Slovenije z nekaterimi delni\xc4\x8darji dru\xc5\xbebe Aerodrom Ljubljana podpisala Sporazum o skupnem nastopu pri prodaji delnic dru\xc5\xbebe, ki skupaj predstavljajo 73,34 odstotka osnovnega kapitala dru\xc5\xbebe. V letu 2014 je dru\xc5\xbeba dobila novega lastnika, nem\xc5\xa1kega upravljavca letali\xc5\xa1\xc4\x8d Fraport AG. Rast potni\xc5\xa1kega in tovornega prometa ter dobro poslovanje so se nadaljevali tudi v letu 2014.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1iritev letali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nIzdelan je \xc5\xbee na\xc4\x8drt za raz\xc5\xa1iritev in modernizacijo letali\xc5\xa1\xc4\x8da. Projekt predvideva izgradnjo novega potni\xc5\xa1kega terminala, ki bo zavzemal povr\xc5\xa1ino ve\xc4\x8d kot 10.000 kvadratnih metrov. V novi odhodni avli bo na voljo 22 novih okenc za prijavo na let, v prihodni avli pa bodo za prevzem prtljage na voljo trije teko\xc4\x8di trakovi. Zgrajeni bodo tudi novi prostori za letalske dru\xc5\xbebe, potovalne agencije, poslovne salone, restavracije, trgovine in dodatne servisne storitve za potnike. Kapaciteta letali\xc5\xa1\xc4\x8da bo s pomo\xc4\x8djo novega terminala narastla s 500 na 1280 potnikov na uro. Gradnja naj bi se pri\xc4\x8dela konec leta 2018, odprtje projekta pa je predvideno leta 2020.'