b'\n_START_ARTICLE_\nAlkin\n_START_PARAGRAPH_\nAlkin je nenasi\xc4\x8den ogljikovodik, ki ima med ogljikovimi atomi vsaj eno trojno vez -C\xe2\x89\xa1C-.  Najenostavnej\xc5\xa1i alkin je etin (CH\xe2\x89\xa1CH),  bolj znan kot acetilen. Alkini tvorijo homologno vrsto s splo\xc5\xa1no formulo C\xe2\x82\x99H\xe2\x82\x82\xe2\x82\x99\xe2\x82\x8b\xe2\x82\x82._NEWLINE_Alkini niso topni v vodi, pa\xc4\x8d pa v nepolarnih topilih, na primer v etru, benzenu in tetraklorometanu. Njihova gostota je manj\xc5\xa1a od gostote vode. Njihova vreli\xc5\xa1\xc4\x8da nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo s \xc5\xa1tevilom ogljikovih atomov in so skoraj enaka vreli\xc5\xa1\xc4\x8dem alkanov z enakim \xc5\xa1tevilom ogljikovih atomov. S kisikom zgorijo v ogljikov dioksid in vodo. Nekateri alkini tvorijo z zrakom eksplozivne zmesi.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nOgljikovi atomi v alkinih so sp hibridizirani: vsak atom ima dve p orbirali in dve hibridni sp orbitali. S prekrivanjem po ene sp orbitale iz vsakega ogljikovega atoma nastane \xcf\x83-vez sp-sp, s prekrivanjem dveh p orbital iz vsakega ogljikovega atoma pa nastaneta dve \xcf\x80-vezi, skupaj torej tri vezi. Preostala sp orbitala tvori \xcf\x83-vez s kak\xc5\xa1nim drugim elementom, na primer z vodikom.  \xcf\x83-vezi, ki le\xc5\xbeita na nasprotnih straneh trojne vezi, oklepata s trojno vezjo kot 180\xc2\xb0. _NEWLINE_V trojni vezi so udele\xc5\xbeeni trije vezni elektronski pari, zato je vez mo\xc4\x8dna: 839 kJ/mol. K tej energiji prispeva \xcf\x83-vez 369 kJ/mol, prva \xcf\x80-vez 268 kJ/mol in druga \xcf\x80-vez 202 kJ/mol. Razdalja med ogljikovimi atomi je 1,21 \xc3\x85, kar je mnogo manj kot pri alkenih (1,34 \xc3\x85) in alkanih (1,53 \xc3\x85).\n_START_SECTION_\nTerminalni in interni alkini\n_START_PARAGRAPH_\nTerminalni alkini so alkini, ki imajo vodikov atom vezan na najmanj en sp hibridizirani ogljikov atom, se pravi tisti, ki tvori trojno vez. Tak\xc5\xa1en je, na primer, propin (CH\xe2\x82\x83-C\xe2\x89\xa1CH): _NEWLINE_in vsi alkini, ki imajo trojno vez za prvim in/ali pred zadnjim ogljikovim atomom. _NEWLINE_Interni alkini imajo na sp hibridiziranem ogljiku namesto vodika vezan nek drug, obi\xc4\x8dajno ogljikov, atom. Primer internega alkina je pent-2-in (2-pentin, CH\xe2\x82\x83-C\xe2\x89\xa1C-C\xe2\x82\x82H\xe2\x82\x85), v katerem je na eni strani trojne vezi metilna, na drugi strani pa etilna skupina: _NEWLINE_Terminalni vodikov atom je rahlo kisel in se z zelo mo\xc4\x8dnimi bazami odcepi in tvori soli. Ta lastnost je uporabna za ugotavljanje polo\xc5\xbeaja trojne vezi: vzorcu se doda nekaj kapljic raztopine diaminosrebrovega(I) hidroksida (Ag(NH\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x82OH), ki tvori s terminalnimi alkini belo oborino netopnega srebrovega acetilenida: _NEWLINE_R-C\xe2\x89\xa1CH + Ag(NH\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x82OH  \xe2\x86\x92  R-C\xe2\x89\xa1CAg + NH\xe2\x82\x84OH + NH\xe2\x82\x83_NEWLINE_Soli terminalnih alkinov s prehodnimi kovinami so v suhem stanju eksplozivne. _NEWLINE_Ta lastnost je uporabna za podalj\xc5\xa1evanje verige ogljikovih atomov.\n_START_SECTION_\nReakcije\n_START_PARAGRAPH_\nAlkini so zaradi trojne vezi mnogo bolj reaktivni kot alkani in alkeni in sodelujejo v mnogih kemijskih reakcijah.'