b'\n_START_ARTICLE_\nVelika pala\xc4\x8da v Konstantinoplu\n_START_PARAGRAPH_\nVelika pala\xc4\x8da v Konstantinoplu (gr\xc5\xa1ko: \xce\x9c\xce\xad\xce\xb3\xce\xb1 \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbb\xce\xac\xcf\x84\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd [Mega Palation], latinsko: Palatium Magnum, tur\xc5\xa1ko: B\xc3\xbcy\xc3\xbck Saray), poznana tudi kot Sveta pala\xc4\x8da (gr\xc5\xa1ko: \xce\x99\xce\xb5\xcf\x81\xcf\x8c\xce\xbd \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbb\xce\xac\xcf\x84\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd  [Ieron Palation], latinsko:  Sacrum Palatium, je bil velik pala\xc4\x8dni kompleks na jugovzhodnem delu polotoka med Zlatim rogom in Marmarskim morjem, v dana\xc5\xa1nji istanbulski mestni \xc4\x8detrti Fatih (Stari Istanbul). Pala\xc4\x8da je bila od leta 330 do 1081 glavna rezidenca cesarjev Vzhodnorimskega oziroma Bizantinskega  cesarstva in sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeavne administracije. Ohranilo se je samo nekaj ostankov pala\xc4\x8de in del njenih temeljev.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKo je cesar Konstantin I. leta 330 preselil prestolnico v v  Konstantinopel, je za\xc4\x8del na prostoru med hipodromom in Hagijo Sofijo zase in za svoje naslednike  graditi cesarsko pala\xc4\x8do.  Kasneje so jo ve\xc4\x8dkrat prezidali in raz\xc5\xa1irili. Ve\xc4\x8dina pala\xc4\x8dnega kompleksa je bila med vstajo Nika leta 532 uni\xc4\x8dena, potem pa jo je cesar Justinijan I. razko\xc5\xa1no obnovil. Nadaljnje raz\xc5\xa1iritve in predelave sta opravila cesarja Justinijan II. in Bazilij I.. Pala\xc4\x8da je postopoma spet propadla, zato je cesar Konstantin VII. naro\xc4\x8dil njeno obnovitev. _NEWLINE_Od zgodnjega 11. stoletja dalje so cesarji za svojo rezidenco raje uporabljali pala\xc4\x8do Blaherne, Velika pala\xc4\x8da pa je ostala  upravno in ceremonialno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta. V naslednjem stoletju je za\xc4\x8dela hitro propadati. Deli pala\xc4\x8dnega kompleksa so bili uni\xc4\x8deni ali zasuti s kr\xc5\xa1jem sosednjih podrtih zgradb. Med \xc4\x8detrto kri\xc5\xbearsko vojno so pala\xc4\x8do izropali vojaki Bonifacija Montferra\xc5\xa1kega. Po vojni so cesarji Latinskega cesarstva \xc5\xa1e vedno uporabljali pala\xc4\x8dni kompleks, vendar niso nikoli imeli dovolj sredstev za njegovo vzdr\xc5\xbeevanje. Zadnji latinski cesar Balduin II. je \xc5\xa1el celo tako dale\xc4\x8d, da je prodal svin\xc4\x8dene strehe pala\xc4\x8de._NEWLINE_Ko je leta 1261 Konstantinopel ponovno zasedla vojska Mihaela VIII. Paleologa, je bila pala\xc4\x8da v izredno slabem stanju. Paleologi so pala\xc4\x8do zapustili in vladali iz pala\xc4\x8de Blaherne, obokane kleti pa so uporabljali za je\xc4\x8do. Ko je leta 1453 mesto osvojil sultan Mehmed II., je bila pala\xc4\x8da ve\xc4\x8dinoma poru\xc5\xa1ena in opu\xc5\xa1\xc4\x8dena. _NEWLINE_V zgodnjem obdobju osmanske vladavine je bila med splo\xc5\xa1no prenovo Konstantinopla ve\xc4\x8dina pala\xc4\x8de poru\xc5\xa1ena. Na tem prostoru so se najprej zgradile \xc5\xa1tevilne majhne mo\xc5\xa1eje, potem pa je dal sultan Ahmed I. podreti \xc5\xa1e zadnje ostanke pala\xc4\x8d Dafne in Kathisma in sosednje zgradbe in na tem mestu zgraditi svojo mo\xc5\xa1ejo, ki je bolj poznana kot Modra mo\xc5\xa1eja. _NEWLINE_Omo\xc4\x8dje Velike pala\xc4\x8de so za\xc4\x8deli raziskovati v poznem 19. in zgodnjem 20. stoletju po po\xc5\xbearu, ki je razkril del pala\xc4\x8dnega prostora. Arheologi so na tem mestu odkrili zaporni\xc5\xa1ke celice, mnogo velikih sob in mogo\xc4\x8dih grobov. _NEWLINE_Za\xc4\x8detna izkopavanja so opravili francoski arheologi leta 1921-1923 v pala\xc4\x8di Manganae.  Veliko obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a izkopavanja so opravili arheologi \xc5\xa1kotske Univerze sv. Andreja v letih 1935-1938 in povovno v letih 1951-1954. Odkrili so del ene od jugozahodnih pala\xc4\x8d na bazarju Arasta ter pesenetljivo veliko \xc5\xa1tevilo zidov in talnih mozaikov, ki so sedaj razstavljeni v Muzeju mozaikov Velike pala\xc4\x8de v Istanbulu. Izkopavanja se \xc5\xa1e nadaljujejo, vendar je bila do sedaj odkrita manj kot \xc4\x8detrtina pala\xc4\x8de. Izkopavanja na nekaterih delih sploh niso mogo\xc4\x8da, ker je na njih zgrajena mo\xc5\xa1eja sultana Ahmeda in druge zgradbe iz osmanskega obdobja.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8da je stala na jugovzhodnem delu konstantinopelskega polotoka za hipodromom in Hagijo Sofijo. Strokovnjaki menijo, da je bila sestavljena iz niza paviljonov, zelo podobno, kot je zgrajena pala\xc4\x8da Topkap\xc4\xb1 iz osmanskega obdobja. Celotna povr\xc5\xa1ina pala\xc4\x8dnega kompleksa je presegala 19.000 m\xc2\xb2. Stala je na pobo\xc4\x8dju gri\xc4\x8da, ki se je od hipodroma proti morski obali spustil za pribli\xc5\xbeno 33 m. Gradnjo pala\xc4\x8de so zato pogojevala velika podzidja in oboki. Zgradbe so stale na \xc5\xa1estih terasah, ki so se stopni\xc4\x8dasto spu\xc5\xa1\xc4\x8dale proti morju._NEWLINE_Glavni vhod v pala\xc4\x8dno \xc4\x8detrt so bila vrata Halke (Bronasta vrata) na Augustaionu, ju\xc5\xbeno od Hagije Sofije, kjer se sedaj za\xc4\x8denja glavna istanbulska ulica Mese (Srednja ulica). Na vzhodni strani trga je stala pala\xc4\x8da Magnaura, v kateri je bil sprva sede\xc5\xbe senata, kasneje pa univerza. Na zahodni strani trga je stal milion (ni\xc4\x8dti miljnik), od katerega so merili razdalje v cesarstvu, na ju\xc5\xbeni pa staro Zeuksipovo javno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Neposredno za Bronastimi vrati je bila voja\xc5\xa1nica pala\xc4\x8dne stra\xc5\xbee (latinsko: scholae palatinae, gr\xc5\xa1ko: \xce\xa3\xcf\x87\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb1\xe1\xbd\xb6 [Sholai]), za njo pa sprejemna dvorana z devetnajstimi akubiti (accubita)  in pala\xc4\x8da Dafne, ki je bila v zgodnjem bizantinskem obdobju glavna cesarjeva rezidenca. V pala\xc4\x8di je bila cesarjeva spalnica (octagon) in neposreden prehod v cesarjevo zasebno lo\xc5\xbeo na hipodromu (kafizma). Glavna prestolna dvorana (hrizostriklinij, zlata sprejemnica), ki jo zgradil Justin II., za njim pa raz\xc5\xa1iril in obnovil Bazilij I., je imela v neposredni bli\xc5\xbeini kapelo device Marije (theotokos). Severno od nje je bila pala\xc4\x8da Trikonhos, ki jo je zgradil cesar Teofil in je bila dostopna skozi polkro\xc5\xbeno predsobo, imenovano sigma.  Vzhodno od nje je stala razko\xc5\xa1no okra\xc5\xa1ena Nea Ekklesia (Nova cerkev) s petimi pozla\xc4\x8denimi kupolami, ki jo je zgradil Bazilij I.. Cerkev je pre\xc5\xbeivela osmansko osvojitev Konstantinopla, potem pa so jo uporabljali za smodni\xc5\xa1nico, dokler ni leta 1490 zaradi udara strele eksplodirala. Med cerkvijo in obzidjem ob morju je bilo igri\xc5\xa1\xc4\x8de za polo (cikanisterij). _NEWLINE_\xc5\xa0e bolj proti jugu je na morski obali lo\xc4\x8deno od glavnega pala\xc4\x8dnega kompleksa stala pala\xc4\x8da Bukoleon. Zgradil jo je Teofil in vanjo vklju\xc4\x8dil dele mestnega obzidja. Pala\xc4\x8da se je uporabljala do 13. stoletja, posebno v \xc4\x8dasu Latinskega cesarstva (1204\xe2\x80\x931261), ker so zahodnoevropski cesarji dajali prednost pala\xc4\x8dam ob morju. Pala\xc4\x8da Bukoleon je imela svoja mestna vrata, ki so vodila v cesarsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Bukoleon.'