b'\n_START_ARTICLE_\nLema\n_START_SECTION_\nMorfologija / Leksikografija\n_START_PARAGRAPH_\nV slovarjih lema delati predstavlja vse njene spregane oblike; delam, dela\xc5\xa1, dela, delava ipd. Povezava med tema dvema besedama je po navadi prikazana s posebnimi znaki, npr. dela\xc5\xa1 < delati. Pomanjkljivost slovarskega zapisa je torej, da najdemo spregane oblike le pod lemo (izto\xc4\x8dnico), druga\xc4\x8de re\xc4\x8deno, spreganih oblik dela torej v slovarju ne najdemo. V navadi je, da je beseda, ki je ozna\xc4\x8dena kot lema, v nekem jeziku najmanj rabljena, bolj se uporabljajo njene spregane oblike._NEWLINE_Leme se uporabljajo v korpusnem jezikoslovju za dolo\xc4\x8danje pogostosti pojavitve neke besede. V takem pomenu rabe je definicija leme prilagodljiva glede na nalogo, ki ji je dana.\n_START_SECTION_\nLeme v razli\xc4\x8dnih jezikih\n_START_PARAGRAPH_\nV jezikih s slovni\xc4\x8dnim spolom, kot je tudi sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina, navajamo gesla pravilnih pridevnikov in samostalnikov v mo\xc5\xa1kem spolu ednine. \xc4\x8ce jezik uporablja sklone, je geslo v imenovalniku mo\xc5\xa1kega spola. V angle\xc5\xa1\xc4\x8dini navajamo samostalnike v ednini. Pri ve\xc4\x8dbesednih leksemih, ki vsebujejo svojilne pridevnike ali povratne zaimke, geslo navajamo v nedolo\xc4\x8dnem zaimku._NEWLINE_Pri veliko jezikih glagolska gesla pi\xc5\xa1emo v nedolo\xc4\x8dniku, npr. v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini aller in v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini gehen. V angle\xc5\xa1\xc4\x8dini so to po navadi celotni nedolo\xc4\x8dniki, to go, pri nekaterih nepopolnih glagolih (npr. must) pa so le ti delni. V latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in gr\xc5\xa1\xc4\x8dini se v ve\xc4\x8dini uporablja glagol v prvi osebi ednine sedanjika, v\xc4\x8dasih pa sre\xc4\x8damo tudi nedolo\xc4\x8dnik. V japon\xc5\xa1\xc4\x8dini se uporabljata sedanjik in prihodnik pri skraj\xc5\xa1anih glagolih. V gr\xc5\xa1\xc4\x8dini je neskraj\xc5\xa1ana prva oseba ednine uporabljena pri prikazovanju skraj\xc5\xa1anega samoglasnika._NEWLINE_V arab\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki nima nedolo\xc4\x8dnikov, je tretja oseba ednine mo\xc5\xa1kega spola preteklika najmanj zaznamovana oblika, zato se jo uporablja kot geslo v modernih slovarjih. V starej\xc5\xa1ih slovarjih, ki se jih \xc5\xa1e vedno redno uporablja, je prisotna troglasna oblika besede bodisi pri glagolih bodisi samostalnikih. Hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina pogosto uporablja tretjo osebo mo\xc5\xa1kega spola. Pri korej\xc5\xa1\xc4\x8dini je h korenu priklju\xc4\x8dena kon\xc4\x8dnica \xe2\x80\x93da.\n_START_SECTION_\nPsiholingvistika\n_START_PARAGRAPH_\nKo proizvedemo besedo, na\xc5\xa1e misli nujno pretvorimo v glasove (proces, znan pod imenom leksikalizacija). V mnogih psiholingvisti\xc4\x8dnih modelih je ta proces dose\xc5\xbeen v dveh korakih. Lema je torej vmesno stanje med semanti\xc4\x8dnim nivojem (kjer je dolo\xc4\x8den pomen) in fonolo\xc5\xa1kim nivojem (kjer so dolo\xc4\x8deni zvoki besede). Je abstraktna oblika, ki vsebuje sintakti\xc4\x8dne informacije (kako se lahko besedo uporablja v stavku), ne vsebuje pa nobene informacije o tem kako moramo besedo izgovoriti. Zato imamo leksem, ki je fonolo\xc5\xa1ko ozna\xc4\x8dena oblika dolo\xc4\x8dena za lemo._NEWLINE_Ta model, ki temelji na dveh korakih, je najpogostej\xc5\xa1i in najbolj upo\xc5\xa1tevan model v teoriji produkcije govora v psiholingvistiki. Kljub temu se v zadnjem \xc4\x8dasu pojavljajo dvomi, saj obstaja nekaj dokazov, da izhaja slovni\xc4\x8dni spol samostalnika iz fonolo\xc5\xa1ke oblike besede (leksema), ne pa iz leme. To se da zelo elegantno razlo\xc5\xbeiti s Caramazzovim samostojnim mre\xc5\xbenim modelom, ki ne lo\xc4\x8duje meje med semanti\xc4\x8dnim in fonolo\xc5\xa1kim korakom.'