b'\n_START_ARTICLE_\nTrdnjava Bov\xc5\xa1ke Klu\xc5\xbee\n_START_SECTION_\nKoro\xc5\xa1ke utrdbe\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ka na jugu meji na gorsko pregrado, ki predstavlja odli\xc4\x8dno obrambo pred sovra\xc5\xbenikom, ki prihaja z juga ter ima \xc5\xa1ibko to\xc4\x8dko na stiku Karnijskih Alp in Karavank. Ta \xc5\xa1ibka to\xc4\x8dka je razmeroma \xc5\xa1iroka dolina Ziljice (Silliza, Gailitz), ki povezuje Kanalsko dolino (Kanal Tal) s Koro\xc5\xa1ko. Dolina je bila \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dasa znana kot \xc5\xa1ibka to\xc4\x8dka, ki jo je v dveh pohodih izrabila Napoleonova vojska. Ker je dolina \xc5\xa1iroka, jo je te\xc5\xbeko braniti, zato je bilo potrebno sovra\xc5\xbenika ustaviti \xc5\xbee pred Trbi\xc5\xbeem. Dostopi do tega mesta so bili trije: glavni dostop je bil po Kanalski dolini, stranski dostopi pa so bili iz Reklanske doline (Val Raccolana) prek Nevejskega prevala (Nevea-Pa\xc3\x9f, Sella Nevea) ter iz Bov\xc5\xa1ke kotline po dolini Koritnice in prek Predela. Na teh izredno strate\xc5\xa1kih poteh so Avstrijci med letoma 1808 in 1900 zgradili v nizu \xc5\xa1est najvzhodnej\xc5\xa1ih zapornih utrdb ob italijanski meji, ki so postale znane kot Koro\xc5\xa1ke utrdbe (Karntner Sperren). Te utrdbe so bile: Henslova utrdba (Fort Hensel), Zapora pri Rabeljskem jezeru (Seebachthalsperre), Predelska baterija (Batterie Predilsattel), Predelska utrdba (Pa\xc3\x9fsperre Predil), utrdba Bov\xc5\xa1ke Klu\xc5\xbee (Strassensperre Flitscher Klause) in Hermanova utrdba (Fort Hermann) oziroma Zgornja trdnjava Klu\xc5\xbee, ki se nahaja na pobo\xc4\x8dju nad Bov\xc5\xa1kimi Klu\xc5\xbeami.\n_START_SECTION_\nUtrdba v \xc4\x8dasu Napoleonovih vojn\n_START_PARAGRAPH_\nPomembne lokacije so se zavedali \xc5\xbee Rimljani, ki so na mestu dana\xc5\xa1nje utrdbe postavili svojo._NEWLINE_Na mestu, kjer danes stoji trdnjava, je bila \xc5\xbee leta 1471 zgrajena trdnjava Bene\xc5\xa1ke republike. Toda Bene\xc4\x8dani so trdnjavo zapustili \xc5\xbee leta 1478. Zaradi voja\xc5\xa1ke strategije so leta 1509 tu zgradili novo trdnjavo, tokrat pod Habsbur\xc5\xbeani. V srednjem veku so utrdbo ve\xc4\x8dkrat prenovili in pove\xc4\x8dali._NEWLINE_Leta 1797 je Napoleon pri kraju Rivoli porazil Avstrijce, ki so se nato umikali skozi na\xc5\xa1e kraje. Francoska vojska je premagala prednje stra\xc5\xbee avstrijske brigade in jih potisnila v smeri Kobarida. Vojaki so se umaknili v utrdbo Klu\xc5\xbee. Francozi so ve\xc4\x8dkrat napadli utrdbo, vendar zaman. Nato pa so se povzpeli na uravnavo na pobo\xc4\x8dju Rombona, od koder so lahko streljali in valili kamenje na branilce. Francosko topni\xc5\xa1tvo je kmalu nato zadelo in po\xc5\xbegalo utrdbo. Utrdba je nato osem let samevala, dokler ni ponovno pri\xc5\xa1lo do bitke med Francozi in Avstrijci. Po porazu pri Ulmu so Avstrijci hitro popravili utrdbo. Branilci so vse napade uspe\xc5\xa1no odbili. Avstrijci so sicer dobili bitko v Klu\xc5\xbeah, \xc5\xbee drugi\xc4\x8d pa so izgubili vojno, zato so bili prisiljeni skleniti mir v Bratislavi. Razvaline utrdbe so samevale vse do leta 1881.\n_START_SECTION_\nZasnova in gradnja utrdbe\n_START_PARAGRAPH_\nUtrdba je bila zasnovana tako, da je lahko nadzorovala strate\xc5\xa1ko pomemben prehod iz Bov\xc5\xa1ke kotline prek Predela do Trbi\xc5\xbea in naprej v notranjost Avstrije. Utrdbo so zgradili ob cesti, tik pred mostom \xc4\x8dez Koritnico. Tako so lahko iz utrdbe neposredno nadzorovali promet na cesti, saj so jo pregrajevala \xc5\xbeelezna vrata, vgrajena v kamnit portal, naslonjen na utrdbo._NEWLINE_Lokacija je bila izbrana tako, da je sovra\xc5\xbenik z neposrednim topni\xc5\xa1kim ognjem ne bi mogel zadeti, s posrednim pa \xc4\x8dim te\xc5\xbeje. Pred obstreljevanjem iz Bov\xc5\xa1ke kotline so jo \xc5\xa1\xc4\x8ditila pobo\xc4\x8dja Rombona, pred obstreljevanjem z grebena Svinjaka pa naj bi jo varoval greben Slemena. Utrdba je bila projektirana za boj iz bli\xc5\xbeine. Sovra\xc5\xbenik, ki bi pri\xc5\xa1el iz smeri Bovca, bi jo zagledal \xc5\xa1ele, ko bi pri\xc5\xa1el izza ovinka. Tam bi se na razdalji sto metrov zna\xc5\xa1el v ognju pu\xc5\xa1k in topov. Trdnjava je bila zasnovana tako, da je lahko zdr\xc5\xbeala zadetke tedanjih najte\xc5\xbejih znanih granat. Ker je bila namenjena za boj od blizu, je imela veliko \xc5\xa1tevilo strelnih lin._NEWLINE_Gradbena dela so se za\xc4\x8dela 28. marca 1881. Stala je 106.430 goldinarjev in 42 krajcerjev, skupaj s stro\xc5\xa1ki administracije pa 111.665 goldinarjev in 78 krajcarjev._NEWLINE_Jeseni, 11.septembra 1882, si je skoraj dokon\xc4\x8dano utrdbo ogledal tudi cesar Franc Jo\xc5\xbeef I._NEWLINE_Utrdba je bila zgrajena iz klesanega kamna, ki so ga pridobivali v neposredni bli\xc5\xbeini. Ravno streho so pokrili z 0,2 do 0,75 m debelo plastjo prsti, ki je zmanj\xc5\xa1evala u\xc4\x8dinek granat, polnjenih s \xc4\x8drnim smodnikom._NEWLINE_Gradnja se je kon\xc4\x8dala 14. novembra 1882._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu je bila to prva avstro-ogrska utrdba opremljena s povr\xc5\xa1insko kaljenimi lito\xc5\xbeeleznimi \xc5\xa1\xc4\x8diti za line topni\xc5\xa1kih kazemat._NEWLINE_Tloris utrdbe je imel obliko \xc4\x8drke L, tako da je bila glavna fasada obrnjena proti jugu, v smeri prihoda sovra\xc5\xbenika, leva stran pa je pokrivala dostop iz smeri Bav\xc5\xa1ice. V jugovzhodnem kotu utrdbe, kjer je fasada glavne zgradbe oblikovana v loku, so nanjo naslonili glavni kaponir, namenjen bo\xc4\x8dnemu nadzoru dostopa k fasadi._NEWLINE_Glavno zgradbo in goltni kaponir povezuje ozek hodnik s strelnimi linami, ki poteka vporedno s cesto._NEWLINE_Osrednje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de utrdbe s severne strani zapira zid, ki povezuje severni konec glavne zgradbe in goltni kaponir. V tem zidu so tudi vrata utrdbe. Dostop do vrat je ote\xc5\xbeeval 3 m \xc5\xa1irok in 2 m globok jarek, ki ga je premo\xc5\xa1\xc4\x8dal mosti\xc4\x8dek._NEWLINE_Pred utrdbo je majhen jarek z zidanimi strelnimi linami._NEWLINE_Utrdba je bila na\xc4\x8drtovana za posadko treh \xc4\x8dastnikov, zdravnika, 120 vojakov pehote in 56 topni\xc4\x8darjev._NEWLINE_Posadka se je z vodo oskrbovala iz cisterne, v kateri se je zbirala kapnica s strehe. Kasneje so pod utrdbo postavili \xc4\x8drpalko, ki je \xc4\x8drpala vodo neposredno iz struge Koritnice._NEWLINE_Ker je z razvojem topni\xc5\xa1tva postala utrdba Klu\xc5\xbee hitro zastarela, so nad utrdbo na pobo\xc4\x8dju Rombona zgradili \xc5\xa1e zgornjo utrdbo oz. Hermanovo utrdbo, ki naj bi v primeru napada krila spodnjo utrdbo.\n_START_SECTION_\nOboro\xc5\xbeitev\n_START_PARAGRAPH_\nZa trdnjavo so bili predvideni poleg pehotnega oro\xc5\xbeja in mitraljezov M. 4 \xc5\xa1e \xc5\xa1tirje 120\xc2\xa0mm topovi M. 61 in dva 90\xc2\xa0mm topova M. 61. Po izgradnji so 120\xc2\xa0mm topove nadomestili z modernej\xc5\xa1imi 120\xc2\xa0mm topovi M. 80. Razlog za zamenjavo je bila napaka pri na\xc4\x8drtovanju utrdbe. Po izgradnji so namre\xc4\x8d ugotovili, da greben Slemena ne \xc5\xa1\xc4\x8diti pred obstreljevanjem, zato so utrdbo oboro\xc5\xbeili z mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi topovi. Za vsak top je bilo predvidenih 200 eksplozivnih in 200 \xc5\xa1rapnelskih granat ter 10 karte\xc4\x8d._NEWLINE_Za 90\xc2\xa0mm topove je bilo na razpolago 70 eksplozivnih in 120 \xc5\xa1rapnelskih granat ter 10 karte\xc4\x8d. Za vsak mitraljez M. 4 je bilo 25 trakov s po 200 naboji._NEWLINE_Shranjenih je bilo dodatnih 49.950 nabojev M. 93 kalibra 8\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nZaloge hrane in kuriva\n_START_PARAGRAPH_\nHrane je bilo za 45-dnevno obleganje._NEWLINE_Za kurjavo je bilo pripravljenih 78 m\xc2\xb3 drv, razsvetljavo pa 42\xc2\xa0kg sve\xc4\x8d in 379\xc2\xa0kg petroleja.\n_START_SECTION_\nPosadka\n_START_PARAGRAPH_\nMirnodobno posadko so sestavljali 1 \xc4\x8dastnik in 34 mo\xc5\xbe ljubljanskega 27. domobranskega pehotnega polka ter 15 mo\xc5\xbe 1. \xc4\x8dete 4. bataljona trdnjavskega topni\xc5\xa1tva, name\xc5\xa1\xc4\x8denega v Naborjetu._NEWLINE_Vojno posadko so sestavljali 2 \xc4\x8dastnika, zdravnik, 130 mo\xc5\xbe ljubljanskega 27. domobranskega pehotnega polka, 3 \xc4\x8dastniki in 15 mo\xc5\xbe 1. \xc4\x8dete in 1. rezervne \xc4\x8dete 4. bataljona trdnjavskega topni\xc5\xa1tva, rezervni fortifikacijski \xc4\x8dastnik, \xc4\x8dastni\xc5\xa1ki sluga, pionirski pod\xc4\x8dastnik in pionir, 4 mo\xc5\xbeje trdnjavskega telegrafskega oddelka, sanitetni pod\xc4\x8dastnik in dva bolni\xc4\x8darja ter vojak pri postaji po\xc5\xa1tnih golobov._NEWLINE_V utrdbi je lahko zasilno prespalo dodatnih 7 \xc4\x8dastnikov in 129 vojakov.\n_START_SECTION_\nUtrdba v \xc4\x8dasu vojne\n_START_PARAGRAPH_\nKer so se Avstrijci zavedali, da je utrdba zastarela in neprimerna za boj, poleg tega pa jim je \xc5\xa1e primanjkovalo oro\xc5\xbeja, so se 20. aprila odlo\xc4\x8dili, da utrdbo dokon\xc4\x8dno razoro\xc5\xbeijo. Utrdba Klu\xc5\xbee je bila tako ob vojni napovedi 23. maja 1915 brez topov in mitraljezov, manjkala je tudi vojna posadka. Posadko so nadomestile razli\xc4\x8dne voja\xc5\xa1ke zaledne slu\xc5\xbebe in poveljstvo Bov\xc5\xa1ke kotline. V kletni eta\xc5\xbei so namestili telefonsko centralo. Na notranjem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du so postavili barako, v kateri so pripravili postajo prve pomo\xc4\x8di. Zunaj utrdbe so zgradili veliko barako, v kateri je bila kuhinja._NEWLINE_Zaradi po\xc4\x8dasnega italijanskega napredovanja so se prvi boji v Bov\xc5\xa1ki kotlini za\xc4\x8deli \xc5\xa1ele okoli 18. junija 1915, ko so iz smeri Rombona na Klu\xc5\xbee priletele prve granate. Trdnjava je imela celotno vojno neverjetno sre\xc4\x8do, saj se je nahajala skoraj v popolnem mrtvem kotu za italijanskih topove. Poleg tega iz italijanskih topni\xc5\xa1kih opazovalnic ni bila vidna, zato je med vojno niso zadeli niti enkrat. \xc5\xa0e najbli\xc5\xbeje zadetku je pri\xc5\xa1lo 12. avgusta 1915, ko je pet granat, ki so bile sicer namenjene Hermanovi utrdbi, eksplodiralo v neposredni bli\xc5\xbeini utrdbe._NEWLINE_Klu\xc5\xbee so bile tudi ena izmed dveh poskusnih lokacij na so\xc5\xa1ki fronti, kjer so Avstrijci poleg obi\xc4\x8dajnih \xc5\xbei\xc4\x8dnih ovir namestili tudi elektri\xc4\x8dne, poimenovane Hochspannung Hindernis (H-Hindernis). Ovire so bile narejene iz bakrene \xc5\xbeice, pritrjene na lesene nosilce. Zve\xc4\x8der so skozi ovire spustili elektri\xc4\x8dni tok. V boju jih nikoli niso uporabili, ker so ugotovili, da \xc5\xbee pri manj\xc5\xa1ih po\xc5\xa1kodbah pride do kratkega stika in posledi\xc4\x8dno do izpada elektri\xc4\x8dnega napajanja._NEWLINE_Ker Italijani utrdbe nikoli niso mogli zadeti, je ta postala varno zavetje poveljstva in razli\xc4\x8dnih zalednih enot. Poveljstvo je nadzorovalo del boji\xc5\xa1\xc4\x8da med vrhom Rombona in Hum\xc4\x8di\xc4\x8dem jugovzhodno od Bovca. Utrdba je ostala polna voja\xc5\xa1tva vse do preboja so\xc5\xa1ke fronte oktobra 1917. Potem je utrdba opustela.\n_START_SECTION_\nUtrdba po prvi svetovni vojni in danes\n_START_PARAGRAPH_\nPo preboju je ve\xc4\x8dino inventarja iz utrdbe odnesla vojska. Po vojni pa so jo, kolikor je bilo mogo\xc4\x8de, oplenili \xc5\xa1e okoli\xc5\xa1ki prebivalci. V primerjavi s Hermanovo utrdbo, ki so jo nabiralci \xc5\xbeeleza skoraj demolirali, je utrdba Klu\xc5\xbee ostala skoraj nedotaknjena, saj so se italijanske voja\xc5\xa1ke oblasti odlo\xc4\x8dile, da jo ohranijo._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bila v trdnjavi nastanjena posadka Wehrmachta, ki je zmanj\xc5\xa1ala \xc5\xa1est strelnih lin, ob umiku leta 1945 pa poru\xc5\xa1ila most \xc4\x8dez Koritnico tik ob utrdbi._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Bov\xc5\xa1ke zapore je junija 1945 pri\xc5\xa1lo v cono A, ki jo je do 15. septembra 1947 zasedala in upravljala anglo-ameri\xc5\xa1ka voja\xc5\xa1ka uprava. Ta je obnovila most \xc4\x8dez Koritnico, pri tem pa poru\xc5\xa1ila kamniti portal z vrati, ki so zapirala cesto Bovec-Predel._NEWLINE_Po dolo\xc4\x8ditvi meje je utrdba pri\xc5\xa1la v last Jugoslovanske ljudske armade, ki pa za utrdbo ni skrbela, zato je po\xc4\x8dasi propadala. Leta 1987 je pri\xc5\xa1la v ob\xc4\x8dinsko last. Najprej je bila popravljena streha, leta 1998 pa so se za\xc4\x8dela obnovitvena dela._NEWLINE_Danes sta v trdnjavi poro\xc4\x8dna dvorana in predavalnica. Vsako leto pa na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du trdnjave potekajo tudi razne uprizoritve dogajanja med prvo svetovno vojno s strani slovenskih in tujih dru\xc5\xa1tev.'