b'\n_START_ARTICLE_\nBoris Furlan\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v slovenski me\xc5\xa1\xc4\x8danski dru\xc5\xbeini v Trstu, ki je bil v tistem \xc4\x8dasu del Avstro-Ogrske Monarhije (danes v Italiji). Obiskoval je slovenske zasebne \xc5\xa1ole v Trstu. Kot mladostnik je obiskoval intenzivni te\xc4\x8daj angle\xc5\xa1\xc4\x8dine v krajevni jezikovni \xc5\xa1oli Berlitz, kjer ga je pou\xc4\x8deval irski pisatelj James Joyce. Po kon\xc4\x8dani nem\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni gimnaziji, v Trstu leta 1913, je od\xc5\xa1el v Pariz na Sorbono (Universit\xc3\xa9 de Paris), kjer je \xc5\xa1tudiral pravo. Med prvo svetovno vojno, se je vrnil v Avstro-Ogrsko ter imatrikuliral na Dunajski univerzi (Universit\xc3\xa4t Wien). \xc5\xa0tudij je po koncu Prve svetovne vojne zaklju\xc4\x8dil na Univerzi v Bolonji (Universit\xc3\xa0 di Bologna). Leta 1920 je promoviral na Univerzi v Zagrebu (Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te u Zagrebu)._NEWLINE_Leta 1920 se je Furlan vrnil v rodno mesto Trst, ki je postalo del Kraljevine Italije. Najprej je delal kot asistent v odvetni\xc5\xa1ki pisarni pri Josipu Vilfanu, svojo pisarno pa je odprl leta 1925. Leta 1926, ko je bila fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna italijanizacija \xc5\xbee v polnem teku, je dobil dovoljenje za objavljanje pravne revije Pravni vestnik v slovenskem jeziku, v kateri sta oba Furlan in Vilfan objavljala \xc5\xa1tevilna besedila s podro\xc4\x8dja filozofije prava in pravne teorije. Revijo je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim prepovedal leta 1928, kot enega zadnjih medijev v slovenskem in hrva\xc5\xa1kem jeziku. Med letoma 1928 in 1930 je Furlan delal kot Vilfanov najo\xc5\xbeji sodelavec in politi\xc4\x8dni svetovalec, ki je medtem postal eden od vodij Kongresa evropskih narodov (Congress of European Nationalities)._NEWLINE_Leta 1930 je zbe\xc5\xbeal v Kraljevino Jugoslavijo, da bi se izognil fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnemu pregonu. Leta 1931 je odprl odvetni\xc5\xa1ko pisarno v Ljubljani in leta 1936 je postal profesor sociologije prava na Univerzi v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nIzgnanstvo med Drugo svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi polovici marca 1941, ob pristopu Jugoslavije k Trojnemu paktu, je bil Furlan evakuiran iz dr\xc5\xbeave s pomo\xc4\x8djo britanske obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe, s katero je sodeloval. Po invaziji dr\xc5\xbeav osi na Jugoslavijo in po italijanski okupaciji dela Slovenije je bil obsojen na smrt v odsotnosti s strani italijanskih oblasti. Po kratkem postanku v Palestini, je Furlan odpotoval v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Skupaj s pobeglima slovenskima liberalno-konzervativnima politikoma Izidorjem Cankarjem in Francem Snojem, je Furlan propagiral za jugoslovansko in slovensko stvar. Leta 1942 je objavil bro\xc5\xa1uro z naslovom Fighting Yugoslavia: The Struggle of the Slovenes, v kateri je, med drugim, oblikoval slovenske zahteve za priklju\xc4\x8ditev rodne Julijske krajine k Jugoslaviji._NEWLINE_Leta 1943 se je preselil v London, kjer je bil, od junija do avgusta 1943, minister za vzgojo in izobra\xc5\xbeevanje v vladi v izgnanstvu, Milo\xc5\xa1a Trifunovi\xc4\x87a. V prvih letih vojne je Furlan podpiral \xc4\x8detni\xc5\xa1ko odporni\xc5\xa1ko gibanje Dra\xc5\xbee Mihajlovi\xc4\x87a, vendar pa je v za\xc4\x8detku leta 1944 za\xc4\x8del podpirati jugoslovansko partizansko gibanje in Tita. Po tem, ko je jugoslovanski Premier Ivan \xc5\xa0uba\xc5\xa1i\xc4\x87 priznal partizansko gibanje junija 1944, je Furlan zamenjal Alojzija Kuharja na mestu uradnega slovenskega predstavnika Jugoslovanske vlade v izgnanstvu pri Radiu London. Poleti leta 1944 je imel ve\xc4\x8d govorov, naslovljenih na pripadnike slovenskih domobrancev, v katerih jih je pozival naj se pridru\xc5\xbeijo partizanskim silam. Eden teh govorov, z naslovom Jasna beseda iz Londona (A Clear Word from London) je bil natisnjen na letakih, ki so jih zavezni\xc5\xa1ka letala odvrgla nad Slovenijo. Jeseni leta 1944 je Furlan zamenjal Izidorja Cankarja kot minister za kulturo in telekomunikacije v Za\xc4\x8dasni vladi. Zgodaj leta 1945 je skupaj s Francem Snojem od\xc5\xa1el na osvobojeno ozemlje na jugu Slovenije.\n_START_SECTION_\nPod komunisti\xc4\x8dnim re\xc5\xbeimom\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani drugi svetovni vojni je postal dekan Pravne fakultete na Univerzi v Ljubljani. Posku\xc5\xa1al je zadr\xc5\xbeati kriti\xc4\x8dno dr\xc5\xbeo do komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima; med drugim je tajno prevedel \xc5\xbdivalsko farmo, Georgea Orwella. Junija leta 1947 so ga aretirali in mu sodili na tako imenovanem Nagodetovem procesu, skupaj s 31 drugimi liberalno demokratskimi in desni\xc4\x8darskimi slovenskimi intelektualci, kot so bili \xc4\x8crtomir Nagode, Ljubo Sirc, Angela Vode in Franc Snoj. Furlana so obto\xc5\xbeili \xc4\x8dlanstva v Prostozidarski lo\xc5\xbei v 1930-ih, da je vzdr\xc5\xbeeval stike z Britansko obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno slu\xc5\xbebo od poznih 1930-ih; glavna obto\xc5\xbeba pa se je nana\xc5\xa1ala na njegov prevod Orwellove \xc5\xbdivalske farme in njegovih prijateljskih povezav z uradnikom ameri\xc5\xa1kega Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea Jackom Hoptnerjem. Avgusta 1947 je bil obsojen na smrt. Kazen so kasneje spremenili v 20 let prisilnega dela. Po \xc5\xa1tirih letih in pol je bil pogojno izpu\xc5\xa1\xc4\x8den zaradi bolezni. Leta 1952 se je preselil v Radovljico, da bi se izognil vsakodnevnemu zastra\xc5\xa1evanju, ki mu je bil izpostavljen v slovenski prestolnici. Novembra 1953 je bil \xc5\xbertev javnega lin\xc4\x8da, ki so ga uprizorili mladinski aktivisti, agentje Jugoslovanske tajne politi\xc4\x8dne policije, pri \xc4\x8demer je utrpel resne, skoraj fatalne po\xc5\xa1kodbe. Umrl je \xc5\xa1tiri leta kasneje za sr\xc4\x8dno slabostjo, med sprehodom po parku v Radovljici, pokopali so ga v Ljubljani na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Vi\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1998 je slovenski pisatelj Drago Jan\xc4\x8dar napisal kratko zgodbo z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbJoyceov u\xc4\x8denec\xc2\xab._NEWLINE_Boris Furlan je o\xc4\x8de zdravnika Boruta Furlana, ded Metke, Nevenke, \xc5\xa0pele - Andreje in Rastka ter brat \xc5\xa1vicarskega matematika in gospodarskega urednika pri\xc2\xa0\xc2\xbbBasler Nachrichten\xc2\xab\xc2\xa0Alojza Furlana.'