b'\n_START_ARTICLE_\nPikasti mi\xc5\xa1jak\n_START_SECTION_\nOpis zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nPikasti mi\xc5\xa1jak zraste od 1,5\xe2\x80\x932,5 m v vi\xc5\xa1ino. Steblo je votlo, gladko in zelene barve z rde\xc4\x8dimi ali vijoli\xc4\x8dnimi pegami oz. \xc4\x8drtami na spodnji polovici stebla. Listi so pernato deljeni in trikotne oblike, v dol\xc5\xbeino merijo do 50 cm, v \xc5\xa1irino pa do 40 cm. Cvetovi so majhni, zdru\xc5\xbeeni v kobule premera od 10\xe2\x80\x9315 cm in so bele barve. Plodovi so majhni, dol\xc5\xbeine od 3\xe2\x80\x934 mm, in so ob strani splo\xc5\xa1\xc4\x8deni. Pri me\xc4\x8dkanju cvetov in listov rastlina oddaja neprijeten vonj po mi\xc5\xa1ih, po \xc4\x8demer je tudi dobila svoje ime.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in ekologija\n_START_PARAGRAPH_\nPikasti mi\xc5\xa1jak raste na zmerno toplih obmo\xc4\x8djih pod 1.500 m nadmorske vi\xc5\xa1ine v Evropi in na Mediteranu, kar torej vklju\xc4\x8duje tudi del jugozahodne Azije in severne Afrike. Vne\xc5\xa1en je bil tudi na druga obmo\xc4\x8dja v Aziji, Severni Ameriki, Avstraliji in Novi Zelandiji. V 12 zveznih dr\xc5\xbeavah ZDA, med ostalim v Kaliforniji, je obravnavana kot invazivna vrsta. V Sloveniji je prizadeta vrsta._NEWLINE_Raste redko na vla\xc5\xbenih tleh, \xc5\xa1e posebej blizu potokov, jarkov in blizu ostalega kopenskega vodovja, pa tudi ob plotovih, \xc5\xbeivih mejah, na odlagali\xc5\xa1\xc4\x8dih smeti cestah ter neobdelanih ali zapu\xc5\xa1\xc4\x8denih povr\xc5\xa1inah, kot so robovi obdelovalnih povr\xc5\xa1in, kamniti izdanki in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da lesa._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke (larve) nekaterih vrst metuljev se prehranjujejo s pikastim mi\xc5\xa1jakom. Cveti spomladi, mnogosemenski plod oz. pokovec pa se odpre poleti.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\nVsi deli rastline so strupeni, predvsem semena in korenika. V pikastem mi\xc5\xa1jaku je bilo odkritih ve\xc4\x8d piperidinskih alkaloidov, med katerimi sta dva, koniin in gama-konicein (\xce\xb3-konicein), prisotna v najve\xc4\x8djih koli\xc4\x8dinah. Rastlina sintetizira te alkaloide iz osmih acetatnih enot, pri \xc4\x8demer nastane poliketokislina, sledi ciklizacija spojine preko encima aminotransferaza in v kon\xc4\x8dni fazi preko od NADPH-odvisne reduktaze nastane gama-konicein kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dna spojina za vse ostale alkaloide._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i alkaloid je koniin, ki je po kemi\xc4\x8dni strukturi podoben nikotinu. Spada med nevrotoksine, ki \xc5\xa1e posebej ovirajo delovanje osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja in je toksi\xc4\x8den tako za \xc4\x8dloveka kot tudi za vse vrste \xc5\xbeivine. Koniin podobno kot kurare (oz. njegov glavni toksin D-tubokurarin) blokira \xc5\xbeiv\xc4\x8dnomi\xc5\xa1i\xc4\x8dne stike. Za odraslega \xc4\x8dloveka je lahko usodno \xc5\xbee 100 mg koniina (npr. 6 do 8 listov rastline). Ogro\xc5\xbeena skupina ljudi so teoreti\xc4\x8dno otroci zaradi manj\xc5\xa1e telesne mase.\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dni simptomi in znaki\n_START_PARAGRAPH_\nPri akutni zastrupitvi se sprva naglo pojavijo dra\xc5\xbeenje sluznice ustne votline ter slinjenje (salivacija), slabost, bruhanje in blaga bole\xc4\x8dina v trebuhu. Po\xc4\x8dasno bitje srca (bradikardija), visok krvni tlak (hipertenzija) in zo\xc5\xbeenost zenic (mioza) lahko naglo preidejo v pospe\xc5\xa1eno bitje srca (tahikardija), nizek krvni tlak (hipotenzija) in raz\xc5\xa1irjene zenice (midriaza). V huj\xc5\xa1ih primerih se pojavijo kr\xc4\x8di mi\xc5\xa1ic, nato pa pride do njihove ohromitve (paralize); najnevarnej\xc5\xa1a je ohromitev dihalnih mi\xc5\xa1ic, ki privede do smrti zaradi zadu\xc5\xa1itve. \xc4\x8ceprav je glavna vstopna pot zau\xc5\xbeitje, se lahko tudi pri ko\xc5\xbenem (dermalnem) stiku pojavijo otopelost, dermatitis in verjetno tudi sistemska absorpcija._NEWLINE_Pri diagnostiki zastrupitve je potrebno narediti plinsko analizo arterijske krvi in izmeriti elektrolite. Priporo\xc4\x8dljivo je pridobiti vzorec rastline za botani\xc4\x8dno in farmakognosti\xc4\x8dno identifikacijo._NEWLINE_Prva pomo\xc4\x8d pri zastrupitvi vklju\xc4\x8duje izpiranje (lava\xc5\xbea) \xc5\xbeelodca ali spro\xc5\xbeenje bruhanja, ki mu sledi administracija aktivnega oglja z laksativom. Zdravljenje je v glavnem podporno, bistveno pa je umetno predihovanje (ventilacija), dokler ne izzvenijo u\xc4\x8dinki, tj. od 48-72 ur.\n_START_SECTION_\nKroni\xc4\x8dna zastrupitev\n_START_PARAGRAPH_\nKroni\xc4\x8dna zastrupitev se pojavi samo pri brejih \xc5\xbeivalih (predvsem pri doma\xc4\x8dem govedu, ovcah in pra\xc5\xa1i\xc4\x8dih), ko se organi ploda \xc5\xa1e razvijajo. Mladi\xc4\x8di se zato rodijo razvojnimi nepravilnostmi (tj. deluje teratogeno), pove\xc4\x8dini z razcepljenim nebom (palatoshizo) in multiplo artrogripozo (skr\xc4\x8denost sklepov), katero se do dolo\xc4\x8dene mere sicer lahko popravi s kirur\xc5\xa1kim posegom, za ve\xc4\x8dino tovrstnih mladi\xc4\x8dev pa ni pomo\xc4\x8di. Glede na to, da trenutno ne obstaja noben protistrup (antidot), je najbolj\xc5\xa1a preventiva uporaba herbicidov in pasenjem manj ob\xc4\x8dutljivih \xc5\xbeivali, kot so ovce. Strupeni alkaloidi lahko vstopijo v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko prehrano tudi preko mleka in perutnine.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nV anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji so strup pikastega mi\xc5\xa1jaka uporabljali za usmrtitve obsojencev. Najbolj znana usmrtitev je sojenje Sokratu, ki je bil leta 399 pr. n. \xc5\xa1t. obsojen na smrt zaradi brezbo\xc5\xa1tva. V zvezi s tem so se pojavljale razprave, ali je bil strupeni zvarek pripravljen iz velike trobelike (Cicuta virosa), saj sta rastlini po zgradbi in strupenosti dokaj podobni. Velika trobelika sicer raste v Evropi samo v osrednjem delu in ni prisotna na Mediteranu, zaradi \xc4\x8desar je ta domneva v splo\xc5\xa1nem ovr\xc5\xbeena._NEWLINE_Glede na zapise v Stari zavezi naj bi se Izraelci zastrupili s strupom pikastega mi\xc5\xa1jaka preko mesa prepelic, ki so se prehranjevale s semeni te rastline, kar se je odrazilo pri ljudeh predvsem kot razkroj skeletne mi\xc5\xa1ice (rabdomioliza).'