b'\n_START_ARTICLE_\nMaksimin Tra\xc4\x8dan\n_START_SECTION_\nVzpon na oblast\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimin je bil najverjetneje tra\xc4\x8dansko-rimskega porekla. Po podatkih v zelo nezanesljivi Historii Augusti je bil rojen v Trakiji ali Meziji. O\xc4\x8de je bil Got, mati pa Alanka. Podatek je zelo malo verjeten, ker je bila  prisotnost Gotov v Podonavju prvi\xc4\x8d potrjena \xc5\xa1ele po za\xc4\x8detku krize tretjega stoletja.  _NEWLINE_Maskimin je bil vsekakor ni\xc5\xbejega stanu  in rojen v provinci, zato je senat nanj gledal kot na barbara in ga ni imel za pravega Rimljana,  \xc4\x8detudi je cesar Karakala malo pred tem vsem svobodno rojenim prebivalcem cesarstva podelil rimsko dr\xc5\xbeavljanstvo. V mnogo\xc4\x8dem je bil  podoben kasnej\xc5\xa1im tra\xc4\x8dansko-rimskim cesarjem iz 3.- 5. stoletja (Licinij, Galerij , Avreol, Leon Tra\xc4\x8dan in drugi), ki so svojo kariero za\xc4\x8deli kot vojaki v eni od rimskih legij in jo kon\xc4\x8dali na najvi\xc5\xa1jem dr\xc5\xbeavnem politi\xc4\x8dnem polo\xc5\xbeaju. V vojsko je vstopil \xc5\xbee med vladanjem Septimija Severja, vendar je na pomemben polo\xc5\xbeaj pri\xc5\xa1el \xc5\xa1ele potem, ko ga je cesar Aleksander Sever povi\xc5\xa1al v poveljnika legije. _NEWLINE_Poveljeval je IV. italski legiji, sestavljeni iz rekrutov iz Panonije, ki so bili nezadovoljni zaradi Aleksandrovih pla\xc4\x8dil Alemanom in njegovemu izogibanju vojne. Vojaki, katerim so se pridru\xc5\xbeili tudi vojaki XXII. legije Primigenia, so na \xc4\x8delu z Maksiminom v Moguntiacu, sedanjem Mainzu, ubili mladega Aleksandra in njegovo mater. Pretorijska stra\xc5\xbea je zatem za novega cesarja razglasila Maksimina, kar je zaradi njegovega nizkega stanu z nezadovoljstvom potrdil rimski senat. Sin Maksim je postal cezar.\n_START_SECTION_\nUtrditev oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimin je sovra\xc5\xbeil plemstvo in bil neusmiljen do tistih, ki jih je sumil, da spletkarijo proti njemu. Po potrditvi cesarskega polo\xc5\xbeaja je za\xc4\x8del odstranjevati tesne Aleksandrove svetovalce.  Njegovi sumi so bili morda upravi\xc4\x8deni, saj so odkrili dve zaroti proti njemu. Prva se je zgodila med njegovim pohodom \xc4\x8dez Ren, v kateri je skupina \xc4\x8dastnikov s podporo vplivnih senatorjev nameravala  uni\xc4\x8diti most preko Rena, da bi se ne mogel vrniti. Na njegovo mesto so nameravali izvoliti senatorja Magna. Zaroto so odkrili in zarotnike usmrtili. Drugo zaroto so na\xc4\x8drtovali mezopotamski lokostrelci, zvesti pokojnemu Aleksandru. Zarotniki so nameravali za cesarja imenovati Kvartina, vendar je njihov vodja Makedo zamenjal strani in Kvartina umoril. Po umoru so ga kljub temu ubili.\n_START_SECTION_\nObramba meja\n_START_PARAGRAPH_\nNa Maksiminov prihod na prestol se pogosto gleda kot na za\xc4\x8detek krize tretjega stoletja, znane tudi kot voja\xc5\xa1ka anarhija in kriza cesarstva, ki je trajala od leta 235 do 284 in je zaradi napadov od zunaj, notranjih dr\xc5\xbeavljanskih vojn in gospodarskega zloma  skoraj povzro\xc4\x8dila popoln razpad cesarstva._NEWLINE_Maksimin je najprej napadel Alemane in jih z veliki \xc5\xbertvami porazil v mo\xc4\x8dvirju Agri Decumates.  Po zmagi je dobil naslov Germanik Maksim. Sina Maksima je povi\xc5\xa1al na polo\xc5\xbeaj cezarja in princepsa iuventutis in pobo\xc5\xbeil svojo kasnej\xc5\xa1o \xc5\xbeeno Pavlino.   V drugi invaziji globoko na germansko ozemlje je v bitki pri Harzhornu premagal Germane,  s \xc4\x8dimer je vsaj za nekaj \xc4\x8dasa zavaroval germansko mejo. \xc4\x8cez zimo se je utaboril v Sirmiju v Panoniji in se pozimi 235-236 od tam vojskoval z Da\xc4\x8dani in Sarmati.\n_START_SECTION_\nGordijan I. in Gordijan II.\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku leta 238 je v provinci Afriki zaradi dr\xc5\xbeavnih uradnikov, ki so z la\xc5\xbenimi sodnimi odlo\xc4\x8dbami skorumpiranih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d izsiljevali nekaj lokalnih zemlji\xc5\xa1kih posetnikov, izbruhnil splo\xc5\xa1en upor.  Lastniki zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d so oboro\xc5\xbeili svoje najemnike in njihove kmetijske delavce in vdrli v Thysdrus, sedanji El D\xc5\xbeem v Tuniziji, kjer so umorili osovra\xc5\xbeenega  guvernerja in njegove telesne stra\xc5\xbearje. Za novega cesarja in socesarja so izvolili priletnega guvernerja province Marka Antonija Gordijana Sempronijana (Gordijan I.) in njegovega sina sina (Gordijan II.). Rimski senat jima je prisegel zvestobo in obema podelil naslov avgusta in za\xc4\x8del vzpodbujati druge province, naj ju podprejo. Maksimin se je takoj odzval. V Sirmiju zbral svojo vojsko in se odpravil na pohod na Rim in na poti priklju\xc4\x8dil \xc5\xa1e panonske legije._NEWLINE_Medtem upor v Afriki ni potekal po na\xc4\x8drtih. Provinca Afrika je na zahodu mejila na Numidijo, katere guverner Kapelijan je \xc5\xbee dolgo let gojil zamero proti Gordijanoma. Na svojem ozemlju je imel III. legijo Augusto, s katero je napadel Kartagino in zlahka premagal njene branilce. Gordijan II. je bil v bojih ubit, Gordijan I. pa se je potem, ko je izvedel za sinovo smrt, obesil.\n_START_SECTION_\nPupijen, Balbin in Gordijan III.\n_START_PARAGRAPH_\nPo propadu afri\xc5\xa1kega upora se je senat zna\xc5\xa1el v veliki nevarnosti.  Zaradi podpore obema Gordijanoma po Maksiminovem prihodu v Rim ni mogel pri\xc4\x8dakovati nobene milosti, zato se je odlo\xc4\x8dil, da se mu bo uprl in je za socesarja izvolil Pupijena in Balbina. Ko je rimska drhal izvedela, da sta za socesarja izvoljena patricija,  katerima ni bilo mnogo mar za male ljudi,  je protestirala in obmetavala cesarsko rezidenco s palicami in kamenjem. Rimska opozicija je za novega cesarja predlagala Gordijanovega vnuka Gordijana III.. V mestu so se za\xc4\x8deli spopadi, zato Pupijen in Balbin nista imela druge izbire, kot da skleneta kompromis in Gordijana III. imenujeta za cezarja.\n_START_SECTION_\nPoraz in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nMaksiminu je na pohodu na Rim Akvileja zaprla vrata. Vojaki so zaradi nepri\xc4\x8dakovanega obleganjem mesta, lakote in bolezni  postali nezadovoljni. Aprila 238 so se vojaki II. partske legije uprli in v taboru umorili Maksimina Tra\xc4\x8dana, njegovega sina in glavne ministre. Njihove odsekane glave so nasadili na kole in jih s konjeniki poslali v Rim. _NEWLINE_Papijen in Balbin sta po Maksiminovi smrti postala nesporna vladarja Rimskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimin je podvojil pla\xc4\x8de vojakov, kar je poleg stalnega vojskovanja zahtevalo povi\xc5\xa1anje davkov. Pobiralci davkov so za\xc4\x8deli uporabljati nasilne metode in nezakonite zaplembe, kar je \xc5\xa1e bolj poglobilo prepad med vladajo\xc4\x8do elito in ostalim prebivalstvom._NEWLINE_Obrnil je Aleksandrovo politiko strpnosti do kristjanov, na katere je gledal kot na sovra\xc5\xbenike dr\xc5\xbeave in jih je neusmiljeno preganjal. Med njegovimi \xc5\xbertvami sta bila tudi rimski \xc5\xa1kof Poncijan in njegov naslednik Anter.'