b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Grad\n_START_SECTION_\nObdobje 1848-1918\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobje mar\xc4\x8dne revolucije leta 1848, so se pojavile zahteve po zemlji\xc5\xa1ki odvezi ter samostojnem polo\xc5\xbeaju ob\xc4\x8din. Oktroirana mar\xc4\x8dna ustava, katero je sprejel takratni cesar Franc Jo\xc5\xbeev, je posegala tudi v temeljne ureditve ob\xc4\x8din. Vse do sprejetja nove ustave, so obstajale katastrske ob\xc4\x8dine in okraji, po novi ustavi so tako ob\xc4\x8dine postale samostojne in samoupravne enote prvostopenjske oblasti. _NEWLINE_Ustava iz leta 1849 je dolo\xc4\x8dila, da ima vsaka ob\xc4\x8dina pravico:_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Volitev svojih predstavnikov_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Sprejem novih \xc4\x8dlanov v ob\xc4\x8dino_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Samostojnega opravljanja svojih nalog_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Javno predstaviti svoje gospodarjenje_NEWLINE_\xc2\xb7\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Javnega delovanja svojih predstavnikov_NEWLINE_Ob\xc4\x8dine so s to ustavo tako postale temelj za izgradnjo takratne dr\xc5\xbeavne ureditve. Zakon, ki pa je urejal njihovo delovanje je bil izdan 17. Marca 1849. Imenovani tudi provizori\xc4\x8dni ob\xc4\x8dinski zakon je dolo\xc4\x8dal, da je temelj svobodne dr\xc5\xbeave svobodna ob\xc4\x8dina. Ta zakon je izdal grof Stadion, notranji minister in nosilec upravnih sprememb Habsbur\xc5\xa1kega cesarstva. \xc5\xbde konec leta 1951 je cesar Franc Jo\xc5\xbeef razveljavil mar\xc4\x8dno ustavo in hkrati je vlada s kabinetnim pismom dolo\xc4\x8dila \xc2\xbbNa\xc4\x8dela za organizacijske uredbe v kronovinah avstrijskega cesarstva\xc2\xab\xc2\xa0Ta na\xc4\x8dela so uvedla strogo centralisti\xc4\x8dno absolutisti\xc4\x8dno oblast, s katerim so ob\xc4\x8dine izgubile bistvo svoje samostojnosti. Tak\xc5\xa1na ureditev je veljala vse do ustave iz leta 1861. Ustava iz leta 1867 imenovana tudi decembrska ustava je vso ob\xc4\x8dinsko zakonodajo prepustila de\xc5\xbeelnim zborom. Avstrija tako dobi upravno strukturo ob\xc4\x8din , katera se obdr\xc5\xbei vse do razpada Avstro-Ogrske.  Ureditev ob\xc4\x8din v Ogrskem delu skupne dr\xc5\xbeave, se je bistveno razlikovala od ureditve v Avstrijskem delu monarhije. Samo Prekmurje je bilo razdeljeno na \xc5\xbeupanijo \xc5\xbdelezna in Zala, kateri sta svoja sede\xc5\xbea imeli izven mati\xc4\x8dnega slovenskega ozemlja. Ni\xc5\xbeje stopnje so bile samoupravne, vi\xc5\xa1je pa dr\xc5\xbeavne. Sti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka obeh ravni oblasti so bile \xc5\xbeupanije, ki jih je vodil veliki \xc5\xbeupan. Ob\xc4\x8dine so bile razdeljene med majhne in velike. Medtem, ko so velike lahko vzdr\xc5\xbeevale svoje zaposlene, majhne tega niso zmogle, zato so imele zaposlene samo notarja._NEWLINE_Upravna ureditev ob\xc4\x8din v Ogrski, je bila urejena po zakonu o municipijih, kateri je iz\xc5\xa1el leta 1886. Osnovna ureditev je bila municipijska samouprava, na \xc4\x8delu katere je bil veliki \xc5\xbeupan. V vseh Ogrskih ob\xc4\x8dinah so poleg ob\xc4\x8dinskega odbora imeli \xc5\xa1e ob\xc4\x8dinsko predstojni\xc5\xa1tvo. Obmo\xc4\x8dje Prekmurja, je tako v \xc4\x8dasu Avstro-Ogrske imelo 174 ob\xc4\x8din. Te so znotraj okrajnega glavarstva predstavljale majhne ob\xc4\x8dine in taka je bila tudi ob\xc4\x8dina Grad.\n_START_SECTION_\nPrva Jugoslavija\n_START_PARAGRAPH_\nUpravna ureditev Avstro-Ogrske, se je s prihodom Kraljevine Slovencev, Hrvatov in Srbov spremenila. De\xc5\xbeelna samouprava je bila ukinjena, njeno vlogo pa je prevzela dr\xc5\xbeavna oblast. Narodna vlada je razpustila ob\xc4\x8dinske odbore ter na njihovo mesto imenovala nove organe(gerenti, sosveti, komisarji, prisedniki). To je bilo obdobje, ko je na Slovenskem bila dose\xc5\xbeena najvi\xc5\xa1ja stopnja samoupravnosti v zgodovini Slovencev. V tem \xc4\x8dasu smo Slovenci prvi\xc4\x8d odlo\xc4\x8dali o svojem politi\xc4\x8dnem, nacionalnem, kulturnem, gospodarskem in dr\xc5\xbeavnem \xc5\xbeivljenju. Mirovna pogajanja udele\xc5\xbeenk prve svetovne vojne, so s Trianonsko pogodbo, Prekmurje priklju\xc4\x8dile k mati\xc4\x8dnemu narodu, torej Kraljevini SHS. Tako so vse Prekmurske ob\xc4\x8dine vklju\xc4\x8dno z Ob\xc4\x8dino Grad pri\xc5\xa1le pod jugoslovansko upravno ureditev. Kraljevina SHS je bila centralisti\xc4\x8dna in z njo je bila samouprava zmanj\xc5\xa1ana. \xc2\xa0Ustava Srbov, Hrvatov in Slovencev (Vidovdanska ustava), katero je prestolonaslednik Aleksander razglasil 28.8.1921, je podro\xc4\x8dje lokalne samouprave obravnavala v okviru VIII. Oddelka- Upravna oblast. Ustava je dolo\xc4\x8dala, da se uprava izvr\xc5\xa1uje po oblasteh, okro\xc5\xbejih, srezih ali okrajih in ob\xc4\x8dinah, ustanovljena pa je bila \xc5\xa1e ob\xc4\x8dinska, sreska in oblastna samouprava. Ustava je tudi dolo\xc4\x8dala, da se uprava deli na dr\xc5\xbeavno in samoupravno podro\xc4\x8dje. Upravno oblast sta poleg ustave, urejala \xc5\xa1e Zakona o oblastni in sreski samoupravi ter o ob\xc4\x8di upravi, ki so ju sprejeli marca 1922. Lokalna samouprava je imela kot nalogo: upravljati z lastnim premo\xc5\xbeenjem in financami, gradbeni\xc5\xa1tvom, naloge s podro\xc4\x8dja javnih del prometa, skrb za pospe\xc5\xa1evanje kmetijskih panog ter skrb za zdravstvo, in izobra\xc5\xbeevanje. Zakon iz leta 1922 lokalna samouprava dobila v pristojnost tudi podpiranje obrti, industrije in zadru\xc5\xbeni\xc5\xa1tva, pospe\xc5\xa1evanje pomorskega ribi\xc5\xa1tva, zbiranje in urejanje statisti\xc4\x8dnih podatkov za potrebe oblastne samouprave, ter skrb za gospodarstvo in kulturo. Dr\xc5\xbeavna oblast v Sloveniji je bila razdeljena med Ljubljano in Mariborom ter kot nalogo je imela kontrolirati lokalno samoupravo._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina grad ter s tem tudi celotno Prekmurje, je bilo vklju\xc4\x8deno v Mariborsko oblast. Sestavljali so jo mesta Celje, Maribor in Ptuj; politi\xc4\x8dni okraji Ljutomer, Maribor, Prevalje, Ptuj, Konjice, Slovenjgradec; sodni okraji Kozje, Celje, Vransko, Gornji grad, \xc5\xa0marje; ob\xc4\x8dina Sv. Rupert iz la\xc5\xa1kega sodnega okraja; ob\xc4\x8dine Motnik, Trojane in \xc5\xa0pitali\xc4\x8d iz kamni\xc5\xa1kega politi\xc4\x8dnega okraja; Prekmurje in Medjimurje. Ob\xc4\x8dina Grad je pri\xc5\xa1la pod srez Murska Sobota, kjer je bil tudi sede\xc5\xbe sodnega okraja._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo Prekmurskih ob\xc4\x8din je ostalo enako, kot v \xc4\x8dasu Avstro-Ogrske. Okraj Murske Sobote je leta 1921 imel 92.295 prebivalcev, od tega jih je v ob\xc4\x8dini Grad (Gornja Lendava) \xc5\xbeivelo 1.077 prebivalcev.[6] V vsej Sloveniji razen Prekmurja, so po zakonu o volitvah v ob\xc4\x8dinska zastopstva, volitve izpeljali. V Prekmurju so prvi\xc4\x8d volil v letu 1927. Zaradi politi\xc4\x8dnih spopadov leta 1929 je kralj Aleksander razveljavil vidovdansko ustavo in uvedel diktaturo. Kralj je tako postal edini nosilec oblasti v dr\xc5\xbeavi. Samostojne so ostale le, katere pa je nadziral ban. Ob\xc4\x8dina Grad je spadala v srez Murska Sobota ter tako v Dravsko banovino. Ob\xc4\x8dino Grad tako lahko zasledimo v krajevnem leksikonu Dravske banovine, kjer je opisana takole: \xc2\xbbVas na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du ban. Cest, ki dr\xc5\xbee proti \xc4\x8crnelavcem, Perto\xc4\x8di in Bore\xc4\x8di. Najve\xc4\x8dji kraj s. Prekmurja; prijazna lega v dolini ob Gra\xc4\x8dkem potoku\xc2\xa0 in deloma nad velikimi cestnimi serpentinami na gri\xc4\x8du. Ilovnat in kamenit svet, srednje rodovitno. Kmetijstvo, precej\xc5\xa1na obrt in trgovina. Sadje, predvsem izvrstna jabolka. Ugodno za \xc4\x8debelarstvo. Neznatno pridelovanje vina. Prostrani gozdovi (bor, smreka, bukev, hrast). \xc5\xbdagarstvo. Ko\xc5\xa1arstvo za doma\xc4\x8de potrebe. V spodnjem delu vasi kamnolom. V zgornjem delu lep grad s slikovitim parkom. Gostilna s preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dem. Zaradi zdravega podnebja in lepih gozdnih sprehodov pripraven kraj za letovi\xc5\xa1\xc4\x8de. Lepi sen\xc4\x8dni sprehodi. Izletna to\xc4\x8dka: tromejnik.\xc2\xab_NEWLINE_Leto 1933 je prelomno v razvoju ob\xc4\x8din. Sprejet je bil nov zakon, ki ob\xc4\x8dine opredeljuje kot gospodarske in naravne enote, katere zavzemajo dolo\xc4\x8den del ozemlja in morajo imeti najmanj 3000 prebivalcev. Podatki o popisu prebivalstva iz leta 1931 ka\xc5\xbeejo, da je v srezu Murska Sobota \xc5\xbeivelo 52.597 prebivalcev. V sami ob\xc4\x8dini Grad pa je prebivalo 1.020._NEWLINE_Zakon je dovoljeval tudi zdru\xc5\xbeevanje ob\xc4\x8din, na \xc5\xbeeljo ob\xc4\x8dinskih odborov ali na zahtevo ve\xc4\x8dine volivcev. Mo\xc5\xbena je bila tudi ustanovitev nove ob\xc4\x8dine prav tako na \xc5\xbeeljo ve\xc4\x8dine volivcev. Vse spremembe pa je moral potrditi tudi kralj. V ob\xc4\x8dino Grad(Gornja Lendava so se takrat zdru\xc5\xbeile Ob\xc4\x8dina Gornja Lendava, Kova\xc4\x8devci, Kruplivnik, Vidonci in Trdkova. Po zakonu iz leta 1933 je vsaka ob\xc4\x8dina morala imeti 3000 ljudi. Ob\xc4\x8dina Grad je tako imela leta 3.440 prebivalcev, od tega jih je po posameznih vaseh \xc5\xbeivelo: Gornja Lendava 1.020, Kruplivnik 462, Kova\xc4\x8devci 243, Trdkova 846 in v Vidoncih 869._NEWLINE_Zakon iz leta 1933 je tako privedel do konkretnega zmanj\xc5\xa1anja \xc5\xa1tevila ob\xc4\x8din. V srezu Murska Sobota se je \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din zmanj\xc5\xa1alo iz 122 na 12. K zmanj\xc5\xa1anju \xc5\xa1tevila ob\xc4\x8din, je vodilo dejstvo da so te ob\xc4\x8dine bile premajhne in najve\xc4\x8dkrat so obsegale eno katastrsko ob\xc4\x8dino. Po statisti\xc4\x8dnih podatkih Dravske banovine je 1. julija 1939 v okraju Murska Sobota na povr\xc5\xa1ini 596,26 km2 \xc5\xbeivelo 52.597 prebivalcev. Od tega jih je v Ob\xc4\x8dini Grad \xc5\xbeivelo 4368 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nTekom druge svetovne vojne so Prekmurje zasedli Mad\xc5\xbeari in v dveh upravnih voja\xc5\xa1kih enotah uvedli voja\xc5\xa1ko oblast. V teh okvirih so delovali tudi odseki za industrijo, kmetijstvo zdravstvo ter propagando. Za vodenje teh odsekov so bili dolo\xc4\x8deni zaupniki s \xc5\xa1irokimi pooblastili. Mad\xc5\xbearske oblasti so Prekmurje upravno razdelile podobno kot je bilo vse do leta 1919. Murskosobo\xc5\xa1ki okraj so priklju\xc4\x8dili \xc5\xbdelezni \xc5\xbeupniji, dolnjelendavski okraj pa k Zalski \xc5\xbeupaniji. Avgusta leta 1941 je voja\xc5\xa1ko oblast zamenjala civilna in na \xc4\x8delu okrajev postavila dva mad\xc5\xbearska glavarja. Tak\xc5\xa1no stanje se je ohranilo vse do jeseni 1943, ko je Hitler prevzel Mad\xc5\xbearsko.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina v \xc4\x8dasu socializma\n_START_PARAGRAPH_\nLjudska republika Slovenija je leta 1947 dobila svojo prvo ustavo, katera je \xc5\xa1tela Slovenijo v Federativno ljudsko republiko Jugoslavijo. Ustava je dolo\xc4\x8dala, da vsa oblast v LR Sloveniji pripada ljudstvu in ljudstvo svojo oblast izvr\xc5\xa1uje po tajno izvoljenih predstavni\xc5\xa1kih organih torej ljudskih odborih. Ti odbori so voljeni po neposredni, splo\xc5\xa1ni in enaki volilni pravici. V ustavi je bilo zapisano, da so predstavniki dr\xc5\xbeavne oblasti odgovorni vsem svojim volivcem. Predviden je tudi njihov odpoklic. Zaradi takratne ideologije je v ustavi zapisano, da je izhaja iz tesne povezanosti med ljudstvom in ustavo: \xc2\xbbvsa oblast je ljudska, je ena in enotna \xe2\x80\x93 to je ljudska\xc2\xab. Ustava je opredeljevala tudi upravnopravno razdelitev LR Slovenije in sicer v poglavju: \xc2\xbbOrgani dr\xc5\xbeavne oblasti upravnoteritorialnih enot\xc2\xab. Ustava je kot upravnoteritorialne enote dolo\xc4\x8dila kraje, okraje, mesta in mestne \xc4\x8detrti, organi dr\xc5\xbeavne oblasti so pa postali ljudski odbori. Ti. so bili izvoljeni po neposredni, enaki in splo\xc5\xa1ni volilni pravici.V letu 1948 je pri\xc5\xa1el v veljavo nov zakon, s katerim je bila Slovenija razdeljena na 29 okrajev in 1264 krajev. Ljubljana pa je postala glavno mesto. V letu 1952 je pri\xc5\xa1lo do velikih sprememb v teritorialni razdelitvi LR Slovenije. Aprila istega leta je bil sprejet zakon, kateri je Ozemlje Slovenije razdelil na mesta, okraje in ob\xc4\x8dine. Ta zakon je ob\xc4\x8dino obravnaval kot institucijo lokalne teritorialne enote. Naziv mesta je dobila Ljubljana ter Maribor in Celje. \xc5\xa0tevilo ob\xc4\x8din se je ustavilo pri 386, te a so bile v 19 okrajih. Okraj Murska Sobota je tako leta 1952 imel 22 ob\xc4\x8din z 93.888 prebivalci. Od tega jih je v ob\xc4\x8dini Grad \xc5\xbeivelo 4.284 prebivalcev._NEWLINE_Zvezni in republi\xc5\xa1ki zakoni so ljudske odbore pooblastili, da izvr\xc5\xa1ujejo zakone. Ob\xc4\x8dinski odbor je tako moral poskrbet za socialni, gospodarski, kulturni in komunalni razvoj ob\xc4\x8dine. V pristojnosti ljudskih odborov je bil tudi nadzor nad poslovanjem z ljudskim premo\xc5\xbeenjem, kar jim je dalo pomembno ekonomsko pravico. Ljudski odbor je tako potrjeval prora\xc4\x8dun, mestni ter okrajni odbor pa sta bila \xc5\xa1e zadol\xc5\xbeena za dru\xc5\xbebeni plan.Upravna ureditev ob\xc4\x8din je do\xc5\xbeivela prelomnico v letu 1955, ko je pri\xc5\xa1lo do vzpostavitve komunalnega sistema. Ob\xc4\x8dina je tako dobila polo\xc5\xbeaj komune. Ta ideolo\xc5\xa1ko poimenovana komuna, sicer povzeta\xc2\xa0 po delih Marxa in Engelsa naj bi predstavljala celico bodo\xc4\x8de socialisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe. Komuna naj bi predstavljala obliko skupnega \xc5\xbeivljenja, katera ni zasnovana na politi\xc4\x8dni in ekonomski dominaciji. Komuna tako predstavlja politi\xc4\x8dno in dru\xc5\xbebenoekonomsko enoto, v kateri so ob\xc4\x8dani in proizvajalci povezani. Ob\xc4\x8dina je v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu predstavljala skupnost ljudi, kateri na dolo\xc4\x8denem teritoriju izvr\xc5\xa1ujejo in upravljajo dru\xc5\xbebene zadeve. Leta 1955 je Jugoslavija na zvezni ravni sprejela nov zakon o ob\xc4\x8dinah in okrajih. V Sloveniji se je tako \xc5\xa1tevilo okrajev reduciralo na 11 in ti so bili razdeljeni na 130 ob\xc4\x8din. Okraj Murska Sobota je tako skupaj predstavljalo 10 ob\xc4\x8din s 132.800 prebivalci. Dele\xc5\xbe prebivalcev v ob\xc4\x8dini Grad pa je takrat predstavljal 8.300 prebivalcev._NEWLINE_Glavne zna\xc4\x8dilnosti tako imenovanega komunalnega sistema je bila decentralizacija in pove\xc4\x8danje zakonske pristojnosti ob\xc4\x8din, zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila okrajev in ob\xc4\x8din ter finan\xc4\x8dna krepitev ob\xc4\x8din. \xc5\xa0tevilo ob\xc4\x8din se je v letu 1960 zmanj\xc5\xa1alo na 83. Tako je v okraju Murska Sobota ostalo samo 6 ob\xc4\x8din.  V letu 1964 izide nov zakon, kateri Slovenijo razdeli na 4 okraje z 62 ob\xc4\x8dinami. Ob\xc4\x8dina grad je pri\xc5\xa1la v okraj Maribor, skupaj s 15 ob\xc4\x8dinami in v ob\xc4\x8dino Murska Sobota s 62.567 prebivalci._NEWLINE_Leta 1974 je iz\xc5\xa1la nova ustava, katera je krajevno skupnost postavila kot temelj socialisti\xc4\x8dnega samoupravljanja. Grad je takrat \xc5\xa1e spadal pod ob\xc4\x8dino Murska Sobota v kateri je bilo 42 krajevnih skupnosti. Med te je tudi spadal Grad. Delovanje komunalnih ob\xc4\x8din je pokazalo njene slabosti tako, da so leta 1980 z zakonom ustanovil 3 nove ob\xc4\x8dine.V samem Prekmurju pa ni pri\xc5\xa1lo do sprememb vse do leta 1994, ko so potekale preureditve ob\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nRepublika Slovenija\n_START_PARAGRAPH_\nNova dr\xc5\xbeava je prinesla novo ustavo, po kateri je nastala osnova za samoupravo zahodnoevropskega tipa. Osamosvojitev je prinesla novo nalogo in to je bila vzpostavitev lokalne samouprave. To je bila najzahtevnej\xc5\xa1a in najpomembnej\xc5\xa1a naloga po osamosvojitvi. V Sloveniji smo tako sprejeli zakonodajo, katera bo sledila Evropski listini lokalne samouprave. V letu 1993 smo dobili zakon o lokalni samoupravi in leto kasneje \xc5\xa1e zakon o referendumu o lokalnih volitvah._NEWLINE_V letu 1994 je dr\xc5\xbeavni zbor sprejel Zakon o referendumu za ustanovitev ob\xc4\x8din. Zakon je predvideval dva modela za ustanovitev posameznih ob\xc4\x8din: ali bi imela Slovenija po novem 163 ob\xc4\x8din z minimalno 5000 prebivalci, ali pa bi ustanovili 239 ob\xc4\x8din z minimalno 3000 prebivalci. Na seli dne 25.4.1994 so odlo\xc4\x8dili, da bo referendum izveden na 340 referendumskih obmo\xc4\x8djih. Tudi Grad se je omenjal kot ob\xc4\x8dina. Zakon o ustanovitvi ob\xc4\x8din iz oktobra 1994 je dolo\xc4\x8dil 147 novih ob\xc4\x8din, od tega 11 mestnih. Po novem zakonu je Grad pri\xc5\xa1el pod ob\xc4\x8dino Kuzma.Dr\xc5\xbeavni zbor je na zahtevo ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da sprejel spremembe in dopolnitve zakona o lokalni samoupravi. Dopolnila zakona so obravnavala potrebe in interese prebivalcev, katere mora vsaka ob\xc4\x8dina izpolnjevati. Te naloge so: popolna osnovna \xc5\xa1ola (osnovno\xc5\xa1olsko izobra\xc5\xbeevanje), primarno zdravstveno varstvo ob\xc4\x8danov (imeti mora torej zdravstveni dom ali zdravstveno postajo), preskrbo z \xc5\xbeivljenjskimi potreb\xc5\xa1\xc4\x8dinami (imeti mora trgovino z \xc5\xbeivili ali z me\xc5\xa1anim blagom), komunalno opremljenost (pitna voda, odvajanje in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje odpadnih voda, oskrba z elektri\xc4\x8dno energijo), po\xc5\xa1tne storitve, banko ali hranilnico, knji\xc5\xbenico (splo\xc5\xa1no ali \xc5\xa1olsko) in prostore za upravno dejavnost lokalnih skupnosti. Ob\xc4\x8dina naj bi imela vsaj 5000 prebivalcev; zaradi geografskih, obmejnih, narodnostnih, zgodovinskih in gospodarskih razlogov pa jih ima lahko tudi manj._NEWLINE_Leta 1996 je bil sprejet Zakon o postopku za ustanovitev ob\xc4\x8din ter dolo\xc4\x8ditev njihovih obmo\xc4\x8dij. Ta zakon je omogo\xc4\x8dal, da so v letu 1998 ustanovili \xc5\xa1e 45 novih ob\xc4\x8din. Takrat\xc2\xa0 je tudi Grad postal lo\xc4\x8dena ob\xc4\x8dina od ob\xc4\x8dine Kuzma. Tako je Grad postal ob\xc4\x8dina z naslednjimi vasmi: Dolnji Slave\xc4\x8di, Grad, Kova\xc4\x8devci, Kruplivnik, Motovilci, Radovci in Vidonci.\n_START_SECTION_\nGrb ob\xc4\x8dine Grad\n_START_PARAGRAPH_\nDo konca 2005. leta ob\xc4\x8dina \xc5\xa1e ni imela tovrstnih simbolov. Po potrebi rabi zgodovinski grb dru\xc5\xbeine  Sz\xc3\xa9chy, ki je vladala v gradu od XIV. stoletja.\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nDolnji Slave\xc4\x8di, Grad, Kova\xc4\x8devci, Kruplivnik, Motovilci, Radovci, Vidonci\n_START_SECTION_\nNaravne danosti\n_START_PARAGRAPH_\nOd naravnih danosti ob\xc4\x8dine Grad je najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1a ta, da je to obmo\xc4\x8dje ve\xc4\x8dinoma vulkanskega izvora, kjer se pojavljajo bazaltni tufi in kjer so vulkanski izbruhi pepela in kamenja ustvarili razgibane reliefe - naravo, ki je edinstvena pri nas. S slemen se razsprostirajo razgledi na bli\xc5\xbenjo in daljno okolico, vse do mariborskega Pohorja.\n_START_SECTION_\nZnane osebnosti in ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nhttps://sl.wikipedia.org/wiki/Seznam_osebnosti_iz_ob%C4%8Dine_Grad\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina grad je ostala v sestavi kot je bila po reorganizaciji ob\xc4\x8din v letu 1998, ko se je lo\xc4\x8dila od ob\xc4\x8dine Kuzma. Ob\xc4\x8dina Grad zavzema 37,4 km2 povr\xc5\xa1ine in 7 naselij: Dolnji Slave\xc4\x8di, Grad, Kova\xc4\x8devci, Kruplivnik, Motovilci, Radovci in Vidonci. V ob\xc4\x8dini \xc5\xbeivi okrog 2.400 prebivalcev. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnem delu vasi Grad, imenovanem P\xc3\xb6rga, je nastanjena ob\xc4\x8dinska uprava v prenovljeni ob\xc4\x8dinski stavbi (nekdanjem zadru\xc5\xbenem domu), v kateri so \xc5\xa1e kulturna dvorana, po\xc5\xa1ta in mati\xc4\x8dni urad. V P\xc3\xb6rgi pa so \xc5\xa1e ostale ustanove: Osnovna \xc5\xa1ola Grad, vrtec, lekarna, zdravstveni dom, frizerski salon,\xc2\xa0zobna ambulanta,\xc2\xa0pisarna zastopstva zavarovalnice Triglav, \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de in romarska cerkev Marijinega Vnebovzetja, ve\xc4\x8d gostiln, trgovina z \xc5\xbeivili,\xc2\xa0trgovina s kmetijsko mehanizacijo in servisom, nogometno igri\xc5\xa1\xc4\x8de in\xc2\xa0bencinska \xc4\x8drpalka 7/24 z ro\xc4\x8dno avtopralnico.'