b'\n_START_ARTICLE_\nRimsko stensko slikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko stensko slikarstvo predstavlja edinstvene umetnine, ki so bile najdene v zasebnih domovih v razli\xc4\x8dnih rimskih mestih, skupaj s pode\xc5\xbeeljem v Italiji . Poslikave so bile uporabljene za osvetlitev prostora, saj je bila ve\xc4\x8dina hi\xc5\xa1 naravno temna. Najdeni so \xc5\xa1tirje glavni slogi rimskega stenskega slikarstva: inkrustacija, arhitekturna, okrasna in zapletena poslikava.  Vsak slog je edinstven, vendar vsak slog, ki je sledil predhodnemu, vsebuje vidike vseh prej\xc5\xa1njih slogov. Vse originalne poslikave so nastale pred izbruhom Vezuva. Prva dva sloga (inkrustacija in arhitekturni) sta bila del republikanskega obdobja (povezano z helenisti\xc4\x8dnim gr\xc5\xa1kim stenskim slikarstvom), zadnja dva sloga (okrasni in zapleten) pa sta bila del cesarskega obdobja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV 1. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so bile rimske stene okra\xc5\xa1ene z razli\xc4\x8dnimi poslikavami. Te slike so segale od realisti\xc4\x8dnih do impresionisti\xc4\x8dnih umetni\xc5\xa1kih del. Navdih so umetniki na\xc5\xa1li v mitologiji, krajini in drugih interesih. Zna\xc4\x8dilno je, da so bile poslikave narejene na mavcu, ki mu je bil med su\xc5\xa1enjem dodan pigment, na\xc4\x8din znan tudi kot tehnika freske. Freske so bile narejene iz enega do treh slojev ometa, skupaj z enim do tremi sloji apna, pome\xc5\xa1anega z marmorjem. Veliko poslikav, ki so bile odkrite danes, so bile najdene okoli Neapeljskega zaliva, obmo\xc4\x8dja, kjer je izbruhnil Vezuv. Poslikave so vsebovale upodobitve \xc5\xbeivljenja na tem obmo\xc4\x8dju pred velikim izbruhom, ki je uni\xc4\x8dil velik del pode\xc5\xbeelja ter mesti Pompeji in Herkulanej._NEWLINE_Stenske slike niso bile uporabljene le za okras, temve\xc4\x8d tudi za druge pomembne funkcije v hi\xc5\xa1i, kot so vodnik za goste in dru\xc5\xbebena usmeritev za javnost. Prostori, na katerih sobile stene okra\xc5\xa1ene s poslikavami, so bile namenjene za sprejem gostov, prostori, ki so vsebovali le malo ali ni\xc4\x8d poslikav, pa so bili namenjeni slu\xc5\xbeabnikom, ki so jih uporabljali, ko so se sprehajali po hi\xc5\xa1i. Vrsta poslikav in virov, ki so bili uporabljeni za njihovo izdelavo, so kazali socialni status gospodinjstva.\n_START_SECTION_\nPrvi slog: inkrustacija\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 200 do 60 pr. n. \xc5\xa1t. je bil v stenskih poslikavah uporabljen slog podoben inkrustaciji. Ta slog je sestavljen iz stene, ki vsebuje pisane lise blokov, ki so bile podobne marmornim stenam. Pogled na marmor je bil pridobljen z uporabo \xc5\xa1tukature, ki je povzro\xc4\x8dila, da se je del stene odebelil. Bogatej\xc5\xa1i Rimljani so svoje zidove pobarvali z razli\xc4\x8dnimi barvami. Manj bogati so uporabljali predvsem rumene, vijoli\xc4\x8dne in ro\xc5\xbenate barve. Ta slog je bil zelo barvit in preprost, vendar so ga nekateri ljudje videli tudi kot klavstrofobi\xc4\x8den. Nekaj primerov tega sloga je mogo\xc4\x8de najti v Pompejih v Favnovi in Sallustovi hi\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nDrugi slog: arhitekturni\n_START_PARAGRAPH_\nTa slog je bil prvi\xc4\x8d viden od pribli\xc5\xbeno 80. let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem do konca 1. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Vklju\xc4\x8deval je oblike iz prvega sloga, kot so marmorni bloki. Bloki so bili obi\xc4\x8dajno oblo\xc5\xbeeni ob podno\xc5\xbeju stene, dejanska poslikava pa je bila ustvarjena na ravnem ometu. \xc5\xa0tevilne slike tega sloga so vklju\xc4\x8devale iluzije nami\xc5\xa1ljenih prizorov. Slikarji so \xc5\xbeeleli prikazati iluzijo, kot da gledalec gleda skozi okno upodobljeno pokrajino. Dodali so tudi predmete, ki so se pogosto pojavljali v resni\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju, kot so vaze in police, skupaj s predmeti, ki so se zdeli iztisnjeni iz stene. Ta slog je bil namenjen gledalcem, da bi se po\xc4\x8dutili, kot da se okoli njih dogaja prizor na sliki.\n_START_SECTION_\nTretji slog: ornamentalni\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 20 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem do leta 20 n. \xc5\xa1t. je tretji slog temeljil na slikarstvu drugega sloga, to je arhitekturnem slogu, vendar so slikarji, ki so uporabljali ornamentalni slog, uporabljali ravne povr\xc5\xa1ine stene. Stene so razdelili na razli\xc4\x8dne dele ali okvirje, pri \xc4\x8demer je bil vsak odsek pobarvan druga\xc4\x8de. V tem posebnem slogu je ostalo ve\xc4\x8d stenskega prostora o\xc4\x8ditno obarvanega, brez oblikovanja. Ko je bilo prisotno oblikovanje, so bile po navadi to majhne, ploske slike ali prizori, kot so kandelabri ali nagubani dodatki. \xc4\x8crna, rde\xc4\x8da in rumena so se v tem obdobju \xc5\xa1e naprej uporabljale, vendar je uporaba zelene in modre barve postala bolj izrazita kot v prej\xc5\xa1njih slogih. Ve\xc4\x8dina teh poslikav je imela zelo malo dodatnih oblik, zato so mnogi kritiki trdili, da niso bile pomembne in zato brez vrednosti. Slikarji, ki so uporabljali to tehniko, so zaradi pomanjkanja oblikovanja zlahka spremenili poslikave. Prav tako je bilo mogo\xc4\x8de zamenjati le del, namesto da bi ponovno prebarvali celotno steno. Lukrecijeva hi\xc5\xa1a vsebuje primere tretjega sloga stenskega slikarstva.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrti slog: zapleten\n_START_PARAGRAPH_\nTa slog je bil viden od leta 20 do 79 n. \xc5\xa1t., ko je izbruhnil Vezuv. Najbolj je znan kot kombinacija treh prej\xc5\xa1njih slogov, bloke iz prvega sloga, arhitekturne prizore iz drugega sloga in velike barvne ploskve iz tretjega sloga. Namesto, da bi neposredno uporabljali prej\xc5\xa1nje sloge, je zapleten slog dodal novo zamisel vsakemu uporabljenemu slogu. Zapletene poslikave so se pojavile bolj intenzivno in so v celoti prekrile stene. Za prikaz dolo\xc4\x8dene slike so bile uporabljene velike centralne plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Poslikana je bila kombinacija tem, vklju\xc4\x8dno z mitologijo, pokrajino in drugimi podobami. Vettijeva hi\xc5\xa1a vsebuje primere \xc4\x8detrtega sloga in jo je danes mogo\xc4\x8de najti v Pompejih.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo po izbruhu\n_START_PARAGRAPH_\nVse \xc5\xa1tiri sloge stenskega slikarstva so razvili pred izbruhom Vezuva leta 79 n. \xc5\xa1t.. \xc4\x8ceprav se je zaradi izbruha ohranilo veliko primerov rimskega zidnega slikarstva, se po incidentu niso razvili novi slogi. Ljudje so \xc5\xa1e naprej krasili svoje domove s podobnimi poslikavami kot v preteklosti, namesto novosti so uporabljali kombinacijo \xc5\xa1tirih slogov. Izbolj\xc5\xa1ave so bile narejene v tehniki, kot je bilo dodajanje lista svinca na podlago stene, da se prepre\xc4\x8di uni\xc4\x8denje umetnine in uporaba prahu iz marmorja za izdelavo ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de povr\xc5\xa1ine.'