b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0tevan Kovat\xc5\xa1\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nIstv\xc3\xa1n Kov\xc3\xa1ts se je rodil na Mad\xc5\xbearskem, o\xc4\x8detu Istv\xc3\xa1n Kov\xc3\xa1tsu (roj. 20. julija 1835) evangeli\xc4\x8danskemu posestniku in materi Katalin (prav tako roj. Kov\xc3\xa1ts, 26. septembra 1834). Njegov stari o\xc4\x8de Mih\xc3\xa1ly Kov\xc3\xa1ts (poro\xc4\x8den z Ilono pl. Toth) je bil uradnik L\xc3\xa9b\xc3\xa9ny-ja. _NEWLINE_Po \xc5\xa1olanju v doma\xc4\x8dem kraju in Sopronu je \xc5\xa1tudije nadaljeval v Sopronu, Univerzi v Halleju in na Univerzi v Jeni (Nem\xc4\x8dija). V duhovnika je bil posve\xc4\x8den 29. septembra 1889. Prvo je slu\xc5\xbeboval kot kaplan v T\xc3\xa9tu pri Horv\xc3\xa1th S\xc3\xa1muelu, nato pa je nastopil kaplanso su\xc5\xbebo pri Hetyey M\xc3\xb3rn\xc3\xa1lu v Csikv\xc3\xa1ndu. 12. marca leta 1892 se je preselil v Slovensko krajino (danes Prekmurje in Porabje) natan\xc4\x8dneje v Mursko Soboto, kjer je deloval celo svoje \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Poro\xc4\x8dil se je 29. maja 1893 z Ireno Berke, iz stare in ugledne plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine, h\xc4\x8derko Mihaela Berkeja, ki je - kakor njegov o\xc4\x8de Jo\xc5\xbeef Berke - podpiral evangeli\xc4\x8dansko skupnost. Poro\xc4\x8dil ju je Ivan Berke, ki je bil brat Ireninega starega o\xc4\x8deta. V zakonu so se jima rodili trije otroci. Njegov sin Karl Kov\xc3\xa1ts  je bil senior evangeli\xc4\x8danske cerkve in je slu\xc5\xbeboval v Gornjih Slave\xc4\x8dih do leta 1978, kjer je tudi leta 1928 zgradil cerkev.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nBil je urednik Evangeli\xc4\x8danskega kalendarja in D\xc3\xbc\xc5\xa1evnega lista, ker je zelo dobro govoril prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dino. Leta 1922 je bil imenovan za seniorja Prekmurskega evangeli\xc4\x8danskega seniorata, \xc4\x8deprav je posle seniorja opravljal \xc5\xbee od razpada Avstro-Ogrske leta 1918. Leta 1922 ga je kralj Aleksander I. Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87 imenoval za duhovnega sodnika evangeli\xc4\x8danske cerkve v Kraljevini Jugoslaviji. Po mad\xc5\xbearski zasedbi Prekmurja leta 1941 so mu za zasluge podelili naziv \xc4\x8dastnega seniorja. Kar nekaj let je bil tudi predsednik Prekmurske banke (ustanovljena pod imenom Murskosobo\xc5\xa1ka hranilnica), ter ve\xc4\x8d kot 50 let \xc4\x8dlan nadzornega sveta te banke. Kralj Aleksander I. Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87 ga je leta 1926 odlikoval z redom sv. Save (III. stopnje). Zgradil je novo cerkev v Murski Soboti (1910), evageli\xc4\x8danski dormitorij, itd. Leta 1940 je napisal zgodovino murskosobo\xc5\xa1ke evangeli\xc4\x8danske gmajne, ki je najpomembnej\xc5\xa1i vir za zgodovino evangeli\xc4\x8danske cerkve v Murski Soboti, ter zgodovine protestantizma v Prekmurju. Leta 1933 je prvi pisal o arheolo\xc5\xa1kem najdi\xc5\xa1\xc4\x8du v Petanjcih. Skupaj z Janos Cziffrak-om je bil najve\xc4\x8dji nasprotnik Franca Ivanocija, saj je v nasprotju z Ivanoczyjem zagovarjal prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dino kot samostojen jezik, ki ne more fuzionirati knji\xc5\xbeni sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Bil je tudi podpredsednik Mad\xc5\xbearskega prosvetnega dru\xc5\xa1tva za Vendsko krajino (Vendvid\xc3\xa9ki Magyar K\xc3\xb6zm\xc5\xb1vel\xc5\x91desi Egyes\xc3\xbclet-VMKE), ki je izdajalo svoj \xc4\x8dasopis Murska Sobota in njena okolica (Muraszombat \xc3\xa9s Vid\xc3\xa9ke), organiziralo jezikovne te\xc4\x8daje, politi\xc4\x8dno in kulturno \xc5\xbeivljenje, ter skrbelo za dvig gospodarstva v pokrajini._NEWLINE_V knjigi Prekmurski profili je Fran Su\xc5\xa1nik Kovat\xc5\xa1a opisal takole: "Visoke postave je tudi luteranski senior Kovats. Toda Slepec hodi vedno pokon\xc4\x8dno, Kova\xc4\x8d pa se sklanja v mili, zibajo\xc4\x8di se liniji. Po\xc4\x8dasi, po\xc4\x8dasi in zategnjeno govori. In je in pi\xc5\xa1e in \xc4\x8dita s pobo\xc5\xbeno po\xc4\x8dasno \xc4\x8dastitljivostjo. (...) Blizu \xc5\xa1estdesetih je ze Kova\xc4\x8d in \xc4\x8dez trideset let ze v Soboti. Tam od Rabe je pri\xc5\xa1el in ni znal ne besedice slovenske; v Soboti se je udoma\xc4\x8dil in pred \xc5\xa1tirimi leti ba\xc5\xa1 on po\xc5\xbeivil evangeli\xc4\x8dansko slovensko knjigo, ki je dremala petdeset let, kar je umrl Kardo\xc5\xa1. Kardo\xc5\xa1eva dela so ve\xc4\x8dinoma v rokopisih, ki jih hrani Kova\xc4\x8d. In \xc5\xa1e en biser ima v svoji knji\xc5\xbenici: originalno izdajo K\xc3\xbczmi\xc4\x8devega Novega Testamenta. Kova\xc4\x8d je \xc5\xa1tudiral Sopronju, Halleju in Jeni; cerkveni poglavar je za Prekmurje in zadnja in\xc5\xa1tanca, dokler ni re\xc5\xa1eno \xc5\xa1kofovsko vpra\xc5\xa1anje."_NEWLINE_Po prvi svetovno vojni je zasedal polo\xc5\xbeaje v novo nastali dr\xc5\xbeavi, ki sta jo pretresli dve komunisti\xc4\x8dni revoluciji. Po sklepu Narodnega sveta v Budimpe\xc5\xa1ti so 2. novembra 1918 ustanovili okrajni _NEWLINE_Narodni svet v Murski Soboti. Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1i \xc4\x8dlani sveta so postali: predsednik Lajo\xc5\xa1 \xc5\xa0\xc3\xb6men (odvetnik), Geza Hartner (veleposestnik), Miklo\xc5\xa1 Pinter (odvetnik), Jano\xc5\xa1 Slepec (dekan), Istv\xc3\xa1n Kov\xc3\xa1ts (senior evangeli\xc4\x8danske cerkve), Ferenc Ruzsa (u\xc4\x8ditelj), Zsigmond Batthy\xc3\xa1ny (grof), L\xc3\xa1szl\xc3\xb3 Szap\xc3\xa1ry (grof) itd. Isto\xc4\x8dasno je bil ustanovljen tudi Voja\xc5\xa1ki svet. Okrajni Narodni svet so ustanovili tudi v Lendavi. Glavne naloge svetov so bile: ustanavljanje me\xc5\xa1\xc4\x8danskih stra\xc5\xbe, krotenje revolucionarnih delovnih ljudi in vojakov, du\xc5\xa1enje narodnih zahtev ipd._NEWLINE_Po vrnitvi Prekmurja Mad\xc5\xbearski se je udele\xc5\xbeil prve seje \xc5\xbeupanijske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine 19. maja 1941, ki so se je udele\xc5\xbeili tudi drugi pomembni predstavniki sobo\xc5\xa1kega okraja: J\xc3\xb3zsef Radv\xc3\xa1ny, poznej\xc5\xa1i okrajni glavar  J\xc3\xb3zsef Olajos, sobo\xc5\xa1ki \xc5\xbeupan N\xc3\xa1ndor Hartner, evangeli\xc4\x8danski senjor Istv\xc3\xa1n Kov\xc3\xa1ts, katoli\xc5\xa1ki dekan J\xc3\xb3zsef Krantz, tovarnar Josip Benko, lekarnar Gyula B\xc3\xb6lcs, trgovec Ferenc K\xc3\xbch\xc3\xa1r, posestnik J\xc3\xb3zsef K\xc3\xbch\xc3\xa1r, kraljevi notar Mikl\xc3\xb3s Pinter in predsednik obrtne zadruge Istv\xc3\xa1n Szukits. Delegacija je bila zelo toplo pozdravljena, za pozdrave pa sta se posebej zahvalila Hartner, ki je govoril o "pravih \xc4\x8dustvih vendskega ljudstva, ki ne \xc5\xbeeli biti narod niti manj\xc5\xa1ina ampak Mad\xc5\xbear pri molitvi in delu" in senjor Kov\xc3\xa1ts, ki je opisoval "radost vendskega ljudstva, da se je po dolgem trpljenju osvobodilo in povrnilo v svojo tiso\xc4\x8dletno domovino"._NEWLINE_Kova\xc4\x8d je umrl kmalu po drugi svetovni vojni 11. decembra 1945 v Murski Soboti. Adam Luthar se je ob krsti pred zbrano mno\xc5\xbeico \xc5\xbealujo\xc4\x8dih poslovil od njega z besedami iz Hebr 13,7: Spominjajte se svojih vodnikov, ki so vam oznanjali besedo bo\xc5\xbejo, ozirajo\xc4\x8d se na  njihov konec, posnemajte njih vero! Pokopan je v dru\xc5\xbeinski grobnici na murskosobo\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du.'