b'\n_START_ARTICLE_\nJakob Sket\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSket je v Gradcu \xc5\xa1tudiral sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in klasi\xc4\x8dno filologijo ter prav tam 1878 tudi doktoriral. Po doktoratu se je zaposlil na celov\xc5\xa1ki gimnaziji, kjer je ostal do upokojitve leta 1908. Po njegovi zaslugi je za slovenske dijake postala sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina maturitetni predmet. Sket je nadaljeval delo A. Jane\xc5\xbei\xc4\x8da, sestavljal \xc5\xa1olska berila in slovnice za vse razredne stopnje. Predelal je Jane\xc5\xbei\xc4\x8devo Slovensko slovnico, ki je v petih izdajah iz\xc5\xa1la od leta 1889 do 1911, in sestavil dve slovenski vadnici za Nemce ter slovensko-nem\xc5\xa1ki in nem\xc5\xa1ko-slovenski slovar\xc4\x8dek. Od leta 1881 do 1886 je bil urednik \xc4\x8dasopisa Kres, od 1889 do 1906 pa Mohorjeve dru\xc5\xbebe v Celovcu, od 1911 tudi njen ravnatelj.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nPrva literarna dela je Sket objavljal v Kresu: avtobiografski roman Milko Vogrin, noveli \xc5\xbdrtva ljubosumnosti in Slika in srce. Pisal je tudi literarnozgodovinske spise o starej\xc5\xa1ih slovenskih delavcih in o Mohorjevi dru\xc5\xbebi. Osrednje Sketovo leposlovno delo je povest iz tur\xc5\xa1kih \xc4\x8dasov, Miklova Zala (Celovec, 1884). Dosegla je izjemen uspeh, ve\xc4\x8dkrat je bila tudi dramatizirana, postala je ena izmed najbolj priljubljenih ljudskih iger.'