b'\n_START_ARTICLE_\nVladivostok\n_START_PARAGRAPH_\nVladivostok [vladivost\xc3\xb3k] (rusko \xd0\x92\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xba, Vladivost\xc3\xb3k) je mesto na skrajnem vzhodnem delu Rusije. Je doma\xc4\x8de pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za Tihomorsko ladjevje Ruske mornarice in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Primorskega kraja. Rusko ime mesta pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbnadzor vzhoda\xc2\xab. V kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini je mesto znano tudi kot \xe6\xb5\xb7\xe5\x8f\x82\xe5\xb4\xb4 (pinjin H\xc7\x8eish\xc4\x93nw\xc4\x93i, Haj\xc5\xa1envej)._NEWLINE_Mesto je imelo leta 2002 pribli\xc5\xbeno 591.800 prebivalcev (601.400 2001 po ruskih virih)._NEWLINE_Mesto je kon\xc4\x8dna to\xc4\x8dka glavne smeri transsibirske \xc5\xbeeleznice in ima ogromno transportno \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo ter tudi letali\xc5\xa1\xc4\x8de. V Vladivostoku je muzej, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, operna in baletna dvorana ter ve\xc4\x8d knji\xc5\xbenic.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo starih kitajskih virih naj bi bili bregovi v okolici mesta, kjer se danes nahaja Vladivostok, gosto naseljeni. Mno\xc5\xbeica arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d to teorijo potrjuje._NEWLINE_Zaliv Petra Velikega, kjer je mesto Vladivostok, je v Evropi postal znan \xc5\xa1ele leta 1852 po zaslugi francoske kitolovke, ki je v zalivu Posjet prebila zimo. Po nekaterih podatkih naj bi ista kitolovka leta 1851 obiskala tudi zaliv Zlati rog (rusko:\xd0\x97\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xb9 \xd0\xa0\xd0\xbe\xd0\xb3)._NEWLINE_Leta 1851 - v \xc4\x8dasu Krimske vojne - je ladja Winchester, ki je pripadala angle\xc5\xa1ko-francoski eskadri, med iskanjem ruske eskadre zaplula v zaliv Zlati rog. V tem \xc4\x8dasu je zaliv \xc5\xa1e nosil kitajsko ime, ki je v prevodu pomenilo\xc2\xa0\xc2\xbbzaliv zlate morske kumare\xc2\xab. Angle\xc5\xbei so zaliv poimenovali po svoje: Port May._NEWLINE_Leta 1859 je pozornost generalnega guvernerja Vzhodne Sibirije Nikolaja Nikolajevi\xc4\x8da Muravjova \xe2\x80\x93 Amurskega na plovbi ob bregu zaliva Petra Velikega pritegnil dobro skrit zaliv. Zaliv ga je spominjal na zaliv Zlati rog v Konstantinoplu zato je predlagal, da ga poimenujejo z istim imenom. Izdal je ukaz, da naj se na bregu zaliva postavi voja\xc5\xa1ka to\xc4\x8dka, ki jo je poimenoval Vladivostok. Ime si je zamislil po vzgledu trdnjave Vladikavkaz iz konca 18. stoletja. Sestavljeno je iz dveh besed: \xc2\xab\xd0\xb2\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x8c\xc2\xbb (rusko) \xe2\x80\x93 vladati in \xc2\xab\xd0\x92\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xba\xc2\xbb (rusko) \xe2\x80\x93 Vzhod._NEWLINE_20. junija (po gregorijanskem koledarju 2. julija) 1860 je tovorna ladja Man\xc4\x8d\xc5\xbeur pod vodstvom kapitana Alekseja Karlovi\xc4\x8da \xc5\xa0efnerja zgradila voja\xc5\xa1ko to\xc4\x8dko, ki se je takrat \xc5\xbee uradno imenovala Vladivostok. V kapitanovem dnevniku je bilo ob tej prilo\xc5\xbenosti zapisano:\xc2\xa0\xc2\xbbTega dne so bili z namenom, da zasedejo svoja mesta, na kopno poslani: en vi\xc5\xa1ji oficir, 2 ni\xc5\xbeja \xc4\x8dastnika, 37 vojakov 4. linijskega bataljona.\xc2\xab Vojaki in mornarji so pod vodstvom prapor\xc5\xa1\xc4\x8daka Komarova za\xc4\x8deli z gradnjo voja\xc5\xa1ke postojanke._NEWLINE_Mesec dni po prvem izkrcanju na breg Vladivostoka je v Zaliv Zlati Rog priplula korveta Gridenj pod vodstvom kapitana G. H. Eger\xc5\xa1elda. Korveta je imela dve nalogi: braniti voja\xc5\xa1ko postojanko Vladivostok in oskrbovati garnizon s potrebnimi zalogami._NEWLINE_Leta 1862 se je status mesta iz voja\xc5\xa1ke postojanke spremenil v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, zaradi pove\xc4\x8danja zunanje trgovine pa so mu podelili status Svobodnega Pristani\xc5\xa1\xc4\x8da (Porto Franko)._NEWLINE_Prvi otrok se je v Vladivostoku rodil leta 1863._NEWLINE_Leta 1871 so v Vladivostok iz Nikolajevska-na-Amuri preselili glavno bazo Sibirske voja\xc5\xa1ke flotilje, rezidenco voja\xc5\xa1kega guvernerja in druge pomorske in\xc5\xa1titucije. V istem letu so s podvodnim telegrafskim kablom Vladivostok povezali z mesti \xc5\xa0anghaj in Nagasaki._NEWLINE_Stalna ladijska povezava Vladivostoka z Sankt-Peterburgom in Odeso je bila vzpostavljena leta 1879. Leta 1880 so Vladivostok (skupaj s polotokom Muravjov-Amurski in otokom Ruski) predali v posebno\xc2\xa0\xc2\xbbvoja\xc5\xa1ko guvernerstvo\xc2\xab\xc2\xa0in mu podelili status mesta._NEWLINE_16. marca 1883 je car Aleksander III. potrdil prvi grb mesta. Leta 1888 je Vladivostok postal center Primorske pokrajine._NEWLINE_Leta 1893 so odprli \xc5\xbeeleznico med Vladivostokom in Nikolskom (Usurijsk), leta 1897 je bila zgrajena \xc5\xbeeleznica na relaciji Vladivostok \xe2\x80\x93 Habarovsk, leta 1903 pa po Transsibirski \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki magistrali \xc5\xa1e \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka povezava do Moskve._NEWLINE_V 90. letih 19. stoletja se je Vladivostok postopoma spreminjal v center ruske kulture na Daljnem Vzhodu. Ravno tako je bilo mesto organizacijski center ekspedicij ruskih popotnikov in znanstvenikov kot so N. M. Pr\xc5\xbeevalski, S. O. Makarov, V. K. Arsenjev, V. L. Komarov (kasneje predsednik Akademije znanosti ZSSR) in drugi. Leta 1899 so v Vladivostoku odprli Vzhodni in\xc5\xa1titut._NEWLINE_Po vzpostavitvi sovjetske oblasti leta 1917 se je vodstvo v mestni upravi ve\xc4\x8dkrat zamenjalo: izkrcavali so se japonski, angle\xc5\xa1ki, francoski in ameri\xc5\xa1ki voja\xc5\xa1ki intervencijski desanti._NEWLINE_V letih med 1920 \xe2\x80\x93 1922 je bil Vladivostok center Daljne-vzhodne republike. Od leta 1938 je Vladivostok center upravne enote Primorska regija._NEWLINE_Ker je leta 1958 Vladivostok postal pomorska baza sovjetske flote, je bil 30 let zaprt za tujce, edina izjema v tem \xc4\x8dasu je bil obisk ameri\xc5\xa1kega predsednika Geralda Forda in njegovega spremstva. 20. septembra 1991 je predsednik RSFSR Boris Jelcin podpisal ukaz \xc5\xa1t. 123\xc2\xa0\xc2\xbbO odprtju Vladivostoka za tuje dr\xc5\xbeavljane\xc2\xab. Zakon je stopil v veljavo 1. januarja 1992._NEWLINE_30. marca 2005 je bil na zasedanju zakonodajnega zbora Primorske pokrajine sprejet predlog zakona\xc2\xa0\xc2\xbbO statusu mesta Vladivostoka \xe2\x80\x93 administrativnega centra Primorske pokrajine\xc2\xab, vendar ga je guverner Primorske pokrajine Sergej Darkin zavrnil.\n_START_SECTION_\nZima\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu zime v Vladivostoku prevladuje suh in hladen kontinentalni zrak, ki povzro\xc4\x8da jasno vendar hladno vreme. Skozi celotno zimo je v mestu po navadi 18 obla\xc4\x8dnih dni in pribli\xc5\xbeno 27 dni s padavinami. Padavine so v glavnem sneg. Sne\xc5\xbeni mete\xc5\xbei so v povpre\xc4\x8dju dolgi 8 \xe2\x80\x93 9 dni. Pogosto se med sne\xc5\xbenimi mete\xc5\xbei dogaja, da je veter piha tudi s hitrostjo do 15 \xe2\x80\x93 20\xc2\xa0m/s. Le-ta najve\xc4\x8dkrat skupaj s snegom povzro\xc4\x8di zastoje v prometu.\n_START_SECTION_\nPomlad\n_START_PARAGRAPH_\nZa pomladni \xc4\x8das je zna\xc4\x8dilno pogosto menjavanje otoplitev in ohladitev. Nekajkrat so zabele\xc5\xbeili temperaturno razliko znotraj enega dne tudi do 10 \xe2\x80\x93 15\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nPoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV povpre\xc4\x8dju (nekoledarsko) poletje v Vladivostoku traja pribli\xc5\xbeno 142 dni. Najdalj\xc5\xa1e poletje so zabele\xc5\xbeili leta 1967 (174 dni), najkraj\xc5\xa1e pa leta 1969 (116 dni). Za poletje je zna\xc4\x8dilno nestalno vreme. V prvi polovici prevladujeta obla\xc4\x8dnost in megla. Najve\xc4\x8d nalivov, ki so del tajfunov, ciklonov in front, se zgodi ravno poleti.\n_START_SECTION_\nJesen\n_START_PARAGRAPH_\nJeseni so v Vladivostoku v glavnem jasne, suhe in tople. Prve zmrzali se v mestu po navadi za\xc4\x8dnejo med 24. in 26. oktobrom, lahko pa tudi prej (okrog 7. oktobra). Megla se jeseni v mestu zadr\xc5\xbeuje 2 - 3 dni. Prvi sneg zapade v povpre\xc4\x8dju 18. novembra, zabele\xc5\xbeili pa so tudi \xc5\xbee zgodnej\xc5\xa1e sne\xc5\xbene padavine (19. novembra). Hitrost vetra jeseni naraste do 7\xc2\xa0m/s.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nV ve\xc4\x8dnarodnem Vladivostoku so zastopane prakti\xc4\x8dno vse svetovne religije in veliko \xc5\xa1tevilo narodnih in sinkretisti\xc4\x8dnih veroizpovedi. Po \xc5\xa1tevilu pa je najve\xc4\x8d kristijanov pravoslavne veroizpovedi.'