b'\n_START_ARTICLE_\nNo\xc4\x8dno delo\n_START_PARAGRAPH_\nNo\xc4\x8dno delo je delo, ki se opravlja pono\xc4\x8di. No\xc4\x8dno delo poteka med 23. uro in \xc5\xa1esto uro naslednjega dne. \xc4\x8ce gre za no\xc4\x8dno delovno izmeno, se za no\xc4\x8dno delo \xc5\xa1teje osem nepretrganih ur v \xc4\x8dasu med 22. in sedmo uro naslednjega dne.  150. \xc4\x8dlen Zakona o delovnih razmerjih dolo\xc4\x8da pravice delavcev, ki delajo pono\xc4\x8di. V 150. \xc4\x8dlenu je zapisano, da ima delavec, ki dela pono\xc4\x8di vsaj tri ure svojega dnevnega delovnega \xc4\x8dasa, pravico do posebnega varstva. V primeru, da se no\xc4\x8dnemu delavcu po mnenju zdravni\xc5\xa1ke komisije, zaradi no\xc4\x8dnega dela poslab\xc5\xa1a zdravstveno stanje, ga mora delodajalec zaposliti na ustrezno delo podnevi. No\xc4\x8dnim delavcem mora biti zagotovljena ustrezna prehrana na delovnem mestu, dalj\xc5\xa1i dopust in strokovno vodstvo delovnega oz. proizvodnega procesa. \xc4\x8ce delo organizirano v izmenah, vklju\xc4\x8duje tudi no\xc4\x8dno izmeno, se morajo delavci periodi\xc4\x8dno izmenjevati. Delavec ene izmene sme pono\xc4\x8di delati najve\xc4\x8d en teden, dalj\xc5\xa1e \xc4\x8dasovno obdobje lahko dela, \xc4\x8de s tem pisno sogla\xc5\xa1a. \xc4\x8ce delavec nima prevoza na delo in z dela, ga delodajalec ne sme razporediti na no\xc4\x8dno delo\n_START_SECTION_\nPRILAGAJANJE NA NO\xc4\x8cNO DELO\n_START_PARAGRAPH_\nMed posamezniki obstajajo razlike glede na to, kako odporni so na negativne vplive no\xc4\x8dnega dela. Izraz toleranca na no\xc4\x8dno delo ali no\xc4\x8dno izmeno se nana\xc5\xa1a na sposobnost prena\xc5\xa1anja no\xc4\x8dnega dela brez do\xc5\xbeivljanja negativnih posledic.  Raziskave ka\xc5\xbeejo, da se starost (mlaj\xc5\xa1i so bolj odporni), spol (mo\xc5\xa1ki se hitreje prilagodijo) in nekatere osebnostne zna\xc4\x8dilnosti (npr. Nevroticizem) povezujejo s prilagajanjem na no\xc4\x8dno delo.  Okoli 20% delavcev pusti no\xc4\x8dno delo ali izmensko delo, ki vklju\xc4\x8duje no\xc4\x8dno izmeno, v zelo kratkem \xc4\x8dasu, zaradi \xc5\xa1tevilnih te\xc5\xbeav, ki se pojavijo. 10% delavcev se nad no\xc4\x8dnim delom ne prito\xc5\xbeuje. Ostalih 70% pa se na no\xc4\x8dno delo razli\xc4\x8dno prilagodi. Stres, ki ga povzro\xc4\x8da no\xc4\x8dno delo, razli\xc4\x8dno vpliva na razli\xc4\x8dne posameznike, pri tem pa so pomembni razli\xc4\x8dni individualni, situacijski in socialni dejavniki.  S staranjem je vpliv izmenskega dela vse ve\xc4\x8dji, s starostjo je tudi vse ve\xc4\x8d sr\xc4\x8dnih obolenj, te\xc5\xbeav s spanjem in depresije. Ve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave s prilagajanjem na no\xc4\x8dno delo imajo posamezniki z dolo\xc4\x8denimi osebnostnimi zna\xc4\x8dilnosti, predvsem imajo te\xc5\xbeave tisti, ki so bolj introvertni in je pri njih nadpovpre\xc4\x8dno izra\xc5\xbeen nevroticizem.  Nekateri raziskovalci ugotavljajo pomembnost \xc5\xbeivljenjskih pogojev, ki vplivajo na to, kako se bo posameznik adaptiral na no\xc4\x8dno delo. Poznamo ve\xc4\x8d dejavnikov, ki vplivajo na to, kako se bo posameznik prilagodil na no\xc4\x8dno delo :_NEWLINE_\xe2\x80\xa2individualni dejavniki: spol, starost, vedenje in osebnostne zna\xc4\x8dilnosti, prehranjevalne in spalne navade_NEWLINE_\xe2\x80\xa2dru\xc5\xbeinska situacija: zakonski stan, \xc5\xa1tevilo in starost otrok, socioekonomski status, gospodinjstvo, partnerjevo delo_NEWLINE_\xe2\x80\xa2delovni pogoji: delovni sektor, delovni \xc4\x8das, delovno okolje, zna\xc4\x8dilnosti delovnega mesta, zadovoljstvo z delom, prilo\xc5\xbenosti za napredovanje, urnik izmenskega dela: stalen, rotirani, za\xc4\x8dasni, \xc5\xa1tevilo zaporednih no\xc4\x8di, \xc5\xa1tevilo delovnih no\xc4\x8di v enem letu, \xc5\xa1tevilo prostih vikendov\n_START_SECTION_\nProduktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nNa podlagi raziskav je zelo te\xc5\xbeko narediti zaklju\xc4\x8dke o tem, kak\xc5\xa1na je povezava med dnevnim delom in izmenskim delom. Raziskovalce je zanimalo, kak\xc5\xa1na je povezava med no\xc4\x8dnim delom in produktivnostjo. V raziskavo so vklju\xc4\x8dili delavce, ki delo opravljajo zjutraj, popoldan in pono\xc4\x8di. Pokazalo se je, da je produktivnost ve\xc4\x8dja zjutraj in popoldan. Na splo\xc5\xa1no je produktivnost najslab\xc5\xa1a pono\xc4\x8di. Vendar pa enaka stopnja produktivnosti ne pomeni vedno enake stopnje truda. No\xc4\x8dni delavci lahko vlo\xc5\xbeijo v svoje delo ve\xc4\x8d truda, a bodo manj produktivni kot dnevni delavci.\n_START_SECTION_\nNesre\xc4\x8de pri delu\n_START_PARAGRAPH_\nPri delavcih, ki delajo pono\xc4\x8di, pogosto pride do pomanjkanja spanja in pove\xc4\x8dane utrujenosti, kar zmanj\xc5\xa1a njihovo delovno u\xc4\x8dinkovitost, pove\xc4\x8da pa tudi verjetnost pojavljanja napak pri delu in pojavljanja nesre\xc4\x8d. \xc4\x8ceprav so raziskave na tem podro\xc4\x8dju dokaj neskladne, saj nekatere poro\xc4\x8dajo o ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu nesre\xc4\x8d pri no\xc4\x8dnem delu, druge o ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu nesre\xc4\x8d pri dnevnem delu, nekatere pa poro\xc4\x8dajo, da so nesre\xc4\x8de pri no\xc4\x8dnem delu huj\xc5\xa1e. Za pojav nesre\xc4\x8d so pomembni \xc5\xa1e mnogi drugi dejavniki, npr. delovni sektor, delovno mesto, razli\xc4\x8dni mote\xc4\x8di dejavniki, upo\xc4\x8dasnitev delovnega tempa. Nekateri raziskovalci poro\xc4\x8dajo, da je pri no\xc4\x8dnem delu ve\xc4\x8d nesre\xc4\x8d zaradi motenj cirkadianega ritma in fizi\xc4\x8dne iz\xc4\x8drpanosti.\n_START_SECTION_\nAbsentizem\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere raziskave ka\xc5\xbeejo, da je pogostej\xc5\xa1i pri dnevnem delu, druge pa, da je pogostej\xc5\xa1i pri no\xc4\x8dnem delu, v nekaterih raziskavah pa se razlike niso pokazale. Nekatere raziskave poudarjajo dejavnike, ki vplivajo na pojav absentizma, npr. zna\xc4\x8dilnosti delovnega mesta, podalj\xc5\xa1an delovni \xc4\x8das, \xc5\xa1tevilo prostih dni, zna\xc4\x8dilnosti okolja, finan\xc4\x8dne potrebe, nagrade in individualne zna\xc4\x8dilnosti posameznika (npr. starost, motivacija). Nekateri podatki ka\xc5\xbeejo, da se pri dnevnem delu absentizem pogosto pojavlja zaradi obveznosti, ki jih delavci ne morejo opraviti v drugem delu dneva, npr. obisk zobozdravnika. Delavci, ki delajo v no\xc4\x8dni izmeni, naj bi se absentizmu izogibali zaradi solidarnosti, saj se zavedajo, da mora v primeru njihove odsotnosti nekdo drug delati v izmeni.\n_START_SECTION_\nVPLIV NO\xc4\x8cNEGA DELA NA (DU\xc5\xa0EVNO) ZDRAVJE\n_START_PARAGRAPH_\nNo\xc4\x8dno delo ima lahko negativni vpliv na zdravje in na blagostanje delavcev. Strokovnjaki so se za vpliv no\xc4\x8dnega dela na \xc4\x8dlovekovo po\xc4\x8dutje za\xc4\x8deli zanimati med obema svetovnima vojnama. No\xc4\x8dno delo ima negativen vpliv na \xc4\x8dlovekovo zdravje in blagostanje delavcev na \xc5\xa1tirih podro\xc4\x8djih:_NEWLINE_1.na biolo\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju: povzro\xc4\x8di motnje v normalnem delovanju cirkadianega ritma_NEWLINE_2.na podro\xc4\x8dju dela: ovira delovno u\xc4\x8dinkovitost, kar lahko povzro\xc4\x8di \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e napake in nesre\xc4\x8de_NEWLINE_3.na socialnem podro\xc4\x8dju: vpliva na spoprijemanje s te\xc5\xbeavami v dru\xc5\xbeinskih odnosih in drugih socialnih odnosih, negativno vpliva na zakonske odnose, na skrb za otroka in socialne stike_NEWLINE_4.na podro\xc4\x8dju zdravja: povzro\xc4\x8da motnje spanja, psihi\xc4\x8dne te\xc5\xbeave (anksioznost, depresija, kroni\xc4\x8dna utrujenost) in kardiovaskuralne te\xc5\xbeave (hipertenzija, ishemi\xc4\x8dna sr\xc4\x8dna obolenja). Pove\xc4\x8da se tudi tveganje za raka na dojki\n_START_SECTION_\nSpanje\n_START_PARAGRAPH_\nNo\xc4\x8dne delo naprej vpliva na spanje, in sicer vpliva na dol\xc5\xbeino spanja in na kakovost spanca.  Dol\xc5\xbeina spanja se skraj\xc5\xa1a pri no\xc4\x8dnem delu, ker ti posamezniki spijo podnevi, vendar imajo ob tem te\xc5\xbeave. Te\xc5\xbeave pri spanju podnevi povzro\xc4\x8dajo manj ugodne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, kot so npr. prometni hrup, otro\xc5\xa1ki jok, zvonjenje telefona, hi\xc5\xa1nega zvonca. Poleg tega se pojavi tudi skraj\xc5\xa1anje dolo\xc4\x8denih faz spanja. Pri spanju podnevi, ki se pojavlja pri no\xc4\x8dnem delu, so kraj\xc5\xa1e faze globokega spanja, ki je bistveno za okrevanje od fizi\xc4\x8dne utrujenosti. Skraj\xc5\xa1ajo se tudi faze REM spanja, ki je pomembna za psihi\xc4\x8dno blagostanje \xc4\x8dloveka. Taki pogoji dolgoro\xc4\x8dno vodijo v stalne in resne motnje spanja, poleg tega pa povzro\xc4\x8dajo te\xc5\xbeave kot so kroni\xc4\x8dna utrujenost, depresija, anksioznost. Motnje spanja so tudi dejavnik tveganja za pojav drugih psihosomatskih bolezni (npr. kardiovaskularnih bolezni).\n_START_SECTION_\nAnksioznost in depresija\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere raziskave ka\xc5\xbeejo, da delavci, ki delajo v no\xc4\x8dnih izmenah, pogosteje poro\xc4\x8dajo o depresivnih in anksioznih simptomih, pri nekaterih pa se niso pokazale pomembne povezave med no\xc4\x8dno izmeno in depresijo ter med no\xc4\x8dnim delom in poro\xc4\x8danjem o depresivnih in anksioznih simptomih.  Najve\xc4\x8d raziskav na temo depresije in anksioznosti je vklju\xc4\x8devalo medicinske sestre. Medicinske sestre so pri izbiranju urnika izmenskega dela zelo omejene. Opravljati morajo no\xc4\x8dno delo, ne glede na njihove osebne preference in ne glede na njihovo toleranco do no\xc4\x8dnega dela. Nekatere celo izbirajo no\xc4\x8dno delo z namenom, da bi svoje delo la\xc5\xbeje uskladile z osebnim \xc5\xbeivljenjem, kljub temu da tako ogro\xc5\xbeajo svoje zdravje in blagostanje. Raziskovalci  so izvedli longitudinalno raziskavo, v katero so vklju\xc4\x8dili velik vzorec medicinskih sester. V raziskavi so sodelovale medicinske sestre, ki so opravljale samo no\xc4\x8dno delo, medicinske sestre, ki so opravljajo izmensko delo (vklju\xc4\x8devalo je delo podnevi, ve\xc4\x8der in pono\xc4\x8di) in medicinske sestre, ki so opravljale izmensko delo brez no\xc4\x8dnega dela (vklju\xc4\x8duje delo podnevi in ve\xc4\x8der). Predpostavili so, da so medicinske sestre, ki so vklju\xc4\x8dene v no\xc4\x8dno delo, bolj nagnjene k razvoju anksioznih in depresivnih simptomov, v primerjavi z medicinskim sestrami, ki no\xc4\x8dnega dela ne opravljajo. Rezultati so v nasprotju s preteklimi raziskavami, saj so pokazali, da se no\xc4\x8dno delo ne povezuje s pogostej\xc5\xa1imi depresivnimi in anksioznimi simptomi pri medicinskih sestrah. Raziskovalci so ugotovili, da medicinske sestre z depresivnimi simptomi pogosteje pustijo no\xc4\x8dno delo, npr. ga zamenjajo z dnevnim delom, vzamejo bolni\xc5\xa1ki dopust. Tako je posledi\xc4\x8dno manj no\xc4\x8dnih delavk z depresivnimi simptomi. Res pa je, da je pri nekaterih medicinskih sestrah sprememba iz no\xc4\x8dnega dela v dnevno delo, povzro\xc4\x8dila upad depresivnih in anksioznih simptomov, kar ka\xc5\xbee, da je pri manj\xc5\xa1em \xc5\xa1tevilu medicinskih sester no\xc4\x8dno delo vplivalo na du\xc5\xa1evno zdravje. Ugotovitve pa ka\xc5\xbeejo, da je pri drugih poklicih no\xc4\x8dno delo, eden izmed dejavnikov tveganja za pojav depresije. _NEWLINE_Smrtnost_NEWLINE_Raziskav o smrtnosti delavcev, ki delajo pono\xc4\x8di je zelo malo. V eni izmed raziskav so sodelovali delavci, ki delajo podnevi, v no\xc4\x8dni izmeni in biv\xc5\xa1i delavci, ki so delali v izmenah. Rezultati so pokazali, da no\xc4\x8dno delo nima pomembnega vpliva na smrtnost. Vendar je pri delavcih, ki delajo v no\xc4\x8dni izmeni in so mlaj\xc5\xa1i od 60 let, pogostej\xc5\xa1a smrt zaradi sr\xc4\x8dnih obolenj.\n_START_SECTION_\nNEZDRAV \xc5\xbdIVLJENJSKI SLOG\n_START_PARAGRAPH_\nNa Poljskem so izvedli raziskavo z industrijskimi delavci, saj jih je zanimalo kak\xc5\xa1na je povezava med no\xc4\x8dnim delom in nezdravim \xc5\xbeivljenjskim slogom (npr. kajenje, zloraba alkohola, nezdrava prehrana). V raziskavo so vklju\xc4\x8dili delavce, ki niso opravljali no\xc4\x8dnega dela oz. no\xc4\x8dne izmene, delavce, ki trenutno opravljajo no\xc4\x8dno izmensko delo in delavce, ki so v preteklosti opravljali no\xc4\x8dno izmensko delo. Rezultati so pokazali, da je bilo najve\xc4\x8d kadilk in delavk s prekomerno telesno te\xc5\xbeo med delavkami, ki trenutno opravljajo no\xc4\x8dno delo. Med trenutnimi no\xc4\x8dnimi delavkami in biv\xc5\xa1imi no\xc4\x8dnimi delavkami jih je manj zlorabljalo alkohol v primerjavi z dnevnimi no\xc4\x8dnimi delavkami. Ve\xc4\x8d delavcev mo\xc5\xa1kega spola s prekomerno telesno te\xc5\xbeo je bilo med delavci, ki trenutno opravljajo no\xc4\x8dno izmensko delo, v primerjavi z delavci, ki izmenskega dela niso opravljali. Pomanjkanje rekreacije pri mo\xc5\xa1kih se je povezovalo z no\xc4\x8dnim delom.\n_START_SECTION_\nVPLIV NA \xc5\xbdENSKE IN NJIHOVO DRU\xc5\xbdINO\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske, ki opravljajo no\xc4\x8dno delo, do\xc5\xbeivljajo veliko stresa, \xc5\xa1e posebej, \xc4\x8de so poro\xc4\x8dene in imajo otroke. \xc5\xbdenske, ki delajo pono\xc4\x8di ter imajo dru\xc5\xbeino, imajo pogosto te\xc5\xbeave z nespe\xc4\x8dnostjo in se ve\xc4\x8d prito\xc5\xbeujejo zaradi utrujenosti, v primerjavi z \xc5\xbeenskami, ki nimajo otrok.  Lowson in Arber (2014)  sta se ukvarjali s tem, kako no\xc4\x8dno delo do\xc5\xbeivljajo \xc5\xbeenske in kak\xc5\xa1en vpliv ima tak\xc5\xa1no delo na njihove dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlane. Nestabilen delovni urnik star\xc5\xa1ev (npr. izmensko delo) ima vpliv na blagostanje otrok in pove\xc4\x8da verjetnost do\xc5\xbeivljanja negativnih \xc4\x8dustev pri otrocih. No\xc4\x8dno delo pa lahko tudi negativno vpliva na partnersko zvezo. No\xc4\x8dno delo ovira posameznika pri opravljanju nekaterih socialnih vlog (npr. matere \xc4\x8dez dan spijo in tako manj \xc4\x8dasa namenijo svojim otrokom Izvedli sta raziskavo, v kateri so medicinske sestre poro\xc4\x8dale, kako potekajo tri faze no\xc4\x8dne izmene in kak\xc5\xa1en vpliv imajo na njihove partnerje ter otroke._NEWLINE_Faza priprave_NEWLINE_Pomembno je, da se delavci nekaj ur pred no\xc4\x8dnim delom naspijo. Medicinske sestre so poro\xc4\x8dale, da v tej fazi veliko na\xc4\x8drtujejo, saj \xc5\xbeelijo, da bi no\xc4\x8dno delo \xc4\x8dim manj oviralo vsakdanjik ostalih dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov. Tako partnerja \xc5\xbee tedne pred no\xc4\x8dno izmeno na\xc4\x8drtujeta kako bosta uskladila svoje urnike, da bosta lahko brez problemov poskrbela za svoje otroke. Medicinske sestre so, preden so od\xc5\xa1le v no\xc4\x8dno izmeno, opravile vsa pomembna hi\xc5\xa1na opravila, da jih ne bi bilo potrebno opraviti partnerju ali otrokom. Pred no\xc4\x8dno izmeno so ob\xc4\x8dasno anksiozne. O tem so poro\xc4\x8dali tudi njihovi mo\xc5\xbeje, opazili so, da njihove \xc5\xbeene ne marajo no\xc4\x8dnih izmen in so pred za\xc4\x8detkom izmene pogosto slabe volje. Medicinskim sestram pogosto povzro\xc4\x8dajo skrbi fizi\xc4\x8dne obremenitve (npr. pomanjkanje spanja pono\xc4\x8di in te\xc5\xbeave s spanjem podnevi), ki jih no\xc4\x8dno delo povzro\xc4\x8da._NEWLINE_Faza med no\xc4\x8dno izmeno_NEWLINE_V tej fazi medicinske sestre poro\xc4\x8dajo, da je po navadi samo no\xc4\x8dno delo la\xc5\xbeje kot so pri\xc4\x8dakovale in je bila skrb v fazi priprave nepotrebna. V primerjavi z dnevnim delom je delovni tempo v no\xc4\x8dnem delu bolj po\xc4\x8dasen. Vendar pa morajo medicinske sestre pono\xc4\x8di prevzeti ve\xc4\x8d odgovornosti, saj je takrat manj sodelavcev v slu\xc5\xbebi. Ve\xc4\x8dkrat pa partnerji in otroci poro\xc4\x8dajo, da so v \xc4\x8dasu, ko je bila partnerica/mati odsotna, skupaj pre\xc5\xbeiveli bolj spro\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8d \xc4\x8das, kot ga pre\xc5\xbeivijo, ko ni v slu\xc5\xbebi (npr. otrok je poro\xc4\x8dal, da je o\xc4\x8de bolj spro\xc5\xa1\xc4\x8den kot mama in ve\xc4\x8derov tako natan\xc4\x8dno ne strukturira). V \xc4\x8dasu no\xc4\x8dno izmene in v \xc4\x8dasu okrevanja (spanje podnevi) matere ne morejo zadovoljevati potrebe svojih otrok, razen, \xc4\x8de gre res za nekaj nujnega. Dol\xc5\xbeina dnevnega spanja je navadno pogojena s \xc4\x8dasom, ki ga otroci pre\xc5\xbeivijo v \xc5\xa1oli, v povpre\xc4\x8dju gre za 4 ure in 45 minut spanja. Medicinske sestre pogosto poro\xc4\x8dajo, da so anksiozne zaradi dnevnega spanja, saj v tem \xc4\x8dasu ne morejo biti na razpolago otrokom in ne morejo izpolnjevati svojih materinskih dol\xc5\xbenosti. Vendar se v tej fazi v primerjavi s prvo fazo pojavlja manj anksioznosti pri medicinskih sestrah, njihovih partnerjih in otrocih._NEWLINE_Faza okrevanja_NEWLINE_Po no\xc4\x8dni izmeni delavke zelo malo spijo. Ve\xc4\x8dina medicinskih se po dnevnem po\xc4\x8ditku loti hi\xc5\xa1nih opravil, saj \xc5\xbeelijo \xc4\x8dim prej nadoknaditi zamujeno. Kljub temu da partner ali otroci opravijo dolo\xc4\x8dena opravila, medtem ko je partnerica v slu\xc5\xbebi, pogosto delavke preverijo, ali so postorili vse tako kot mora biti oz. je v skladu z njihovimi standardi. Delavke \xc5\xbeelijo opraviti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d opravil, tako da je v skladu z njihovimi standardi, na tak na\xc4\x8din pa tudi ohranjajo svojo identiteto\xc2\xa0\xc2\xbbdobre mame\xc2\xab. Matere svoje delo in dol\xc5\xbenosti, ki jih imajo doma do\xc5\xbeivljajo kot pomemben del njihovega \xc5\xbeivljenja, zato je pomembno u\xc4\x8dinkovito upravljanje s \xc4\x8dasom, da so lahko uspe\xc5\xa1ne v slu\xc5\xbebi, hkrati pa poskrbijo za blagostanje svoje dru\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nINTERVENCIJA\n_START_PARAGRAPH_\nUporabljajo se razli\xc4\x8dne intervencije, katerih namen je zmanj\xc5\xa1ati negativne vplive no\xc4\x8dnega dela. Uporabljajo se intervencije na ravni posameznika ali na ravni skupine, npr. uporaba razli\xc4\x8dnih relaksacijskih tehnik ali uporaba spalnic, kjer lahko delavci preno\xc4\x8dijo.  Naslednje intervencije, ki jih uporabljajo so tudi: sprememba delovnega urnika (npr. dol\xc5\xbeina izmen, hitrost rotacij), kontrolirana izpostavljenost temi in svetlobi (npr. uporaba o\xc4\x8dal po opravljenem no\xc4\x8dnem delu z namenom, da se za\xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred dnevno svetlobo, izpostavljenost ustrezni svetlobi na delovnem mestu), vedenjske intervencije, spremembe \xc5\xbeivljenjskega sloga (npr. prehranske spremembe, po\xc4\x8ditek med dnevom). Med vedenjskimi intervencijami se uporabljajo: eno urni po\xc4\x8ditek, fizi\xc4\x8dna aktivnost, izobra\xc5\xbeevalni programi, ki olaj\xc5\xa1ajo prilagajanje na no\xc4\x8dno delo. Fizi\xc4\x8dna aktivnost izbolj\xc5\xa1a kvaliteto spanja, pozitivno na spanje vpliva tudi izobra\xc5\xbeevanje o spalnih higieni. _NEWLINE_Raziskovalci so opozorili, da ve\xc4\x8dino izobra\xc5\xbeevalnih programov ne dose\xc5\xbee pravega u\xc4\x8dinka (povzro\xc4\x8di spremembo vedenja) in so z namenom, da bi bili izobra\xc5\xbeevalni programi bolj u\xc4\x8dinkoviti, dolo\xc4\x8dili naslednja na\xc4\x8dela:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2priporo\xc4\x8dila, ki jih dajejo ti programi morajo biti relevantna in uporabna za skupino delavcev, ki so jim namenjena_NEWLINE_\xe2\x80\xa2priporo\xc4\x8dila morajo biti prakti\xc4\x8dna in morajo biti za delavce socialno sprejemljiva_NEWLINE_\xe2\x80\xa2\xc5\xa1tevilo priporo\xc4\x8dil mora biti omejeno, saj si bodo manj priporo\xc4\x8dil delavci bolje in la\xc5\xbeje zapomnili_NEWLINE_\xe2\x80\xa2programi morajo zvi\xc5\xa1ati motivacijo delavcev_NEWLINE_\xe2\x80\xa2izobra\xc5\xbeevalni programi ne morejo biti nadomestilo za izbolj\xc5\xa1anje delovnih urnikov. _NEWLINE_Soo\xc4\x8danje z no\xc4\x8dnim delom olaj\xc5\xa1ata tudi Supervizija in svetovanje. Zdravni\xc5\xa1ka supervizija se nudi delavcem, ki opravljajo no\xc4\x8dno ali izmensko delo. Take vrste supervizija delavcem pomaga pri odkrivanju nekaterih zdravstvenih te\xc5\xbeav. Svetovanje se nudi no\xc4\x8dnim ali izmenskim delavcem preden za\xc4\x8dnejo z no\xc4\x8dnim delom. Ti delavci na za\xc4\x8detku potrebujejo vodenje, ki jim omogo\xc4\x8da u\xc4\x8dinkovito spoprijemanje s tak\xc5\xa1nim delom. Skozi svetovanje so delavci opozorjeni, da lahko pride do dolo\xc4\x8denih zapletov v procesu prilagajanja in da obstaja mo\xc5\xbenost, da bo ogro\xc5\xbeeno njihovo zdravje.'