b'\n_START_ARTICLE_\nZvezda pritlikavka\n_START_PARAGRAPH_\nPritlikavke so zvezde, ki so po velikosti podobne Soncu.\n_START_SECTION_\nRjava pritlikavka\n_START_PARAGRAPH_\nRjava pritlikavka je gosto astronomsko telo z maso med 13 in 75 masami Jupitra in je vmesna stopnja razvoja med planeti in zvezdami. Podobno velja tudi za procese, ki se odvijajo v njihovih notranjostih. Rjave pritlikavke so bolj masivna telesa kot veliki plinski orjaki (Jupiter, Saturn, Uran in Neptun) in manj masivna kot rde\xc4\x8de pritlikavke._NEWLINE_Spektralni razredi, ki so dolo\xc4\x8deni za zvezde, v o\xc5\xbejem smislu niso uporabni za rjave pritlikavke, kjer pravzaprav niso zvezde. Pri temperaturah od 1800 do 2000\xc2\xb0K pripada na podlagi opazovanj na podro\xc4\x8dje zvezd razreda L in M, kjer so opti\xc4\x8dne lastnosti odvisne od temperature in notranje sestave. Spektralne razrede uporabimo tudi za rjave pritlikavke, pri \xc4\x8demer ne podajo nobenega podatka o njihovi masi, temve\xc4\x8d podajo samo kombinacijo med maso in njihovo starostjo. Masivna mlada rjava pritlikavka za\xc4\x8dne svojo pot razvoja na podro\xc4\x8dju razreda M pri pribli\xc5\xbeno 2900 \xc2\xb0K in preleti vse poznej\xc5\xa1e razrede M in L, la\xc5\xbeje pritlikavke pa \xc5\xbee od za\xc4\x8detka za\xc4\x8dnejo svojo pot v poznej\xc5\xa1em spektralnem razredu. Spodnja vrednost ni natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena, a po predvidevanjih le\xc5\xbei med L2 in L4, pri tem se temperature gibljejo med 1800 do 2000 \xc2\xb0K. Pri poznej\xc5\xa1ih, hladnej\xc5\xa1i razvojni tipi zagotovo veljajo za rjave pritlikavke. Za hladnej\xc5\xa1e rjave pritlikavke, kot je Gliese 229B s temperaturo pribli\xc5\xbeno 950 \xc2\xb0K, so vpeljali \xc5\xa1e nov razred T, ki s temperaturami pod pribli\xc5\xbeno 1450 \xc2\xb0K ni ve\xc4\x8d uporaben za zvezde. Za to temperaturno obmo\xc4\x8dje so za spekter teh zvezd zna\xc4\x8dilne poudarjene metanove \xc4\x8drte. Rjave pritlikavke razreda T pogosto imenujejo tudi metanove pritlikavke. Ta \xc4\x8das najhladnej\xc5\xa1a rjava pritlikavka, 2MASS J0415-0935, ka\xc5\xbee pri temperaturah od 600 do 750\xc2\xb0K kot pritlikavka T9 odstopanja od ostalih pritlikavk T, tako, da bodo pri kasnej\xc5\xa1em odkrivanju odkrili in vpeljali \xc5\xa1e druge spektralne razrede. Pred 2MASS J0415-0935 je veljal Gliese 570D s pribli\xc5\xbeno 800\xc2\xb0K kot najhladnej\xc5\xa1a znana pritlikavka.\n_START_SECTION_\nRumena pritlikavka\n_START_PARAGRAPH_\nRumena pritlikavka (zvezda GV) je zvezda glavnega niza, ki je po masi in velikosti podobna Soncu. Sonce pripada skupini rumenih pritlikavk, ki so \xe2\x80\x93 v nasprotju izrazu bela pritlikavka ali rde\xc4\x8da orjakinja \xe2\x80\x93 ni noben fiksen (nespremenljiv) izraz. Ta izraz je vzet zaradi relativno majhne velikosti teh povpre\xc4\x8dnih zvezd v primerjavi z rde\xc4\x8dimi orjakinjami, in so rumene barve. Ta je tipi\xc4\x8dna za povr\xc5\xa1insko temperaturo pribli\xc5\xbeno 5500 \xc2\xb0K in ustreza spektralnemu razredu G. Druga\xc4\x8de je izraz rumena pritlikavka zavajujo\xc4\x8d, saj imajo dejansko zvezde zgodnjih tipov belo barvo, kot je Sonce, do malo rumene pri kasnej\xc5\xa1ih tipih.'