b'\n_START_ARTICLE_\n44 Nisa\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid Nisa je odkril Hermann Mayer Salomon Goldschmidt 27. maja 1857. Ime je dobil po gorskem podro\xc4\x8dju Nisa iz gr\xc5\xa1ke mitologije.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid ima srednji premer pribli\xc5\xbeno 71 km. Leta 2002 je finski matematik Mikko Kaasalainen s sodelavci s pomo\xc4\x8djo 63 svetlobnih krivulj dolo\xc4\x8dil model oblike asteroida 44 Nisa. Oblika, ki jo je dobil, je koni\xc4\x8dasta. Iz tak\xc5\xa1ne oblike so sklepali, da je asteroid v resnici dvojni asteroid v dotiku. V letu 2003 so posku\xc5\xa1ali dolo\xc4\x8diti obliko asteroida 44 Nisa z uporabo Vesoljskega teleskopa Hubble. Tirnica satelita ni omogo\xc4\x8dala dolgega opazovanja. Zaradi tega so uporabili interferometri\xc4\x8dno metodo v \xc4\x8dasu, ko je bila dalj\xc5\xa1a os pravokotna na smer gledanja z Zemlje. Primerjali so elipsoidne modele s podatki iz opazovanj. Ujemala sta se oba modela: enojni in dvojni elipsoid. Rezultat ka\xc5\xbee na to, da je iz dosedanjih meritev nemogo\xc4\x8de re\xc4\x8di ali je 44 Nisa enojni ali dvojni asteroid. V letu 2006 so tudi opravili radarsko opazovanje asteroida 44 Nisa z radijskim daljnogledom v Observatoriju Arecibo. Albedo za radarske valove je bil 0,19 \xc2\xb1 0,06, za svelobo v vidnem podro\xc4\x8dju pa 0,44 \xc2\xb1 0,10 Dolo\xc4\x8dili so tudi model oblike za asteroid. Za razmerja osi so dobili a/b = 1,7 \xc2\xb1 0,1, a/c = 1,6\xe2\x80\x931,9, pri tem, da je a os elipsoida 113 \xc2\xb1 10 km. To je dalo za premer 79 \xc2\xb1 10 km. Podatki so kazali tudi na veliko konkavnost v obliki, ki pa ni dovolj velika, da bi to bil dvojni asteroid.'