b'\n_START_ARTICLE_\nNiccol\xc3\xb2 Machiavelli\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in kariera\n_START_PARAGRAPH_\nOd 13. stoletja dalje je bila dru\xc5\xbeina Machiavelli premo\xc5\xbena in ugledna. Kljub temu, pa je bil Niccolov o\xc4\x8de Bernardo Machiavelli, doktor prava, eden izmed najbolj revnih \xc4\x8dlanov rodbine Machiavelli. Kljub temu pa je imel Bernardo v lasti manj\xc5\xa1o knji\xc5\xbenico, kjer je po vsej verjetnosti mladi Niccolo pridobil osnovno humanisti\xc4\x8dno znanje. O njegovi izobrazbi in mladosti v Firencah, ki so bile po tistem \xc4\x8dasu center filozofije in umetnosti, ni veliko znanega. Obiskoval je predavanja Marcella Virgilija Adianinija. U\xc4\x8dil se je latin\xc5\xa1\xc4\x8dine. Pridobil je tudi izobrazbo v duhu humanizma, ki je bila zna\xc4\x8dilna za tisti \xc4\x8das. Prav tako ga je o\xc4\x8de izobrazil v sedmih svobodnih umetnostih, vendar kljub temu, da so Firenze takrat slovele kot pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de prou\xc4\x8devanja anti\xc4\x8dnih gr\xc5\xa1kih klasikov, ni nikoli znal gr\xc5\xa1ko, pa \xc4\x8deprav naj mu osnove gr\xc5\xa1\xc4\x8dine ne bi bile tuje._NEWLINE_Leta 1494, ko so v Italijo vdrli Francozi, so bili iz mesta izgnani Medi\xc4\x8dejci, ki so mestu vladali ve\xc4\x8d kot 60 let, nakar je bila obnovljena republikanska ureditev. Istega leta je Firencam za\xc4\x8del vladati dominikanski menih Girolamo Savonarola. Ta si je pridobil podporo some\xc5\xa1\xc4\x8danov s tem, ko je kritiziral vlado, duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino in tudi pape\xc5\xbea. Kasneje so ga leta 1498 obto\xc5\xbeili krivoverstva in ga obesili ter njegovo truplo za\xc5\xbegali. Machiavelli je bil navdu\xc5\xa1en nad njegovo retoriko in je o tem pisal v pismu prijatelju leta 1498. Savonarola je kasneje tudi slu\xc5\xbeil kot primer v njegovem najbolj znanem delu Il Principe, Vladar. Nekaj \xc4\x8dasa po tem je kot 29 letni mladeni\xc4\x8d Machiavelli prevzel slu\xc5\xbebo sekretarja Druge kancelarije florentinske vlade in s tem prevzel nadzor nad zunanjimi zadevami Firenc. Takrat je Druga kanclerija florentinske vlade sicer po pomembnosti zaostajala za prvo, a so kljub temu Machiavelliju zaupali \xc5\xa1tevilne diplomatske naloge, ki so zahtevale dalj\xc5\xa1o odsotnost. Zakaj je tako mlad mo\xc5\xbe dobil tako visoko mesto v upravi \xc5\xa1e danes ni povsem znano. Na tem mestu je ostal do leta 1512, ko so se v mesto vrnili Medi\xc4\x8dejci s podporo pape\xc5\xbea Julija II. in \xc5\xa1panskih najemnikov._NEWLINE_Med letom 1499 do 1512 je Machiavelli v slu\xc5\xbebi florentinske republike opravil \xc5\xa1tevilne diplomatske misije na francoski in \xc5\xa1panski dvor ter pape\xc5\xa1ki Rim. Da ni mogel nastopiti s pooblastili ambasadorja, temve\xc4\x8d zgolj v vlogi tajnika, je razlog v njegovem prenizkem premo\xc5\xbeenjskem cenzusu. Italija je bila razdeljena takrat na \xc5\xa1tevilne manj\xc5\xa1e mestne dr\xc5\xbeave, obdana pa z mnogo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi sosedami, od katerih so najve\xc4\x8djo nevarnost predstavljali Francozi in \xc5\xa0panci. Firence se v primeru napada ne bi mogle ubraniti pred takratnimi velesilami. Z diplomatskih potovanj sta nastali poro\xc4\x8dili Oris razmer v Franciji in Oris razmer v Nem\xc4\x8diji. Prav tako je v \xc4\x8dasu vodenja sekretariata v verzih spisal Decennale, kronike dogodkov pomembnih za mesto. Poseben vtis je nanj napravil Cesare Borgia (1475-1507), ambiciozni pustolovec, ki se je z vojskovanjem utiral pot svoji oblasti v osrednji Italiji._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu pa si je pridobil zaupanje glavnega sodnika v Firencah Piera Soderinija. Prepri\xc4\x8dal ga je, da se morajo Firence odre\xc4\x8di najemni\xc5\xa1ki vojski, saj je ta dvorezen me\xc4\x8d, ki mestu prej \xc5\xa1koduje kot pa mu koristi, saj nepla\xc4\x8dani najemniki ne odgovarjajo nikomur. In tako so leta 1505 Firence dobile lastno vojsko, katero je vodil Machiavelli. Med letoma 1503-06 se je lotil vzpostavljanje florentinske vojske, ki so jo sestavljali njeni dr\xc5\xbeavljani. Kon\xc4\x8dni uspeh tega projekta je bilo zavzetje uporni\xc5\xa1kega sosednjega mesta Pisa leta 1509, kar predstavlja tudi najvi\xc5\xa1ji vzpon v njegovi politi\xc4\x8dni karieri._NEWLINE_Leta 1512 so se Medi\xc4\x8dejci ob pomo\xc4\x8di pape\xc5\xbea Julija II. in \xc5\xa1panskih najemnikov vrnili v mesto in odpravili republiko. S tem se je njegova slu\xc5\xbeba za republiko zaklju\xc4\x8dila, nove pod Medi\xc4\x8dejci pa ni dobil. Leto kasneje po odpustitvi je bil kve\xc4\x8djemu obdol\xc5\xbeen zarote, zaprt in podvr\xc5\xbeen hudi torturi. S kon\xc4\x8dano politi\xc4\x8dno kariero se je star 44 let umaknil na skromno dru\xc5\xbeinsko posest v bli\xc5\xbeini Firenc, kjer je dale\xc4\x8d od politi\xc4\x8dne in reformacijske vihre v naslednjih letih ustvaril svoja najpomembnej\xc5\xa1a dela. Z delom Vladar se je s posvetilom Lorenzu II. Medi\xc4\x8dejskemu posku\xc5\xa1al politi\xc4\x8dno rehablitirati, a vendar neuspe\xc5\xa1no. Novembra leta 1520 je postal glavni mestni zgodovinar v Firencah na pobudo kardinala. V tem \xc4\x8dasu je na zahtevo pape\xc5\xbea napisal diskurz o oblasti v Firencah. Machiavelli je skritiziral tako re\xc5\xbeim Medi\xc4\x8dejcev, kot tudi ukinitev republike v \xc4\x8dasu katere je tako vneto slu\xc5\xbeboval kot diplomat. Tako je posredno pape\xc5\xbeu Lenonu X. predlagal ponovno ustanovitev republike. Ko so se leta 1527 Firence znova znebile Medi\xc4\x8dejcev je Machiavelli upal, da bo znova postal diplomat Firenc, vendar pa se je pripadnikom republik zdel sumljiv zaradi redkih uslug, ki jih je bil dele\xc5\xbeen s strani Medi\xc4\x8dejcev. Zaradi tega je kasneje zbolel in 21. junija 1527 pri svojih 58 letih umrl. Njegova grobnica je v Cerkvi Svetega Kri\xc5\xbea v Firencah, kjer so pokopani tudi ostali zaslu\xc5\xbeni Florentinci. Grobnico krasi epitaf z napisom: \xe2\x80\x9cNi ga nagrobnega nagovora, ki bi dostojno opisal tako veliko ime\xe2\x80\x9d. Dandanes je sprejet kot o\xc4\x8de \xe2\x80\x9csodobne politi\xc4\x8dne teorije\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nKritike Machiavellijevih del\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xa1lo je do nesoglasja kako najbolj\xc5\xa1e opisati njegove zdru\xc5\xbeevalne teme predvsem v njegovih dveh najpomembnej\xc5\xa1ih delih. Nekateri komentatorji so ga ozna\xc4\x8dili za nedoslednega in da morda doslednost sploh ne postavlja na prvo mesto. Drugi komentatorji, na primer Hans Baron, pa so zagovarjali mnenje, da so se njegove ideje dramati\xc4\x8dno spreminjale skozi \xc4\x8das. Drugi pa zopet pravijo, da njegove zaklju\xc4\x8dke najbolje razumemo kot rezultat \xc4\x8dasa, izku\xc5\xa1enj in izobrazbe. Tukaj pa so \xc5\xa1e tisti, na primer Leo Strauss in Harvey Mansfield pa pravijo, da se v Machiavellijevih delih vidi doslednost in razlo\xc4\x8dnost in da so le te vidne tudi vseh njegovih delih, vklju\xc4\x8dno s pismi in komedijami. Machiavelli ima sebe za nekoga, ki ob dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu opominja Italijane na njihove anti\xc4\x8dne vrednote. Zaradi prikazovanja slabosti in pokvarjenosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke narave, so ga kritiki kasneje ocenjevali za zagovornika politi\xc4\x8dnega amoralizma, v katerem se za dosego politi\xc4\x8dnega cilja ne izbira sredstev (ti. makjavelizem). Sodobna politi\xc4\x8dna filozofija ga je v tem oziru nekoliko rehabilitirala. Italijanski filozof Benedetto Croce o njem zapi\xc5\xa1e:\xc2\xa0\xc2\xbbMachiavelli ne samo da ni zanikal morale, temve\xc4\x8d je bil sam eden od najve\xc4\x8djih in najbolj trpe\xc4\x8dih moralnih duhov, kar jih pozna zgodovina; vedno je te\xc5\xbeil k uveljavitvi moralnosti v svetu\xc2\xab. Ocenjevati Machiavellija v pejorativnem pomenu makjavelista, bi zato bilo prenagljeno._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki sociolog Talcott Parsons opi\xc5\xa1e Machiavellija kot prvega, ki o dru\xc5\xbebi razmi\xc5\xa1lja z modernega vidika, kar pomeni, da je Machiavelli zgodovinske, dru\xc5\xbebene in politi\xc4\x8dne dogodke interpretiral z vidika izkustva in brez vpletenosti raznih teolo\xc5\xa1ko-utopi\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih doktrin. Iz tega razloga ga potem lahko pri\xc5\xa1tevamo med utemeljitelje moderne politi\xc4\x8dne znanosti kot tudi sociologije. Parsons in ostali uredniki so ga uvrstili na za\xc4\x8detek izbora avtorjev zbornika\xc2\xa0\xc2\xbbTeorije o dru\xc5\xbebi\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nVladar\n_START_PARAGRAPH_\nZ enako namero kot Razprava o prvih desetih knjigh Tita Livija je bilo sestavljeno tudi Machiavellijevo najbolj znano delo Vladar ( Il principe, napisan leta 1513, iz\xc5\xa1el 1532). Spis je ostal brez neposrednih u\xc4\x8dinkov, Medi\xc4\x8dejci pa so dali Machiavelliju \xc5\xa1e eno prilo\xc5\xbenost za mojstrsko delo, ko so ga pozvali, naj napi\xc5\xa1e Florentinsko zgodovino, ki jo je dokon\xc4\x8dal dve leti pred svojo smrtjo. Katoli\xc5\xa1ka cerkev je delo Vladar uvrstila na Indeks, slabo pa je bilo sprejeto tudi s strani Erazma Rotterdamskega in ostalih humanistov._NEWLINE_Machiavelli v Vladarju obravnava politi\xc4\x8dna dogajanja in snovanja takratne dobe. \xc5\xbde v za\xc4\x8detku pove, da v tem delu o republiki ne bo modroval, ker se je s tem v preteklosti \xc5\xbee ukvarjal. Razpravljal bo o monarhiji. Predmet njegove analize je bila dejanska politi\xc4\x8dna problematika: oblika politi\xc4\x8dnih vladavin in na\xc4\x8din vladanja. Machiavellijeva metoda je dosledno pozitivisti\xc4\x8dna, prosta je vseh abstraktnih in sholasti\xc4\x8dnih \xc5\xa1pekulacij, kakor tudi vsega nepotrebnega historicizma. Kolikor se sklicuje na antiko in anti\xc4\x8dne primere, mu to slu\xc5\xbei zgolj kot ilustracija in potrdilo takratnega politi\xc4\x8dnega stanja. Machiavelli postavlja kot primerno tisto politi\xc4\x8dno obliko vladavine, ki so jo Firence poznale, ter meni, da je prav, \xc4\x8de je vladar pravi\xc4\x8den in \xc4\x8de ga vodijo moralna na\xc4\x8dela. V primeru, da je obstoj dr\xc5\xbeave, ki ji vlada ogro\xc5\xbeen, vladarja ne ve\xc5\xbeejo nikakr\xc5\xa1na moralna na\xc4\x8dela in nikakr\xc5\xa1ne norme, ki bi nasprotovale dr\xc5\xbeavnim interesom. Ti interesi vladarju lahko narekujejo tudi uporabo takih sredstev, ki sicer po vladajo\xc4\x8di ideologiji lahko veljajo za nemoralna in brutalna. Ko je Italiji grozilo, da postane plen Francozev ali \xc5\xa0pancev, je strastni republikanec videl edino upanje v odlo\xc4\x8dnem delovanju tak\xc5\xa1nega posameznika, ki bi brezobzirno obvladal dane mo\xc5\xbenosti. Gre za dr\xc5\xbeavni interes, ki pogojuje tudi izbiro sredstev. To je bilo v o\xc4\x8ditnem nasprotju z Machiavellijevo lastno politi\xc4\x8dno dejavnostjo, kakor tudi s prepri\xc4\x8danji, ki jih je izrazil v Razprave. Iz njegovih izvajanj tudi izhaja, da ne priznava katolicizma in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva kot posebne duhovne sile, ki bi kakorkoli lahko odlo\xc4\x8dilno vplivala na obliko vladavine in na\xc4\x8din vladanja. Pape\xc5\xa1tvo kot vrhovna oblast katoli\xc5\xa1ke cerkve ga zanima samo kot posvetna oblast, za katero veljajo isti zakoni in politike kot za vse druge oblike vladavine. Po Machiavellijevem mnenju je v interesu utrjevanja dr\xc5\xbeavne oblasti, da si vladar organizira lastno vojsko, sestavljeno iz dr\xc5\xbeavljanov, ne pa da se pri varovanju svoje oblasti poslu\xc5\xbeuje najemni\xc5\xa1ke vojske. Vladavina, ki ne sloni na lastni armadi je majava, ker se ne opira na lastno, temve\xc4\x8d na nezanesljivo tujo mo\xc4\x8d. Delo kon\xc4\x8da s spodbudo, naj ljudje poprimejo za vajeti Italije in jo re\xc5\xa1ijo iz rok barbarov.\n_START_SECTION_\nRazprave o prvih desetih knjigah Tita Livija\n_START_PARAGRAPH_\nRazprave o prvih desetih knjigah Tita Livija (Discorsi, 1523) sku\xc5\xa1ajo izvesti na\xc4\x8dela dinami\xc4\x8dnega nauka o dr\xc5\xbeavi iz soo\xc4\x8denja slabo urejenih Firenc z dobro urejenim Rimom. To delo ni imelo namena zasnovati teoretski sistem, ampak prebuditi sile, ki bi lahko koristile njegovemu rodnemu mestu. V posameznih to\xc4\x8dkah opisuje, kako naj bi bila republika obvladovana in strukturirana. Razprava o prvi dekadi Tita Livija je bolj obse\xc5\xbeno od dela O vladarju, med obema pa se pojavljajo tako podobnosti kot razlike._NEWLINE_Razprave so sestavljene iz treh knjig. Machiavelli opisuje idealno republiko po vzoru Rimljanov. Dr\xc5\xbeavo pojmuje kot nekaj \xc5\xbeivega, stalno spremenljivega. Machiavelli v knjigi pove, da je samo ena oseba sposobna ustanoviti republiko oziroma ponovno vzpostaviti mesto, ki je bilo skorumpirano. Republika potrebuje enega \xc4\x8dloveka, da jo ustvari, in veliko ljudi, da jo vodijo. \xc4\x8ce je bila republika vzpostavljena v mestu, kjer vlada korupcija, je bolje, da je na\xc4\x8din vladanja monarhi\xc4\x8den kot demokrati\xc4\x8den. Ne glede nato, kak\xc5\xa1na oblika vladanja je prisotna, vladajo\xc4\x8di potrebujejo podporo ljudstva. Po Machiavellijevem mnenju je najbolj\xc5\xa1i tip republike tisti, ki ima me\xc5\xa1ano sestavo. Dr\xc5\xbeava je najve\xc4\x8dja potreba, edino sredstvo realizacije med ljudmi, edini na\xc4\x8din, da bi zaustavili ambicije in se za\xc5\xa1\xc4\x8ditili pred \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko strahopetnostjo. Glavno vodilo dr\xc5\xbeave mora biti \xc5\xbeelja po ohranitvi in razvoju dr\xc5\xbeave, posameznikov, institucij in istih moralnih in religioznih plemenitosti, ki postanejo tudi politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di za dr\xc5\xbeavne cilje. Energije posameznikov in rezultatov so vsote zavedanj, ki jih Machiavelli imenuje virtu, vrline in so glavni element nastajanja in vzdr\xc5\xbeevanja dr\xc5\xbeav. Dr\xc5\xbeavljani ne smejo pozabiti, da so tudi oni sestavni del dr\xc5\xbeave. K temu naj bi pripomogle bolezni, vojne in naravne katastrofe, ki dr\xc5\xbeavljane kli\xc4\x8dejo k dr\xc5\xbeavnosti, saj se ta med obdobji stabilnosti oslabi. Machiavelli tudi ponovno predstavi idejo o lastni vojski ter na\xc5\xa1teje razloge proti najemni\xc5\xa1ki.\n_START_SECTION_\nLiterarni prispevek\n_START_PARAGRAPH_\nMachiavelli pa je napisal tudi nekaj literarnih del po vzoru anti\xc4\x8dnih rimskih komedij. Med njimi zavzema osrednje mesto komedija Mandragola (okoli 1520), ki velja za naj\xc4\x8distej\xc5\xa1i primer nove renesan\xc4\x8dne komedije. V zgradbi, tipih in tehniki je ohranil glavne zna\xc4\x8dilnosti rimske komedije, vendar na novi podlagi, dogajanje se ne plete ve\xc4\x8d po muhastih pravilih nepredvidljive usode z njenimi zme\xc5\xa1njavami, preobrati in razpleti, ampak po zvitem \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem na\xc4\x8drtu: Callimaco s prebrisano intrigo prevara starega Nicia, da bi pri\xc5\xa1el do njegove \xc5\xbeene, \xc4\x8dednostne Lukrecije. Zmago slavi brezobzirna bistrost nad omejenostjo. Ideja samega dela je deloma napirjena zoper cerkev in meni\xc5\xa1tvo, zgodba je eroti\xc4\x8dno drzna, vendar predvsem satiri\xc4\x8dna.'