b'\n_START_ARTICLE_\nBur\xc5\xbeoazija\n_START_PARAGRAPH_\nV kapitalisti\xc4\x8dnem na\xc4\x8dinu produkcije je bur\xc5\xbeoazija razred, ki ima nadzor nad dru\xc5\xbebenimi produkcijskimi sredstvi. Primer teh so tovarne, rudniki, zemlja (vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d mehanizacijo, nujna za kmetijstvo) in trgovske verige, kot pomemben finan\xc4\x8dni vzvod pa moramo omeniti tudi kredit oziroma obrestonosni kapital. Produkcijska sredstva so, skratka, vse, kar je potrebno za normalno delovanje produkcijskega procesa. Ta so zaradi kapitalisti\xc4\x8dne privatne lastnine lo\xc4\x8dene od producenta, s \xc4\x8dimer se ta razlikuje od svojega predhodnika, kme\xc4\x8dke privatne lastnine._NEWLINE_Produkcijska sredstva sama na sebi pa ne morejo ustvarjati nove vrednosti; stroj, ki miruje, je nekoristen, skladi\xc5\xa1\xc4\x8deno blago kapitalistu ne koristi. Bur\xc5\xbeoazija tako za cirkulacijo kapitala potrebuje \xc5\xbeivo delo, ki ustvarja novo vrednost in ohranja staro tako, da jo uporabi v novem produktu (glej konstantni kapital).\n_START_SECTION_\nBur\xc5\xbeoazija in proletariat\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivega dela bur\xc5\xbeoazija ne najde direktno, najde pa na trgu delovno silo v obliki mezdnega delavca. Na prvi pogled je odvisnost vzajemna. Kapital bur\xc5\xbeoazije brez mezdnega delavca ni koristen, saj sploh ne izpolnjuje pogojev, da bi bil kapital; za kapital ji manjka \xc5\xbeivo delo. Po drugi strani mezdni delavec ne more sam proizvesti \xc5\xbeivljenjskih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din, ravno tako pa ne more sam realizirati delovne sile in produkt dela prodati na trgu; za to mu manjkajo produkcijska sredstva._NEWLINE_Vzajemna odvisnost obstaja, iz \xc4\x8desar pa ne sledi enakovreden pogajalski polo\xc5\xbeaj, saj so posledice za obe strani razli\xc4\x8dni. Kapitalist brez mezdnega delavca nima kapitala, ampak zaklad (nakopi\xc4\x8deno bogastvo). Mezdni delavec se brez kapitalista ne more pre\xc5\xbeivljati, saj sam sploh ne more realizirati svoje lastne delovne sile; to tudi pomeni, da ne more sam proizvesti potrebnih \xc5\xbeivljenjskih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din (po tem se tudi razlikuje od odvisnega kmeta pod fevdalizmom). Za bur\xc5\xbeuja je mezdno delo vpra\xc5\xa1anje bogatenja; za mezdnega delavca je vpra\xc5\xa1anje kritja njegovih osnovnih \xc5\xbeivljenjskih potreb._NEWLINE_Nadalje moramo \xc5\xa1e upo\xc5\xa1tevati pritisk rezervne armade delovne sile oziroma brezposelnosti, ki razmerje mo\xc4\x8di dodatno nagne v prid kapitalistu. \xc4\x8ce mezdni delavec zavrne delovne pogoje, za njim stoji vrsta drugih, ki bodo te pogoje sprejeli; mezdni delavec bo pri drugih kapitalistih soo\xc4\x8den z isto situacijo, z istimi pogoji.\n_START_SECTION_\nOdnosi znotraj bur\xc5\xbeoazije\n_START_PARAGRAPH_\nMarxova trditev, da je za kapitalizem zna\xc4\x8dilna anarhija dru\xc5\xbebene produkcije , je potrebna dopolnitve. To dr\xc5\xbei za obdobje konkurence, ko \xc5\xa1e ni zelo velikih razlik v mo\xc4\x8di posameznih kapitalistov._NEWLINE_Sam konkuren\xc4\x8dni boj ter akumulacija kapitala pa vodita v koncentracijo kapitala; s tem se spreminjajo razmerja mo\xc4\x8di znotraj kapitalisti\xc4\x8dnega razreda, tudi do monopolnega stanja. Prvotna anarhija, zna\xc4\x8dilna za konkurenco, tako dobi \xc5\xa1e hierarhi\xc4\x8dna razmerja, ki pa ravno tako niso ve\xc4\x8dna (monopoli s krizo lahko propadejo, s\xc4\x8dasoma jih nadomestijo novi, ki jih doleti enaka usoda) ._NEWLINE_Bur\xc5\xbeoazija vseh velikosti je enotna edinole v razrednemu boju kot tabor nasproti proletariatu; \xc4\x8de je slednji ne ogro\xc5\xbea, je glavni cilj vsakega kapitalista podrediti si in absorbirati preostale kapitaliste. Poleg boja, ki poteka med velikimi kapitalisti ter velikemu kapitalu nasproti malim kapitalistom, lahko bur\xc5\xbeoazija ra\xc4\x8duna \xc5\xa1e na pomo\xc4\x8d delov malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Slednjega bur\xc5\xbeoazija sicer ogro\xc5\xbea, a malome\xc5\xa1\xc4\x8danstvo ima \xc5\xa1e vedno relativno bolj\xc5\xa1i polo\xc5\xbeaj kot proletariat. Ravno zdrsa v vrste proletariata pa se malome\xc5\xa1\xc4\x8dan najbolj boji; da se izogne tej usodi, je, ko reformisti\xc4\x8dni razredni boj odpove, pripravljen tudi nastopati proti proletariatu skupaj s kapitalom in reakcionarnimi gibanji, vklju\xc4\x8dno s fa\xc5\xa1izmom.\n_START_SECTION_\nLastni\xc5\xa1tvo produkcijskih sredstev\n_START_PARAGRAPH_\nNadalje za lastni\xc5\xa1tvo produkcijskih sredstev ni nujno, da so v neposredni lasti bur\xc5\xbeuja. Bur\xc5\xbeoazija tako ne sestoji izklju\xc4\x8dno iz industrialcev in trgovcev, ampak igrajo v kapitalizmu (kot finan\xc4\x8dni vzvod) pomembno vlogo tudi bankirji. Pri bankirjih moramo nadalje razlikovati med dvema pojmoma; obrestonosnim kapitalom in finan\xc4\x8dnim kapitalom._NEWLINE_V primeru obrestonosnega kapitala kapitalist ni lastnik produkcijskih sredstev, ampak denarja. Ta ne postane kapital, ker bi ga lastnik (obrestonosni kapital) sam investiral v produktivno dejavnost, ampak to stori nekdo drug. Denar obrestonosnega kapitalista postane kapital \xc5\xa1ele, ko ga posodi nekomu drugemu; \xc5\xa1ele pod dol\xc5\xbenikom se izvede dejanska cirkulacija kapitala, se dejansko ustvari nova vrednost (in s tem tudi prese\xc5\xbena vrednost). Obrestonosni kapitalist kot\xc2\xa0\xc2\xbbod\xc5\xa1kodnino\xc2\xab, ker je dopustil nekomu drugemu, da njegov denar uporablja kot kapital, pobere dele\xc5\xbe prese\xc5\xbene vrednosti kot obresti; te se imenujejo tudi\xc2\xa0\xc2\xbbcena kapitala\xc2\xab._NEWLINE_S pojmom finan\xc4\x8dni kapital ozna\xc4\x8dujemo prepletanje obrestonosnega kapitala s produktivnim (industrijskim in trgovskim) kapitalom. Banke s tem niso le posojilnice, ampak zaradi tega kreditnega vzvoda tudi pridobijo vpliv nad delovanjem svojih dol\xc5\xbeniki; tako na primer ni ve\xc4\x8d redkost, da v nadzornih svetih industrijskih in trgovskih podjetij sedijo tudi ban\xc4\x8dni direktorji (ali drugi zastopniki banke upnice). Dodaten vpliv, ki ga imajo banke, je omejevanje konkurence med njihovimi dol\xc5\xbeniki, kar pa je predvsem varovanje njihovih investicij. Finan\xc4\x8dni kapital je kot kreditni vzvod tako isto\xc4\x8dasno pomemben vzvod dru\xc5\xbebene koncentracije kapitala.\n_START_SECTION_\nDelni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nDodaten primer so delni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, kjer je kapitalist kot delni\xc4\x8dar od produkcije prese\xc5\xbene vrednosti popolnoma lo\xc4\x8den. S samim produktivnim kapitalom, torej ekonomsko dejavnostjo, kjer se ustvarja vrednost, nima neposredno ni\xc4\x8d skupnega; delni\xc4\x8darjeva edina povezava s produkcijo prese\xc5\xbene vrednosti je, da si delni\xc4\x8dar lasti del te prese\xc5\xbene vrednosti kot osebni dohodek v obliki dividende. Iz te perspektive je dohodek delni\xc4\x8darja zelo podoben zemlji\xc5\xa1ki renti. V obeh primerih dohodek izhaja izklju\xc4\x8dno iz lastninskega naslova; v primeru zemlji\xc5\xa1kega renta lastninskega naslova nad zemljo, v primeru delni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe zaradi lastni\xc5\xa1kega dele\xc5\xbea delni\xc5\xa1kega (fiktivnega) kapitala._NEWLINE_Delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba je isto\xc4\x8dasno eden izmed bolj jasnih izrazov vloge bur\xc5\xbeoazije v kapitalizmu; jasno prika\xc5\xbee, da dohodek bur\xc5\xbeoazije ne izhaja iz njenega funkcionalnega doprinosa k dru\xc5\xbebeni produkciji, ampak izklju\xc4\x8dno iz lastninskega naslova (tj. lastni\xc5\xa1tva produkcijskih sredstev). Ustrezno ilustrira in povzame argument, ki ga je Engels uporabil, ko je bur\xc5\xbeoazijo ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbodve\xc4\x8den dru\xc5\xbebeni razred\xc2\xab._NEWLINE_Z delni\xc5\xa1kimi dru\xc5\xbebami se pojavi potencialen pomislek, kako razredno opredeliti nekoga, ki ima nekaj delnic, a je isto\xc4\x8dasno mezdni delavec. Dokaj preprost odgovor na tak\xc5\xa1no\xc2\xa0\xc2\xbbzagato\xc2\xab\xc2\xa0je, da upo\xc5\xa1tevamo relativno velikost tak\xc5\xa1nih dohodkov; \xc4\x8de so ti zanemarljivi, vsekakor pa nezadostni, da bi krili \xc5\xbeivljenjske potrebe, bi tak\xc5\xa1nega posameznika bilo nesmiselno ozna\xc4\x8diti za bur\xc5\xbeuja. Na to opozarja tudi Immanuel Wallerstein, ki pa pri obravnavanju dohodka za osnovno enoto ne vzame posameznika, ampak dru\xc5\xbeinsko gospodinjstvo.'