b'\n_START_ARTICLE_\nBober\n_START_SECTION_\nEvropski in Kanadski\n_START_PARAGRAPH_\nEvropski bober je nekdaj \xc5\xbeivel skoraj po vsej Evraziji, do danes pa so se ohranile samo posamezne izolirane populacije. Najdemo jih v Franciji, Nem\xc4\x8diji, na Poljskem, v Skandinaviji ter Rusiji. Posamezne populacije so se razvile v samostojne podvrste. Zaradi posebnosti lobanje nekateri zoologi obravnavajo zahodnoevropskega bobra kot samostojno vrsto Castor albicus. V zadnjih letih se bober uspe\xc5\xa1no \xc5\xa1iri po slovenskih vodotokih. V Sloveniji \xc5\xbeivijo ob Savi, Krki, Dravi, Sotli, in Muri._NEWLINE_Kanadski bober \xc5\xbeivi na ve\xc4\x8dini svojega zgodovinskega ozemlja, tako da ga \xc5\xa1e vedno najdemo na obse\xc5\xbenih severnoameri\xc5\xa1kih prostranstvih. Zasluga za to velja dr\xc5\xbeavljanom in zveznim agencijam za varsto divjih \xc5\xbeivali, ki so ga ponovno naselili na obmo\xc4\x8dja, kjer ga je \xc4\x8dlovek iztrebil. V vzhodnih delih ZDA je bil namre\xc4\x8d \xc5\xbee ob koncu 19. stoletja na robu pre\xc5\xbeivetja. Kanadskega bobra so naselili tudi na Finsko, Poljsko in v Rusijo.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa bobra so zna\xc4\x8dilna plo\xc5\xa1\xc4\x8dat, luskast rep, plavalna ko\xc5\xbeica med prsti zadnjih nog, veliki sekalci in nekaj anatomskih posebnosti v zgradbi grla in prebavil. Bobri dose\xc5\xbeejo maso 30kg in ve\xc4\x8d, tako da so drugi najve\xc4\x8dji glodalci na svetu. So napol vodne \xc5\xbeivali z vretenasto oblikovanim telesom in plavalno ko\xc5\xbeico med prsti zadnjih nog. Njihov zajeten rep, ki je hrbtno-trebu\xc5\xa1no splo\xc5\xa1\xc4\x8den in luskast je namenjen krmiljenju in plavanju. Ko z njim udarjajo gor in dol hitro pospe\xc5\xa1ijo plavanje. Pri potapljanju zaprejo sluhovod in nosnici, o\xc4\x8di pa prekrijejo s posebno prozorno opno. Grlo stisnejo skupaj takoj za jezikom, ustnice pa zo\xc5\xbeijo tik za sekalci. Zato bober brez te\xc5\xbeav gloda tudi pod vodo. Na kopnem je po\xc4\x8dasen in neokreten. Okorno koraka in prestavlja velike, galebjim podobne zadnje noge in kratke prednje okon\xc4\x8dine. Z glavo pri tleh in z visoko dvignjenim kri\xc5\xbeem \xc5\xa1e najbolj spominja na premikajo\xc4\x8di se klin. \xc4\x8ce ga kaj prestra\xc5\xa1i odgalopira do vode in se po\xc5\xbeene vanjo.\n_START_SECTION_\nHierarhi\xc4\x8dna delitev in mladi\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nV dru\xc5\xbeini so bobri razdeljeni po hierarhi\xc4\x8dni lestvici. Na vrhu je odrasel par, pod njim enoletni bobri, \xc5\xa1e ni\xc5\xbeje pa mladi\xc4\x8di iz istega leta. Hierarhi\xc4\x8dne odnose vzdr\xc5\xbeujejo z ogla\xc5\xa1anjem, telesnimi dr\xc5\xbeami in gibi. Nasilje je redko. Parijo se pozimi v vodi. Mladi\xc4\x8di se skotijo pozno spomladi v dru\xc5\xbeinskem brlogu. Enoletni mladi\xc4\x8di pa se pred tem raztepejo naokoli. Navadno se oddaljijo manj kot 20\xc2\xa0km od doma\xc4\x8dega brloga, izjemoma pa potujejo tudi 250\xc2\xa0km dale\xc4\x8d. Mladi bobri so ob rojstvu odlakani, vidijo in se lahko gibljejo po brlogu. Po nekaj urah \xc5\xbee plavajo, vendar se zaradi majhnega telesa in gostega ko\xc5\xbeuha le te\xc5\xbeko potopijo, zaradi \xc4\x8desar ne morejo plavati skozi rov. Mati jih neguje pribli\xc5\xbeno 6 tednov, vsi \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine pa jim nosijo trdo hrano. Mladi\xc4\x8di rastejo zelo hitro, vendar potrebujejo veliko vaje, da izpopolnijo gradbene ve\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nSporazumevanje\n_START_PARAGRAPH_\nBobri se med seboj sporazumevajo z oddajanjem vonjav. To po\xc4\x8dnejo ob bregovih vode, kjer \xc5\xbeivi dru\xc5\xbeina. Kanadski bober pusti vonjavne oznake na majhnih kupih materiala, ki ga je izvlekel iz vode in postavil na breg, evropski pa markira neposredno na tla. Vonj izlo\xc4\x8dka bobrovih \xc5\xbelez iz zadnji\xc4\x8dnih odprtin_NEWLINE_je oster in mo\xc4\x8dan. Pri markiranju sodeluje vsa dru\xc5\xbeina, najaktivnej\xc5\xa1i pa je samec. Izlo\xc4\x8dki imajo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vonj spomladi. Takrat dru\xc5\xbeina sporo\xc4\x8da sosedom in klate\xc5\xa1kim osebkom, da je obmo\xc4\x8dje zasedeno. Bober pa se sporazumeva tudi z udarjanjem repa po vodi. Tak\xc5\xa1no vedenje je najpogostej\xc5\xa1e pri odraslih \xc5\xbeivalih. Udarec opozori druge \xc4\x8dlane na nevarnost, da se hitro potopijo v globino. Zvok pa lahko tudi prestra\xc5\xa1i plenilce.\n_START_SECTION_\nBobrova gradnja\n_START_PARAGRAPH_\nBobri s svojimi gradnjami spreminjajo okolje. Tako dose\xc5\xbeejo ve\xc4\x8djo varnost pred plenilci in si olaj\xc5\xa1ajo nabiranje hrane. Kopanje kanala je najpreprostej\xc5\xa1i gradbeni poseg, zato tudi domnevamo, da se je pojavil prvi. Bobri s prednjimi nogami odna\xc5\xa1ajo blato in druge usedline z dna plitvega potoka ali mo\xc4\x8dvirnatega jarka in jih porivajo na stran. Rezultat stalnega poglabljanja in odstranjevanja materiala je ta, da so bobri na svoji poti od jezera h kraju kjer se hranijo, ves \xc4\x8das v vodi. To vedenje je najbolj izrazito poleti, ko je vodna gladina nizka. Pri kopanju sodeluje vsa dru\xc5\xbeina. Jezove gradijo prek potokov, da  zajezijo vodo in pri tem uporabljajo blato, kamenje, palice in veje. Na severu so bobri zaradi tak\xc5\xa1nih zajezitev varnej\xc5\xa1i pred plenilci, omogo\xc4\x8dajo pa jim tudi pa\xc5\xa1o na bolj oddaljenih krajih. Jezero mora biti dovolj globoko, da dru\xc5\xbeina lahko splava pod ledom do svoje shrambe. Gradnjo jezu spodbujata \xc5\xa1umenje potoka in sam pogled na teko\xc4\x8do vodo. Bobri z majhnimi prednjimi nogami urno pobirajo blato in manj\xc5\xa1e kamne z dna potoka ter jih nosijo na kraj bodo\xc4\x8dega jezu. Palice in veje prinesejo v ustih. Veje utrdijo jez ter dr\xc5\xbeijo skupaj blato in pesek. Bobri ves \xc4\x8das prina\xc5\xa1ajo blato in palice, tako da postaja jez vse dalj\xc5\xa1i in vi\xc5\xa1ji.\n_START_SECTION_\nBobrov 29-urni delavnik\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji del leta so bobri aktivni pono\xc4\x8di. Zbudijo se zve\xc4\x8der, v brlog pa se umaknejo proti jutru. Tak\xc5\xa1nemu pravilnemu dnevnemu ciklu pravimo  tudi cirkadiani ritem. Na severu kjer jezera pozimi zamrznejo pa bobri ostanejo v bobri\xc5\xa1\xc4\x8dih ali pod ledom. Tam je temperatura okrog 0\xc2\xba, zunanj pa je veliko hladneje. Aktivnost nad ledeno skorjo bi bila v energetskem pogledu zelo razsipna. V mra\xc4\x8dnem bobri\xc5\xa1\xc4\x8du in v okolni vodi je podnevi koli\xc4\x8dina svetlobe bolj ali manj enaka. Bober ne zazna son\xc4\x8dnega vzhoda in zahoda. Ker mu manjka son\xc4\x8dna budilka, njegovo \xc5\xbeivljenje ni ve\xc4\x8d usklajeno z menjavanjem dneva in no\xc4\x8di. Cirkadiani ritem se spremeni, bobrov dan pa postaja dalj\xc5\xa1i. Morda je to samo naklju\xc4\x8dna posledica bobrovega \xc5\xbeivljenja pod ledom, kajti biolo\xc5\xa1ki pomen sprememb v aktivnosti ni poznan. Bobrov dan je tako dolg od 26 do 29 ur, kar pomeni, da \xc5\xbeivali pod ledom pre\xc5\xbeivijo manj dni. Tak\xc5\xa1ni vrsti cikla pravimo spro\xc5\xa1\xc4\x8deni cirkadiani ritem.\n_START_SECTION_\nBobrovo domovanje\n_START_PARAGRAPH_\nBobrovo domovanje je velika kupola, zgrajena iz blata in palic, ki lahko stoji na bregu ali sredi vode. Bober izkoplje v breg najprej podvodni rov, koplje s prednjimi nogami. Rov se dviguje kvi\xc5\xa1ku, proti povr\xc5\xa1ini. Ko pride na povr\xc5\xa1je, z vejami in blatom zadela odprtino, nato pa na vrh ves \xc4\x8das nana\xc5\xa1a gradbeni material. Med vodno gladino in stropom nove gradnje je bobrova kamra. Nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da voda oblije bobri\xc5\xa1\xc4\x8de in ga tako lo\xc4\x8di od obale. Navadno bobri za\xc4\x8dno z gradnjo bobri\xc5\xa1\xc4\x8d pozno poleti in zgodaj jeseni. Na severu dru\xc5\xbeina vsako jesen obda zunanjo stran bobri\xc5\xa1\xc4\x8da z novo plastjo blata in vej. Zmrznjeno blato je dober izolator, poleg tega pa onemogo\xc4\x8di plenilcem, da bi se prebili do kamre. Bobri\xc5\xa1\xc4\x8de gradijo in vzdr\xc5\xbeujejo vsi \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine, razen istoletnih mladi\xc4\x8dev. Samice so nasploh prizadevnej\xc5\xa1e od samcev, najaktivnej\xc5\xa1a pa ja odrasla samica.'