b'\n_START_ARTICLE_\nMetkovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ka izkopavanja na gri\xc4\x8du Predolac in v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i okolici dana\xc5\xa1njega mesta (gri\xc4\x8d Gra\xc4\x8dina) nam pripovedujejo, da je bilo to podro\xc4\x8dje naseljeno \xc5\xbee v prazgodovini. V antiki so ta prostor naseljevali Iliri, nedale\xc4\x8d stran od dana\xc5\xa1njega mesta pa je pri naselju Vid nastala anti\xc4\x8dna Narona. V starih listinah se Metkovi\xc4\x87 prvi\xc4\x8d omenja leta 1422. Naselje se je razvilo ob koncu 17. stoletja, ko so Bene\xc4\x8dani zasedli spodnji tok Neretve. Postalo je obmejno mesto  najprej Bene\xc5\xa1ke republike, potem Francije, nato Avstrijske Dalmacije na meji proti Osmanskemu cesarstvu. V tem \xc4\x8dasu je na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em podro\xc4\x8dju Neretve imel pomemben strate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj utrjeni grad Vratar, ki se ga v starih listinah omenja v 15. in 16. stoletju ter osmanska utrdba Kula Norinska ( po kateri je dobilo ime tudi dana\xc5\xa1nje naselje Kula Norinska) zgrajena v za\xc4\x8detku 16. stoletja. Hitrej\xc5\xa1i razvoj kraja se pri\xc4\x8del po letu 1716, ko co Bene\xc4\x8dani zapustili  Gabelo ter v Metkovi\xc4\x87u zgradili novo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de ter tu naselili ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo prebivalcev. V \xc4\x8dasu francoske uprave in z izgradnjo Napoleonove ceste je Metkovi\xc4\x87 postal prometno in trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ter politi\xc4\x8dno in administrativno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Donjega Poneretavlja. S prometnim povezovanjem z Mostarjem (cesta 1865, \xc5\xbeeleznica 1885) in izgradnjo pristani\xc5\xa1\xc4\x8da (1870-ih in 1880-ih letih) se je pri\xc4\x8del hiter razvoj mesta, ki se je raz\xc5\xa1iril na desno obalo reke. Po prvi svetovni vojni so se  pove\xc4\x8dali pristani\xc5\xa1ki promet, trgovina, gostinstvo ter industrija in obrt. V drugi svetovni vojni je bilo mesto zaradi zavezni\xc5\xa1kega bombardiranja poru\xc5\xa1eno.'