b"\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe \xc5\xa0tefan V.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tefan se je rodil v za\xc4\x8detku 8. stoletja v Rimu neznanega datuma. Njegov o\xc4\x8de Hadrijan je pripadal rimskemu plemstvu \xe2\x80\x93 najbr\xc5\xbe rodbini Colonna \xe2\x80\x93 in je stanoval v \xc4\x8detrti Via Lata, v \xc5\xbeupniji SS. Apostoli. Sinovo vzgojo je zaupal najprej slavnemu Anastaziju, nato pa svojemu sorodniku, \xc5\xa1kofu Zahariju, knji\xc5\xbeni\xc4\x8darju Svetega sede\xc5\xbea in \xc5\xa1kofu v Anagniju. Med pape\xc5\xbeevanjem Hadrijana II. je vstopil \xc5\xa0tefan v patriarchium: najprej je postal subdiakon, nato diakon, in kon\xc4\x8dno pod Marinom I. kardinal-duhovnik pri SS. Quatro Coronati.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nBrez predhodnega dogovora s cesarjem Karlom Debelim, zadnjim iz vrste Karolingov (nesposobnega cesarja so velika\xc5\xa1i 887 odstavili), so \xc5\xa0tefana soglasno izvolili septembra, po drugih virih 15. julija 885. Cesarja je to ujezilo in je hotel najprej pape\xc5\xbea odstaviti; ko se je pa prepri\xc4\x8dal o pravilnosti, o splo\xc5\xa1nem odobravanju izvolitve in kreposti izvoljenega, je privolil. Pape\xc5\xbe je Karla zaman prosil za pomo\xc4\x8d zoper Saracene. Tudi ko se je obrnil na Bizanc, so bili njegovi klici brezuspe\xc5\xa1ni. Oba cesarja sta imela dovolj problemov v lastnih dr\xc5\xbeavah. V Carigradu je Leon VI.  886 ponovno odstavil patriarha Fotija, ki je znova razvnemal z Rimom prepir o Filioque; slednji\xc4\x8d je Fotij 892 v samostanu umrl. _NEWLINE__NEWLINE_15. avgusta 885 je prejel posve\xc4\x8denje Th\xc3\xa9odard, nad\xc5\xa1kof v Narboni. Nato so se za Francijo za\xc4\x8deli hudi \xc4\x8dasi. 28. novembra so s 700 \xc4\x8dolni po Seni pripluli Normani in za\xc4\x8deli oblegati Pariz . Po zaslugi pari\xc5\xa1kega grofa Eudesa in \xc5\xa1kofa Goslina se je mesto dobro dr\xc5\xbealo skozi dve leti; kon\xc4\x8dno pa so za visoko odkupnino 700 liber srebra Vikingi podpisali premirje.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe \xc5\xa0tefan in Slovenci oziroma Slovani\n_START_PARAGRAPH_\nNa Moravskem je \xc5\xa1e pod Hadrijanom III., 6. aprila 885, umrl nad\xc5\xa1kof Metod. Vpra\xc5\xa1anje njegove dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine se je usodno zasukalo. Pape\xc5\xbea \xc5\xa0tefana so poleg stalne saracenske nevarnosti hudo obremenjevali boji za oblast v Italiji med furlanskim mejnim grofom Berengarjem  in vojvodom Vidom Spoletskim </ref>Vid Spoletski (Guido di Spoleto) je bil italijanski kralj (889-894) ter svetorimski cesar (891-894)</ref>, ki se je \xc5\xbee izkazal v zmagi nad Saraceni ob reki Liri 887. \xc5\xa0tefan je Vida posvojil in ga dolo\xc4\x8dil s tem za bodo\xc4\x8do cesarsko vlogo. Slednji pa je vse bolj stegoval roke po Rimu. V tej nevarnosti je pape\xc5\xbe, tudi s posredovanjem kneza Svetopolka, iskal za\xc5\xa1\xc4\x8dite pri kralju Arnulfu Koro\xc5\xa1kem; ker pomo\xc4\x8di ni bilo, je bil prisiljen okronati Vida 21. februarja 891 za cesarja. _NEWLINE__NEWLINE_Morda je prav tu iskati vzrok, da je \xc5\xa0tefan V. glede Metodove dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine popolnoma nasedel spletkam nem\xc5\xa1kih duhovnikov in pod kaznijo izob\xc4\x8denja prepovedal bogoslu\xc5\xbeje v slovanskem jeziku. Knezu Svetopolku je proti koncu 885 pisal, da odlo\xc4\x8dno odklanja ,Metodovo krivoverstvo', in \xc5\xa1e dalje: \xc2\xbbOdslej naj si nikakor nih\xc4\x8de ve\xc4\x8d ne drzne, da bi bo\xc5\xbeja opravila in svete skrivnosti in ma\xc5\xa1o obhajal v slovanskem jeziku.\xc2\xab\xc2\xa0Ni pa pape\xc5\xbe prepovedal pridiganja v slovanskem jeziku. Prakti\xc4\x8dna posledica pape\xc5\xbeeve sodbe o Metodu in njegovi dejavnosti je bila, da so Metodovi u\xc4\x8denci morali zapustiti Moravsko in Panonijo, ne da bi imeli mo\xc5\xbenost Rimu pojasniti svoja stali\xc5\xa1\xc4\x8da. \xc5\xa0tefana so najbr\xc5\xbe prevarali nem\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje, ki so podpirali obrede v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini; na ta na\xc4\x8din so z enim udarcem uni\xc4\x8dili sadove pomembnega dela Metoda in samih pape\xc5\xbeevih prednikov._NEWLINE__NEWLINE_Knez Mojmir je leta 899 z dovoljenjem pape\xc5\xbea Janeza IX. obnovil nad\xc5\xa1kofijo; Moravska je dobila nad\xc5\xa1kofa Wichinga kot Metodovega naslednika in tri \xc5\xa1kofe. V prvih letih naslednjega stoletja pa so Mad\xc5\xbeari razdejali in opusto\xc5\xa1ili Moravsko."