b'\n_START_ARTICLE_\nAndrej Fekonja\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani ljudski \xc5\xa1oli v rojstnem kraju za prve tri razrede gimnazije ni znano kje jih je naredil, 4.\xe2\x80\x937. razred je kon\xc4\x8dal v Celju (1868\xe2\x80\x931871), 8. razr. z maturo v Mariboru (1872), kjer je tudi \xc5\xa1tudiral bogoslovje in bil 1876 posve\xc4\x8den v duhovnika. Kaplanoval je po raznih \xc5\xbeupnijah (1876-1892), postal 1892 \xc5\xbeupnik v Bu\xc4\x8dah, kjer je slu\xc5\xbeboval do upokojitve 1899, ko se je nastanil v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju._NEWLINE_Za\xc4\x8detki njegovega pisateljevanja so \xc5\xa1e pod vplivom ilirizma: \xc5\xbeelel je, da bi se Slovenci v knji\xc5\xbeevnosti pridru\xc5\xbeili Hrvatom in svoje prve \xc4\x8dlanke pi\xc5\xa1e v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dini, (npr. o V. Karad\xc5\xbei\xc4\x87u, 1875); \xc5\xa1ele po\xc4\x8dasi mu je dozorelo prepri\xc4\x8danje, da bi bilo tako po\xc4\x8detje pri obstoje\xc4\x8dih razmerah\xc2\xa0\xc2\xbbnevarno za obstanek na\xc5\xa1ega naroda\xc2\xab. V literarnih raziskovnjih ga je predvsem zanimal rojak Stanko Vraz, \xc4\x8digar obse\xc5\xbeno biografijo je po njegovih delih in pismih ter raznih tiskanih virih (Trstenjak, Petra\xc4\x8di\xc4\x87, Markovi\xc4\x87) sestavil. (Zora, 1876, 1877; Slovenski narod, 1879). Prikazal je Vraza kot slovenskega pesnika in pisatelja (Kres, 1883) in nabiratelja slovenskih narodnih pesmi.'