b'\n_START_ARTICLE_\nLyndon B. Johnson\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nJohnson je bil kongresnik ZDA (1937-1949), senator ZDA (1949-1961). Veljal je za vplivnega demokratskega senatorja. Pred predsedni\xc5\xa1kimi volitvami 1960, se je potegoval za demokratsko predsedni\xc5\xa1ko nominacijo, a ga je premagal mladi senator iz Massachusettsa John F. Kennedy. Le-ta ga je v nadaljevanju kampanje izbral za svojega podpredsedni\xc5\xa1kega kandidata. Zmaga je bila kljub Kennedyevi priljubljenosti negotova, a je naposled za 0,17\xc2\xa0% glasov premagal predhodnega predsednika Nixona. Johnson ni u\xc5\xbeival zaupanja nekaterih \xc4\x8dlanov Kennedyeve administracije, znano je, da se je po\xc4\x8dutil odmaknjenega; izjavil je:\xc2\xa0\xc2\xbbMoja prihodnost je za mano.\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPredsednik ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nDve uri in osem minut po atentatu na Johna F. Kennedya, 22. novembra 1963, je Johnson na predsedni\xc5\xa1kem letalu Air Force One v dru\xc5\xbebi o\xc5\xbeje ekipe in sodnice Sarah T. Hughes prisegel kot 36. predsednik Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike. Eden glavnih ciljev njegovega mandata je bila potrditev \xc4\x8dlovekovih pravic, ki bi \xc4\x8drnsko prebivalstvo izena\xc4\x8dile z belskimi. Ve\xc4\x8dkrat se je v ta namen sre\xc4\x8dal z Martinom Luthrom Kingom. Ideja je bila v \xc4\x8dasu hude razdeljenosti ameri\xc4\x8danov na sever in jug dru\xc5\xbebeno izjemno tvegana. Kljub temu je Johnsonu uspelo odlok o \xc4\x8dlovekovih pravicah parafirati, podpisom je potekal 2. julija 1964. _NEWLINE_Do leta 1965 ni imel podpredsednika.\n_START_SECTION_\nMandat 1964-1969\n_START_PARAGRAPH_\nPredvsem zaradi uveljavitve \xc4\x8dlovekovih pravic je Johnson do\xc5\xbeivel veliko podporo v dr\xc5\xbeavi, kar se je potrdilo na predsedni\xc5\xa1kih volitvah 1964, ko je republikanskega kandidata Barrya Goldwaterja premagal z 61, 1\xc2\xa0% glasov. Osvojil je 44 od 50. zveznih dr\xc5\xbeav ZDA, tudi tradicionalno republikanski jug dr\xc5\xbeave. Drugi mandat je zaznamovala predvsem ideja "Great Society" in nadaljevanje vojne v Vietnamu, ki je vzela tudi ogromno ameri\xc5\xa1kih \xc5\xbeivljenj, kar je omajalo tudi Johnsonovo priljubljenost. Po mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih protestih se je odlo\xc4\x8dil, da se za ponovni mandat ne bo potegoval. Ostaja zadnji predsednik, ki je sprejel tak\xc5\xa1no odlo\xc4\x8ditev. _NEWLINE_Njegov podpredsednik v tem mandatu je bil Hubert Humphrey.\n_START_SECTION_\nZasebno\n_START_PARAGRAPH_\nPoro\xc4\x8den je bil z Lady Bird Johnson, s katero je imel dve h\xc4\x8derki; Lyndo Bird Johnson Robb in Luci Baines Johnson. Bil je strasten kadilec, znan je bil tudi po za\xc4\x8dinjenem besednjaku.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\n12. januarja 1973 je na svojem posestvu dal \xc5\xa1e zadnji intervju. Z novinarjem Walterjem Cronkitejem je govoril o svoji politi\xc4\x8dni zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini. \xc4\x8cez deset dni, dva dni po inavguraciji novega predsednika Richarda Nixona (22. januarja 1973) je ob 13:39 uri na svojem domu do\xc5\xbeivel sr\xc4\x8dni zastoj. Pomo\xc4\x8d naj bi po telefonu poklical \xc5\xa1e sam. Prepeljali so ga v bolni\xc5\xa1nico Brooke Army Medical Center, kjer so ga potrdili za mrtvega. Umrl je star 64 let. _NEWLINE_Pogrebna slovesnost je potekala v katoli\xc5\xa1ki cerkvi National City Christian Church v Washingtonu, udele\xc5\xbeili pa so se je mnogi dr\xc5\xbeavniki sodobniki, tudi novi predsednik Richard Nixon. Zaradi bli\xc5\xbeine inavguracijske slovesnosti je bil protokol pogreba predsednika nekoliko spremenjen. Johnsona so pokopali na zasebnem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v bli\xc5\xbeini njegove rojstne hi\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nObele\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nV spomin Lyndonu B. Johnsonu je postavljenih ve\xc4\x8d kipov, leta 2016 pa so po njem posneli biografski film "LBJ", v re\xc5\xbeiji Roba Reinerja. V filmu je naslovno vlogo zaigral Woody Harrelson. Po njem je poimenovana tudi teksa\xc5\xa1ka knji\xc5\xbenica Lyndon Baines Johnson Library v Austinu ter spominski park v Washingtonu.'