b"\n_START_ARTICLE_\nVesolje\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nFizi\xc4\x8dno Vesolje je definirano kot ves prostor in \xc4\x8das (s skupnim imenom prostor-\xc4\x8das) in njuno vsebino. Ta vsebina se sestoji iz vse energije v razli\xc4\x8dnih oblikah, vklju\xc4\x8dno z elektromagnetnim valovanjem in snovjo, ter tako planeti, naravnimi sateliti, zvezdami, galaksijami in vsebino medgalakti\xc4\x8dnega prostora. V Vesolju obstajajo tudi fizikalni zakoni, ki vplivajo na energijo in snov, kot so na primer: ohranitveni zakoni, zakoni klasi\xc4\x8dne mehanike in teorij relativnosti._NEWLINE_Vesolje je velikokrat definirano kot \xc2\xbbcelotnost obstoja\xc2\xab\xc2\xa0ali vse kar obstaja, vse kar je obstajalo in vse kar bo obstajalo. Dejansko nekateri filozofi in znanstveniki pri definiciji Vesolja podpirajo vklju\xc4\x8ditev zamisli in abstraktnih konceptov \xe2\x80\x93 kot sta na primer matematika in logika. Beseda vesolje se lahko nana\xc5\xa1a tudi na koncepte, kot so: kozmos, svet in narava.\n_START_SECTION_\nSloven\xc5\xa1\xc4\x8dina in slovanski jeziki\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda vesolje etimolo\xc5\xa1ko ni povsem pojasnjena. Gre morda za ljudskoetimolo\xc5\xa1ko naslonitev. V stari cerkveni slovan\xc5\xa1\xc4\x8dini je v\xd1\x8asel'enaja 'naseljena zemlja', ob\xd1\x8a\xc5\xa1te v\xd1\x8asel'enije 'vesolje', rusko \xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f 'vesolje' in je dobesedni kalk starogr\xc5\xa1ke besede ekumena \xce\xbf\xe1\xbc\xb0\xce\xba\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbc\xce\xad\xce\xbd\xce\xb7: oikoum\xc3\xa9n\xc4\x93 (ge) 'naseljena (zemlja)' in 'cel svet', kar vsebuje \xc5\xbeensko obliko trpnega dele\xc5\xbenika glagola \xce\xbf\xe1\xbc\xb0\xce\xba\xce\xad\xcf\x89: oike\xc5\x8d 'stanujem, naselim'. Slovensko *vesoljni je morda nastalo iz *v\xd1\x8cs\xd1\x8c v\xd1\x8asel'en\xd1\x8aj\xd1\x8c (svet\xd1\x8a) 'ves' in dolo\xc4\x8dno obliko trpnega dele\xc5\xbenika glagola *v\xd1\x8aseliti 'naseliti, vseliti'. Podoben izvor ima ruska besda._NEWLINE_Krelj in drugi protestantski pisci so rabili v\xca\x83e ulnu, rodilnik v\xca\x83iga olniga in gre mogo\xc4\x8de za sklop iz *ves voljni 'celoten, vseobsegajo\xc4\x8d', kar je dobesedno *'od vse (bo\xc5\xbeje) volje'.\n_START_SECTION_\nSopomenke\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1a definicija za vesolje se pri starogr\xc5\xa1kih filozofih ka\xc5\xbee pri pitagorejcih \xcf\x84\xe1\xbd\xb8 \xcf\x80\xe1\xbe\xb6\xce\xbd: t\xc3\xb2 p\xc3\xa2n ('vse'), in vklju\xc4\x8duje celotno snov in prostor, \xcf\x84\xe1\xbd\xb8 \xe1\xbd\x85\xce\xbb\xce\xbf\xce\xbd: t\xc3\xb2 h\xc3\xb3lon ('vse stvari'), kar nujno ne vsebuje tudi praznino, in celoten kozmos (\xcf\x84\xe1\xbd\xb8 \xce\xba\xce\xb5\xce\xbd\xcf\x8c\xce\xbd: to kenon). Druga sopomenka je bila \xe1\xbd\x81 \xce\xba\xcf\x8c\xcf\x83\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82: ho k\xc3\xb3smos (s pomenom svet, kozmos). Sopomenke se najdejo tudi pri latinskih avtorjih (totum, mundus, natura) in so se ohranile v sodobnih jezikih. Na primer nem\xc5\xa1ke besede Das All, Weltall in Natur za Vesolje. Podobne sopomenke se najdejo v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, kot na primer vse (everything, npr. v teorija vsega (theory of everything)), kozmos (the cosmos, npr. v kozmologija (cosmology)), svet (the world, npr. v interpretacija mnogoterih svetov (many-worlds interpretation)) in narava (nature, npr. v naravno pravo (natural law) ali filozofija narave (natural philosophy)).\n_START_SECTION_\nRazlogi za obstoj in smisel Vesolja\n_START_PARAGRAPH_\nHawking je zapisal: \xc2\xbb\xc4\x8cloveku ne bi bilo treba re\xc4\x8di, da je Bog zagnal vesolje tako, da te\xc4\x8de na neki poljuben na\xc4\x8din, ki ga ne moremo razumeti. Moja teorija ne pravi ni\xc4\x8desar o obstoju Boga \xe2\x80\x93 le to pravi, da se On ne more obna\xc5\xa1ati, kakor bi se mu zazdelo.\xc2\xab\xc2\xa0In \xc5\xa1e: \xc2\xbb\xc4\x8ceprav znanost morda lahko re\xc5\xa1i vpra\xc5\xa1anje nastanka vesolja, pa ne zna odgovoriti na vpra\xc5\xa1anje: zakaj se vesolje sploh mu\xc4\x8di s svojim obstojem? Odgovora na to vpra\xc5\xa1anje ne poznam.\xc2\xab._NEWLINE_\xc4\x8ce se na grobo oceni, se lahko dobi tudi \xc5\xa1tevilo planetov v Vesolju, podobnih Zemlji, ki zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 5\xc2\xa0\xc2\xb7\xc2\xa010\xc2\xb9\xe2\x81\xb5. Verjetnost, da so \xc5\xbeivljenja na njih razvita v enakih fazah, je majhna.\n_START_SECTION_\nUsoda Vesolja\n_START_PARAGRAPH_\nOdvisno od povpre\xc4\x8dne gostote snovi in energije v Vesolju, se bo Vesolje ali ve\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irjalo ali pa bo prevladovala te\xc5\xbenost in se bo morebiti sesedlo samo vase v\xc2\xa0\xc2\xbbvelikem zdrku\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbvelikem kolapsu\xc2\xab. Trenutno ka\xc5\xbee, da je za to premalo mase in energije in celo, da \xc5\xa1irjenje Vesolja nara\xc5\xa1\xc4\x8da in se bo \xc5\xa1irilo vekomaj. Glej tudi kon\xc4\x8dna usoda Vesolja, toplotna smrt Vesolja.\n_START_SECTION_\nMnogovesolje\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo razmi\xc5\xa1ljanja, da obstaja ve\xc4\x8d vesolij v ve\xc4\x8dnivojskem mnogovesolju (multivesolju). Masa, ki v tak\xc5\xa1nem vesolju pade v \xc4\x8drno luknjo, je lahko prapok, ki naredi drugo vesolje. Vsekakor tak\xc5\xa1nih zamisli trenutno ne morejo preveriti in so le spretna umovanja.\n_START_SECTION_\nDrugi pojmi\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi zgodovino so uporabili razli\xc4\x8dne besede za ozna\xc4\x8ditev \xc2\xbbcelotnega prostora\xc2\xab, vklju\xc4\x8dno s sopomenkami v razli\xc4\x8dnih jezikih \xc2\xbbnebesa\xc2\xab, \xc2\xbbkozmos\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbsvet\xc2\xab._NEWLINE_Ve\xc4\x8dinoma se sicer besede kot je svet in sozna\xc4\x8dnice v razli\xc4\x8dnih jezikih sedaj nana\xc5\xa1ajo na planet Zemljo, v\xc4\x8dasih pa se nana\xc5\xa1ajo tudi na vse, kar obstaja. _NEWLINE_Pri pojmu mnogovesolja, ki vsebuje veliko \xc2\xbbvesolij\xc2\xab\xc2\xa0(pisano z malo), je Vesolje, pisano z veliko, eno izmed njih."