b"\n_START_ARTICLE_\nPablo Picasso\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v M\xc3\xa1lagi, obmorskem kraju v \xc5\xa0paniji, kot prvi otrok Ruiza Blasca (1838\xe2\x80\x931913) in Mar\xc3\xade Picasso y L\xc3\xb3pez (1855\xe2\x80\x931938). O\xc4\x8de je bil slikar in u\xc4\x8ditelj risanja na Escuela de San Telmo, umetni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli, ki je gojila tradicijo akademskega slikarstva 19. stoletja, bil pa je tudi kustos majhnega muzeja. Pod o\xc4\x8detovim vodstvom  se je s sedmimi leti za\xc4\x8del u\xc4\x8diti slikanja. Leta 1890 je kon\xc4\x8dal svojo prvo oljni sliko Picador. Leta 1891 se je dru\xc5\xbeina preselila v A Coru\xc3\xb1o v Galiciji, ko je Picassov o\xc4\x8de kot likovni pedagog na Instituto da Guarda dobil slu\xc5\xbebo. Picasso se je nato kot desetleten vpisal na \xc5\xa1olo za slikarsko umetnost._NEWLINE_Januarja leta 1895, se je dru\xc5\xbeina preselila v Barcelono, kjer je Picasso pri 14 letih opravil sprejemne izpite na Akademiji za likovno umetnost La Llotja. Pri petnajstih letih je imel nadarjeni Picasso \xc5\xbee svoj prvi atelje._NEWLINE_Leta 1897 je Picasso kratek \xc4\x8das \xc5\xa1tudiral na presti\xc5\xbeni Kraljevi akademiji San Fernando v Madridu, a jo je hitro zapustil, ker ni maral tamkaj\xc5\xa1njih u\xc4\x8dnih metod. Je pa v Madridu obiskoval muzeje, predvsem Prado in sre\xc4\x8deval druge umetnike. Po bolezni, za katero se je zdravil v Horta de Sant Joan (Katalonija), se je leta 1898 vrnil v Barcelono. Tukaj je zahajal v avantgardne umetni\xc5\xa1ke kroge katalonskega modernizma, s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v kavarni Els Quatre GATS, kjer je med drugim sre\xc4\x8dal umetnike kot: Ramon Casas, Carlos Casagemas, Isidre Nonell in Santiago Rusinol. V februarju 1900 je imel v kavarni Els Quatre GATS prvo razstavo._NEWLINE_Oktobra 1900 je odpotoval v Pariz, kjer je bil navdu\xc5\xa1en nad impresionisti\xc4\x8dnimi deli Paula C\xc3\xa9zanna, Edgarja Degasa in Pierra Bonnarda in se seznanil z deli Henrija de Toulouse-Lautreca. Ve\xc4\x8dkrat se je vra\xc4\x8dal v Madrid, od aprila 1904 pa je \xc5\xbeivel na Montmartru, Pariz. V teh letih je bilo njegovo delo precej obi\xc4\x8dajno, na njegovo slikanje so predvsem vplivala razmerja do \xc5\xbeensk. Njegova prava ljubezen je bila Fernanda Olivier, ki je postala njegova muza od leta 1905\xe2\x80\x931912. Finan\xc4\x8dno je bil uspe\xc5\xa1en. Leta 1906 se je seznanil s Henrijem Matissom, s katerim je postal prijatelj._NEWLINE_Leta 1907 je naslikal Avignonske gospodi\xc4\x8dne kot posledico navdahnjenja z iberskim in afri\xc5\xa1kim kiparstvom. Postal je soutemeljitelj kubizma, v katerem je stvarni svet razstavljen na osnovne geometrijske oblike (krogla, sto\xc5\xbeec, valj). Nikoli se ni odlo\xc4\x8dil ustvarjati povsem abstraktne umetnosti. Poleti leta 1908 je Picasso \xc5\xbeivel s Fernande Olivier na La Rue des Bois, severno od Pariza. Med septembrom 1908 in majem 1909 je delal skupaj z Braquejem in razstavljal v galeriji Kahnweiler. Njegova dela so postopoma postala znana tudi v tujini, kjer je vse ve\xc4\x8d razstavljal (maja leta 1912 v K\xc3\xb6lnu, 1913 v New Yorku, ...). Leta 1912 se je raz\xc5\xa1el s Fernande Olivier in si na\xc5\xa1el novo ljubezen, Evo Gouel. V tem letu mu je umrl tudi o\xc4\x8de._NEWLINE_Za\xc4\x8detek 1. svetovne vojne ga je doletel v Avignonu, kjer je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel z Evo Gouel. Julija 1916 je Andr\xc3\xa9 Losos organiziral razstavo v L'Art Moderne de France (tako imenovani \xc2\xbbSalon d'Antin\xc2\xab), v galeriji Barbazanges Parizu. Tam je bilo razstavljeno tudi njegovo delo Avignonske gospodi\xc4\x8dne. Po prezgodnji smrti Eve Gouel, ki je umrla leta 1915 za tuberkulozo, je imel afero z Gabrielle Lespinasse. Spomladi leta 1917 je \xc5\xbeivel v Rimu, kjer je oblikoval kostume in sceno za balet Parada po libretu Jeana Cocteauja in glasbi Erika Satieja._NEWLINE_Med delom na Paradi je Picasso sre\xc4\x8dal plesalko Olgo Khokhlovo Stepanovo, prima balerino ruskega baleta. Z njo se je leta 1918 poro\xc4\x8dil. Rodil se jima je sin Paulo._NEWLINE_Od leta 1918 dalje sta Picassa zastopala trgovca z umetninami Paul Rosenberg in Georges Wildenstein. _NEWLINE_Leta 1923 se je sre\xc4\x8dal z nadrealistom Andr\xc3\xa9jem Bretonom. Po letu 1925 je za\xc4\x8del slikati popa\xc4\x8dene ekspresivne slike, ki so bile odraz osebnih te\xc5\xbeav. Leta 1927 je spoznal Marie-Therese Walter. Odnos je dolgo \xc4\x8dasa skrival. Iz razmerja se je rodila h\xc4\x8di Maya. \xc5\xbdelel se je lo\xc4\x8diti od svoje \xc5\xbeene, a ker bi moral deliti premo\xc5\xbeenje, je ostal poro\xc4\x8den do \xc5\xbeenine smrti leta 1955. Marie-Therese je upodobil v \xc5\xbdenski z ro\xc5\xbeo leta 1932 v minimalisti\xc4\x8dnem slogu, z nadrealisti\xc4\x8dnim pridihom. Izumljal je nove sloge, bil je inovativen kipar, lotil se je tudi keramike._NEWLINE_Konec tridesetih let je, po spletu okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, naslikal svojo najslavnej\xc5\xa1o sliko Guernico. Slika je bila odgovor na grozote \xc5\xa1panske dr\xc5\xbeavljanske vojne, v kateri je podprl republikance, tudi finan\xc4\x8dno. Dobil je naro\xc4\x8dilo, da nari\xc5\xa1e veliko fresko za \xc5\xa1panski paviljon na mednarodni razstavi leta 1937 v Parizu. Slika je postala simbol trpljenja \xc5\xbertev vojskovanja po vsem svetu. Ostal je v izgnanstvu, saj so republikanci izgubili dr\xc5\xbeavljansko vojno._NEWLINE_Med 2. svetovno vojno je ostal v Parizu, ki so ga zasedle nem\xc5\xa1ke oboro\xc5\xbeene sile. Nemci so mu prepovedali razstavljati, niso pa ga preve\xc4\x8d nadlegovali. Po vojni se je priklju\xc4\x8dil komunisti\xc4\x8dni partiji. Od tedaj so imela njegova dela politi\xc4\x8den predznak. Kot slavna osebnost je bil sprejet tudi med bogata\xc5\xa1i. Od\xc5\xa1el je v Antibes v ju\xc5\xbeni Franciji, kjer se je dru\xc5\xbeil z Matissem, katerega slikarski slog je imel pomemben vpliv na Picassova pozna dela._NEWLINE_V letih po vojni je Picasso prijateljeval s Fran\xc3\xa7oise Gilot, ki jo je leta 1943 sre\xc4\x8dal v Parizu. Odnos je trajal vse do leta 1953. Rodil se jima je sin Claude (1947) in h\xc4\x8derka Paloma (1949). Jacqueline Roque, prodajalka keramike iz Madoura v Vallauris je bila Picassova naslednja spremljevalka, potem ko je leta 1953 zapustil Fran\xc3\xa7oise Gilot. Z njo se je leta 1961 poro\xc4\x8dil. Otrok nista imela. Ve\xc4\x8dkrat jo je portretiral._NEWLINE_Leta 1956 je imel Picasso ve\xc4\x8djo razstavo v Pu\xc5\xa1kinovem muzeju v Moskvi, \xc4\x8deprav so bili v Rusiji nejevoljni po tem, ko je naslikal portret Stalina leta 1953. V Sovjetski zvezi so uradno njegov slikarski slog razglasili kot dekadenten._NEWLINE_Leta 1971 je bila v Parizu v Louvru retrospektivna razstava Picassovih del ob njegovi 90. letnici. Ustvarjalen je bil do smrti. Umrl je star 91 let za sr\xc4\x8dno kapjo. Pokopan je v vrtu svojega gradu v Vauvenarguesu.\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ka zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPicasso je imel veliko svojih slik ob smrti pri sebi, ker mu jih zaradi financ ni bilo treba prodajati. Imel je tudi veliko zbirko del drugih znanih umetnikov, tudi sodobnikov, kot je Henri Matisse, s katerim je prijateljeval. Ker Picasso ni pustil oporoke, so bile ob njegovi smrti pla\xc4\x8dane dajatve (davek na nepremi\xc4\x8dnino) do francoske dr\xc5\xbeave z deli iz njegove zbirke. Ta dela tvorijo jedro zbirke Muzeja Picasso v Parizu. Njegovi sorodniki so v letu 2003 odprli Picassov muzej v njegovem rojstnem kraju M\xc3\xa1lagi v \xc5\xa0panija (Museo Picasso Malaga)._NEWLINE_Museu Picasso v Barceloni hrani mnoga njegova zgodnja dela ko je ustvarjal in \xc5\xbeivel v \xc5\xa0paniji, vklju\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilna redko videna dela, ki razkrivajo njegovo klasi\xc4\x8dno tehniko. Muzej ima tudi \xc5\xa1tevilne natan\xc4\x8dne in podrobne \xc5\xa1tudije figuric izdelane v mladosti pod o\xc4\x8detovi vodstvom, kot tudi obse\xc5\xbeno zbirko Jaime Sabart\xc3\xa9sa, njegovega dobrega prijatelja in osebnega tajnika._NEWLINE_Nekatere Picassove slike uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med najdra\xc5\xbeje slike na svetu. Gar\xc3\xa7on \xc3\xa0 la pipe je bila prodana za 104 milijone dolarjev pri Sotheby 4. maja 2004. Portret Dore Maar so prodali za 95,2 milijona dolarjev pri Sotheby 3. maja 2006. Dne 4. maja 2010 je bila Nu au Plateau de Sculpteur prodana pri Christie za $ 106.500.000 in tako dalje. Od leta 2004 dalje, Picasso kotira najvi\xc5\xa1je po prodaji del na dra\xc5\xbebah. Ve\xc4\x8d njegovih del je bilo tudi ukradenih. V registru Art Loss je 550 njegovih del navedenih kot manjkajo\xc4\x8dih._NEWLINE_Picasso Administration deluje kot uradni lastnik. Copyright predstavnik ZDA za Picasso Administration pa je Rights Society Artists._NEWLINE_Leta 1996 je v filmu Surviving Picasso, Picassa upodobil igralec Anthony Hopkins. Picasso je tudi lik v filmu Picasso at the Lapin Agile, Steva Martina (1993)."