b'\n_START_ARTICLE_\nOleg Novgorodski\n_START_SECTION_\nOleg v ruskih kronikah\n_START_PARAGRAPH_\nRuska Primarna kronika pravi, da je bil Oleg sorodnik, verjetno svak, prvega ruskega vladarja Rurika. Rurik mu je zaupal skrb nad svojim kraljestvom in mladim sinom Ingvarjem \xe2\x80\x93 Igorjem. Oleg je postopoma prevzel oblast nad mesti ob Dnjepru, katerim sta pred njim vladala varja\xc5\xa1ka vojskovodja Askold in Dir in nazadnje prestavil prestolnico iz Novgoroda v Kijev. Nova prestolnica je bila dobro izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za vojne pohode proti Bizantinskemu cesarstvu in leta 911 je napadel Konstantinopel. Kronika govori tudi o tem, da so ga Bizantinci poskusili zastrupiti, ruski vladar pa je dokazal svojo jasnovidnost in je \xc4\x8da\xc5\xa1o z zastrupljenim vinom zavrnil. Med napadom na Konstantinopel je pribil svoj \xc5\xa1\xc4\x8dit na mestna vrata in dosegel ugodno trgovsko pogodbo, ki je nazadnje prinesla veliko korist obema dr\xc5\xbeavavama. Bizantinski viri njegovega napada ne omenjajo, tekst pogodbe pa se je v Primarni kroniki ohranil._NEWLINE_Kratek opis Olegovega \xc5\xbeivljenja v Primarni kroniki se razlikuje od opisov v drugih zgodnjih virih, predvsem v Novgorodski prvi kroniki, ki trdi, da Oleg ni bil v Rurikov sorodnik, ampak skandinavski vazalni knez, ki je bil poveljnik Rurikove vojske. Novgorodska prva kronika ne navaja datumov Olegovega vladanja, navaja pa, da je umrl leta 922 in ne leta 912. Zgodovinarji so primerjali to datiranje s pribli\xc5\xbeno tridesetletnim skupnim vladanjem Olega in Igorja iz Primarne kronike. Primarna kronika in drugi kijevski viri trdijo, da je Oleg pokopan v Kijevu, medtem ko novgorodski viri trdijo, da je pokopan v grobni gomili v Ladogi.\n_START_SECTION_\nLegenda o smrti Olega Preroka\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarna kronika Olega imenuje Prerok (rusko: \xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x89\xd0\xb8\xd0\xb9), kar namiguje na posve\xc4\x8den pomen njegovega nordijskega imena (sve\xc4\x8denik), pa tudi na okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine njegove smrti. Po legendi, ki jo je romantiziral Aleksander Pu\xc5\xa1kin v svoji slavni baladi\xc2\xa0\xc2\xbbPesem o modremu Olegu\xc2\xab, mu je poganski sve\xc4\x8denik prerokoval, da bo umrl zaradi svojega \xc5\xberebca. Ponosen na svojo jasnovidnost je Oleg svojega konja poslal stran. Mnogo let kasneje je vpra\xc5\xa1al, kje je njegov konj, pa so mu odgovorili, da je poginil. Oleg je \xc5\xbeelel videti njegove posmrtne ostanke in odpeljali so ga na mesto, kjer so le\xc5\xbeale \xc5\xbereb\xc4\x8deve kosti. Ko se je s \xc5\xa1kornjem dotaknil konjeve lobanje, je iz nje prilezla ka\xc4\x8da in ga ugriznila. Oleg je umrl in prerokba se je uresni\xc4\x8dila. V skandinavskem izro\xc4\x8dilu se je legenda ohranila v sagi o Orvar-Oddu.\n_START_SECTION_\nHelgu iz Schechterjevega pisma\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarna kronika navaja, da je Oleg umrl leta 913 in da je njegov naslednik Igor Kijevski vladal od njegove smrti do leta 944, ko so ga umorili. Schechterjevo pismo, ki ga je pisal neznan judovski Hazar svojemu sodobniku, bizantinskemu cesarju Romanu I. Lekapenu, opisuje dejavnosti nekega ruskega vojskovodje HLGW (hebrejsko: \xd7\x94\xd7\x9c\xd7\x92\xd7\x95), katerega ime se obi\xc4\x8dajno transkribira kot\xc2\xa0\xc2\xbbHelgu" Mnogi zgodovinarji so dolgo \xc4\x8dasa omalova\xc5\xbeevali in zavra\xc4\x8dali del Schechterjevega pisma, ki omenja Helguja (Olega) \xc5\xa1e v 940. letih._NEWLINE_Zgodovinarji, med katerimi sta tudi David Christian in Constantine Zuckerman, so nedolgo tega ugotovili, da podatke iz Schechterjevega pisma potrjujejo razne druge ruske kronike in namigujejo na borbo v zgodnji ruski dr\xc5\xbeavi med strankami, ki so podpirale Olega in strankami, ki so podpirale Rurikovi\xc4\x8da Igorja, v kateri je bil Oleg nazadnje pora\xc5\xbeen. Zuckermann je tudi predlagal, da se morajo zgodnje ruske kronike na podlagi teh virov \xc4\x8dasovno uskladiti. Zuckermann, pa tudi drugi zgodovinarji, ki so preu\xc4\x8devali te vire, so prepri\xc4\x8dani, da so Hazari izgubili Kijev \xc5\xa1ele v zgodnjem 10. stoletju in ne leta 882, kot se obi\xc4\x8dajno trdi, da Igor ni bil Rurikov sin, pa\xc4\x8d pa daljnji potomec in da Oleg ni bil Rurikov neposredni naslednik, ampak da je med njima \xc5\xa1e neka\xc2\xa0\xc2\xbbizgubljena generacija\xc2\xab._NEWLINE_Posebno zanimanje zgodovinarjev vzbuja podatek iz Schechterjevega pisma, ki govori o Olegovi smrti. Oleg naj bi namre\xc4\x8d pobegnil in napadel FRS, kar morda pomeni Perzijo, kjer so ga ubili. Trditev se presenetljivo dobro ujema z zapisi arabskih zgodovinarjev, na primer ibn Miskavejha, ki so opisali podoben ruski napad na muslimansko dr\xc5\xbeavo Aranijo leta 944.\n_START_SECTION_\nPoskusi uskladitve poro\xc4\x8dil\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarna kronika in kasnej\xc5\xa1a Kijevska kronika v nasprotju z Zuckermanom trdita, da je Olegov grob v Kijevu in je bil v \xc4\x8dasu, ko sta kroniki nastajali, \xc5\xa1e viden. Zgodovinarji opozarjajo tudi na naslednje neskladje: \xc4\x8de bi Oleg resni\xc4\x8dno nasledil Rurika leta 879, kot trdijo vzhodnoslovanske kronike, bi te\xc5\xbeko bil \xc5\xa1e aktiven skoraj sedemdeset let kasneje, razen \xc4\x8de bi bil izredno star, \xc4\x8desar pa srednjeve\xc5\xa1ke kronike ne omenjajo._NEWLINE_Da bi re\xc5\xa1ili ta problem, so zgodovinarji predpostavili, da\xc2\xa0\xc2\xbbhelgu\xc2\xab\xc2\xa0v staronorve\xc5\xa1kem jeziku pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbsv\xc3\xa9t\xc2\xab\xc2\xa0in da je bil to dedni naslov ruskih poganskih vladarjev-sve\xc4\x8denikov in da ga je kot takega nosil tudi Igor. Strokovnjaki so prepostavili tudi mo\xc5\xbenost, da je bil Helgu-Oleg, ki je spro\xc5\xbeil vojno v 940. letih, neka tretja oseba in ne eden od obeh Rurikovih naslednikov. Lahko bi bil eden od \xc2\xa0\xc2\xbbpravi\xc4\x8dnih velikih knezov\xc2\xab, ki so omenjeni v rusko-bizantinskih pogodbah iz leta 911 in 944 ali eden od\xc2\xa0\xc2\xbbruskih arhontov\xc2\xab, ki jih omenja De administrando imperio. Primarna kronika na \xc5\xbealost ne opisuje sorodstvenih vezi med manj pomembnimi knezi iz Rurikove dinastije, med \xc4\x8dlani Rurikove dinastije v poznem 10. in 11. stoletju pa kljub temu omenja Rurika, Olega in Igorja._NEWLINE_Georgij Vernadski povezuje Olega iz Schechterjeve kronike z Igorjevim anonimnim najstarej\xc5\xa1im sinom, katerega vdova Pereslava je omenjena v rusko-bizantinski pogodbi iz leta 944, V.J. Petruhin pa drugi strani \xc5\xa1pekulira, da je Helgu-Oleg iz 940. let eden od lokalnih knezov iz \xc4\x8cernigova, katerega vladajo\xc4\x8da dinastija je vzdr\xc5\xbeevala zelo tesne stike s Hazarijo. Petruhinovo trditev morda potrjujejo odkritja iz \xc4\x8crne gomile (ukrajinsko: \xd0\xa7\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb0 [\xc4\x8corna mogila]), velike kraljeve grobne gomile, ki so jo odkrili v bli\xc5\xbeini \xc4\x8cernigova._NEWLINE_Akademska ve\xc4\x8dina zaenkrat ni potrdila nobene od teh teorij.'