b'\n_START_ARTICLE_\nPrihod Hrvatov\n_START_PARAGRAPH_\nPrihod Hrvatov se v hrva\xc5\xa1ki zgodovini nana\xc5\xa1a na prihod tiste slovanske skupine, ki je na podro\xc4\x8dje Dalmacije prinesla etni\xc4\x8dno oznako Hrvati. Preu\xc4\x8devanje prihoda Hrvatov vse do danes ni dalo dokon\xc4\x8dnega odgovora, zato ne vemo kdaj in od kod so pri\xc5\xa1li.\n_START_SECTION_\nDe administrando imperio\n_START_PARAGRAPH_\nBizantinski cesar Konstantin VII. Porfirogenet (912 - 959) je v svojem delu De administrando imperio v dveh redakcijah opisal, da so Hrvati v Dalmacijo pri\xc5\xa1li iz severa, namre\xc4\x8d iz Bele Hrva\xc5\xa1ke, ki je odvisno od posamezne redakcije le\xc5\xbeala onkraj Bavarske oziroma onkraj\xc2\xa0\xc2\xbbTur\xc4\x8dije\xc2\xab\xc2\xa0(Mad\xc5\xbearske), in sicer v \xc4\x8dasu, ko so bili Avari pora\xc5\xbeeni, in ko so Hrvati pri\xc5\xa1li pod vpliv Frankov in Bizantincev, kar se je po starej\xc5\xa1i redakciji zgodilo \xc5\xbee za vladavine cesarja Heraklija (7. stoletje). Po mlaj\xc5\xa1i redakciji (anonimovi redakciji) naj bi Hrvate pri selitvi vodilo pet bratov in dvoje sester (Klukas, Lobelos, Kosences, Muhlo, Hrovatos ter Tuga in Buga). Izro\xc4\x8dilo o tej sedmerici je verjetno le mitolo\xc5\xa1ka vzporednica njihovi kolektivni identiteti- podobne sedmerice prednikov v tem \xc4\x8dasu najdemo tudi pri Mad\xc5\xbearih in Bolgarih.\n_START_SECTION_\nHipoteze o \xc4\x8dasu prihoda Hrvatov\n_START_PARAGRAPH_\nPorfirogenetovo delo je glede \xc4\x8dasa prihoda Hrvatov notranje protislovno. Po eni strani delo omenja, da so Hrvati v Dalmacijo prispeli tako, da so v \xc4\x8dasu cesarja Heraklija porazili Avare in se s cesarjevim dovoljenjem naselili v novi domovini. Med zgodovinarji \xc5\xa1e danes prevladuje mnenje o dveh selitvah, pri \xc4\x8demer so se v prvem valu selili z Avari povezani Slovani, v drugi in nekoliko kasnej\xc5\xa1i selitvi pa Hrvati in Srbi z nedore\xc4\x8denim etni\xc4\x8dnim poreklom._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Bogo Grafenauer ugotovil, da je Porfirogenet cesarja Heraklija v zgodovino Hrvatov vklju\xc4\x8dil na tendenciozen in nezgodovinski na\xc4\x8din, je tudi sam podlegel omembi imena tega cesarja in tako selitev Hrvatov iskal v obdobju Heraklijeve vladavine (610-641). Po njegovem so Hrvati v Dalmacijo prispeli po zahodnem obrobju avarskega kaganata v za\xc4\x8detku Samovega upora , to je okrog leta 622 ali 623. Na splo\xc5\xa1no \xc5\xa1e danes prevladuje mnenje, da so Hrvati v Dalmacijo prispeli v letu 622/23 ali v letu 626 (ko so Avari pred Carigradom do\xc5\xbeiveli velik poraz)._NEWLINE_\xc5\xbde Lujo Margeti\xc4\x87 pa je pokazal, da je Grafenauerjevo hipotezo te\xc5\xbeko braniti, saj je zelo majava. Na podlagi ocene politi\xc4\x8dne situacije (Hrvatje v pradomovini, Hrvati pod Franki in Hrvati v uporu) je Margeti\xc4\x87 ocenil, da so se Hrvatje v novo domovino preselili \xc5\xa1ele konec 8. stoletja, okrog leta 795. \xc5\xa0e bolj konsistentno se je Grafenauerjevega pristopa lotila Nada Klai\xc4\x87, ki je opozorila, da ne vemo, kje so predniki Belih Hrvatov v 7. stoletju sploh prebivali, da so zgodovinarji v preteklosti nasedali Porfirogenetovi informaciji o Heraklijevi vladavini, in da Franki v 7. stoletju niso mogli biti gospodarji Belih Hrvatov. \xc4\x8ceprav sta \xc5\xbee Hauptman in Grafenauer domnevala, da je Porfirogenet enostavno povezal vse Hrvate svojega \xc4\x8dasa, Bele in dalmatinske, je \xc5\xa1ele Klai\xc4\x87eva pokazala, da je povezava med Belimi Hrvati in dalmatinskimi Hrvati le cesarjeva izmi\xc5\xa1ljotina. Kljub temu med zgodovinarji \xc5\xa1e danes prevladuje zakoreninjena teza o selitvi v \xc4\x8dasu Heraklija.\n_START_SECTION_\nHipoteze o stari domovini, iz katere so Hrvatje pri\xc5\xa1li\n_START_PARAGRAPH_\nStarej\xc5\xa1e zgodovinopisje je prav tako verjelo Porfirogenetovi informaciji, da so dalmatinski Hrvatje pri\xc5\xa1li iz Bele Hrva\xc5\xa1ke onkraj frankovsko-bavarskega oziroma mad\xc5\xbearskega obmo\xc4\x8dja. To Belo Hrva\xc5\xa1ko lahko i\xc5\xa1\xc4\x8demo nekje na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem ali na Poljskem. Klai\xc4\x87ina analiza dela De administrando imperio je ob primerjavi anonimne mlaj\xc5\xa1e in Porfirogenetove starej\xc5\xa1e redakcije pokazala, da povezave med dalmatinskimi Hrvati in Belimi Hrvati v hrva\xc5\xa1kem izro\xc4\x8dilu sploh ni bilo, in da si jo je izmislil \xc5\xa1ele cesar Porfirogenet._NEWLINE_Na osnovi informacije, da so bili Hrvatje tudi v stari domovini podvr\xc5\xbeeni Frankom, z upo\xc5\xa1tevanjem oddaljenosti severnih Slovanov, s povzemanjem Margeti\xc4\x87eve grobe ocene, da je do selitve pri\xc5\xa1lo okrog leta 795, in ob upo\xc5\xa1tevanju politi\xc4\x8dne teritorialne enote karantanskega\xc2\xa0\xc2\xbbokraja Hrvatov\xc2\xab\xc2\xa0(pagus Crouuati), je Klai\xc4\x87eva pri\xc5\xa1la do zaklju\xc4\x8dka, da je bila prej\xc5\xa1nja domovina Hrvatov lahko samo Karantanija. Ker pa ve\xc4\x8dina zgodovinarjev vztraja na stari tezi o selitvi v \xc4\x8dasu Heraklija, Klai\xc4\x87eva ni dosegla ve\xc4\x8dje odmevnosti.\n_START_SECTION_\nVloga starih Hrvatov v hrva\xc5\xa1ki etnogenezi\n_START_PARAGRAPH_\nStari Hrvati so najkasneje do Branimirjeve vladavine med dalmatinske Slovane uspeli raz\xc5\xa1iriti svoje etni\xc4\x8dno ime, hkrati pa je bila plast Hrvatov v primerjavi z ostalimi dalmatinskimi Slovani po Grafenaureju tako \xc5\xa1ibka, da v njihovem \xc4\x8dakavskem jeziku danes ni slutiti severnih vplivov.'