b'\n_START_ARTICLE_\nKarel Don\xc4\x8dec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova star\xc5\xa1a sta bila premo\xc5\xbena kmeta v Andovcih (Orfalu). O\xc4\x8de, Karel Dan\xc4\x8dec starej\xc5\xa1i (1894-1927), se je rodil v Andovcih enako kot mati Ana Talaber (1900-1920). Imel je brata \xc5\xa0tefana. Brata Don\xc4\x8dec sta zelo zgodaj izgubila star\xc5\xa1e. Njuna mama je umrla med porodom skupaj z novorojen\xc4\x8dkom. Njun o\xc4\x8de je umrl sedem let kasneje zaradi plju\xc4\x8dne bolezni. Dva brata, siroti je vzel k sebi njun dedek \xc5\xa0tefan Dan\xc4\x8dec (1871-1932).\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nMladi Karel je nekaj \xc4\x8dasa delal v Andovcih pri nekem strugarju. Na za\xc4\x8detku je hotel postati kroja\xc4\x8d. Prvo njegovo sre\xc4\x8danje z lon\xc4\x8darskim poklicem je bilo v \xc5\xa0tevanovcih (Ap\xc3\xa1tistv\xc3\xa1nfalva) pri lon\xc4\x8darju Karlu K\xc3\xbcrnjeku, ki mu je predlagal, naj se odlo\xc4\x8di poklic. Leta 1933, ko je bil star 15 let, je od\xc5\xa1el v mad\xc5\xbearsko vas Sobo\xc5\xa1ko ves (Magyarszombatfa). Tam je osvojil osnove lon\xc4\x8darstva pri mojstru J\xc3\xa1nosu Zsoh\xc3\xa1rju, kjer je delal tri leta kot vajenec. Poznej\xc5\xa1a lastna dela je izoblikoval pod vplivom te lon\xc4\x8darske \xc5\xa1ole. Najzahtevnej\xc5\xa1a njegova umetnina je bila vr\xc4\x8d za vodo (porabskim nare\xc4\x8dju: p\xc3\xb6jtr\xc3\xa1). Od leta 1937 do 1938 je delal v Zalaegerszegu pri Lajosu N\xc3\xa9methu, nato nadaljeval svojo pot v S\xc3\xbcmeg k tamkaj\xc5\xa1njemu mojstru Istv\xc3\xa1nu Adorj\xc3\xa1nu. Tu je baje spoznal motiviko, ki so jo uporabljali na veliki panonski ni\xc5\xbeini. Vplivala so nanj tudi dela znanega lon\xc4\x8darja Bal\xc3\xa1zs\xc3\xa1 Bad\xc3\xa1rj\xc3\xa1 (1854-1939) iz Mez\xc5\x91t\xc3\xbara. Med svojim delovanjem je zbiral raznorazno keramiko iz Prekdonavja (Dun\xc3\xa1nt\xc3\xbal), iz \xc5\x90rs\xc3\xa9ga in Porabja, te predmete je imel za vzorce pri svojem delu. Pozneje je to zanimivo zbirko razstavil na policah svoje delavnice - skladi\xc5\xa1\xc4\x8da, vanjo je uvrstil tudi svoje prve izdelke._NEWLINE_Po kratkem mono\xc5\xa1trskem (Szentgotth\xc3\xa1rd) delovanju pri J\xc3\xa1nosu Ker\xc3\xa9czu se je vrnil v Andovce. Tu se je poro\xc4\x8dil z Ano Ga\xc5\xa1parjevo (1920-1984). Imela sta tri sinove, izmed njih je postal najmlaj\xc5\xa1i, Karel (\xe2\x80\xa0 2005) lon\xc4\x8dar, najve\xc4\x8d se je nau\xc4\x8dil od svojega o\xc4\x8deta in je bil veri\xc4\x8dki \xc5\xbeupan. Na Verici (v tistem \xc4\x8dasu Permise) so podedovali hi\xc5\xa1o soproginih star\xc5\xa1ev, ki je prej bila tudi gostilna.\n_START_SECTION_\nV vojno\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1942 je bil vpoklican v vojsko, poslali so ga v Kolozsv\xc3\xa1r (Cluj Napoca), nato v Ukrajino, kjer se je boril dve leti v okolici Stanislava (danes Ivano-Frankivsk). Leta 1944 so jih med umikanjem, na boji\xc5\xa1\xc4\x8du na Poljskem napadla angle\xc5\xa1ka voja\xc5\xa1ka letala v okolici Kolomeje (danes Kolomija, v Ukrajini). Don\xc4\x8dec se je komaj re\xc5\xa1il, a Rusi so ga hitro ujeli in deportirali na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko, od koder je pobegnil. Prebil se je skozi Slova\xc5\xa1ko. V okolici Gjura (Gy\xc5\x91r) so ga spet ujeli, a so ga \xc4\x8dez nekaj \xc4\x8dasa izpustili in se je vrnil domov.\n_START_SECTION_\nKarel Don\xc4\x8dec, mojster ljudske obrti\n_START_PARAGRAPH_\nOb lon\xc4\x8darstvu se je ukvarjal tudi s kmetovanjem. Velikokrat je vozil svoje izdelke v \xc5\xbeupanijo Zala, dostikrat je gostoval s svojimi izdelki na sejmu, ki ga vsako leto prireajo v \xc5\x90riszentp\xc3\xa9tru._NEWLINE_Za svoje ustvarjalno delo je dobil ve\xc4\x8d priznanj. Nagradila ga je Zveza ju\xc5\xbenih Slovanov na Mad\xc5\xbearskem, nato pa Zveza Slovencev na Mad\xc5\xbearskem. Leta 1984 je prejel \xc4\x8dastno priznanje Mojster ljudske obrti, ki mu je ga predal takratni mad\xc5\xbearski minister za kulturo B\xc3\xa9la K\xc3\xb6peczi. Imel je veliko obiskovalcev iz razli\xc4\x8dnih krajev Mad\xc5\xbearske in iz drugih dr\xc5\xbeav. Najve\xc4\x8d gostov ga je obiskalo iz sosednje Slovenije, iz Nem\xc4\x8dije, nekaj turistov celo iz Francije. Leto dni pred smrtjo je dobil za svoje voja\xc5\xa1ke zasluge vite\xc5\xa1ki naziv, ki ga ni nikdar uporabljal._NEWLINE_Proti koncu svojega \xc5\xbeivljenja mu je bolezen prepre\xc4\x8dila ustvarjalno delo. Umrl je star 84 let v bolni\xc5\xa1nici v Kermendinu. Z njegovo smrtjo je umrlo tudi lon\xc4\x8darstvo v Porabju._NEWLINE_Njegov grob je na \xc5\xa1tevanovskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, poleg njega sta pokopana \xc5\xa1e njegova \xc5\xbeena Ana Ga\xc5\xa1par in sin Vendel Don\xc4\x8dec (\xe2\x80\xa0 2001). V rojstni hi\xc5\xa1i v Andovcih stoji spominska vitrina.'