b'\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Gentile\n_START_SECTION_\nPovezava s fa\xc5\xa1izmom\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1922 je bil imenovan za ministra za \xc5\xa1olstvo pod fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno vlado Benita Mussolinija. V tem \xc4\x8dasu je napisal \xc2\xbbRiforma Gentile\xc2\xab, to je reforma srednjih \xc5\xa1ol, ki je mo\xc4\x8dno vplivala na izobra\xc5\xbeevalni sistem v Italiji. \xc2\xa0V letu 1925 je ustvaril \xc5\xa1e dve reformi, ki sta pripomogli k fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnemu gibanju v gospodarskem smislu. Kasneje je postal predsednik fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega sveta za izobrazbo in pomemben \xc4\x8dlan v fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni stranki. Mussolini ga je opisal kot \xc2\xbbfilozofa fa\xc5\xa1izma\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZadnja leta in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nGiovanni Gentile je ostal zvest fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnemu sistemu in Mussoliniju, tudi po padcu njegove vlade. Z njim je zbe\xc5\xbeal na sever Italije, kjer je Mussolini \xc5\xa1e vedno imel oblast s podporo nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije (Salojska republika, 1943\xe2\x80\x931945). Leta 1944 so ga ubili italijanski partizani.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov sodobnik Benedetto Croce je o Gentilu zapisal\xc2\xa0:\xc2\xa0\xc2\xbbGentile ima \xc4\x8dast, da je eden najve\xc4\x8djih novoheglijancev v zgodovini zahodne filozofije, in sramoto, saj je bil glavni filozof fa\xc5\xa1izma v Italiji\xc2\xab.\xc2\xa0Njegov filozofski temelj, na katerem je oblikoval svojo idejo za fa\xc5\xa1izem, je bil zgrajen na njegovem razumevanju ontologije in epistemologije, zaradi \xc4\x8desar je tudi zavra\xc4\x8dal individualizem in je bil bolj naklonjen kolektivizmu. V tem sistemu bi imela dr\xc5\xbeava vlogo avtoritete in bi bila povezovalni \xc4\x8dlen svojih prebivalcev. Gentile je v svoji ureditvi predvideval, da bi bili vsi ljudje eno, del celote, ne bi bilo razlik med posameznikom in dru\xc5\xbebo. Posamezniki so deli dr\xc5\xbeave, skupaj tvorijo celoto, kar je dr\xc5\xbeava sama. To so temeljne ideje fa\xc5\xa1izma. Zaradi njegovega aktualisti\xc4\x8dnega sistema je bil poznan po Evropi \xc5\xbee za \xc4\x8das svojega \xc2\xa0\xc5\xbeivljenja. Glavni \xc4\x8dlen Gentilovega idealizma je bilo \xc2\xbb\xc4\x8disto dejanje\xc2\xab. To dejanje naj bi bilo osnova vseh \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih izku\xc5\xa1enj, ustvarilo naj bi \xc2\xbbfenomenalen svet\xc2\xab. \xc2\xa0Aktualni idealizem: Gentile je s tem razmi\xc5\xa1ljanjem razbil razlike med objektivnim in subjektivnim, med posameznim in ostalim, med razmi\xc5\xa1ljanjem ter dejanjem. Objekt je samo zunanja entiteta napram subjektu, \xc4\x8deprav sta oba del iste du\xc5\xa1evne realnosti._NEWLINE_V aktualnem idealizmu je zajel teologijo. Trdi npr., da \xc4\x8deprav je \xc4\x8dlovek izumil \xc2\xbbboga\xc2\xab, zaradi tega ne pomeni, da bog ni resni\xc4\x8den._NEWLINE_Za\xc4\x8detna to\xc4\x8dka Gentilove filozofije je idealisti\xc4\x8dno na\xc4\x8delo \xc2\xbbideal realnosti\xc2\xab\xc2\xa0oziroma ideja realnosti, ki trdi da je realnost vedno realna tako, kot jo do\xc5\xbeivlja \xc5\xbeivo bitje. Zavra\xc4\x8da idejo, da imamo lahko dostop do objektivne realnosti, ki obstaja izven uma._NEWLINE_Ker je sledil Heglovi filozofiji, sprejema idejo, da obstaja vi\xc5\xa1ja kolektivna subjektivnost.'