b'\n_START_ARTICLE_\nRaziskovanje Marsa\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovanje Marsa je pomenben del osvajanja in raziskovanja vesolja. Prva resnej\xc5\xa1a zanimanja za Mars se pojavijo \xc5\xbee v Novem veku, ko so izumili prvi teleskop. Astronomi so narisali prve zemljevide Marsa. Na povr\xc5\xa1ju so kasneje opazili nenavadno ravne \xc4\x8drte. Menili so, da gre za nekak\xc5\xa1ne kanale, ki so delo marsovcev._NEWLINE_O tem je napisanih veliko znanstvenofantasti\xc4\x8dnih romanov. Temu je sledilo vse ve\xc4\x8dje zanimanje za Rde\xc4\x8di planet. V 60. letih 20. stoletja so izdelali prvo sondo, ki je poletela na Mars._NEWLINE_Danes vemo o Marsu veliko ve\xc4\x8d kot pred nekaj leti. Ameri\xc5\xa1ki sondi Spirit in Opportunity sta odkrili veliko presenetljivih dokazov. Na\xc5\xa1li sta kamnine, ki se lahko tvorijo le v prisotnosti teko\xc4\x8de vode. Evropska sonda Mars Express pa je zaznala povr\xc5\xa1inski metan, kar dokazuje geolo\xc5\xa1ko dejavnost Marsa.\n_START_SECTION_\nPretekle odprave\n_START_PARAGRAPH_\nPrva uspe\xc5\xa1na orbitalna sonda, ki je prispela do Marsa je bil NASA-in Mariner 4 izstreljen leta 1964. Prvi uspe\xc5\xa1ni sondi, ki sta pristali na Marsu sta bili sovjetski, Mars 2 in Mars 3, izstreljena v letu 1971, vendar je ob pristajanju obeh Nadzorni center izgubili stik z njima. Leta 1975 je NASA za\xc4\x8dela s programom Viking, ki je bila zelo uspe\xc5\xa1na saj so.\n_START_SECTION_\nMariner 9\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi se je uspe\xc5\xa1no utiril v Marsovo tirnico (Sovjetska sonda 14 dni kasneje). Prvi je posnel tudi ve\xc4\x8djo Marsovo luno Fobos. Kasneje je posnel tudi Polarno kapo in najve\xc4\x8djo goro v Oson\xc4\x8dju (Olympus Mons). Po njem so poimenovali tudi Marinerjeve doline.\n_START_SECTION_\nViking 1 in 2\n_START_PARAGRAPH_\nNjuna glavna naloga je bila, da bi odkrila znake \xc5\xbeivljenja. Obe sondi sta imeli pristajalni modul. Modula sta nam poslala zelo veliko fotografij. Viking 1 je posnel tudi prvo barvno fotografijo Marsa. To je bilo veliko zmagoslavje za NASO. Iskanje \xc5\xbeivljenja je dalo nekatere dvoumne rezultate, ki pa so jim kasneje \xc5\xa1tevilni znanstveniki oporekali. Prepir o njihovem pomenu se nadaljuje \xc5\xa1e danes. Viking 1 je fotografiral tudi znameniti obraz na Marsu.\n_START_SECTION_\nMars Pathfinder\n_START_PARAGRAPH_\nOdprava je bila uspe\xc5\xa1na. Sondi sta delovali 3 mesece (na\xc4\x8drtovali so le 1 mesec), dokler jima ni zmanjkalo goriva. Sojourner je bilo prvo vozilo na Marsu.\n_START_SECTION_\nMars Global Surveyor\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna naloga sonde je, da iz tirnice opazuje kemijsko sestavo povr\xc5\xa1ja Marsa in s pomo\xc4\x8djo kamere posname fotografski atlas.\n_START_SECTION_\nMars Express\n_START_PARAGRAPH_\nTo je prva evropska sonda, ki kro\xc5\xbei okoli Marsa. Je nekak\xc5\xa1en naslednik Nasinega Zemljemerca. Izstrelili so ga junija 2003 z Sojuzom. Imel je tudi pristajalni modul Beagle 2, ki se je ob pristajanju na Mars izgubil. Posnel je veliko povr\xc5\xa1inskih fotografij. Na Zemljo je poslal veliko presenetljivih podatkov. Na povr\xc5\xa1ju Marsa je zaznal metan. To je dokaz, da na Marsu \xc5\xa1e delujejo ognjeniki. Odkril je dokaze o vodnem ledu in ostanke re\xc4\x8dnih strug.\n_START_SECTION_\nMars Exploration Rovers (MER - Spirit in Opportunity)\n_START_PARAGRAPH_\nNASA je sredi leta 2003 izstrela sondi Spirit in Opportunity. Prvi je na Marsu pristal 4. januarja 2004, drugi pa tri tedne pozneje. Obe sta uspe\xc5\xa1no pristali in delujeta \xc5\xbee skoraj 4 leta. Njuna naloga je iskanje sledi o vodi. Iskanje je bilo zelo uspe\xc5\xa1no. Na\xc5\xa1la sta minerale, ki se tvorijo samo v vodi, usedline, ... Znanstveniki so zaradi njiju bolj prepri\xc4\x8dani, da je Mars v\xc4\x8dasih imel pogoje za \xc5\xbeivljenje. Oba sta prepotovala \xc5\xbee nekaj kilometrov. Spirit se je celo povzpel na manj\xc5\xa1i hrib. Z njunimi kamerami so posneli prve mikrofotografije.\n_START_SECTION_\nMars Reconnaissance Orbiter\n_START_PARAGRAPH_\nV marcu 2006 se je v marsovo orbito utirila Nasino vesoljsko plovilo Mars Reconnaissance Orbiter. Sonda Mars opazovuje s tremi kamerami. Namenjana je iskanju ledu pod povr\xc5\xa1jem in preu\xc4\x8devanju Marsove atmosfere. Njena glavna naloga je iskanje primernih mest za pristanek prihodnjih odprav.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovane odprave\n_START_PARAGRAPH_\nPrva naslednja odprava na Mars je Phoenix , ki naj ga bi izstrelili v letu 2007. Pod okriljem Mars Science Laboratory naj bi v letu 2009 izstrelili tudi sondo Phobos-Grunt, ki naj bi se vrnila na Zemljo in prinesla primer kamenja iz marsovske lune Phobos. Ostale odprave, ki jih na\xc4\x8drtujejo v NASA-i, so predvidena za kasneje._NEWLINE_Evropska vesoljska agencija \xc5\xbeeli na Mars poslati \xc4\x8dloveka med letoma 2030 in 2035. Prvi korak bo, sizstrelitev sonde ExoMars leta 2013, kot poskusni program vrnitve sonde iz Marsa (Mars Sample Return Mission). Pred odpravo na Mars, bodo evropski astronavti od\xc5\xa1li na Luno, da se pripravijo za dalj\xc5\xa1o odpravo na Mars._NEWLINE_\xc4\x8clove\xc5\xa1ko raziskovalno odpravo na Mars na\xc4\x8drtujejo tudi Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Na\xc4\x8drt za raziskovanje vesolja je leta 2004 predstavil Ameri\xc5\xa1ki predsednik George W. Bush.'