b'\n_START_ARTICLE_\nJean-Baptiste-Camille Corot\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nCamille Corot je pri\xc5\xa1el iz okoli\xc5\xa1\xc4\x8din srednjega razreda. Njegova mati je bila uspe\xc5\xa1na modistka. Rojen v Parizu, je najprej \xc5\xbeivel z dojiljo na pode\xc5\xbeelju. Po obisku pari\xc5\xa1kega internata je obiskoval srednjo \xc5\xa1olo v Rouenu in opravil vajeni\xc5\xa1tvo kot trgovec s tkaninami. V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xbeivel pri dru\xc5\xbeini Sennegon  v Bois-Guillaumeu, s katerimi je bil o\xc4\x8de prijatelj. Hi\xc5\xa1ni sin se je kasneje poro\xc4\x8dil s Corotovo sestro Annette Octavio. Pri 26 letih se je odrekel nepriljubljenemu poslu in se lotil umetni\xc5\xa1ke kariere. Njegova najstarej\xc5\xa1a dela so krajinske slike manj\xc5\xa1ega formata iz avgusta 1822. Nato je postal u\xc4\x8denec Jean-Victorja Bertina, velikega predstavnika klasi\xc4\x8dnega krajinskega slikarstva. Leta 1825 je odpotoval v Rim in tri leta slikal v Campagna Romani. Nazaj v Pariz se je preselil v atelje na Rue Voltaire. Pe\xc5\xa1 se je odpravil tudi po Franciji, na Nizozemsko in v \xc5\xa0vico. Od leta 1827 je redno sodeloval na Pari\xc5\xa1kem salonu._NEWLINE_\xc5\xa0e posebej v poznej\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju je Corot velik del pozornosti namenil dobrodelnosti. Njegov ogromen komercialni uspeh, ki ga je med drugim pove\xc4\x8dal s prefinjenim tr\xc5\xbeenjskim konceptom svojih del, se je lotil \xc5\xa1irokega dru\xc5\xbebenega udejstvovanja. V umetni\xc5\xa1kem okolju je Corot priredil delavnice za mlaj\xc5\xa1e kolege. Njegova najpomembnej\xc5\xa1a u\xc4\x8denca sta bila Berthe Morisot in Camille Pissarro. Ve\xc4\x8dkrat je daroval velike vsote za revne Pari\xc5\xbeane. Leta 1872 je Corot kupil hi\xc5\xa1o za revnega in zdaj slepega Honor\xc3\xa9 Daumierja. Leta 1875 je  Milletvi vdovi podaril 10.000 frankov, da je lahko zagotovila pre\xc5\xbeivetje svojih otrok. Poleg tega je Corot podpiral vrtec v pari\xc5\xa1ki ulici Rue Vandrezanne._NEWLINE_Leta 1846 je bil imenovan za viteza  reda legije \xc4\x8dasti, leta 1867 za \xc4\x8dastnika. Nazadnje je Corot \xc5\xbeivel na \xc5\xa1tevilki 56 pari\xc5\xa1ke Rue du Faubourg Poissonni\xc3\xa8re. Corot je ostal neporo\xc4\x8den in brez otrok. Germain Bazin je leta 1942 zapisal: \xc2\xbbNi mu treba \xc5\xbeiveti v mesu in krvi in slediti temnemu nagonu, ki je skupen vsem \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim bitjem\xc2\xab. Njegovi posmrtni ostanki so pokopani na pari\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du P\xc3\xa8re Lachaise\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nCorot je v Italiji na\xc5\xa1el svojo krajinsko sliko s svobodno, a tesno kompozicijo in umirjeno barvo, ki jo je po letu 1850 razvil v \xc4\x8disto razpolo\xc5\xbeenjsko sliko. Bil je eden glavnih predstavnikov Barbizonske \xc5\xa1ole, ki so ji pripadali tudi Th\xc3\xa9odore Rousseau, Charles-Fran\xc3\xa7ois Daubigny in Jean-Fran\xc3\xa7ois Millet. V poznih letih je bil kot P\xc3\xa8re Corot o\xc4\x8detovski lik pari\xc5\xa1ke umetni\xc5\xa1ke scene in je veljal za vodilnega slikarja krajine v Franciji. Njegova sodobnika sta William Turner in John Constable. Poleg krajinskega slikarstva, ki ima pogosto presenetljive podobnost s skupno novo nastajajo\xc4\x8do fotografijo, je Corot ustvaril tudi portrete \xc5\xbeensk._NEWLINE_Corot je odlo\xc4\x8dilno vplival na razvoj impresionizma. Ve\xc4\x8d znanih slikarjev se je sklicevalo na Corota ali so se opisali kot njegovi u\xc4\x8denci, kot so Eug\xc3\xa8ne Boudin, Stanislas L\xc3\xa9pine, Antoine Chintreuil, Fran\xc3\xa7ois-Louis Fran\xc3\xa7ais, Berthe Morisot, Charles Le Roux in Barthelemy Menn.\n_START_SECTION_\nPonaredki\n_START_PARAGRAPH_\nCamille Corot je med najbolj ponarejanimi umetniki na svetu. Deloma je to posledica njegove radodarnosti: veliko svojih slik je podaril in zapustil, ne da bi o tem vodil zapise. Nekaj slik je pustil tudi prijateljskim umetnikom, da so jih kopirali. V poznih letih, ko je postal slaven, so se okoli njega zbrali revni umetni\xc5\xa1ki prijatelji, ki jim je prisko\xc4\x8dil na pomo\xc4\x8d s spreminjanjem enega in istega motiva v svojem studiu. Tudi s svojimi podpisi jih ni vedno natan\xc4\x8dno prevzel. Svoja dela je imel brez podpisa, popravljal je dela sodelavcev in jih na njihovo \xc5\xbeeljo podpisal. Po drugi strani pa so trgovci z umetninami njegova dela podpisali sami . Po mnenju FAZ-jevega kritika Niklasa Maaka se je Fernand L\xc3\xa9ger postaral, ko je zaslu\xc5\xbeil s \xc2\xbbpetindvajset la\xc5\xbenimi Coroti\xc2\xab, ki jih je naslikal . Corot se je neko\xc4\x8d nor\xc4\x8deval: \xc2\xbbOd 1500 slik, ki sem jih naslikal, jih je 3000 v Ameriki.\xc2\xab_NEWLINE_Izjemna Corotova produktivnost in raznolikost njegovega sloga sta pomagala ote\xc5\xbeiti odkrivanje ponaredkov. Njegova priljubljenost med ameri\xc5\xa1kimi zbiralci umetnosti jim je pomagala hitro in na \xc5\xa1iroko se namno\xc5\xbeiti.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8dastitve\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid (6672) Corot nosi njegovo ime.'