b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0tefka Bulovec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tefka Bulovec je obiskovala internatsko osnovno \xc5\xa1olo v Ljubljani in pri Gospe Sveti na Koro\xc5\xa1kem. Med letoma 1917 in 1918 je v ljubljanskem Christofovem zavodu obiskovala trgovski te\xc4\x8daj, nato pa od 1922 do 1926 zasebno nunsko u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Zamsu na Tirolskem. Od 1919 do 1922 je bila pisarni\xc5\xa1ka pomo\xc4\x8dnica v ljubljanski Po\xc5\xa1tni hranilnici, med letoma 1927 in 1928 pa u\xc4\x8diteljica pri Gospe Sveti in od 1928 do 1936 na nunski dekli\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Hallu blizu Innsbrucka. V Sofiji je bila 1937 zasebna vzgojiteljica, nato pa med 1939 in 1941 u\xc4\x8diteljica na Svetini pri Celju. Pred nem\xc5\xa1kim okupatorjem se je umaknila v Ljubljano, kjer jo je honorarno zaposlil ravnatelj NUK Janko \xc5\xa0lebinger. Od 1945 je bila redno zaposlena v bibliografskem oddelku, kjer je bila sprva zaposlena sama, nato pa od 1950 v kolektivu. Do upokojitve leta 1965 je pridobila naziv vi\xc5\xa1je bibliotekarke. Po vojni je od 1948 na Filozofski fakulteti v Ljubljani izredno \xc5\xa1tudirala slavistiko in germanistiko ter 1954 diplomirala na temo Mladostno razdobje Ivana Mraka 1906-1930. Za delo je dobila dve priznanji: \xc4\x8copovo diplomo in red dela s srebrnim vencem. Poleg bibliografskega dela je pisala tudi preproste pesmi, a jih ni objavljala. Njena pesni\xc5\xa1ka zbirka Sli\xc4\x8dice tako ostaja v zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_\xc5\xa0tefka Bulovec je sestra kiparke in slikarke Karle Bulovec Mrak.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV bibliografsko delo jo je uvedel Janko \xc5\xa0lebinger. Med okupacijo je zanj obdelovala slovenski samostojni tisk od leta 1913 dalje, vendar je popis ostal nedokon\xc4\x8dan, in zbirala gradivo o Francetu Pre\xc5\xa1ernu. Po ve\xc4\x8d kot dvajsetih letih dela je 1975 naposled iz\xc5\xa1la Pre\xc5\xa1ernova bibliografija \xe2\x80\x93 najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a in najpopolnej\xc5\xa1a osebna monografska bibliografija na Slovenskem ter hkrati tudi njeno \xc5\xbeivljenjsko delo. Bibliografsko je obravnavala tudi Ivana Cankarja, pet akademikov za  Letopis SAZU 1948\xe2\x80\x931949(1950), Lenina, ter druge. _NEWLINE_Takoj po vojni je realizirala \xc5\xa0lebingerjevo idejo o obnovitvi teko\xc4\x8de nacionalne bibliografije ter sestavila prve \xc5\xa1tiri letnike Slovenske bibliografije. V njej je popisala \xc4\x8dasopisje, monografska dela ter muzikalije. Sodelovala je pri Slovenski bibliografiji \xc4\x8dlankov za prvih \xc5\xa1est povojnih let, vzporedno s tem pa sestavljala mese\xc4\x8dne preglede knji\xc5\xbenih novosti za revije Knjiga, Slovenski knji\xc5\xbeni trg, Poro\xc4\x8devalec, ter Ljudska pravica. Prav tako je sodelovala pri Bibliografiji jugoslovanskih bibliografij 1945\xe2\x80\x9355 (Beograd, 1958). Pomembni sta tudi njeni deli Bibliografija slovenskih bibliografij 1561\xe2\x80\x931973 in  Bibliografija Edvarda Kardelja (1980). V svoji dolgoletni praksi je bila  avtorica ali soavtorica ve\xc4\x8d strokovnih bibliografij. Njen bibliografski opus pa ka\xc5\xbee na veliko predanost stroki, pa tudi njeno marljivost in zagnanost. Na \xc5\xbealost je njena  Bibliografija slovenskih prevodov iz anti\xc4\x8dnih del ostala nedokon\xc4\x8dana.'