b'\n_START_ARTICLE_\nEtienne-Louis Malus\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo mladost so zaznamovale \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave. Obiskoval je voja\xc5\xa1ko in\xc5\xbeenirsko \xc5\xa1olo, med francosko revolucijo pa so ga vrgli brez spri\xc4\x8devala, ker je bil osumljen neza\xc5\xbeelene politi\xc4\x8dne dejavnosti. Prepisal se je na Politehniko, kjer je bil Biotov so\xc5\xa1olec. Skupaj z njim se je leta 1795 tudi udele\xc5\xbeil pouli\xc4\x8dnih demonstracij, proti katerim je ostro nastopil mladi Napol\xc3\xa9on. V nasprotju z Biotom Malus ni postal protinapoleonovec. Mogo\xc4\x8de zato, ker si kot voja\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir ni mogel kaj, da ne bi ob\xc4\x8dudoval nekaj \xc4\x8dasa uspe\xc5\xa1nega generala._NEWLINE_Pod Napol\xc3\xa9onom je slu\xc5\xbeil leta 1798]do 1801 v pohodu v Egipt in komaj pre\xc5\xbeivel kon\xc4\x8dno polomijo. Ukvarjal se je z raziskovanjem na podro\xc4\x8dju optike. Njegov konji\xc4\x8dek je bila optika. Akademija znanosti je razpisala nagrado za najbolj\xc5\xa1o razlago dvojnega loma, in lotil se je dela. Nekega dne leta 1808 je po naklju\xc4\x8dju obrnil svoj kristal islandskega dvolomca proti son\xc4\x8dni svetlobi, ki se je odbijala od okenskega stekla in ves presene\xc4\x8den ugotovil, da prihaja iz kristala le en \xc5\xbearek. Zaradi napa\xc4\x8dne teorije svetlobe, v katero je verjel, je menil, da sta oba \xc5\xbearka, ki se po navadi poka\xc5\xbeeta ob izstopu iz dvolomca, dva pola svetlobe, podobno magnetnemu dipolu. \xc5\xbdarka je sorazmerno neposre\xc4\x8deno imenoval polarizirana in ime se je ohranilo. S tem je odkril polarizacijo svetlobe. Iz svojega poskusa pa je sklepal, da je mogo\xc4\x8de polarizirati svetlobo tudi pri odboju. Ugotovil je tudi, da sta dva \xc5\xbearka, ki prideta iz dvolomca, polarizirana v pravokotnih smereh, kajti z vrtenjem kristala je dosegel, da je en \xc5\xbearek slabel, drugi pa oja\xc4\x8deval. Z vsakim zasukom pa sta \xc5\xbearka zamenjala vlogi. Fresnelova teorija pre\xc4\x8dnih valov je vse to lepo pojasnila. Malus je izdelal geometrijo svetlobnih \xc5\xbearkov, ki jo je izpopolnil Dupin in je pomagala posodobiti geometrijsko optiko in tudi prispevala h geometriji premi\xc4\x8dnih kongruenc._NEWLINE_Malus je leta 1810 postal \xc4\x8dlan Akademije znanosti._NEWLINE_Leta 1811 je Young Malusu sporo\xc4\x8dil, da je navkljub vojni med Francijo in Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom prejel Rumfordovo medaljo Kraljeve dru\xc5\xbebe iz Londona za tisto leto. Malus je umrl 37 let star za jetiko.'