b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cebelji vosek\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cebelji vosek je \xc5\xbeivalski vosek, ki ga izdelujejo medonosne \xc4\x8debele vrste Apis mellifera v voskovnih \xc5\xbelezah._NEWLINE_Je belo-rumene do rumeno-rjave barve, kar je deloma odvisno od koli\xc4\x8dine barvil, ki vanj pridejo iz cvetnega prahu, propolisa. Pri 32-35 \xc2\xb0C je plasti\xc4\x8den in upogljiv ter se z lahkoto gnete, pri malo ni\xc5\xbeji temperaturi (25-30 \xc2\xb0C) pa je zelo mo\xc4\x8dan; poln sat lahko dr\xc5\xbei ve\xc4\x8d kilogramov medu._NEWLINE_Vosek v vodi ni topen. Nekaj njegovih sestavin lahko raztopimo v alkoholu, dobro pa je topen v \xc5\xa1tevilnih drugih organskih topilih (v etru, bencinu). Gostota voska je 0,964 do 0,970. Tali\xc5\xa1\xc4\x8de ima pri 62 do 64 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nSestava voska\n_START_PARAGRAPH_\nPoznanih je \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 300 komponent voska. Glavna sestavina so estri nasi\xc4\x8denih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin z enovalentnimi alifatskimi alkoholi, ki predstavljajo 70 do 74% vseh spojin. Vsebuje \xc5\xa1e 13 do 15% prostih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin in 12 do 15% alifatskih ogljikovodikov ter barvila, aromati\xc4\x8dne snovi, nekaj mineralnih snovi in precej vitamina A.\n_START_SECTION_\nNastanek in pomen voska\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cebelji vosek izdelujejo parne voskovne \xc5\xbeleze, ki le\xc5\xbeijo na sprednji strani trebu\xc5\xa1nih okrovov \xc4\x8detrtega do sedmega \xc4\x8dlena \xc4\x8debeljega zadka. Pod povr\xc5\xa1ino trebu\xc5\xa1nega okrova, ki mu pravimo vo\xc5\xa1\xc4\x8deno ogledalo, so skrite celice voskovnih \xc5\xbelez (gre za preobra\xc5\xbeene epidermalne celice). Te celice izlo\xc4\x8dajo teko\xc4\x8di vosek, ki pronica skozi pore vo\xc5\xa1\xc4\x8denega ogledalca in se na povr\xc5\xa1ini strdi v \xc5\xa1koljkaste luske, debele 0,5 mm. \xc4\x8cebele vo\xc5\xa1\xc4\x8dene luske z dla\xc4\x8dicami na nogah prenesejo do \xc4\x8deljusti, kjer jih zgnetejo v \xc5\xbeeleno obliko. Pri tem opravilu za mazanje \xc4\x8deljusti \xc5\xbeleze slinavke izlo\xc4\x8dajo gosto alkalno snov. Iz voska gradijo satje. V celice satja zalega matica, delavke pa vanje shranjujejo med in cvetni prah. Iz voska izdelujejo tudi vo\xc5\xa1\xc4\x8dene pokrovce, s katerimi pokrivajo celice, napolnjene z medom. Vosek nastane, ko se med presnavlja v ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih celicah, povezanih z voskovnimi \xc5\xbelezami, in se tako pretvori v \xc4\x8debelji vosek. Pogoj za sposobnost proizvodnje voska je, da se \xc4\x8debele prve dni svojega \xc5\xbeivljenja hranijo s pelodom ter tako dobijo protein, ki omogo\xc4\x8da razvoj ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih celic. Pogoj je tudi zaloga medu v panju, ki ga \xc4\x8debele zau\xc5\xbeijejo kot surovino za izdelavo voska. Da \xc4\x8debela izdela 1kg voska, mora zau\xc5\xbeiti 8,4 kg medu.\n_START_SECTION_\nProblemi voskov\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri \xc4\x8debelarji \xc5\xbeelijo prihraniti tako, da \xc4\x8debelji vosek ponarejajo z dodajanjem loja, mineralnih voskov, stearina, parafina, kolofonije, rastlinskih voskov itd. Tak\xc5\xa1en vosek ima spremenjene kemijske in fizikalne lastnosti. Ponarejenost voska je brez laboratorijskih analiz zelo te\xc5\xbeko dokazati, medtem ko \xc4\x8debele ponarejen vosek hitro spregledajo: iz tak\xc5\xa1nega voska izdelane satnice namre\xc4\x8d ne zdr\xc5\xbeijo te\xc5\xbee- raztegnejo se in deformirajo, \xc4\x8debele pa panj zapustijo._NEWLINE_Satnic ne izdelujemo sami, ker lahko vosek vsebuje spore hude gnilobe in ga je potrebno obdelati s temperaturo nad 125 \xc2\xb0C.'