b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Mandelc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor Mandel\xc4\x8devega rodu ni znan, vendar prevladuje mnenje, da je bil Mandelc doma iz Kranjske ali Istre. Mandelc je bil prvi tiskar v Ljubljani oziroma na Slovenskem sploh in pozneje prvi tiskar na Zahodnem Mad\xc5\xbearskem (Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danskem. On je tiskal obrednik Agenda Vandalica v Dolnji Lendavi. Knjigo so uporabili ogrski Slovenci v Slovenski okroglini in tudi Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danski Hrvati. V Ljubljano je pri\xc5\xa1el pred letom 1575, dobil me\xc5\xa1\xc4\x8danske pravice in sprva deloval kot knjigotr\xc5\xbeec. Spomladi 1575 je na prigovarjanje J. Dalmatina, J. Khisla in K. Spindlerja zaprosil de\xc5\xbeelne stanove za dovoljenje, da odpre tiskarno, ki je pri\xc4\x8dela delovati \xc5\xbee poleti istega leta. S tem je raz\xc5\xa1iril svojo dejavnost na tiskarstvo in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Uspe\xc5\xa1no delovanje tiskarne in priprave za natis Dalmatinove Biblije so izvale reakcijo v katoli\xc5\xa1kih krogih, ki so dosegli, da so tiskarno 1581 zaprli, Mandelc pa je moral zapustiti avstrijske dedne de\xc5\xbeele. Po izgonu iz Ljubljane aprila 1582 je nato 23 let uspe\xc5\xa1no deloval na Ogrskem v Slovenski okroglini (Prekmurje in Porabje) in na Zahodnem Ogrskem (Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danskem), in Hrva\xc5\xa1kem. V delu \xc4\x90ura \xc5\xa0urmina "Povjest knji\xc5\xbeevnosti hrvatske_NEWLINE_i srbske" (str. 129) je najti podatek, da je okoli leta 1574 v Vara\xc5\xbedinu nekaj \xc4\x8dasa vodil tiskarno Ivan Manlius, po rodu Slovenec.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi Mandel\xc4\x8dev ljubljanski tisk, o katerem poro\xc4\x8da Valvasor, \xc5\xbeal ni ohranjen. Jeseni 1575 je natisnil Dalmatinov prevod svetopisemske knjige Jezus Sirah, ki je prva v Ljubljani in na Slovenskem natisnjena slovenska knjiga._NEWLINE_Nastanek in razvoj Mandel\xc4\x8deve tiskarne sta bila mo\xc4\x8dno povezana z na\xc4\x8drti protestantov, ki so tedaj pripravljali najve\xc4\x8dje knji\xc5\xbeevne dose\xc5\xbeke slovenske reformacije, posebej \xc5\xa1e z Dalmatinovim prizadevanjem za izdajo celotne Biblije v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Mandelc je v Ljubljani v \xc5\xa1estih letih delovanja natisnil okoli 30 knjig, od tega je bilo okoli petino vseh slovenskih tiskov v 16. stoletju. Poleg Dalmatinovih del je tiskal tudi slovenska dela J. Juri\xc4\x8di\xc4\x8da, J. Tul\xc5\xa1\xc4\x8daka in A. Bohori\xc4\x8da, nem\xc5\xa1ko pisana dela K. \xc5\xa0pindlerja, J. Khisla, koledarje, prigodne publikacije ter tiske \xc4\x8dasopisne narave. Vsega skupaj je natisnil nad 100 del v slovenskem, nem\xc5\xa1kem, latinskem, mad\xc5\xbearskem in hrva\xc5\xa1kem (gradi\xc5\xa1\xc4\x8danskem) jeziku._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilno za njegove tiske je, da so vsebinsko tehtni in tiskarsko na visoki ravni; zaradi starosti in dogodkov, katerim so bili skozi zgodovino izpostavljeni pa spadajo med velike redkosti.'