b'\n_START_ARTICLE_\nNevtron\n_START_PARAGRAPH_\nNevtr\xc3\xb3n je hadron brez elektri\xc4\x8dnega naboja z maso 1,675 \xc2\xb7 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb2\xe2\x81\xb7 kg. Nevtroni skupaj s protoni sestavljajo atomska jedra, izjema je le jedro najpogostej\xc5\xa1ega izotopa vodika \xc2\xb9H, ki ga sestavlja en sam proton, zato protone in nevtrone skupno imenujemo nukleoni. Jedra z enakim \xc5\xa1tevilom nevtronov se imenujejo izotoni (podobno kot so jedra z enakim \xc5\xa1tevilom protonov izotopi). Zunaj jedra, ko nevtronov ne ve\xc5\xbeejo mo\xc4\x8dne jedrske sile, nevtroni niso stabilni in razpadejo z razpolovnim \xc4\x8dasom pribli\xc5\xbeno 15 minut na proton, elektron in elektronski antinevtrino. Opisani razpad \xce\xb2 poteka tudi v nekaterih nestabilnih jedrih. Nevtron uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med barione; sestavljajo ga trije kvarki, en kvark\xc2\xa0\xc2\xbbgor\xc2\xab\xc2\xa0in dva kvarka\xc2\xa0\xc2\xbbdol\xc2\xab.'