b'\n_START_ARTICLE_\nBlok s\n_START_PARAGRAPH_\nBlok s periodnega sistema elementov sestavljajo elementi iz prve in druge skupine elementov (alkalijske in  alkalijske zemeljske kovine) ter vodik in helij. Zanje je zna\xc4\x8dilno, da so v osnovnih stanjih atomov njihovi energetsko najbogatej\xc5\xa1i elektroni na orbitalah s. Vsi atomi, razen vodika in helija, te elektrone zelo lahko oddajo in tvorijo katione   z nabojem 1+ (elementi iz prve skupine in vodik) ali 2+ (elementi iz druge skupine). Elektronska konfiguracija helija je kemijsko izredno stabilna, zato ne tvori nobene znane stabilne spojine in ga pri\xc5\xa1tevamo med \xc5\xbelahtne pline._NEWLINE_Vsi elementi, razen helija,  s so izredno mo\xc4\x8dni reducenti, zato jih v naravi nikoli ne najdemo v elementarni obliki. Elementi v kovinski obliki se pridobivajo z elektrolizo talin njihovih soli. Pridobivanje z elektrolizo vodnih raztopin njihovih soli ni mogo\xc4\x8de, ker takoj po nastanku reagirajo z vodo v hidrokside in vodik.  Vse kovine iz bloka s, razne litija, berilija, rubidija in cezija, je leta 1807 in 1808 izoliral Sir Humphry Davy. Berilij sta neodvisno drug od drugega izolirala F. Wooler in A.A. Bussy leta 1828. Litij je izoliral Robert Bunsen leta 1854. Leta 1864 je izoliral \xc5\xa1e rubidij in s spektroskopijo odkril cezij. Cezij je \xc5\xa1ele leta 1881 izoliral Carl Setterberg z elektrolizo raztaljenega cezijevega cianida._NEWLINE_Trdota kovin iz bloka s je zelo razli\xc4\x8dna: vse alkalijske kovine so izredno mehke, berilij pa je precej trd. Vse kovine, razen berilija in magnezija, so zelo reaktivne in zato neuporabne za pripravo zlitin. Izjema so zlitine s svincem, v katerih je njihova vsebnost manj\xc5\xa1a od 2%. Berilij in magnezij se kljub visoki ceni uporabljata v lahkih in trdnih zlitinah in kot reducenta v organski kemiji in pri pridobivanju titana, cirkonija in tantala iz njihovih rud._NEWLINE_Vse kovine iz bloka s so na zraku vnetljive in zahtevajo pazljivo ravnanje. Vse, razen berilija in magnezija, se morajo skladi\xc5\xa1\xc4\x8diti v argonu ali v inertnih teko\xc4\x8dih ogljikovodikih. Z vodo burno reagirajo in spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo vodik. Izjemi sta magnezij, ki reagira po\xc4\x8dasi, in berilij, ki reagira samo amalgamiran z \xc5\xbeivim srebrom, ki razgrajuje nastali oksidni sloj.'