b"\n_START_ARTICLE_\nApartheid\n_START_PARAGRAPH_\nApartheid (dobesedni pomen v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini in afrikan\xc5\xa1\xc4\x8dini lo\xc4\x8denost) je bila politi\xc4\x8dna doktrina, s katerim je vlada Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ke republike imenovala svoj sistem rasne segregacije, zatiranja in izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja od leta 1948 do 1994. Ta sistem je omogo\xc4\x8dal belcem, ki predstavljajo manj kot petino prebivalstva, da so vodili politiko Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ke republike.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPod apartheidom so bila svoboda gibanja ter politi\xc4\x8dno in socialno-ekonomske pravice \xc4\x8drnskega prebivalstva mo\xc4\x8dno omejene. Bela manj\xc5\xa1ina razpolaga z ve\xc4\x8dino zemlje. Afri\xc4\x8dani so \xc5\xbeiveli v rezervatih, ki so jim dodeljeni, predstavljajo manj kot 13 odstotkov dr\xc5\xbeavnega ozemlja._NEWLINE_Apartheid je bil takrat osnova ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ke ekonomske in politi\xc4\x8dne zgradbe. Gospodarstvo je cvetelo na ra\xc4\x8dun izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja poceni afri\xc5\xa1kih delavne sile, ki so bili zaposleni v tovarnah in podjetjih v lasti belcev in tujih dru\xc5\xbeb. Afri\xc4\x8dani so garali za mezde, ki so jim je omogo\xc4\x8dale siroma\xc5\xa1no \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Belci so sledili politiki rasnega razlikovanja, odkar so se v Afriki \xc5\xbeive\xc4\x8di Holandci in angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de prebivalstvo zdru\xc5\xbeili z Aktom iz leta 1909 v Zvezo Ju\xc5\xbene Afrike. Ko je leta 1948 oblast prevzela narodna stranka, je apartheid postal uradna dr\xc5\xbeavna politika. Voditelji ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ke vladajo\xc4\x8de stranke so trdili, da morajo biti rase lo\xc4\x8dene in njihovi kontakti omejeni na najmanj\xc5\xa1o mo\xc5\xbeno mero, da se izognejo konfliktom, ki jih povzro\xc4\x8da t. i. lo\xc4\x8deni razvoj razli\xc4\x8dnih skupin, ter nadaljujejo beli nadzor in oblast nad \xc2\xbbtemnopoltimi rasami, ki so na ni\xc5\xbeji razvojni stopnji civilizacije\xc2\xab._NEWLINE_Biv\xc5\xa1i ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki ministrski predsednik Hendrik F. Verwoerd je leta 1963 v skup\xc5\xa1\xc4\x8dinskemu domu izjavil: \xc2\xbb\xc4\x8ce se omejimo na najpreprostej\xc5\xa1o obliko problema, je ta ni\xc4\x8d drugega kot to: mi ho\xc4\x8demo Ju\xc5\xbeno Afriko obdr\xc5\xbeati belo... 'obdr\xc5\xbeati jo belo' lahko pomeni samo eno, to je bela oblast - ne 'nadzorstvo' ali 'vodstvo' temve\xc4\x8d 'kontrola' in 'nadoblast'\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nStali\xc5\xa1\xc4\x8de Zdru\xc5\xbeenih narodov do apartheida\n_START_PARAGRAPH_\nGeneralna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je obsodila apartheid kot zlo\xc4\x8din proti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu. Varnostni svet ga opisuje kot \xc2\xbbnagnusnega za zavest \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva\xc2\xab. Apartheid so obsodila vsa telesa Zdru\xc5\xbeenih narodov, ki imajo na skrbi vpra\xc5\xa1anja \xc4\x8dlovekovih pravic, rasne diskriminacije ter dekolonizacije in skoraj vse dr\xc5\xbeavne \xc4\x8dlanice Zdru\xc5\xbeenih narodov._NEWLINE_Generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je razglasila, da je politika, ki temelji na rasni diskriminaciji in rasni vzvi\xc5\xa1enosti \xc2\xbbvredna preziranja in nerazdru\xc5\xbeljiva s pojmom \xc4\x8dlovekovega dostojanstva\xc2\xab.\xc2\xa0\xc2\xbbRasna diskriminacija in apartheid predstavljajo resen zadr\xc5\xbeek ekonomskemu in socialnemu razvoju in ovirajo mednarodni mir za sodelovanje\xc2\xab._NEWLINE_Po pritiskih mednarodne javnosti so se prve reforme na podro\xc4\x8dju apartheida za\xc4\x8dele v osemdesetih letih 20. stoletja, oktobra 1989 pa je takratni predsednik Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ke republike, Frederik Willem de Klerk pomilostil mentorja Nelsona Mandele in \xc5\xa1e nekaj drugih politi\xc4\x8dnih zapornikov , kar je \xc5\xbee nakazovalo padec apartheida. Leta 1990 pa je de Klerk za\xc4\x8del z uradnimi pogajanji za odpravo apartheida, kar je privedlo do prvih popolnoma demokrati\xc4\x8dnih predsedni\xc5\xa1kih volitev, na katerih so lahko sodelovali tudi \xc4\x8drnci. Po volitvah je postal prvi nebeli predsednik Nelson Mandela."