b'\n_START_ARTICLE_\nMoj brat svetnik\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nPo petindvajsetih letih lo\xc4\x8ditve pisatelja in njegovo dru\xc5\xbeino za en mesec obi\xc5\xa1\xc4\x8de brat Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek, kartuzijanec. Vzrok njegovega prihoda je poslovitev, saj se mu zaradi te\xc5\xbeke bolezni obeta smrt. Po vrsti domuje pri vseh bratih in sestrah, njegova prisotnost pa najbolj zmoti prav pisatelja samega, saj ne razume bratovega poni\xc5\xbenega vdajanja v usodo \xe2\x80\x93 sprejemanja smrti kot nekaj razumljivega in naravnega. Ob prazniku sorodnika se zbere cela dru\xc5\xbeina, vendar dogodek zasen\xc4\x8di izpoved Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka in govor pisatelja, v katerem se razkrije vzrok bolezni in razlika med njima. Brat je bil namre\xc4\x8d edini nekomunist v dru\xc5\xbeini in med vojno zaradi nesre\xc4\x8dnega incidenta med Nemci in partizani v njegovem samostanu interniran v nem\xc5\xa1ko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de, od koder se je vrnil hudo bolan, k poslab\xc5\xa1anju njegove bolezni pa je mo\xc4\x8dno pripomogel strog samostanski red, ki ga pisatelj zelo kritizira. Neko nedeljo se vsi bratje in sestre odpravijo v rodno vas, Hrav\xc5\xa1\xc4\x8dico, kjer brat kon\xc4\x8dno spozna, da doma, kot se ga on spominja, ni ve\xc4\x8d. V naslednjih dneh, ko Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek spet \xc5\xbeivi pri pisatelju, se med njima odvija besedni boj, saj pisatelj te\xc5\xbeko razume njegovo vero in prepri\xc4\x8danja zaradi tolik\xc5\xa1ne druga\xc4\x8dnosti od njegovih lastnih prepri\xc4\x8danj. Skupaj se odpravita tudi na Brezje in Bled, potem pa sledijo dnevi slovesa. Cela dru\xc5\xbeina se zbere na poslovilni ve\xc4\x8derji v Se\xc5\xbeani, kjer se zgodi \xc5\xa1e zadnji incident: brat Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek pred kosilom izgine in se odpravi s kolesom v Tomaj, od koder prinese pisatelju steklenico brinjevca, kar pisatelja gane. Obisk je kon\xc4\x8dan in brat se vrne v Milano, kjer ga \xc4\x8daka operacija. Pisatelj ima ravno na dan operacije v Milanu slikarsko razstavo, na kateri prejme telegram iz bolni\xc5\xa1nice o smrti brata. Ko pride naslednji dan na ogled trupla mu zdravnik razkrije, da je kljub nezavesti in hudim bole\xc4\x8dinam brat umrl s svetni\xc5\xa1kim nasmehom na ustnicah, kar je povzro\xc4\x8dilo izbruh kratke histerije \xe2\x80\x93 bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dno osebje se je \xc5\xbeelelo dokopati do ko\xc5\xa1\xc4\x8dka njegovega obla\xc4\x8dila ali las. Pisatelj med pogovorom razkrije zakaj mu je bil brat nadle\xc5\xbeen: v njem in ostalih je bil \xc5\xbee zdavnaj mrtev; njegova skromnost in tiho prena\xc5\xa1anje muk pa pripeljeta pisca do naslovnega spoznanja, da je bil njegov brat svetnik.\n_START_SECTION_\nKritika, literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbRoman je sestavljen iz ve\xc4\x8d spoznavnih plasti, ki segajo od na\xc5\xa1ega vsakdanjega, skoraj banalnega dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja in od sodobnih civilizacijskih navad do subtilnega u\xc4\x8denja in razmi\xc5\xa1ljanja, vendar se vse plasti toliko organsko prepletajo, da je roman navzlic temu zaokro\xc5\xbeena, kompaktna celota.V sistemu teh plasti dokaj na povr\xc5\xa1ju ostajajo svetovnonazorske konfrontacije; a tudi te konfrontacije niso same sebi namen, pa\xc4\x8d pa so povezane z intimnim, komaj zavestnim odnosom med bratoma in tako v tej situaciji dobivajo posebno barvo.\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xa0ifrer 1971: 421)_NEWLINE_\xc2\xbbBratovska ljubezen, ki se je prej zadr\xc5\xbeevala na ravnini konvencionalnih sorodni\xc5\xa1kih vezi in je spri\xc4\x8do vsakdanjih razlik v na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja in v miselnosti celo bledela, se se povsem uresni\xc4\x8di \xc5\xa1ele ob smrti, ko odpadejo vsi na\xc5\xa1i razumski predsodki. Toda od brata Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka se ta smrt spet vra\xc4\x8da k avtorju in bolj kot pri katerikoli spoznavni plasti romana je tu o\xc4\x8ditno in tudi naravnost povedano, kako pri vsem tem gre za pisateljev osebno-izpovedni namen. A navsezadnje ne gre samo za pisatelja samega, ki je glavni akter v romanu in torej glavna tar\xc4\x8da neizbe\xc5\xbene usodnosti, pa\xc4\x8d pa v kon\xc4\x8dnem smislu za vsako \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko bitje, ki se pred to usodnostjo brani in je ne mara priznavati. Toda brat kot navzo\xc4\x8de poosebljenje smrti neusmiljeno podira vse obrambne okope in svoje o\xc5\xbeje sorodnike direktno soo\xc4\x8da s to neizbe\xc5\xbeno usodnostjo.\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xa0ifrer 1971: 421)_NEWLINE_\xc2\xbb[O]b mojem "avtobiografskem" romanu Moj brat svetnik je na primer pikro duhovita Jolka Mili\xc4\x8d iz Se\xc5\xbeane takole o\xc5\xa1ilila svojo recenzentsko ost:\xc2\xa0\xc2\xbb ... Ko bi bila jaz avtor faktografije MOJ BRAT SVETNIK, bi jo najbr\xc5\xbe ... avtokriti\xc4\x8dno preimenovala v Jaz, mojega brata brat, ker je v romanu komaj en odstotek brata svetnika, ostalih 99 odstotkov pa je nabitih s slikarjevim (avtorjevim, op. C. Z.) govore\xc4\x8dim jazom in osebnostjo ...\xc2\xab\xc2\xa0(Zlobec 2010: 734)_NEWLINE_\xc2\xbbPri svoji poglavitni temi je Zlobec ostal tudi v romanu Moj brat svetnik. Tu je izbral za vzporeditev dve eksistencialni mogo\xc4\x8dosti: osve\xc5\xa1\xc4\x8deno spiritualno in spontano vitalisti\xc4\x8dno. Nosilca obeh \xc5\xbeivljenjskih mogo\xc4\x8dosti sta dva brata, eden menih in drugi slikar, ki v medsebojnih pogovorih razkrivata svojo bivanjsko opredelitev. Filozofska tema, ki je tudi pripovedno zastavljena kot disputacija, sicer ni na\xc5\xa1la ustrezne notranje iz\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denosti, je pa zanimivo osebno pri\xc4\x8devanje, ki razodeva nekaj podobnih lastnosti kakor Pesmi jeze in ljubezni. Avtor na ve\xc4\x8d mestih ponazarja svoj bivanjski polo\xc5\xbeaj, najbolj izrazito pa je naslednje mesto:\xc2\xa0\xc2\xbbVerjemi, ni mi do tega, da bi se na\xc5\xa1el, ljub\xc5\xa1e mi je, \xc4\x8de se i\xc5\xa1\xc4\x8dem. In morda je prav v tem moja sre\xc4\x8da\xc2\xab. Zato nasprotje menihovi usmerjenosti ni toliko zavestno eksplicirano, junak ga \xc5\xbeivi v skladu z impulzi spontanosti in vitalizma, v njih pa ni vedno najti globlje vzro\xc4\x8dnosti ah vi\xc5\xa1je enotnosti. Moj brat svetnik prav zato ni pripovedno besedilo, ki bi imelo od za\xc4\x8detka jasen odgovor na zastavljena vpra\xc5\xa1anja. Njegova faktura je v tem pogledu moderna:\xc2\xa0\xc2\xbbTako bi moral znati govoriti, pa govorim in govorim, a najbr\xc5\xbe ne toliko zato, da bi kaj povedal, kolikor iz potrebe, da bi si pri\xc5\xa1el na jasno, kaj pravzaprav ho\xc4\x8dem povedati\xc2\xab. Zato je sklep romana \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko velik in za avtorja zelo zna\xc4\x8dilen:\xc2\xa0\xc2\xbbTema je ve\xc4\x8dna in povsod, tema je nenadna bratova smrt in tema je v meni, \xc5\xbeivem\xc2\xab. Spoznanje ve\xc4\x8dne teme, ki je okoli ljudi in v njih, hkrati pa refleksija o smrti napoveduje druga\xc4\x8dno tematiko Zlob\xc4\x8devega ustvarjalnega dela v prihodnosti.\xc2\xab\xc2\xa0(Poga\xc4\x8dnik 1972: 50)_NEWLINE_\xc2\xbb\xc4\x8ce vzamem dvojico Eros-Thanatos, moram vendarle re\xc4\x8di, da sta v mojih pesmih tako ljubezen kot smrt, dasi manj povezano, ko prehajata druga v drugo, manj usodnostno. Priznati moram, da mi je sleherna misel na smrt skrajno bole\xc4\x8da in me bega. Pod tem vtisom je nastal tudi roman Moj brat svetnik, posve\xc4\x8den razmi\xc5\xa1ljanju o smrti oziroma odnosu do nje, kajti smrt bli\xc5\xbenjega \xc4\x8dloveka sem tedaj do\xc5\xbeivel. Star sem bil okoli \xc5\xa1tirideset let in sem skoraj zbolel od same misli na smrt. Zdi pa se mi, da je smrt najbr\xc5\xbe eden tistih misterijev v \xc5\xbeivljenju, ki ga ni mogo\xc4\x8de razumeti vse dotlej, dokler se biolo\xc5\xa1ka zakonitost \xc5\xbeivljenja ne za\xc4\x8dne podirati, se pravi podirati optimisti\xc4\x8dna rast \xc5\xbeivljenja. Tedaj najbr\xc5\xbe postaja\xc5\xa1 bolj dovzeten za misli o smrti. /.../ Jaz sem do\xc5\xbeivljal smrt predvsem v mladih letih, v vojni. Pozneje, okoli \xc5\xa1tiridesetega, me je toliko obsedla, da sem moral o njej intenzivno razmi\xc5\xa1ljati in napisati (\xc5\xbee omenjeni) roman, vdira mi tudi v poezijo, a najve\xc4\x8dkrat samostojno, ne v povezavi z erosom.\xc2\xab\xc2\xa0(Horvat 1982: 47)_NEWLINE_\xc2\xbbTo, kar se mi je pripetilo z Mojim bratom svetnikom, je predvsem bizarno, vendar tudi simptomati\xc4\x8dno za na\xc5\xa1e kulturne razmere. Na kratko: kritika je roman razli\xc4\x8dno sprejela. Dale\xc4\x8d najbolj\xc5\xa1o oceno so o romanu napisali v Dru\xc5\xbeini, primerjave o njegovi kvaliteti so bile laskavo evropske. Recenzent je, resnici na ljubo, vsebino in sporo\xc4\x8dilo romana nekoliko preinterpretiral, bral me je, recimo, nekoliko po svoje, kot toliko drugih, ki so o knjigi pisali. In tako je ta ocena pri\xc5\xa1la v roke vrlim mladinskim aktivistom na nekem seminarju v Bohinju, kjer so po \xc5\xbeivahni debati, ki se je brez te\xc5\xbeav iztekla v soglasno obsodbo, da je roman tak\xc5\xa1en in tak\xc5\xa1en, zahtevali, da me je nujno treba takoj vre\xc4\x8di iz CK ZKS in ZK. Ko je bila stvar tako reko\xc4\x8d \xc5\xbee sklenjena, se je enemu od predavateljev vendarle posvetilo in je povabil tiste, ki so roman prebrali, naj kaj ve\xc4\x8d povedo o njem. In pokazalo se je, da romana nih\xc4\x8de ni bral: dovolj sta jim bila naslov in recenzija v Dru\xc5\xbeini. In \xc5\xa1e poanta k tej anekdoti: ko je novinar pred zadnjim kongresom ZKS vpra\xc5\xa1al Popita, kaj trenutno bere, je predsednik povedal, da Zlob\xc4\x8devega Svetnika in da mu je knjiga kar v\xc5\xa1e\xc4\x8d. Naslednje leto je bil roman med knjigami, ki jih \xc5\xa1olniki priporo\xc4\x8dajo, kot pomo\xc5\xbeno \xc4\x8dtivo, mladini ...\xc2\xab\xc2\xa0(Horvat 1982: 49)'