b'\n_START_ARTICLE_\nRamzes I.\n_START_SECTION_\nPoreklo\n_START_PARAGRAPH_\nPred prihodom na prestol se je imenoval Pa-re-mes-su in ni bil kraljevskega porekla, ampak \xc4\x8dlan voja\xc5\xa1ke plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine iz Nilove delte, morda iz nekdanje hi\xc5\xa1ke prestolnice Avaris. Bil je sin voja\xc5\xa1kega poveljnika Setija. Stric Kaemuaset je bil voja\xc5\xa1ki \xc4\x8dastnik, poro\xc4\x8den z Tamuad\xc5\xbeesi, matrono Amunovega harema. Amun je bil sorodnik ku\xc5\xa1kega podkralja Huja in zasedal visok dr\xc5\xbeavni polo\xc5\xbeaj. To pomeni, da je bila tudi Ramzesova dru\xc5\xbeina na visokem polo\xc5\xbeaju v egip\xc4\x8danski dru\xc5\xbebi.  Ramzesu je bil faraon Horemheb o\xc4\x8ditno naklonjen in ga je imenoval za svojega vezirja. Slu\xc5\xbeil je tudi kot visoki Setov sve\xc4\x8denik  in kot tak verjetno igral pomembno vlogo v obnovi starih egip\xc4\x8danskih verovanj, omajanih v Ehnatonovi hereziji generacijo pred tem. _NEWLINE_Tudi Horemheb ni bil \xc4\x8dlan kraljeve dru\xc5\xbeine, ampak izku\xc5\xa1en voja\xc5\xa1ki \xc4\x8dastnik, ki je bil sprva tudi Tutankamonov in Ajev svetovalec. Ker ni imel otrok, je za svojega naslednika izbral Ramzesa, verjetno tudi zato, ker je imel sina (Seti I.) in vnuka (Ramzes II.), ki bi ga lahko nasledila brez nasledstvenih sporov. _NEWLINE_Ramzez je po prihodu na oblast privzel priimek (prestolno ime) mn-p\xe1\xb8\xa5ty-r\xca\xbf, ki se interpretira kot Menpehtire in pomeni "Ustoli\xc4\x8den z Rajevo (po)mo\xc4\x8djo". Kljub temu je bolj znan po svojem osebnem kot vladarskem imenu. Njegovo ime se \xc4\x8drkuje r\xca\xbf-ms-sw, kar pomeni "Ra ga je nosil". Ob prihodu ne prestol je bil \xc5\xbee prileten mo\xc5\xbe. Za svojega naslednika je imenoval sina, kasnej\xc5\xa1ega faraona Setija I. Seti je pred tem izvedel ve\xc4\x8d voja\xc5\xa1kih operacij, od katerih je bil najpomembnej\xc5\xa1i  poskus ponovne osvojitve nekaterih izgubljenih egip\xc4\x8danskih ozemelj v Siriji. Zgleda, da je se je Ramzes ukvarjal predvsem z notranjimi zadevami. Njegov najbolj znan spomenik je drugi pilon karna\xc5\xa1kega templja, ki ga je za\xc4\x8del graditi Horemheb.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nRamzes I. je vladal zelo malo \xc4\x8dasa, kar se ka\xc5\xbee tudi v zelo majhnem \xc5\xa1tevilo njegovih gradenj in na hitro zgrajeni in nedokon\xc4\x8dani grobnici.  Egip\xc4\x8danski sve\xc4\x8denik in zgodovinar Maneton mu je pripisal samo 16 mesecev vladanja, s stele v Buhenu pa je razvidno, da je vladal najmanj 17 mesecev. _NEWLINE_Pokopali so ga  v Dolini kraljev. Njegovo grobnico je odkril italijanski raziskovalec Giovanni Battista Belzoni leta 1817 in jo ozna\xc4\x8dil s KV16. Grobnica je majhna in zgrajena v naglici. Sestavljena je samo iz prehoda in pogrebne sobe, ometane z malto. Na zidu je bila naslikan faraon s svojimi bogovi in Ozirisom na najpomembnej\xc5\xa1em mestu. Sarkofag iz rde\xc4\x8dega granita je bil poslikan in ne okra\xc5\xa1en z reliefi. V napisih je veliko pravopisnih napak, kar ka\xc5\xbee, da je bil dokon\xc4\x8dan zelo na hitro._NEWLINE_Ramzesov sin Seti I. je kasneje v spomin na o\xc4\x8deta v Abidosu zgradil majhno kapelo s finimi reliefi. Leta 1911 je ameri\xc5\xa1ki finan\xc4\x8dnik in  bankir John Pierpont Morgan  ve\xc4\x8d izjemnih reliefov iz te kapele podaril Metropolitan Museum of Art v New Yorku.\n_START_SECTION_\nMumija\n_START_PARAGRAPH_\nMumija, za katero velja, da je mumija Ramzesa I., je bil ukradena in mnogo let razstavljena v zasebnem muzeju v Kanadi, dokler ni bila vrnjena Egiptu. _NEWLINE_Identiteta mumije ni povsem zanesljiva, sodobne raziskave, meritve lobanje, radiokarbonsko datiranje in videz pa ka\xc5\xbeejo, da je pripadala prav njemu. Roke mumije so prekri\xc5\xbeane, kar je bilo do leta 600 pr. n. \xc5\xa1t.  rezervirano samo za vladarje._NEWLINE_Mumijo so ukradli roparji grobov iz dru\xc5\xbeine Abu-Rassul. V Severno Ameriko jo je okoli leta 1860 pretihotapil  kanadski rudarski in\xc5\xbeenir in poslovne\xc5\xbe James Douglas. Mumijo so razstavili v Muzeju Niagarskih slapov v Niagara Fallsu, Ontario. Identiteta mumija ni bila znana, v muzeju pa je ostala ve\xc4\x8d kot 130 let. Ko se je lastnik muzeja odlo\xc4\x8dil za njegovo prodajo, je vsebino muzeja kupil kanadski poslovne\xc5\xbe William Jamieson, ki je s pomo\xc4\x8djo kanadskega egiptologa Gaylea Gibsona prepoznal identiteto mumije in njeno veliko vrednost. Leta 1999 je Jamieson prodal egip\xc4\x8danski del zbirke Muzeju Michaela C. Carlosa Univerze Emony v Atlanti, Georgia, za 2 milijona dolarjev. Mumija je bila 24. oktobra 2003 uradno vrnjena Egiptu, Razstavljena je v muzeju v Luksorju.'