b'\n_START_ARTICLE_\nMost na reki Kwai\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nDva vojna ujetnika zakopavata truplo na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du japonskega ujetni\xc5\xa1kega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v \xc4\x8dasu druge svetovne vojne v ju\xc5\xbeni Burmi. Eden od njiju, poveljnik ameri\xc5\xa1ke mornarice Shears (William Holden), rutinsko podkupuje \xc4\x8duvaje, da bi se izognil te\xc5\xbekemu delu. Prispe velik kontigent britanskih ujetnikov, korakajo in drzno \xc5\xbevi\xc5\xbegajo Colonel Bogey March, pod vodstvom polkovnika Nicholsona (Alec Guinness)._NEWLINE_Poveljnik tabori\xc5\xa1\xc4\x8da, polkovnik Saito (Sessue Hayakawa) jih nagovori in obvesti o pravilih. Vztraja, da vsi zaporniki, ne glede na \xc4\x8din, delajo pri gradnji mostu preko reke Kwai, ki bo del \xc5\xbeeleznice, ki bo povezala celo Burmo._NEWLINE_Naslednje jutro Saito uka\xc5\xbee vsem delati, a Nicholson uka\xc5\xbee svojim \xc4\x8dastnikom, naj po\xc4\x8dakajo. Izpostavi da 3. \xc5\xbdenevska konvencija pravi da so ujeti \xc4\x8dastniki izvzeti iz ro\xc4\x8dnega dela. Saito se razjezi in udari Nicholsona v obraz, a se ta no\xc4\x8de pokoriti niti potem, ko Saito potegne strojnico. Saita od njegove namere odvrne vojak Clipton (James Donald), medicinski \xc4\x8dastnik; namesto tega japonski poveljnik pusti Nicholsona in njegove \xc4\x8dastnike stati na nevzdr\xc5\xbeni vro\xc4\x8dini. Ko te\xc4\x8dejo ure, eden od njih omedli, a Nicholson in ostali stojijo tudi po tem, ko se ljudje vra\xc4\x8dajo z dela. Po tem, ko je polkovnik Nicholson pretepen na Saitovem sede\xc5\xbeu, so britanski \xc4\x8dastniki poslani za kazen v kletko, Nicholson pa v samico._NEWLINE_Clipton prosi da bi pogledal \xc4\x8dastnike. Saito pristane, pod pogojem, da Clipton nagovori Nicholsona, da si premisli. Nicholson se no\xc4\x8de premakniti z mesta, reko\xc4\x8d: \xc2\xbb\xc4\x8ce se sedaj predamo, ne bo nikoli konec.\xc2\xab\xc2\xa0Medtem konstrukcija nastaja precej za rokom, delno zaradi mnogih \xc2\xbbnesre\xc4\x8d\xc2\xab, ki so jih organizirali Britanci. Saito ima rok; \xc4\x8de ga ne izpolni, se bo osramotil in bo moral narediti sepuku. Zato se nejevoljno odlo\xc4\x8di izpustiti Nicholsona, reko\xc4\x8d da mu je dal \xc2\xbbamnestijo\xc2\xab, da bi po\xc4\x8dastil obletnico velike japonske zmage v rusko-japonski vojni. Nicholson in njegovi \xc4\x8dastniki do\xc5\xbeivijo bu\xc4\x8den sprejem ostalih jetnikov, Saito pa se v zasebnih prostorih razjo\xc4\x8de._NEWLINE_Po tem, ko si je fizi\xc4\x8dno opomogel od kazni, a vseeno mentalno zlomljen, Nicholson odide na ogled. \xc5\xa0okiran je, ko spozna, da na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8du vladajo neorganizacija, lenoba in sabota\xc5\xbea. Odlo\xc4\x8di se zgraditi bolj\xc5\xa1i most od Japoncev. Kapetanu Reevesu (Peter Williams) in vojaku Hughesu (John Boxer) uka\xc5\xbee, naj izdelata projekt primernega mostu ne glede na voja\xc5\xa1ki pomen, ki ga ima za Japonce. \xc5\xbdeli se dokazati pred tistimi, ki so ga ujeli in zaposliti svoje ljudi._NEWLINE_Medtem trojica mo\xc5\xa1kih, med katerimi je tudi Shears, posku\xc5\xa1a pobegniti. Dva sta ubita, Shears pa ranjen. Pade v reko in odnese ga tok. Po nekaj dneh v d\xc5\xbeungli naleti na tajsko vas, kjer mu prebivalci pomagajo, da si opomore, nato pa ga po\xc5\xa1ljejo v britansko bolnico v Kolombo, na \xc5\xa0rilanki. Med rehabilitacijo dvori simpati\xc4\x8dni medicinski sestri._NEWLINE_Vojak Warden (Jack Hawkins), \xc4\x8dlan britanskih posebnih enot, posku\xc5\xa1a stopiti z njim v stik. Shearsu sporo\xc4\x8di, da vodi majhno skupino komandosov na misijo, v kateri bi morali uni\xc4\x8diti most na reki Kwai. Shearsa prosi, da se prostovoljno priklju\xc4\x8di, ker pozna obmo\xc4\x8dje. Shears ga zavrne in prizna, da ni poveljnik, temve\xc4\x8d navaden mornari\xc5\xa1ki rekrut. Shears za\xc4\x8dne pripovedovati, kako sta on in poveljnik mornarice pre\xc5\xbeivela brodolom, a je poveljnika kasneje ubila japonska patrulja. \xc2\xbbShears\xc2\xab\xc2\xa0je zamenjal identifikacijske plo\xc5\xa1\xc4\x8dice z mrtvim \xc4\x8dastnikom, upajo\xc4\x8d, da bo tako pri\xc5\xa1el do primernej\xc5\xa1e obravnave v ujetni\xc5\xa1tvu. Ni mu uspelo, a ni imel druge izbire kot nadaljevati z la\xc5\xbenim predstavljanjem. Warden mu pravi, da to \xc5\xbee ve. Ponudi mu pogodbo v zameno za njegove usluge, a na misiji bo imel ekvivalenten \xc4\x8din vojaka in se izognil kazni. Shears se nerad \xc2\xbbprostovoljno\xc2\xab\xc2\xa0pridru\xc5\xbei._NEWLINE_V tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Clipton zmedeno gleda, kako Nicholson noro priganja svoje ljudi, da dokon\xc4\x8dajo projekt do roka. Ironi\xc4\x8dno, celo \xc2\xbbprostovoljno\xc2\xab\xc2\xa0prijavlja svoje podrejene \xc4\x8dastnike, da pomagajo pri fizi\xc4\x8dnem delu. Ker so japonski in\xc5\xbeenirji izbrali slabo mesto, ga zapustijo in 400 metrov dolvodno za\xc4\x8dnejo gradnjo novega mostu. Medtem se komandosi spustijo s padali. Eden umre zaradi slabega pristanka, ostali pa nadaljujejo pohod proti reki s pomo\xc4\x8djo domorodnih nosa\xc4\x8dic in njihovega va\xc5\xa1kega poglavarja, Yaija. Medtem ko v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du slavijo dokon\xc4\x8danje mostu, Shears in poro\xc4\x8dnik Joyce (Geoffrey Horne) pod okriljem no\xc4\x8di postavljata eksploziv. Naslednji dan bi moral preko mostu peljati vlak z japonskimi vojaki in va\xc5\xbenimu uradniki. Warden jih \xc5\xbeeli razstreliti._NEWLINE_Ko se zno\xc4\x8di, Nicholson ponosno koraka po mostu. Od zadnjega ogleda je nivo vode upadel in odkril \xc5\xbeice, ki so povezovale eksploziv, v daljavi pa se zasli\xc5\xa1i prihajajo\xc4\x8di vlak. Nicholson in Saito pohitita in za\xc4\x8dneta slediti \xc5\xbeicam, ki vodijo do Joycea. Ko prideta preblizu, Joyce stopi iz zaklona in zabode Saita do smrti. Nicholson pokli\xc4\x8de na pomo\xc4\x8d in posku\xc5\xa1a prepre\xc4\x8diti komandosu, da bi se dokopal do detonatorja. Za\xc4\x8dne se obra\xc4\x8dun; Yai je ubit. Ko je Joyce ranjen, Shears preplava reko da bi dokon\xc4\x8dal nalogo, a ga ubijejo preden pride do polkovnika._NEWLINE_Ko Nicholson prepozna Shearsa, pride k sebi in vzklikne: \xc2\xbbKaj sem naredil?\xc2\xab\xc2\xa0Smrtno ranjen se spotakne ob detonator in pade nanj to\xc4\x8dno v trenutku ko preko mosta pelje vlak, ki pade v reko. Po dokon\xc4\x8danju misije Warden ob pomo\xc4\x8di nosa\xc4\x8da odtava v d\xc5\xbeunglo. Clipton, ki je bil pri\xc4\x8da prelivanju krvi, mrmra \xc2\xbbNorost! ...norost!\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgodovinska utemeljitev\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba temelji na gradnji enega od \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih mostov preko reke Mae Klong leta 1943 na mestu, imenovanem Tamarkan, pet kilometrov od tajskega mesta Kan\xc4\x8danaburija. To je bil del projekta povezovanja obstoje\xc4\x8dih tajskih in burmanskih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog, da bi povezali  Bangkok na Tajskem in Rangoon v Burmi (danes Mjanmar) ter s tem olaj\xc5\xa1ali japonsko okupacijo Burme. Okoli stotis\xc4\x8d prisilno nova\xc4\x8denih azijskih delavcev in 12 tiso\xc4\x8d vojnih ujetnikov je umrlo na celem projektu. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav je trpljenje med gradnjo burmanske \xc5\xbeeleznice in njenih mostov resni\xc4\x8dno, so dogodki iz filma ve\xc4\x8dinoma izmi\xc5\xa1ljeni. Pravi zavezni\xc5\xa1ki glavni \xc4\x8dasnik na mostu je bil podpolkovnik Philip Toosey. Nekateri menijo, da je film \xc5\xbealjiva parodija Tooseyja. V BBC-jevi seriji Timewatch je nekdanji vojni ujetnik v tabori\xc5\xa1ku rekel, da je malo verjetno, da bi \xc4\x8dlovek, kot je izmi\xc5\xa1ljeni Nicholson, lahko pri\xc5\xa1el do \xc4\x8dina podpolkovnika; in tudi \xc4\x8de je, bi ga drugi ujetniki \xc2\xbbtiho eliminirali\xc2\xab. Julie Summers v svoji knjigi The Colonel of Tamarkan pi\xc5\xa1e, da je Pierre Boulle, ki je bil vojni ujetnik na Tajskem, ustvaril izmi\xc5\xa1ljeni lik Nicholsona kot me\xc5\xa1anico svojih spominov o kolaboracionisti\xc4\x8dnih francoskih \xc4\x8dastnikih. _NEWLINE_Toosey se je precej razlikoval od Nicholsona in zagotovo ni bil kolaborant, ki bi se \xc4\x8dutil obvezan sodelovati z Japonci. Naredil je vse, da bi odlo\xc5\xbeil gradnjo mostu \xc4\x8din dlje. Kjerkoli je Nicholson obsojal sabota\xc5\xbeo in druge poskuse zaviranja gradnje, je Toosey to spodbujal._NEWLINE_Uni\xc4\x8denje mosta v filmu je v celoti izmi\xc5\xa1ljeno. Pravzaprav sta bila zgrajena dva mostova: za\xc4\x8dasni leseni most in nekaj mesecev kasneje stalni jekleno-betonski most. Oba so uporabljali dve leti, vse dokler nista bila uni\xc4\x8dena v zavezni\xc5\xa1kem bombardiranju. Jekleni most je bil popravljen in je v uporabi \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nScenarij\n_START_PARAGRAPH_\nScenarista Carl Foreman in Michael Wilson sta bila na \xc4\x8drni listi, zato sta morala delati v tajnosti. Podpis na filmu je dobil Pierre Boulle (ki ni govoril angle\xc5\xa1ko), in je na koncu dobil tudi oskarja. Akademija je \xc5\xa1ele leta 1984 popravila krivico in za nazaj dodelila nagrado Foremanu in Wilsonu, obema posthumno. V istem \xc4\x8dasu je bil film ponovno objavljen z njunima imenoma v \xc5\xa1pici._NEWLINE_Sessue Hayakawa je menda izrezal svojo kopijo scenarija, da bi vsebovala njegove osebne stavke; seveda ni vedel, da bo njegov lik na koncu filma umrl.\n_START_SECTION_\nSnemanje\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj re\xc5\xbeiserjev je kandidiralo za ta projekt, med njimi tudi John Ford, William Wyler, Howard Hawks, Fred Zinnemann in Orson Welles. Producent Sam Spiegel je kasneje rekel, da je David Lean, tedaj prakti\xc4\x8dno neznan izven Velike Britanije, izbran \xc2\xbbv pomanjkanju alternativ\xc2\xab._NEWLINE_Lean se je skoraj utopil, ko ga je odnesel re\xc4\x8dni tok v \xc4\x8dasu snemanja; \xc5\xbeivljenje mu je re\xc5\xa1il Geoffrey Home._NEWLINE_Film je bil mednarodna koprodukcija med britanskimi in ameri\xc5\xa1kimi dru\xc5\xbebami. Delno je bil sneman v Burmi, ve\xc4\x8dinoma pa blizu Kitulgale na \xc5\xa0rilanki, z nekaj prizori, posnetimi v Angliji._NEWLINE_Eksplozijo mostu bi morali snemati 10. marca 1957 v prisotnosti Solomona Bandaranaikea, tedanjega premiera \xc5\xa0rilanke, in nekaj \xc4\x8dlanov vlade. Ker kamerman Freddy Ford ni mogel pravo\xc4\x8dasno pobegniti od eksplozije, je Lean zaustavil snemanje. Vlak je udaril v generator na drugi strani mostu in se po\xc5\xa1kodoval. Popravljen je bil do naslednjega jutra, ko je bil razstreljen, z Bandaranaikom in njegovimi ljudmi v neposredni bli\xc5\xbeini.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nNepozabna v filmu je melodija, ki jo \xc5\xbevi\xc5\xbegajo vojni ujetniki \xe2\x80\x93 Colonel Bogey March, ko prihajajo v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de. Pesem je leta 1914 napisal Kenneth Alford. Melodijo je dodal Malcolm Arnold (znana kot The River Kwai March), igral jo je orkester.'