b'\n_START_ARTICLE_\nMichelangelo Buonarroti\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje (1475\xe2\x80\x931488)\n_START_PARAGRAPH_\nMichelangelova dru\xc5\xbeina je pripadala ni\xc5\xbejemu plemstvu, ve\xc4\x8d generacij so bili manj\xc5\xa1i bankirji v Firencah. V \xc4\x8dasu Michelangelovega rojstva, je bil njegov o\xc4\x8de, Ludovico di Leonardo Buonarroti Simoni sodni upravitelj mestecu Caprese blizu Arezza in lokalni upravitelj Chiusija. Nekaj mesecev po Michelangelovem rojstvu se je dru\xc5\xbeina vrnila v Firence. Po smrti svoje matere v letu 1481, ko je bil star komaj \xc5\xa1est let, je Michelangelo \xc5\xbeivel s kamnosekom in njegovo dru\xc5\xbeino v mestu Settignanu, kjer je imel njegov o\xc4\x8de v lasti kamnolom marmorja in majhno kmetijo.\n_START_SECTION_\nVajeni\xc5\xa1tvo (1488\xe2\x80\x931492)\n_START_PARAGRAPH_\nNavkljub o\xc4\x8detovim \xc5\xbeeljam, da bi se u\xc4\x8dil slovnice pri humanistu Francescu da Urbinu, se je Michelangelo odlo\xc4\x8dil, da se bo u\xc4\x8dil kiparstva pri Domenicu Ghirlandaiu._NEWLINE_Mesto Firence je bilo v tistem \xc4\x8dasu najve\xc4\x8dji center umetnosti in znanosti v Italiji. Umetnost bila pod pokroviteljstvom Signoria (mestni svet), ki so ga sestavljali trgovski cehi in bogati pokrovitelji, kot Medi\xc4\x8dejci in njihovi ban\xc4\x8dni sodelavci. Renesansa, obnova klasi\xc4\x8dne znanosti in umetnosti, je do\xc5\xbeivela prvi razcvet v Firencah. V zgodnjih 1400 arhitekt Brunelleschi raziskuje ostanke anti\xc4\x8dnih stavb v Rimu in ustvari dve cerkvi San Lorenzo in Santo Spiritu, ki poosebljata klasi\xc4\x8dne zapovedi. Kipar Lorenzo Ghiberti je delal za petdeset let, da bi ustvaril bronasta vrata v krstilnico, ki jih je Michelangelo opisal kot "Vrata v paradi\xc5\xbe".  Zunanje ni\xc5\xa1e cerkve Or\' San Michele vsebuje galerijo del najve\xc4\x8djih kiparjev Firenc, Donatella, Ghibertija, Verrocchia in Nanni di Bancoja. Notranjost starej\xc5\xa1ih cerkva je bila prekrita s freskami, predvsem iz poznega srednjeve\xc5\xa1kega sloga, a tudi v slogu zgodnje renesanse, ki ga je za\xc4\x8del Giotto in nadaljeval Masaccio v kapeli dru\xc5\xbeine Brancacci, oba \xc4\x8digar dela je Michelangelo \xc5\xa1tudiral in kopiral v risbah. V Michelangelovem otro\xc5\xa1tvu je ekipa slikarjev od Firenc do Vatikana krasila stene Sikstinske kapele. Med njimi je bil Domenico Ghirlandaio, mojster tehnike fresko slikarstva, od perspektive, slikanja figur in portretov. Imel je najve\xc4\x8djo delavnico v Firencah v tistem obdobju._NEWLINE_Navdu\xc5\xa1eni Domenico ga je priporo\xc4\x8dil vladarju Firenc, Lorenzu de\' Medici in od leta 1490 do 1492 je Michelangelo obiskoval Humanisti\xc4\x8dno akademijo, ki jo je slednji ustanovil po zgledu Neoplatonizma. \xc5\xa0tudiral je kiparstvo pri Bertoldu di Giovanniju. Na akademiji so nanj in na njegovo umetnost vplivali \xc5\xa1tevilni najvidnej\xc5\xa1i filozofi in pisatelji tistega \xc4\x8dasa (Marsilio Ficino, Pico della Mirandola in Poliziano). V tem obdobju je izklesal dva reliefa, Bitka kentavrov (1491-1492) in Madona na stopnicah (1490-1492). Michelangelo je nekaj \xc4\x8dasa delal s kiparjem Bertoldo di Giovannijem. Ko je bil star sedemnajst let, ga je nek u\xc4\x8denec, Pietro Torrigiano, udaril na nosu, kar mu je povzro\xc4\x8dilo zmali\xc4\x8denje, ki je opazno na vseh Michelangelovih portretih.\n_START_SECTION_\nBologna, Firence in Rim (1492\xe2\x80\x931499)\n_START_PARAGRAPH_\nPo Lorenzovi smrti leta 1492 je Piero de\' Medici (Lorenzov najstarej\xc5\xa1i sin in novi glavar dru\xc5\xbeine Medici) Michelangelu odklonil podporo. V tem \xc4\x8dasu je za\xc4\x8delo prihajati tudi do verskih nemirov, ki jih je spodbujal duhovnik Savonarola. Michelangelo je zapustil Medi\xc4\x8dejski dvor in se vrnil v o\xc4\x8detovo hi\xc5\xa1o. V naslednjih mesecih je klesal polikromatsko leseno Kri\xc5\xbeanje (1493), kot darilo priorju firen\xc5\xa1ke cerkve Santo Spirito, ker mu je dovolil narediti nekaj anatomskih \xc5\xa1tudij na truplih bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dne cerkve. Med letoma 1493 in 1494 je kupil blok marmorja in sklesal nadnaravno velik kip Herkula, ki je bil poslan v Francijo, nato pa izginil nekako v 18. stoletju. 20. januarja 1494 je Piero de Medici, Lorenzov naslednik, naro\xc4\x8dil sne\xc5\xbeni kip in Michelangelo je znova pri\xc5\xa1el na Medi\xc4\x8dejski dvor._NEWLINE_V istem letu je bil Medici izgnan iz Firenc kot posledica vzpona Savonarola. Michelangelo je zapustil mesto pred koncem politi\xc4\x8dnih nemirov, in \xc5\xa1el v Benetke, nato pa v Bologno. Bologni je dobil naro\xc4\x8dilo za nekaj manj\xc5\xa1ih figur za dokon\xc4\x8danje sveti\xc5\xa1\xc4\x8da svetega Dominika v cerkvi posve\xc4\x8deni temu svetniku. V tem \xc4\x8dasu je Michelangelo preu\xc4\x8deval robustne reliefe, ki jih klesal Jacopo della Quercia okoli glavnega portala bazilike sv. Petroniusa, vklju\xc4\x8dno s plo\xc5\xa1\xc4\x8do Kreacija Eve, kompozicija, ki se je kasneje pojavila na stropu Sikstinske kapele. _NEWLINE_Proti koncu leta 1494 je bila politi\xc4\x8dna situacija v Firencah mirnej\xc5\xa1a. Mesto, pred tem ogro\xc5\xbeeno od Francozov, ni bilo ve\xc4\x8d v nevarnosti, saj je Karel VIII. utrpel poraz. Po kon\xc4\x8danih nemirih se je Michelangelo vrnil v Firence delat za Medi\xc4\x8dejce. V pol leta je v Firencah izdelal dva manj\xc5\xa1a kipa, otroka Janeza Krstnika in spe\xc4\x8dega Kupida. Po Condivi, Lorenzo di Pierfrancesco de \'Medici, za katerega je Michelangelo izklesal Janeza Krstnika zahteval, da ge Michelangelo "popravi tako, da bo videti, kot da bi bil pokopan", da bi ga "poslal v Rim ... kot starodavno delo in ... ga bolje prodal". Oba, Lorenza in Michelangela so nevede prevarali prekup\xc4\x8devalci. Kardinal Raffaele Riario je bil nad Kupidom tako navdu\xc5\xa1en, da so umetnika (leta 1496) povabili v Rim. Michelangelo je prispel v Rim 25. junija 1496 star 21 let. Dne 4. julija istega leta je za\xc4\x8del delati po naro\xc4\x8dilu kardinala Raffaele Sansone Riaria, pretirano velik kip rimskega boga vina Bachusa. Ob zaklju\xc4\x8dku je kardinal delo zavrnil in ga dal v zbirko bankirja Jacopo Gallija na njegovem vrtu._NEWLINE_V novembru 1497 mu je francoski veleposlanik pri Svetem sede\xc5\xbeu, kardinal Jean de Bilh\xc3\xa8res-Lagraulas naro\xc4\x8dil skulpturo Pieta, ki prikazuje Devico Marijo kako \xc5\xbealuje nad Jezusovim telesom. Predmet, ki ni del bibli\xc4\x8dne pripovedi o kri\xc5\xbeanju, je bil pogost v srednjeve\xc5\xa1kegm verskem kiparstvu severne Evrope in bi bil kardinalu zelo ljub. Pogodba je bila dogovorjena v avgustu naslednjega leta. Michelangelo je imel 24 let, ko je delo kon\xc4\x8dal. Kmalu je postala ena od velikih svetovnih mojstrovin kiparstva. Sodobna mnenje je povzelo Vasarija: "Gotovo je \xc4\x8dude\xc5\xbe, da je brezobli\xc4\x8den blok kamna lahko tako popoln, da ga je narava komaj uspela ustvariti v mesu".   Zdaj se nahaja v baziliki svetega Petra v Rimu.\n_START_SECTION_\nStrop v Sikstinski kapeli\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1505 je bil Michelangelo spet povabljen v Rim, kamor ga je povabil novoizvoljeni pape\xc5\xbe Julij II.. Naro\xc4\x8dil je zgraditi pape\xc5\xbeevo grobnico, ki naj bi vklju\xc4\x8devala \xc5\xa1tirideset kipov in bila kon\xc4\x8dana v petih letih. Pod pokroviteljstvom pape\xc5\xbea je Michelangelo do\xc5\xbeivljal konstantne prekinitve svojega dela na grobnici, da bi izpolnil \xc5\xa1tevilne druge naloge. \xc4\x8ceprav je Michelangelo delal na grobnici 40 let, ni bila nikoli kon\xc4\x8dana. Danes se nahaja v cerkvi S. Pietro Vincoli v Rimu in je najbolj znana po osrednjem kipu Mojzesa, ki ga je kon\xc4\x8dal leta 1516. Od drugih kipov, namenjenih za grobnico, sta dva znana kot Herojski ujetnik in Umirajo\xc4\x8di ujetnik in sta zdaj v Louvru._NEWLINE_ _NEWLINE_V istem obdobju je Michelangelo naslikal strop Sikstinske kapele, za katerega je  porabil pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tiri leta (1508-1512). Po Condivijevem naro\xc4\x8dilu je Bramante, ki je delal na stavbi nove bazilike svetega Petra, zameril Michelangelovo naro\xc4\x8dilo za pape\xc5\xbeevo grobnico, \xc4\x8de\xc5\xa1 da ga ne bo dokon\xc4\x8dal in prepri\xc4\x8dal pape\xc5\xbea, da ga je naro\xc4\x8dil njemu._NEWLINE_Michelangelo je dobil prvotno naro\xc4\x8dilo naslikati dvanajst apostolov na trikotnih pendentivih, ki podpirajo strop in zajemajo osrednji del stropa z ornamentom. Michelangelo je prepri\xc4\x8dal pape\xc5\xbea Julija, da mu je dal proste roke in predlagal druga\xc4\x8den in bolj zapleten sistem, ki predstavlja zgodbo o genezi Padec \xc4\x8dloveka, Obljubo odre\xc5\xa1itve preko prerokov in rodoslovje Kristusa. Delo je del ve\xc4\x8djega sistema dekoracije v kapeli, ki predstavlja velik del nauka katoli\xc5\xa1ke Cerkve._NEWLINE_Sestava se razprostira na 500 kvadratnih metrih stropa in vsebuje ve\xc4\x8d kot 300 likov.  Na sredini je devet epizod iz Geneze, razdeljene v tri skupine:. Stvarjenje vesolja; Stvarjenje \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva in njegov padec od Bo\xc5\xbeje milosti; in nazadnje zgodba o Noetu. Na pendentivih je pobarvanih dvanajst mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk, ki so prorokovali prihod Jezusa. Sedem prerokov iz Izraela in pet Sibil, prero\xc5\xa1kih \xc5\xbeensk v klasi\xc4\x8dnem svetu. Med najbolj znanimi slikami na stropu so Stvarjenje Adama, Adam in Eva v rajskem vrtu, Vesoljni potop, prerok Jeremija in Cumaenska Sibila.\n_START_SECTION_\nFirence pod Medi\xc4\x8dejskimi pape\xc5\xbei (1513 \xe2\x80\x93 za\xc4\x8detek 1534)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1513 je pape\xc5\xbe Julij II. umrl in njegov naslednik, Leon X. Medici, je Michelangelu naro\xc4\x8dil, naj obnovi pro\xc4\x8delje bazilike svetega Lovrenca v Firencah in jo okrasi s kipi. Naslednja tri leta so minila v risanju na\xc4\x8drtov in poskusih odprtja novega kamnoloma, vendar so delo ustavili finan\xc4\x8dni problemi njegovega mecena._NEWLINE_Kljub polomu pri projektu so Medi\xc4\x8dejci pri Michelangelu naro\xc4\x8dili \xc5\xa1e eno veliko delo, dru\xc5\xbeinsko grobnico v baziliki svetega Lorenza. Ta projekt je bil na sre\xc4\x8do kon\xc4\x8dan v ve\xc4\x8djem obsegu, Michelangelo se je z njim ukvarjal v dvajsetih in tridesetih letih 16. stoletja. Michelangelo je kot kipar in arhitekt zasnoval kipe in notranjost grobnice. Dve najve\xc4\x8dji grobnici pripadata dvema manj pomembnima Medi\xc4\x8dejcema, Lorenzovemu sinu in vnuku, ki sta umrla mlada. Lorenzo Veli\xc4\x8dastni je pokopan v kotu kapele brez posebnega kipa, kot je bilo prvotno na\xc4\x8drtovano. Medi\xc4\x8dejska kapela je eden najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1ih Michelangelovih dose\xc5\xbekov. Lorenzovo grobnico sestavljajo kip Lorenza Medi\xc4\x8dejskega in figuri Mrak in Zora, ki podpirata sarkofag. Svoj nagrobni kip ima tudi Giuliano Medi\xc4\x8dejski, njegov sarkofag pa podpirata figuri Dan in No\xc4\x8d. Za figuro Dan je zna\xc4\x8dilna uporaba kontraposta (zasukan polo\xc5\xbeaj)._NEWLINE_Leta 1976 je bil skrit hodnik odkrili z risbami na stenah, da je v zvezi s kapelo sam. _NEWLINE_Pape\xc5\xbe Klement VII. je leta 1524 Michelangelu naro\xc4\x8dil arhitekturno delo na Medi\xc4\x8dejski knji\xc5\xbenici v cerkvi San Lorenzo. Oblikoval je notranjost knji\xc5\xbenice in njeno preddverje, zgradbo, ki izkori\xc5\xa1\xc4\x8da arhitekturne oblike v tako dinami\xc4\x8dnem smislu, da je videti kot predhodnica baro\xc4\x8dne arhitekture. Pomo\xc4\x8dnikom je bila prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena razlaga na\xc4\x8drtov in izvajanja del. Knji\xc5\xbenica ni bila odprta do leta 1571, ve\xc5\xbea pa je ostala nepopolna do leta 1904.\n_START_SECTION_\nRim (1534\xe2\x80\x931546)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1527 so Florentinci Medi\xc4\x8dejce vrgli z oblasti in ustanovili republiko. Mesto je bilo oblegano in Michelangelo je pomagal pri utrjevanju obzidja (1528\xe2\x80\x931529). Mesto je padlo leta 1530 in Medi\xc4\x8dejci so se vrnili na oblast. Michelangelo je zaradi nestrinjanja z njimi zapustil Firence in pustil pomo\xc4\x8dnike, da so nadaljevali delo na grobnici._NEWLINE_V Rimu je Michelangelo \xc5\xbeivel v bli\xc5\xbeini cerkve Santa Maria di Loreto. V tem \xc4\x8dasu je spoznal pesnika Vittoria Colonna iz Pescare, ki je postal eden od njegovih najbli\xc5\xbejih prijateljev, do svoje smrti leta 1547._NEWLINE_Tik pred svojo smrtjo leta 1534, je pape\xc5\xbe Klemen VII. naro\xc4\x8dil Michelangelu naslikati fresko Poslednja sodba na oltarni steni Sikstinske kapele. Njegov naslednik, pape\xc5\xbe Pavel III. je bil klju\xc4\x8dna pri\xc4\x8da, da je Michelangelo za\xc4\x8del in zaklju\xc4\x8dil projekt. Na projektu je delal od leta 1534 do oktobra 1541. Freska upodablja drugi prihod Kristusa in njegovo Sodbo du\xc5\xa1. Michelangelo je prezrl obi\xc4\x8dajno umetni\xc5\xa1ko konvencijo portreta Jezusa in pokazal veliko, mi\xc5\xa1i\xc4\x8dasto telo, mladostno, golobrado in golo. Obdan je s svetniki, med katerimi Sveti Jernej nosi odrto ko\xc5\xbeo, in je podoben Michelangelu. Mrtvi vstajajo iz grobov, da bodo poslani bodisi v nebesa ali pekel. _NEWLINE_Ko je Michelangelo kon\xc4\x8dal Poslednjo sodbo, so ga obto\xc5\xbeili obscenosti zaradi slik golih oseb, ki imajo vidne genitalije (tudi v pape\xc5\xbeevi zasebni kapeli). Proti njemu so spro\xc5\xbeili cenzorsko kampanjo, da bi slike odstranili, vendar je bil pape\xc5\xbe na Michelangelovi strani. Po Michelangelovi smrti je bil izdan zakon, da se genitalije prekrije. Daniele da Volterra, Michelangelov u\xc4\x8denec, je tako prekril sporna mesta s tan\xc4\x8dico, ostalo pa je pustil nespremenjeno. Ob restavraciji freske leta 1993 so se restavratorji odlo\xc4\x8dili, da popravke pustijo. V Neaplju pa hranijo necenzurirano kopijo originala, ki jo je naredil Marcello Venusti.\n_START_SECTION_\nMichelangelo kot arhitekt\n_START_PARAGRAPH_\nArhitekturna naro\xc4\x8dila Michelangelu so bila \xc5\xa1tevilna in mnoga niso bila realizirana, predvsem fasada za cerkev San Lorenzo v Firencah, za katero je imel skonstruiran leseni model, in je \xc5\xa1e vedno nedokon\xc4\x8dana v grobi opeki. V isti cerkvi mu je Giulio de \'Medici (pozneje pape\xc5\xbe Klemen VII.), naro\xc4\x8dil oblikovanje Medi\xc4\x8dejske kapele in grobnice Giuliana in Lorenza Medici._NEWLINE_Okrog leta 1530 so po njegovih na\xc4\x8drtih sezidali Medi\xc4\x8dejsko knji\xc5\xbenico (Biblioteco Laurenziana) v Firencah, ki se dr\xc5\xbei cerkve svetega Lorenza. Uporabil je nove stile, kot so stebri, ki se proti vrhu tanj\xc5\xa1ajo in stopni\xc5\xa1\xc4\x8de s kontrastnimi pravokotnimi in okroglimi oblikami, kar razkriva manierizem v svoji najbolj sublimni arhitekturni obliki, kot je zapisal Pevsner._NEWLINE_Leta 1546 je Michelangelo za\xc4\x8del snovati zgornjo eta\xc5\xbeo pala\xc4\x8de Farnese. Leta 1547 je prevzel delo na dokon\xc4\x8danju bazilike svetega Petra, ki ga je za\xc4\x8del Bramante in ve\xc4\x8d arhitektov za njim. Michelangelo se je vrnil k prvotnemu oblikovanju, ohranil osnovno obliko in koncept s poenostavitvijo in okrepitvijo oblike ustvaril bolj dinami\xc4\x8dno in enotno celoto. \xc4\x8ceprav kasnej\xc5\xa1a gravura iz 16. stoletja prikazuje kupolo, ki ima krogel profil, je Michelangelova kupola nekoliko ovalne oblike in kon\xc4\x8dni izdelek, ki ga je zaklju\xc4\x8dil Giacomo della Porta \xc5\xa1e bolj._NEWLINE_Tudi leta 1546 je Michelangelo zasnoval trg na Kapitolskem gri\xc4\x8du (Piazza del Campidoglio). To mu je naro\xc4\x8dil pape\xc5\xbe Pavel III., da bi s simbolom novega Rima o\xc4\x8daral nem\xc5\xa1kega kralja Karla V., ki naj bi Rim obiskal leta 1538. Michelangelo je narisal elipsasto oblikovan tlak na trgu, na sredi katerega stoji kip rimskega cesarja Marka Avrelija. Trg je oblikovan tako, da za gledalca, ki stoji na balkonu nad njim, izgleda okrogel. Trg so po njegovem osnutku dokon\xc4\x8dali \xc5\xa1ele sto let po Michelangelovi smrti. Po Kapitolu se zgleduje tudi Pre\xc5\xa1ernov trg v Ljubljani. _NEWLINE_Michelangelo je na\xc4\x8drtoval tudi novi pro\xc4\x8delji za Konservatorsko pala\xc4\x8do (Palazzo dei Conservatori) in Senatsko pala\xc4\x8do (Palazzo Senatorio) na Kapitolu.\n_START_SECTION_\nMichelangelo kot \xc4\x8dlovek\n_START_PARAGRAPH_\nMichelangelo je bil pogosto aroganten do drugih in vedno nezadovoljen sam s sabo, mislil je, da umetnost prihaja iz notranjega navdiha in iz kulture. V nasprotju s tekmecem, Leonardom da Vincijem, je Michelangelo videl naravo kot sovra\xc5\xbenika, ki ga je treba premagati. Prepri\xc4\x8dan je bil, da je kiparjeva naloga osvoboditi obliko, ki je ujeta v kamnu. To je najlep\xc5\xa1e vidno pri nekaterih njegovih nedokon\xc4\x8danih kipih, ki izgledajo, kakor da se ho\xc4\x8dejo osvoboditi spon kamna. _NEWLINE_Njegovi liki odra\xc5\xbeajo tudi moralne ob\xc4\x8dutke, kar se najbolje vidi na obraznem izrazu Davida. Tudi Poslednja sodba je prikaz velike krize. _NEWLINE_Mnoge anekdote nam prikazujejo, kako zelo je bil Michelangelo cenjen \xc5\xbee za \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja. Pravijo, da je \xc5\xbee kot vajenec naredil tako dovr\xc5\xa1en kip otroka, da so ga kasneje prodali kot izvirno rimsko starino. \xc5\xa0e ena anekdota pravi, da je Michelangelo, ko je kon\xc4\x8dal Mojzesa (sedaj v cerkvi San Pietro in Vincoli) v Rimu, s kladivom udaril po kolenu kipa in zavpil: \xc2\xbbZakaj ne govori\xc5\xa1 z mano?\xc2\xab'