b'\n_START_ARTICLE_\nPokol v Verdenu\n_START_PARAGRAPH_\nPokol v Verdenu (nem\xc5\xa1ko Blutgericht von Verden) je bil pokol 4.500 ujetih Sasov oktobra 782. V vojnah med Sasi in Franki so se Sasi uprli invaziji Karla Velikega in kasnej\xc5\xa1im poskusom prisilnega pokristjanjevanja poganskega prebivalstva. Pokol se je zgodil pri sedanjem Verdenu v Spodnji Sa\xc5\xa1ki, Nem\xc4\x8dija._NEWLINE_Nekateri znanstveniki so dolgo \xc4\x8dasa posku\xc5\xa1ali s Karla Velikega sprati krivdo za pokol, vendar so njihove poskuse na splo\xc5\xa1no zavrnili. Pokol je postal na za\xc4\x8detku 20. stoletja pomemben za nem\xc5\xa1ke nacionaliste in dosegel vi\xc5\xa1ek v nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji. Leta 1935 je krajinski arhitekt Wilhelm H\xc3\xbcbotter zasnoval spomenik, znan kot Sachsenhain (Sa\xc5\xa1ki gaj), katerega so postavili na mogo\xc4\x8de prizori\xc5\xa1\xc4\x8de pokola.\n_START_SECTION_\nSpominski park\n_START_PARAGRAPH_\nPolemike o pokolu so med nem\xc5\xa1kimi nacionalisti spro\xc5\xbeile spore o podobi Karla Velikega. Nekateri Nemci so se v njem videli kot \xc5\xbertve in zagovorniki nem\xc5\xa1kih tradicionalnih prepri\xc4\x8danj, nasprotnih kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu. Wilhelm Teudt leta 1929 omenja mesto pokola v svoji knjigi Germanische Heiligt\xc3\xbcmer (Germanska sveti\xc5\xa1\xc4\x8da). Nekateri kr\xc5\xa1\xc4\x8danski nacionalisti so Karla Velikega povezovali s poni\xc5\xbeujo\xc4\x8do francosko dominacijo po prvi svetovni vojni, zlasti okupacijo Porenja._NEWLINE_Hermann Gauch, pribo\xc4\x8dnik Heinricha Himmlerja za kulturo, je menil, da bi bilo treba zaradi pokola ime Karel Veliki spremeniti v Karel Klavec. Zagovarjal je mnenje, da se mora \xc5\xbertvam postaviti primeren spomenik. Nacisti\xc4\x8dni ideolog Alfred Rosenberg je trdil tudi to, da bi se moral Veliki imenovati sa\xc5\xa1ki voditelj Vidukind in na Karel. V Tretjem rajhu je pokol postal pogosta tema debat. Leta 1934 sta nastali dve dramski deli z Vidukindom v glavni vlogi. Prvo, z naslovom Der Sieger (Zmagovalec), je napisal Friedrich Forster in Karla Velikega prikazal kot brutalnega, njegovo pokristjanjevanje poganskih Sase pa kot potrebno. Sprejem drame je bil me\xc5\xa1an. Drugo delo, z naslovom Wittekind, ki ga je napisal Edmund Ki\xc3\x9f, je bilo zaradi kritik kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva bolj kontroverzno in med predstavami ve\xc4\x8dkrat prekinjeno._NEWLINE_Leta 1935 je bil krajinski arhitekt Wilhelm H\xc3\xbcbotter zadol\xc5\xbeen za izgradnjo Sachsenhaina - Sa\xc5\xa1kega gaja, spomenika, ki bi s 4.500 velikimi kamni simboliziral 4.500 \xc5\xbertev pokola. Spominski park je bil po eni strani spomenik, po drugi pa zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de Schutzstaffel. Spomenik je nosil napis \xc2\xbbGermanom, ki so se upirali krstu in jih je (zato) poklal Karel, klavec Sasov\xc2\xab. Isto leto bi morala biti v Karlovi prestolnici Aachen tradicionalna letna proslava Karla Velikega. Proslava je bila odpovedana in nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena s predavanjem \xc2\xbbKarel Veliki, klavec Sasov\xc2\xab. Napadi na zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino Karla Velikega so se kon\xc4\x8dali, ko je bil v Tretjem rajhu dokon\xc4\x8dno rehabilitiran kot \xc2\xbbnem\xc5\xa1ki junak\xc2\xab.'