b'\n_START_ARTICLE_\nLuciano Su\xc5\xa1anj\n_START_SECTION_\nAtletska kariera\n_START_PARAGRAPH_\nSu\xc5\xa1anj je svojo atletsko pot pri\xc4\x8del v mladinskih vrstah atletskega kluba AK Kvarner v rodni Reki. V letih 1966 in 1967 je zelu uspe\xc5\xa1no nastopal na dr\xc5\xbeavnem (jugoslovanskem) mladinskem tekmovanju, na katerem je v obeh letih skupno osvojil pet medalj. Slednje je sicer osvajal v razli\xc4\x8dnih disciplinah: teku na 100 m, teku na 400 m, \xc5\xa1tafeti 4x100 m in teku na 400 m z ovirami. Leta 1969 je prvi\xc4\x8d postal jugoslovanski \xc4\x8dlanski prvak, in sicer v teku na 400 m. Kmalu zatem je v isti disciplini zmagal \xc5\xa1e na Balkanskih igrah._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 70. let je svojo dotedanjo paradno disciplino vse bolj opu\xc5\xa1\xc4\x8dal in se preusmerjal v tek na 800 m. Na 800 metrih mu je preboj uspel leta 1973, ko je slavil na Jugoslovanskem dr\xc5\xbeavnem prvenstvu in Balkanskih igrah in s tem ponovil uspehe iz sezone 1969. Leta 1973 se je Su\xc5\xa1anj udele\xc5\xbeil \xc5\xa1e Evropskega dvoranskega prvenstva in zmagal - na 400 m._NEWLINE_Njegova najznamenitej\xc5\xa1a tekma kariere je bil nedvomno finale na 800 m na Evropskem prvenstvu 1974 v Rimu. Sredi italijanske prestolnice je Su\xc5\xa1anj tedaj v zaklju\xc4\x8dnih 200 metrih uporabil svojo hitrost in s \xc5\xa1printom ugnal vso konkurenco za ve\xc4\x8d kot sekundo in pol ter pobral zlato kolajno. Pri tem je porazil tako ljubljenca ob\xc4\x8dinstva in aktualnega svetovnega rekorderja, Italijana Marcella Fiasconara, kot tudi zelo obetavnega mladeni\xc4\x8da, 19-letnega Angle\xc5\xbea Steva Ovetta._NEWLINE_Po tej presenetljivi zmagi je Su\xc5\xa1anj izginil z atletskega prizori\xc5\xa1\xc4\x8da. Do tedaj se je \xc5\xbee poro\xc4\x8dil in povil dva otroka. S\xc4\x8dasoma je pri\xc4\x8del tudi spoznavati, da se ne bo uspel pripraviti na Poletne olimpijske igre 1976 in delati isto\xc4\x8dasno. Med atletiko in dru\xc5\xbeinskim \xc5\xbeivljenjem se je odlo\xc4\x8dil za slednjega. Na Poletnih olimpijskih igrah 1976 v kanadskem Montrealu je sicer vseeno nastopil in v finalu teka na 800 m zasedel \xc5\xa1esto mesto s \xc4\x8dasom 1:45.75. Na igrah ni nastopil v optimalni formi, ker ga je, kot je sam dejal, zdelalo slu\xc5\xbeenje voja\xc5\xa1\xc4\x8dine prav tistega leta. Pribli\xc5\xbeno mesec po koncu iger je dokon\xc4\x8dno zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1portno pot in se pri\xc4\x8del ukvarjati z diplomsko nalogo iz \xc5\xa1portne vzgoje._NEWLINE_Su\xc5\xa1anjev evropski naslov na 800 m je vse do Svetovnega prvenstva 2007 in zlate kolajne skakalke v vi\xc5\xa1ino Blanke Vla\xc5\xa1i\xc4\x87 veljal za najve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeek v zgodovini hrva\xc5\xa1ke atletike. Njegov osebni rekord na 800 m, 1:44.07, je \xc5\xa1e danes hrva\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni rekord._NEWLINE_Leta 2002 je Su\xc5\xa1anja Hrva\xc5\xa1ka atletska zveza po\xc4\x8dastila s tem, da ga je imenovala za najbolj\xc5\xa1ega hrva\xc5\xa1kega atleta vseh \xc4\x8dasov.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nSu\xc5\xa1anj je do leta 1990, ko je vstopil v politiko, deloval kot \xc5\xa1portni delavec v doma\xc4\x8di Reki. Na prvih demokrati\xc4\x8dnih volitvah na Hrva\xc5\xa1kem si je leta 1990 zagotovil mesto v hrva\xc5\xa1kem parlamentu Saboru. Svoj prvi poslanski mandat je opravljal do leta 1992. V 90. letih se je politi\xc4\x8dno udejanjal \xc5\xa1e kot pod\xc5\xbeupan Reke in kot predsednik lokalne stranke Zveza za Primorje-Gorski Kotar._NEWLINE_Leta 2000 je bil Su\xc5\xa1anj ponovno izvoljen za poslanca, istega leta je postal \xc5\xa1e predsednik Hrva\xc5\xa1ke atletske zveze in podpredsednik Hrva\xc5\xa1kega olimpijskega komiteja. Leta 2002 se je potegoval za predsednika Hrva\xc5\xa1kega olimpijskega komiteja, a ga je na glasovanju premagal Zlatko Mate\xc5\xa1a. Naslednje leto, leta 2003, je zaradi sporov z novim predsednikom stranke zapustil Zvezo za Primorje-Gorski Kotar in se kot eden od ustanovnih \xc4\x8dlanov pridru\xc5\xbeil novoustanovljeni Avtonomni regionalni stranki.'