b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Trstenjak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini malih kmetov Janeza in Marije. Bil je tretji otrok po vrsti in edini fant med \xc5\xa1tirimi sestrami. V dru\xc5\xbeini so bili \xc5\xa1e trije otroci, vendar so \xc5\xbee zgodaj umrli. _NEWLINE_Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Negovi in nadaljeval \xc5\xa1olanje v Mariboru na klasi\xc4\x8dni gimnaziji (1918\xe2\x80\x931926). Nato je \xc5\xa1tudiral teologijo na Univerzi v Innsbrucku, kjer je leta 1929 doktoriral iz filozofije. Dve leti pozneje je bil v Mariboru posve\xc4\x8den v duhovnika. Leta 1933 je v Innsbrucku doktoriral iz teologije. Leta 1935 in 1937 se je izpopolnjeval v Parizu, med letoma 1941 in 1942 je opravljal specializacijo na podro\xc4\x8dju eksperimentalne psihologije pri Agostinu Gemelliju v Milanu._NEWLINE_V letih 1934 do 1939 je slu\xc5\xbeboval kot katehet na takratni realni gimnaziji v Mariboru ter 1939/40 kot profesor filozofije na Visoki bogoslovni \xc5\xa1oli v Mariboru. Od leta 1940 do upokojitve leta 1973 je na Teolo\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani predaval filozofijo in psihologijo, na podiplomski stopnji Univerze v Zagrebu ter ob\xc4\x8dasno na  oddelku za psihologijo Filozofske fakultete v Ljubljani. _NEWLINE_Bil je redni \xc4\x8dlan Mednarodnega zdru\xc5\xbeenja za aplikativno psihologijo v Parizu (od leta 1953), \xc4\x8dlan SAZU (od leta 1979 dopisni, od 1983 redni \xc4\x8dlan), \xc4\x8dlan Evropske akademije za znanost in umetnost v Salzburgu (od 1993), predsednik in \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva psihologov Slovenije ter \xc4\x8dlan ve\xc4\x8d drugih znanstvenih organizacij doma in po svetu. Za svoje strokovno delo je dobil ve\xc4\x8d visokih cerkvenih, dr\xc5\xbeavnih in znanstvenih odlikovanj ter priznanj, med drugim je bil leta 1974 imenovan za pape\xc5\xbeevega \xc4\x8dastnega prelata. Prejel je Kidri\xc4\x8devo nagrado (1983), nagrado Avnoja (1988), razgla\xc5\xa1en je bil za ambasadorja znanosti Republike Slovenije (1993), prejel zlati \xc4\x8dastni znak svobode Republike Slovenije (1996), \xc4\x8dastni doktorat Univerze v Mariboru (1990) in Univerze v Ljubljani (1994)._NEWLINE_Njegove publikacije spadajo po tematiki med psiholo\xc5\xa1ka dela, antropolo\xc5\xa1ka, filozofska, kurturolo\xc5\xa1ko-narodnostna ter teolo\xc5\xa1ka dela. Dobra polovica njegovega strokovnega udejstvovanja je s podro\xc4\x8dja psihologije, kar 47 knjig v slovenskem jeziku in nekatera prevedena  v tuje jezike. Napisal je \xc5\xa1e \xc4\x8dez 500 strokovnih \xc4\x8dlankov in razprav. V tujini je bil najbolj znan po dose\xc5\xbekih na podro\xc4\x8dju psihologije barv, ki so povzeti v knjigi Psihologija barv iz leta 1996. Njegovo najve\xc4\x8dje odkritje na podro\xc4\x8dju eksperimentalne znanosti je Trstenjakov zakon o reakcijskem \xc4\x8dasu odzivanja na barve, ki pravi, da se reakcijski \xc4\x8dasi za posamezne barvne tone gibljejo v obratnem sorazmerju z njihovimi valovnimi dol\xc5\xbeinami. Vabili so ga na milansko in gra\xc5\xa1ko univerzo. _NEWLINE_\xc5\xbde kot otrok je bil radoveden in si je \xc5\xbeelel, da bi od\xc5\xa1el v tuje de\xc5\xbeele. Zgodaj je ugotovil, da \xc2\xbbza kmeta pa ne bo\xc2\xab. Raje je bral in risal in se vdajal domi\xc5\xa1ljiji o \xc5\xbeivljenju v daljnih de\xc5\xbeelah. Svoje otro\xc5\xa1tvo je opisoval kot ne\xc5\xbeno, melanholi\xc4\x8dno, \xc5\xbealostno sredi goric. \xc5\xbdelel si je v svet, \xc5\xbeelel je videti in vedeti \xc5\xa1e kaj ve\xc4\x8d, kakor svet, ki ga je zaobjel s pogledom._NEWLINE_Bil je radoveden in odprte glave, zato mu je bilo v \xc5\xa1oli v\xc4\x8dasih dolg\xc4\x8das. On si je \xc5\xbeelel \xc5\xa1e kaj ve\xc4\x8d. Anton je o\xc4\x8deta izredno ob\xc4\x8dudoval. Imel je izreden spomin za \xc5\xa1tevilke in paragrafe, natan\xc4\x8dno je risal zemljevide in lepo pisal. Bil je po\xc5\xa1tenjak, celo razsodnik v prepirih med kmeti. Njegova beseda je bila spo\xc5\xa1tovana._NEWLINE_Mati Marija je bila skrbna in trdo\xc5\xbeiva. Sin jo je imel neizmerno rad. Ob\xc4\x8dudoval je njeno neusahljivo dobro voljo, veselje in radost. Rada je pela. Za svoje otroke bi naredila vse. Bila je resni\xc4\x8dno srce dru\xc5\xbeine, kot kasneje Trstenjak govori o dru\xc5\xbeini: Mo\xc5\xbe je razum, \xc5\xbeena srce in njuna ljubezen kot kri, ki poganja skupno \xc5\xbeivljenje dveh oseb kot eno celoto. Med njima je bila spo\xc5\xa1tljiva in dostojna ljubezen in otroci so iz njunega odnosa \xc4\x8dutili vdanost drug drugemu. Zato so se v dru\xc5\xbeini po\xc4\x8dutili varne._NEWLINE_Trstenjak je o sebi pravil, da je med pisanjem delal kot obseden, \xc2\xbbkot motor\xc2\xab. Svojemu gigantskemu znanstveno-raziskovalnemu delu je posvetil vse \xc5\xbeivljenje in si ga je tudi sam financiral. \xc5\xbde pogled skozi okno mu je rodil nove ideje in misli. Zato se je rad umikal v \xc2\xbbmir\xc2\xab. V Ljubljani, na Resljevi so ljudje hodili k njemu po nasvet, pomo\xc4\x8d, pogovor in nikoli ni nobenega odklonil. Njegova soba v Ljubljani je bila ve\xc4\x8d kakor pol stoletja najbolj obiskana neformalna psiholo\xc5\xa1ka ordinacija za svetovalno in terapevtsko pomo\xc4\x8d ljudem v osebnih in dru\xc5\xbeinskih stiskah. Za vsakega si je vzel \xc4\x8das in ga poslu\xc5\xa1al. Za to delo - "dobro besedo \xc4\x8dloveku v stiski" - ni nikoli maral pla\xc4\x8dila. Bil je dovzeten za \xc4\x8dlovekove tegobe, toliko bolj, ker je \xc4\x8dloveka imel rad. Sam je povedal, da je trmast optimist. Torej, da verjame v slovenskega \xc4\x8dloveka in mu zaupa. _NEWLINE_Rekel bi: \xc2\xbbVk\xc3\xbcp dr\xc5\xbemo\xc2\xab!\n_START_SECTION_\nTrstenjakova usmeritev in vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nBistvo Trstenjakove usmerjenosti bi danes najbolje ozna\xc4\x8dili, \xc4\x8de re\xc4\x8demo, da je bila ekolo\xc5\xa1ka, sistemska ali zelena na socialnem in duhovnem podro\xc4\x8dju. Verjel je, da je resni\xc4\x8dnost smiselna celota. Sistem, v katerem ima vsaka stvar svoje smiselno mesto in vrednost: vsak \xc4\x8dlovek s svojim zna\xc4\x8dajem, vsaka \xc4\x8dlovekova \xc5\xbeivljenjska izku\xc5\xa1nja, vsaka posamezna znanstvena smer, vsaka \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka potreba in energija in tudi vsaka \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka te\xc5\xbeava, stiska, zmota in krivda. Njegovo \xc5\xbeivljenjsko geslo je bilo: za \xc4\x8dloveka gre.  Njegovo strokovno usmerjenost nadaljuje In\xc5\xa1titut Antona Trstenjaka za psihologijo, logoterapijo in antropohigieno, ki je bil ustanovljen kot prva nevladna znanstvena ustanova.'