b'\n_START_ARTICLE_\nGemma Augustea\n_START_PARAGRAPH_\nGemma Augustea (iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine Avgustova gema) je anti\xc4\x8dna rimska gema, relief, ki je izrezan iz dvoslojnega arabskega oniksa. Obi\xc4\x8dajno se strinjajo, da je bil izdelovalec geme neki Dioscurides ali eden od njegovih u\xc4\x8dencev v drugem ali tretjem desetletju 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja.\n_START_SECTION_\nOblika in zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGemma Augustea je izrezana kameja v nizkem reliefu iz dvoplastnega arabskega oniksa. Ena plast je bela, druga pa modro-rjava. Metoda, s katero je bil kamen izrezan, je omogo\xc4\x8dila malo podrobnosti z ostrim kontrastom med podobami in ozadjem, kar je omogo\xc4\x8dilo tudi veliko sen\xc4\x8dne igre. Velikost dragulja je prav tako namenjena la\xc5\xbeji manipulaciji in izjemnej\xc5\xa1i sceni. Visoka je 190 mm, \xc5\xa1iroka 230 mm in povpre\xc4\x8dno debela 13 mm._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno se navaja, da je bil graver geme Dioscurides ali eden od njegovih u\xc4\x8dencev. Dioscurides je bil najljub\xc5\xa1i graver draguljev cesarja Avgusta, njegovo delo in njegove kopije pa so vidne po vsem anti\xc4\x8dnem rimskem svetu. Dragulj je nastajal v obdobju okoli let 10\xe2\x80\x9320, \xc4\x8deprav nekateri znanstveniki verjamejo, da je nastal desetletja kasneje zaradi interpretacije prizora._NEWLINE_\xc4\x8ce so gemo naredili Dioscurides ali graverji, ki so sledili njegovemu zgledu, je bila ta verjetno na dvoru cezarja Avgusta. Neko\xc4\x8d v antiki se je preselila v Bizanc, morda s Konstantinom I., ki je tja uradno preselil prestolnico imperija. Avgust, \xc4\x8deprav je v celoti sprejel in spodbujal kultno bogoslu\xc5\xbeje cesarja izven Rima in Italije, zlasti v bolj oddaljenih provincah s tradicijo deklariranih vladarjev, si ni dovolil, da ga \xc4\x8dastijo kot boga v Rimu. \xc4\x8ce je bil ta dragulj izdelan v \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeivljenja (umrl je v letu 14 n. \xc5\xa1t.), bi bil morda podarjen spo\xc5\xa1tovani dru\xc5\xbeini v rimski provinci ali odvisnem kraljestvu. Druga mo\xc5\xbenost je, da \xc4\x8de je bila gema izdelana po Avgustovi smrti, se lahko identiteta enega ali ve\xc4\x8d portretov razlikuje od obi\xc4\x8dajne identifikacije. Drugo stali\xc5\xa1\xc4\x8de je, da dragulj Augusta predstavlja kot boga v njegovem \xc5\xbeivljenju, vendar je bila izrezana posebej za bli\xc5\xbenjega prijatelja ali sorodnika v notranjem krogu dvora. Podobna vpra\xc5\xa1anja se pojavljajo z drugimi cesarskimi kamejami, kot je Blacasova kameja v Britanskem muzeju._NEWLINE_Ker je gema nedokumentirana, je bila razmeroma nedotaknjena vse do leta 1246, ko je bila zabele\xc5\xbeena v zakladnici bazilike sv. Sernina v Toulousu. Leta 1533 si jo je prisvojil Franc I. in jo preselil v Pariz, kjer je izginila iz evidenc okoli leta 1590. Nedolgo zatem je bila prodana za 12.000 dukatov Rudolfu II. V 17. stoletju je bila postavljena v nem\xc5\xa1ko zlato. Ta nastavitev ka\xc5\xbee, da je bil dragulj po\xc5\xa1kodovan, zgornja leva stran je zlomljena, vsaj ena figura manjka, verjetno preden jo je kupil Rudolf II., vendar zagotovo pred 1700. Dragulj je zdaj v Kunsthistorisches Museum na Dunaju\n_START_SECTION_\nZgornji register\n_START_PARAGRAPH_\nUstoli\xc4\x8dena figura, # 1 na o\xc5\xa1tevil\xc4\x8deni ilustraciji, obi\xc4\x8dajno velja za Avgusta, \xc4\x8deprav lahko v nekaterih interpretacijah predstavlja kasnej\xc5\xa1ega rimskega vladarja. Figura # 3 je najbolj prepoznavna in ima lastnosti, ki jih ne more imeti noben drug. \xc5\xbdenska je Ekumena - poosebljenje naseljenega sveta. Ta naseljen ali civiliziran svet je bodisi zgodnji rimski imperij ali bolj verjetno sredozemski svet, ki ga je osvojil Aleksander Veliki. Na glavi nosi trdnjavsko krono in tan\xc4\x8dico. Ona krona figuro # 1 s corona civica iz hrastovih listov, ki se je uporabljala ko je nekdo pohvalil nekoga, ki je re\xc5\xa1il \xc5\xbeivljenje rimskega dr\xc5\xbeavljana. V tem obse\xc5\xbenem prikazu jo ona daje figuri # 1, ker je re\xc5\xa1il mno\xc5\xbeico rimskih dr\xc5\xbeavljanov._NEWLINE_Figuri # 5 in # 6 sta tesno povezani. Figura # 5 je Okean ali Neptun, katerega pomen se pogosto obravnava kot uravnote\xc5\xbeenje prizori\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8dez # 4 in # 7 in tudi pomemben opazovalec, saj predstavlja obmo\xc4\x8dje vode. Pod njim je poni\xc5\xbena poosebljenost Gaja ali Italia turrita. Znanstveniki, ki vidijo Gajo, jo povezujejo z rogom obilja in otroki, ki jo obkro\xc5\xbeajo in lahko predstavljajo letne \xc4\x8dase. Morda je \xc4\x8dudno, da Gaja dr\xc5\xbei rog obilja, ko se zdi, kot da rog trenutno ne proizvaja ni\xc4\x8desar. To potrjuje trditev, da ni Gaja, ampak Italia, ker je bila zgodovinsko na prizori\xc5\xa1\xc4\x8du lakota. Tudi ona nosi bullo, nekak\xc5\xa1en obesek okoli vratu, ki se zdi \xc4\x8dudno, da bi ga nosila Gaja. Kakorkoli, otroci predstavljajo letne \xc4\x8dase, verjetno poletje in jesen, saj eden od njih nosi zrnje._NEWLINE_Figura # 10 je Jupitrov orel. Orel bi lahko pokazal, da figura # 1 sedi v vlogi Jupitra. Sede\xc4\x8da poleg figure # 1 je Roma. Boginja s \xc4\x8delado ima v desni roki kopje, njena leva roka pa se rahlo dotakne ro\xc4\x8daja svojega me\xc4\x8da, kar ka\xc5\xbee, da je bil Rim vedno pripravljen na vojno. Zdi se, da se Roma poleg tega, da se na nogah opira na oklep osvojenih, z ob\xc4\x8dudovanjem gleda na figuro # 1. \xc4\x8ceprav bi lahko pri\xc5\xa1lo do spora o tem, kdo je # 1, je pogosto re\xc4\x8deno, da je podoba Rome mo\xc4\x8dno podobna Liviji, Avgustovi dolgo\xc5\xbeivi \xc5\xbeeni. Ne samo, da je bila njegova \xc5\xbeena, ampak iz prej\xc5\xa1njega zakona, Tiberijeva mati. Razlog za izdelavo tega dragulja je prav tako postavljen pod vpra\xc5\xa1aj, ko se ugotovi, da Rome niso \xc4\x8dastili v Rimu vse do vladavine Hadrijana. Tako je bil dragulj morda narejen po meri za prijatelja v provincah._NEWLINE_Figura # 4 je Viktorija, ki vozi ko\xc4\x8dijo, ki dr\xc5\xbei padajo\xc4\x8do figuro # 7. O\xc4\x8ditno je, da je dostavljalec zmagovalca, vendar ne nujno za praznovanje, saj se zdi, da je morda nestrpno pozivala figuro # 7 k naslednjem pohodu. Pri povezovanju Viktorije z vozom je treba analizirati nekatere zgodovinske pomene, povezane z vozom in konji okoli nje. Dva konja pred ko\xc4\x8dijo sta del ekipe voza, medtem ko en sam konj na stran ne more biti in bi lahko spadal na figuri # 8. Zgodovinsko gledano, so ko\xc4\x8dije vozili \xc5\xa1tirje konji, ki so tvorili kvadrigo, ne samo dva, ki sta bila zastopana na gemi, dvovprega. To bi lahko kazalo, da figura # 7 ni zmagovalec.\n_START_SECTION_\nSpodnji register: postavitev tropaion\n_START_PARAGRAPH_\nSpodnji prizor, kjer so figure manj prepoznavne, prikazuje postavitev tropaiona. (Tropaion (gr\xc5\xa1ko: \xcf\x84\xcf\x81\xcf\x8c\xcf\x80\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd, latinsko tropaeum), je starodaven gr\xc5\xa1ki in kasneje rimski spomenik, ki je postavljen v spomin na zmago nad sovra\xc5\xbeniki. Obi\xc4\x8dajno je v obliki drevesa, v\xc4\x8dasih s parom vej, ki so podobne rokam, na katerih je obe\xc5\xa1en oklep premaganega in mrtvega sovra\xc5\xbenika. Tropaion je nato posve\xc4\x8den bogu v zahvalo za zmago) V nekaterih interpretacijah prizora so vse spodnje figure po zasnovi anonimne. Druge interpretacije jih pripisujejo dolo\xc4\x8denim realnim ali mitolo\xc5\xa1kim osebam. Na levi strani so sede\xc4\x8di mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenski liki (kombinirani v # 11) bodisi Kelti ali Germani, kot je razvidno iz njihovih obla\xc4\x8dil in frizur, vklju\xc4\x8dno z mo\xc5\xa1ko brado in predstavljajo vojne ujetnike, ki simbolizirajo rimsko zmago. \xc4\x8clovek ima zvezane roke za hrbtom in oba sta se kmalu navezala na podno\xc5\xbeje \xc5\xa1e pol polo\xc5\xbeenega tropaiona (figura # 19), vojno trofejo, prikazano ob zmagi bitke, obi\xc4\x8dajno pritrjena na mestu "preobrata" bitke v korist zmagovalcev. Trofeja je sestavljena iz lesenega kri\xc5\xbea, ki je namenjen podpori \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih obla\xc4\x8dil. Na vrh je postavljena \xc4\x8delada, na katero je polo\xc5\xbeen prsni del oklepa in oro\xc5\xbeje sovra\xc5\xbenika. Na prizori\xc5\xa1\xc4\x8du \xc5\xa1tirje mladeni\xc4\x8di trofejo dvignejo v navpi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj. Figura # 18 je najmanj razpoznavna, toda njegova \xc4\x8delada je nekatere vodila k prepri\xc4\x8danju, da je morda makedonski vojak kralja Remetalka I., ki je pomagal Tiberiju v Panoniji._NEWLINE_Figura # 15 je pogosto ozna\xc4\x8dena kot poosebitev boga Marsa z oklepom in ogrinjalom. \xc4\x8ceprav se figuri # 16 in # 17 zdita manj pomembni, sta zelo podobni in lahko predstavljata ozvezdje Dvoj\xc4\x8dka. Dvoj\xc4\x8dka sta te\xc5\xbeje ozvezdje, ki ga lahko izlo\xc4\x8dite in lahko predstavlja skrito identiteto figure # 8. Druga dva pa sta bolj o\xc4\x8ditna. Figura # 20 je \xc5\xa1\xc4\x8dit z velikim \xc5\xa1korpijonom. Tiberij se je rodil v novembru in bi bil lahko predstavljen s tak\xc5\xa1nim predmetom. Figura # 9 prikazuje Avgustov najljub\xc5\xa1i znak, Kozoroga. \xc4\x8ceprav je bil Avgust morda spo\xc4\x8det v decembru, je trdil, da je Kozorog njegova konstelacija. Sonce ali luna, ki je bila potrebna za prikaz polne mo\xc4\x8di ozvezdja, je vidna za znakom. Marsa predstavlja figura (# 15), zato so vidni vsaj trije znaki zodiaka._NEWLINE_Figura # 13 je verjetno Diana, identificirana z luno, \xc4\x8deprav nekateri komentatorji menijo, da je samo pomo\xc5\xbena enota s # 14. Diana ima v levi roki sulice, zdi se, da desna roka po\xc4\x8diva na glavi mo\xc5\xa1kega na figuri # 12, ne pa, da bi mu pritegnila lase, kot so domnevali mnogi. Druga zna\xc4\x8dilnost Diane so njeni bogati lasje, povezani z lovom in njenimi lovskimi obla\xc4\x8dili. Figura # 14 je lahko pomo\xc5\xbena, vendar je bolj verjetno, da pooseblja Merkurja (Merkur / Hermes), ki ga prepoznamo s klobukom. Zdi se, da Merkur vle\xc4\x8de \xc5\xbeensko figuro # 12 z lasmi proti tropaionu. Prizor je o\xc4\x8ditno zapleten. \xc5\xa0tevilne interpretacije vztrajajo, da \xc2\xbbpomo\xc5\xbene osebe\xc2\xab\xc2\xa0vle\xc4\x8dejo zapornike barbare, da bi se pridru\xc5\xbeili svojemu sorodstvu, ker so bili zvezani na trofejo. Vendar pa obstajajo znaki, da to sploh ni mogo\xc4\x8de. Prvi\xc4\x8d, \xc4\x8dlovek na kolenih prosi za milost Diano, ki ga gleda. Isti \xc4\x8dlovek okoli svojega vratu nosi ogrlico, ki nakazuje, da je Kelt ali German. Mogo\xc4\x8de je pomembno, da ima Diana hrbet obrnjen k opazovalcu in morda tudi na samo sceno. Ona je edina kot taka in morda, da bi nasprotovala slavju zmage v bitki, namesto tega poka\xc5\xbee usmiljenje enemu, ki prosi za svoje \xc5\xbeivljenje. Poleg tega, ker je \xc4\x8dlovek vodja, omogo\xc4\x8da bolj\xc5\xa1o propagando, da mora prositi za milost pred rimsko boginjo. Merkur morda ne vle\xc4\x8de \xc5\xbeenske, da bi bila zvezana na trofejo, ampak bi jo lahko pripeljal do pokleka pred Diano, da bi tudi prosila za milost. Poka\xc5\xbee znak premirja tako, da je polo\xc5\xbeila roko na prsi. Morda jih Diana in Merkur varujeta, morda jim ponujata odre\xc5\xa1itev v zadnjih trenutkih zmage. Ne glede na primer, par # 12 ni primerljiv z obupajo\xc4\x8dim parom # 11, s katerim se pojavljata tako ravnote\xc5\xbeje kot kontrast; ravnote\xc5\xbeje s tem, da imajo barbare na desni in levi, dobesedno uravnove\xc5\xa1ajo sestavo in nasprotujejo, ko je en par obsojen na vezanost na trofejo, drugi pa prosi za tisto, kar izgleda kot mo\xc5\xbenost milosti.'