b'\n_START_ARTICLE_\nLjubljanski kongres\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljanski kongres leta 1821 je bil drugi izmed treh kongresov Svete alianse. Glavno mesto Kranjske za dobre \xc5\xa1tiri mesece spremenil v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de evropske politike. Sveta aliansa se je sestala zaradi revolucijskih nemirov, ki so sledili obdobju po Napoleonu. Poleg kronanih glav Evrope in diplomatov so na svoj ra\xc4\x8dun pri\xc5\xa1li prebivalci Ljubljane. Vrstili so se plesi, gledali\xc5\xa1ke predstave, ognjemeti, mimohodi, s katerimi je za\xc5\xbeivela Ljubljana.\n_START_SECTION_\nUradni del kongresa\n_START_PARAGRAPH_\nOd 10. januarja do 22. maja 1821 so v Ljubljani bivali in se sestajali predstavniki Svete alianse. Kongresa so se udele\xc5\xbeili ruski car Aleksander I. in ruski prvi minister in dr\xc5\xbeavni tajnik Kapodistrias, avstrijski cesar Franc I., neapeljski kralj Ferdinand IV. in modenski vladar Franc IV. Modenski, poleg teh pa \xc5\xa1e okoli 500 ministrov in predstavnikov Francije, Velike Britanije, Prusije in posameznih italijanskih dr\xc5\xbeav. Idejni vodja in povezovalec kongresa je bil avstrijski kancler, knez Metternich._NEWLINE_Povod za tretji sestanek Svete alianse je bila konstitucionalna revolucija v Neapeljskem kraljestvu junija 1820. Absolutisti\xc4\x8dni voditelji evropskih velesil Rusije, Avstrije in Prusije so se odlo\xc4\x8dili strogo ukrepati proti upornikom. Ponudili so pomo\xc4\x8d neapeljskemu kralju Ferdinandu in po mesec in pol trajajo\xc4\x8dih sestankih (od 12. januarja do 26. februarja) pooblastili avstrijsko vojsko, da obra\xc4\x8duna z revolucionarji. Aliansa je dosegla uspeh, saj so bili neapeljski revolucionarji \xc5\xbee 20. marca premagani. S tem se je kon\xc4\x8dal prvi del kongresa, drugi del pa je obravnaval novi revoluciji v Piemontu (in jo tudi voja\xc5\xa1ko zatrl) ter v Moldaviji in Vla\xc5\xa1ki proti osmanski nadvladi (ki jo je le idejno obsodil). Javnost je bila o politi\xc4\x8dnem dogajanju obve\xc5\xa1\xc4\x8dana z rednimi objavami v Laibacher Zeitung._NEWLINE_Cilj Svete alianse v Ljubljani je bil dose\xc5\xbeen in absolutisti\xc4\x8dna oblast vladarjev ohranjena. Na slavnostni seji 12. maja 1821 so Avstrija, Rusija in Prusija sprejele kon\xc4\x8dno deklaracijo. Francija in Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo pri sestavi in podpisu deklaracije nista sodelovala, kar ka\xc5\xbee na vse ve\xc4\x8dja nesoglasja znotraj Svete alianse. Ideje in ukrepi alianse so bili dolgoro\xc4\x8dno gledano zgre\xc5\xa1eni. Niso upo\xc5\xa1tevali realne podobe takratne Evrope \xe2\x80\x93 prebujanja narodov, ki so se uprli leta 1848 v t. i. pomladi narodov.\n_START_SECTION_\nNeuradni del kongresa\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljana je poleg uglednih gostov gostila tudi \xc5\xa1tevilne doma\xc4\x8de in tuje veljake, tem pa so sledili vsi, ki so si obetali raznih koristi. Mesto je poostrilo varnostni nadzor, lotilo pa se je tudi \xc5\xa1tevilnih obnovitvenih del. Tlakovanje trgov in ulic, izravnava Kapucinskega trga (danes Kongresnega trga) za mimohodne slovesnosti, urejanje kanalizacije, ureditev razsvetljave, obnova gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, plesne dvorane ter raz\xc5\xa1iritev po\xc5\xa1tnih zmogljivosti so bile naloge, ki so se opravile \xc5\xa1e pred za\xc4\x8detkom kongresa._NEWLINE_Gostje s seboj niso prinesli le politike, temve\xc4\x8d so bili tudi radodarni turisti in udele\xc5\xbeenci \xc5\xa1tevilnih dru\xc5\xbeabnih dogajanj. Vsakodnevno so se vrstile voja\xc5\xa1ke parade, godbe Filharmoni\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva, plesi, ma\xc5\xa1karade, ognjemeti, gledali\xc5\xa1ke in operne predstave v doma\xc4\x8di in tuji izvedbi, plovbe po Ljubljanici, lovski pohodi in ma\xc5\xa1e. Ljubljana s svojimi 20.000 prebivalci se je za trenutek prepustila bli\xc5\xa1\xc4\x8du Evrope. Spomin nanj pa je ostal \xc5\xa1e dolgo po kongresu._NEWLINE_Na zbor Svete alianse danes spominjajo Kongresni trg, Cesta dveh cesarjev, Bavarski dvor in gostilna Pri ruskem carju.'