b"\n_START_ARTICLE_\nKupola na skali\n_START_PARAGRAPH_\nKupola na skali (arabsko \xd9\x85\xd8\xb3\xd8\xac\xd8\xaf \xd9\x82\xd8\xa8\xd8\xa9 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb5\xd8\xae\xd8\xb1\xd8\xa9, Masjid Qubbat As-Sakhrah, hebrejsko \xd7\x9b\xd7\x99\xd7\xa4\xd7\xaa \xd7\x94\xd7\xa1\xd7\x9c\xd7\xa2, Kipat Hasela) je islamsko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v Jeruzalemu, zgrajeno leta 691, najstarej\xc5\xa1e islamsko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de na svetu. _NEWLINE_Kupola na skali je zgrajena na starodavni umetni plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi, ki jo Judje imenujejo Tempeljski hrib (hebrejsko \xd7\x94\xd6\xb7\xd7\xa8 \xd7\x94\xd6\xb7\xd7\x91\xd6\xb7\xd6\xbc\xd7\x99\xd6\xb4\xd7\xaa , Har haBayit), muslimani pa Veli\xc4\x8dastno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de (Haram al-Sharif) in je za obe verstvi svet. Na hribu je namre\xc4\x8d stal judovski Drugi tempelj, ki je bil med rimsko-judovsko vojno v \xc4\x8dasu Heroda Velikega leta 70 pr. n. \xc5\xa1t. poru\xc5\xa1en. Od templja je ostal samo zahodni Zid \xc5\xbealovanja, ki je najsvetej\xc5\xa1e judovsko mesto. Na hribu stoji tudi mo\xc5\xa1eja Al-Aqsa, ki je tretje najsvetej\xc5\xa1e muslimansko mesto.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 637 je med invazijo na Bizantinsko cesarstvo Jeruzalem zasedla vojska Ra\xc5\xa1idunskega kalifata. _NEWLINE_Kupolo na skali so gradili od leta 685 do leta 691. Gradnjo je naro\xc4\x8dil umajadski kalif Abd al-Malik ibn Marwan (685-705), na\xc4\x8drte zanjo pa sta naredila arabska arhitekta Raja ibn Haywah Al-Kindi iz Baysana, ki je bil tudi kaligraf in je bil zadol\xc5\xbeen za notranju ureditev, in Yazid Ibn Sallam iz Jeruzalema. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de naj bi slu\xc5\xbeilo predvsem romarjem in ne kot mo\xc5\xa1eja za vsakdanja bogoslu\xc5\xbeja. Mo\xc5\xa1eja bi se morala s svojo lepoto tudi kosati z \xc5\xbee zgrajenimi objekti drugih verstev. _NEWLINE_Profesor \xc5\xa0lomo Dov Goitein trdi, da je bila Kupola na skali zgrajena zato, da bi odstranila fitno, se pravi motnje, ki so jih povzro\xc4\x8dale mogo\xc4\x8dne zgradbe in sveti\xc5\xa1\xc4\x8da drugih verstev. Mo\xc5\xa1eja je s svojo kupolo posku\xc5\xa1ala tekmovati s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi kupolami in ima obliko rotunde, ki je islamu sicer tuja, njene mere pa so zelo podobne meram kupole bazilike Svetega groba v Jeruzalemu. Kupola ima premer 20,20 m in vi\xc5\xa1ino 20,48 m (premer kupole bazilike Svetega groba je 20,90 m, vi\xc5\xa1ina pa 21,05 m). Kupola in okna pod njo slonijo na kro\xc5\xbenih kolonadah. Zunanja zgradba je osmerokotne oblike in ima \xc5\xa1tiri vhode. Stranice osmerokotnika so dolge 18 m in visoke 11 m. Zunanje stene so oblo\xc5\xbeene s kerami\xc4\x8dnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami z razli\xc4\x8dnimi vzorci. Prvotne steklene mozaike nad okni so leta 1554 zamenjali s tur\xc5\xa1kimi stre\xc5\xa1niki. _NEWLINE_V notranjosti mo\xc5\xa1eje dominira ploska \xc5\xbeiva skala, ki prekriva skoraj ves prostor pod kupolo. Obdana je s kolonado stebrov s korintskimi kapiteli, ki nosijo polkro\xc5\xbene loke. Notranjost je razko\xc5\xa1no okra\xc5\xa1ena z marmornimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami in mozaiki razli\xc4\x8dnih geometrijskih oblik s simetri\xc4\x8dnimi vzorci, pa tudi z vzorci vinske trte in dreves na zlati podlagi. Mozaiki prestavljajo Rajski vrt in trofeje iz vojn, ki jih muslimani darujejo Bogu._NEWLINE_Na frizu notranjih zidov so citati iz Korana, pome\xc5\xa1ani z drugimi teksti in podatki o zgradbi. Izdelani so kot zlati mozaiki na turkizno zeleni podlagi. Romar je moral te napise prebrati najprej med hojo v smeri urnega kazalca, potem pa \xc5\xa1e v nasprotni smeri. Omenjeni teksti so najstarej\xc5\xa1i ohranjeni napisi iz Korana, ki so se tudi prvi\xc4\x8d v zgodovini uporabili kot arhitektonska dekoracija. Preproge v mo\xc5\xa1eji so novej\xc5\xa1e, vendar izdelane po izvirnih vzorcih. _NEWLINE_Kupola je znotraj ometana in oblo\xc5\xbeena z emajliranimi oplatami, zunaj pa pokrita s pozla\xc4\x8denimi svin\xc4\x8denimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. Za pozlato so pretalili 100.000 zlatih dinarjev.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbearji\n_START_PARAGRAPH_\nKupola na skali je po kri\xc5\xbearski zasedbi Jeruzalema in ustanovitvi Jeruzalemskem kraljestvu pre\xc5\xa1la v posest avgu\xc5\xa1tincev, ki so jo preuredili v katoli\xc5\xa1ko cerkev. Sosednja mo\xc5\xa1eja Al-Aqsa je leta 1104 postala kraljeva pala\xc4\x8da Baldvina I. Jeruzalemskega. V 12. stoletju je bil v Kupoli na skali tudi sede\xc5\xbe vitezov templjarjev, ki so bili prepri\xc4\x8dani, da stoji mo\xc5\xa1eja na mestu nekdanjega Salomonovega templja. Imenovali so jo tudi Templum Domini in jo upodobili na uradnem pe\xc4\x8datu velikih mojstrov reda Evrarda de Barresa in Regnauda de Vichiera. Mo\xc5\xa1eja je postala model za templjarske cerkve po Evropi.\n_START_SECTION_\nAjubidi in mameluki\n_START_PARAGRAPH_\n2. oktobra 1187 je po 88 letih kri\xc5\xbearske oblasti Saladin osvojil Jeruzalem in Kupola na skali je spet postala muslimansko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Kri\xc5\xbe na vrhu kupole so zamenjali z zlatim polmesecem, skalo v mo\xc5\xa1eji pa so ogradili z leseno ograjo. Preureditev mo\xc5\xa1eje je vodil Saladinov ne\xc4\x8dak al-Malik al-Mu'azzam Isa. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu mamelukov (1250-1510) je bila mo\xc5\xa1eja pod posebnim varstvom mamelu\xc5\xa1kih sultanov.\n_START_SECTION_\nOsmansko cesarstvo (1517-1917)\n_START_PARAGRAPH_\nMed vladanjem Mahmuda II. so na mo\xc5\xa1eji leta 1817 opravili obse\xc5\xbena restavratorska dela. Leta 1845 so obnovili tudi sosednje samostojno stoje\xc4\x8do Prerokovo kupolo (arabsko Qubbat an-Nabi), imenovano tudi Gabrijelova kupola (Qubbat Jibril), ki je bila zgrajena leta 1538 in prvi\xc4\x8d obnovljena leta 1620.\n_START_SECTION_\nBritanski mandat (1917-1948)\n_START_PARAGRAPH_\n11. julija 1927 je mo\xc4\x8dan potres uni\xc4\x8dil velik del tistega, kar so na kupoli opravili v pre\xc5\xa1njih letih.\n_START_SECTION_\nOd leta 1948 do danes\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu jordanskega vladanja v Jeruzalemu je bil Judom vstop v Staro mesto prepovedan. Po izraelski zmagi v \xc5\xa0estdnevni vojni (5.-10. junij 1967) je pri\xc5\xa1la Kupola na skali pod oblast Izraela. Prebivalstvo je postalo do musliman zelo nestrpno in rabin \xc5\xa0lomo Goren je od generala Uzija Narkisa celo zahteval, da vojska zaminira Omarjevo mo\xc5\xa1ejo. Njegovo zahtevo so zavrnili in jo kasneje celo zanikali. Odnosi so se kmalu umirili in \xc5\xa0lomo Goren je \xc5\xa1e istega leta obiskal Kupolo na skali in s seboj nosil toro in \xc5\xa1ofar. _NEWLINE_Po zmagi v \xc5\xa0estdnevni vojni so na Kupolo na skali obesili izraelsko zastavo, a so je na zahtevo generala Mo\xc5\xa1e Dajana po nekaj urah sneli in Tempeljski hrib z znak sprave prepustili v upravljanje muslimanom. _NEWLINE_Sionisti\xc4\x8dna gibanja ortodoksnih Judov \xc5\xa1e vedno zahtevajo, da se Kupolu na skali prestavi v Meko in na njenem mestu zgradi Tretji tempelj. Tak\xc5\xa1na zahteva je zaradi svetosti zgradbe in samega prostora skrajno sporna._NEWLINE_Leta 1955 so za\xc4\x8deli s pomo\xc4\x8dji Jordanije, arabskih dr\xc5\xbeav in Tur\xc4\x8dije mo\xc5\xa1ejo prenavljati. Najprej so zamenjali mnogo kerami\xc4\x8dnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, ki so bile \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasa osmanskega sultana Sulejmana Veli\xc4\x8dastnega in jih je uni\xc4\x8dilo vreme. Leta 1960 so svin\xc4\x8dene plo\xc5\xa1\xc4\x8de na kupoli zamenjali z bolj trajnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami iz aluminija in brona. Dela so zaklju\xc5\xa1ili avgusta 1960. Leta 1998 so z donacijo jordanskega kralja Huseina, ki je zna\xc5\xa1ala 8,2 milijona dolarjev, kupolo znova pozlatili, za kar so porabili 80 kg zlata.\n_START_SECTION_\nVerski pomen Kupole na skali\n_START_PARAGRAPH_\nTempeljski hrib je sveto mesto za tri velika verstva: islam, judaizem in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Muslimani verujejo, da je s skale v Kupoli na skali Mohamed v spremstvu angela Gabrijela od\xc5\xa1el v nebo. Za Jude je prostor okrog skale najsvetej\xc5\xa1i kraj na svetu, ker je v obdobju templjev tam stalo Najsvetej\xc5\xa1e, kristjani pa so prepri\xc4\x8dani, da je v \xc4\x8dasu Bizantinskega cesarstva na tem mestu stala majhna cerkev sv. Kira in sv. Janeza, ki jo je zgradila mati cesarja Konstantina Velikega. Cerkev se je kasneje preimenovala v cerkev Svete modrosti.\n_START_SECTION_\nDostopnost\n_START_PARAGRAPH_\nKupola na skali je v lasti in upravljanju Ministrstva za Awqaf Kraljevine Jordanije._NEWLINE_Do sredine 19. stoletja je bil vstop na to podro\xc4\x8dje za nemuslimane prepovedan. Od leta 1967 je vstop nemuslimanom dovoljen, vendar omejen, nemuslimanskim sve\xc4\x8denikom pa je vstop \xc5\xa1e vedno prepovedan. _NEWLINE_Leta 2000 je Tempeljski hrib obiskal izraelski politik Ariel \xc5\xa0aron. Njegov obisk so nekateri muslimani imeli za provokacijo. Izbruhnili so nemiri in nemuslimanom so vstop ponovno prepovedali. _NEWLINE_Leta 2006 so vstop ponovno dovolili. Omejili so ga na nekaj ur dnevno, \xc5\xa1e vedno pa ni dovoljen ob petkih, sobotah in muslimanskih verskih praznikih. Vstopnine ni. Vstop je mo\xc5\xbeen samo skozi Mugrabijeva (Maimonidova) vrata v zahodnem zidu. Vstop na Tempeljski hrib \xc4\x8dez Bomba\xc5\xbeni trg (Suq Al-Qatanin) in vstop v samo mo\xc5\xa1ejo nista dovoljena. Na vhodu je strog varnostni pregled obiskovalcev. Vnos judovskih molitvenikov in glasbenih instrumentov je prepovedan._NEWLINE_Poleg omejitev, ki jih predpisuje Muslimanski svet, vstop prepovedujejo tudi ortodoksni judovski rabini, ker ga imajo za kr\xc5\xa1itev judovskih verskih predpisov. Njihova prepoved temelji na dejstvu, da natan\xc4\x8dna lokacija Najsvetej\xc5\xa1ega v poru\xc5\xa1enem Drugem templju ni znana. Ker je bil vstop v Najsvetej\xc5\xa1e dovoljen samo najvi\xc5\xa1jim sve\xc4\x8denikom, velja zaradi morebitne kr\xc5\xa1itve tega dovoljenja zdaj prepoved za cel kompleks. Manj ortodoksni rabini vstopa na Tempeljski hrib ne prepovedujejo."