b'\n_START_ARTICLE_\nZavarovano obmo\xc4\x8dje Jungfrau-Aletsch\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nZavarovano obmo\xc4\x8dje Jungfrau-Aletsch se nahaja v \xc5\xa1vicarskih Alpah med Bernskim vi\xc5\xa1avjem in severovzhodnim Valaisom, pribli\xc5\xbeno 25 km ju\xc5\xbeno od Interlakna in 20 km severno od Briga. Obmo\xc4\x8dje zajema celoten geolo\xc5\xa1ki Aarmasiv od jezera Oeschinen (Oeschinensee) na zahodu do jezera Grimsel (Grimselsee) (ni del obmo\xc4\x8dja) na vzhodu, vklju\xc4\x8dno pore\xc4\x8dja ledenikov Aletsch, Fiesch, ledeniki, ki napajajo reko Aare in ledenik Grindelwald._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ji vrh obmo\xc4\x8dja je Finsteraarhorn, ki je s svojimi 4270 metri najvi\xc5\xa1ja gora v Bernskih Alpah. 8 ostalih vrhov nad 4000 metrov v obmo\xc4\x8dju so: Aletschhorn, Jungfrau, M\xc3\xb6nch, Schreckhorn, Gross Fiescherhorn, Hinter Fiescherhorn, Gr\xc3\xbcnhorn in Lauteraarhorn._NEWLINE_Greben ki lo\xc4\x8duje kantona Valais in Bern je glavni greben povodja Evrope. Doline na severni strani odtekajo proti severu pod prepadnimi 20 kilometrov dolgimi severnimi stenami Jungfrau, M\xc3\xb6nch in Eiger, od tam v Aare, ki je pritok Rena, ki te\xc4\x8de v Severno morje. Ju\xc5\xbene doline odtekajo v ju\xc5\xbeni smeri proti zahodu v dolino Rone, ki se izliva v Sredozemsko morje._NEWLINE_Podnebje v regiji je mo\xc4\x8dno odvisno od vi\xc5\xa1ine gora. Te tvorijo pregrado med mokrim sub-oceanskim podnebjem na severu in suhim podnebjem na jug obrnjenih pobo\xc4\x8dij Valaisa. Na severni strani padavine presegajo 2200 mm, najve\xc4\x8d jih je v poletnih mesecih, na ju\xc5\xbeni strani pa  le 1000 mm, najve\xc4\x8d v zimskem \xc4\x8dasu. Valais ima subkontinentalno podnebje pri nizkih in srednjih nadmorskih vi\xc5\xa1inah in je izrazito semiaridno. Srednje letne temperature se gibljejo od -8.5 \xc2\xb0 C na Jungfraujoch (3500 m) do 9.1 \xc2\xb0 C v Brigu (700 m).\n_START_SECTION_\nFizi\xc4\x8dne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje Jungfrau-Aletsch je skoraj nedotaknjeno, razen planinskih poti in planinskih ko\xc4\x8d. Je mo\xc4\x8dno poledenelo. Pribli\xc5\xbeno polovica obmo\xc4\x8dja je vi\xc5\xa1ja od 2600 metrov, le nekaj sto metrov ni\xc5\xbeje od meje med akumulacijo ledenikov in obmo\xc4\x8djem ablacije (proces izginjanja ledu ali snega zaradi topljenja, izparevanja, sublimacije, deflacije ali trganja ledenih bregov). Celotna povr\xc5\xa1ina ledenikov je 35.000 hektarjev in predstavlja najve\xc4\x8djo strnjeno povr\xc5\xa1ino ledu v Alpah. Najve\xc4\x8dji in najdalj\xc5\xa1i ledenik v Alpah je ledenik Aletsch, ki je dolg 23 km in ima najve\xc4\x8djo debelino 900 metrov na Konkordiaplatz.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nZavarovano obmo\xc4\x8dje zajema 82.388 ha, ki obsega 53.888 ha obstoje\xc4\x8de svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine plus raz\xc5\xa1iritev na obeh koncih v velikosti 28.500 ha. 56% je v kantonu Valais, 44% v kantonu Bern.\n_START_SECTION_\nFlora in favna\n_START_PARAGRAPH_\nLedeniki in nerodovitne kamnine predstavljajo 80% povr\xc5\xa1ine; 6% je gozda, 5,2% je alpskih travnikov in 8% je grmi\xc4\x8devja. Nadmorska vi\xc5\xa1ina je najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dejavnik, ki vpliva na raz\xc5\xa1irjenost in raznolikost vegetacije. V imenovanem prostoru je 1.800 vrst vi\xc5\xa1jih (vaskularnih) rastlin in 700 mahov. Rastno obdobje pada z vi\xc5\xa1ino, vendar pa obstaja 529 vrst cvetnic in praprotnic nad gozdno mejo. \xc5\xa0irokolistni gorski gozd sega od 900 m do 1.300 m na severnih pobo\xc4\x8djih. Na ju\xc5\xbenih pobo\xc4\x8djih na istem obmo\xc4\x8dju pribli\xc5\xbeno 200 m vi\xc5\xa1je. Subalpinska cona le\xc5\xbei med 1300 m do 2000 m, med \xc5\xa1irokolistnim in alpskim obmo\xc4\x8djem. Zna\xc4\x8dilne vrste so cemprin (Pinus cembra) in navadna smreka (Picea abies) na severni in ju\xc5\xbeni strani. Primer gozda cemprina je gozd Aletsch nad ledenikom Aletsch in blizu gozdne meje. Razvil se je na ledeni\xc5\xa1ki moreni po njegovem maksimumu leta 1850. Obmo\xc4\x8dje neposredno nad gozdno mejo tvori pas mo\xc4\x8dvirske vegetacije in alpskih travnikov._NEWLINE_1.250 \xc5\xbeivalskih vrst so zabele\xc5\xbeili v obmo\xc4\x8dju, vklju\xc4\x8dno 271 vreten\xc4\x8darjev: 42 sesalcev, 99 pti\xc4\x8dev, 8 plazilcev, 4 dvo\xc5\xbeivke, 7 rib, 97 mehku\xc5\xbecev in 979 insektov. Kot v preostalih delih Alp je pogosta vrsta gams (Rupicapra rupicapra), alpski kozorog (Capra ibex), navadni jelen (Cervus elaphus). Manj\xc5\xa1i sesalci so planinski zajec (Lepus timidus), navadna lisica (Vulpes vulpes), velika podlasica (Mustela erminea), alpski svizec (Marmota marmota) in znova naseljeni ris (Lynx lynx).\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nBernsko vi\xc5\xa1avje v kantonu Bern in Valais sta priljubljeni turisti\xc4\x8dni destinaciji \xc5\xbee od 19. stoletja. Jungfrau je bila prvi\xc4\x8d osvojena leta 1811 in Finsteraarhorn leta 1812. Prvi turisti so pri\xc5\xa1li predvsem v poletnih mesecih, \xc5\xbee leta 1930 pa so postali priljubljeni tudi zimski \xc5\xa1porti. Severno stran obiskovalci lahko obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo s pomo\xc4\x8djo Jungfrauske \xc5\xbeeleznice, ki vodi do sedla Jungfraujoch (3454 m), dalje pa se lahko povzpnejo na M\xc3\xb6nch in Jungfrau. Proga je bila zgrajena med letoma 1870 in 1912, nanjo obiskovalci vstopijo na postajali\xc5\xa1\xc4\x8du Kleine Scheidegg (2061 m) do koder prav tako pripelje \xc5\xbeeleznica. Na ju\xc5\xbeni strani je obmo\xc4\x8dje Riederalp-Bettmeralp, ke ji prav tako zelo obiskano. Drugi naseljeni obmo\xc4\x8dji sta \xc5\xa1e Kandersteg in L\xc3\xb6tschental. Mre\xc5\xbea pe\xc5\xa1poti je dobro razvita po okolici zavarovanega obmo\xc4\x8dja, ne pa tudi skozenj; center je nedostopen za pohodnike. Na osrednje obmo\xc4\x8dje lahko dostopajo le izku\xc5\xa1eni planinci, kjer najdejo 37 zaveti\xc5\xa1\xc4\x8d in pet planinskih ko\xc4\x8d s skupno 1582 le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d, ki jih upravlja \xc5\xa1vicarska planinska zveza (nem\xc5\xa1ko Schweizer Alpen-Club, francosko Club Alpin Suisse, italijansko Club Alpino Svizzero, retoromansko Club Alpin Svizzer). Ekolo\xc5\xa1ki center Aletsch v Riederalpu ima vlogo Pro Natura (Pro Natura, ustanovljena leta 1909 v Baslu, kot \xc5\xa1vicarska zveza za varstvo narave, je najstarej\xc5\xa1a okoljska organizacija v \xc5\xa0vici) kot center za obiskovalce.'