b'\n_START_ARTICLE_\nAlojz Bizjak (sadjar)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nObiskoval je kmetijsko \xc5\xa1olo v Gorici in v letih 1926-1931 na njej delal kot in\xc5\xa1truktor. Zaradi pritiska fa\xc5\xa1istov se je leta 1931 izselil v Kraljevino Jugoslavijo. Tu je v letih 1931-1938 delal na kmetijski \xc5\xa1oli v Raki\xc4\x8danu, nato pa do konca vojne na posestvu Stenjevac pri Zagrebu. Tu se je sre\xc4\x8dal z ve\xc4\x8d gori\xc5\xa1kimi in primorskimi rojaki-strokovnjaki za sadjarstvo, ki so na M\xc3\xbcllerevem bregu po sistemu\xc2\xa0\xc2\xbbnew times\xc2\xab\xc2\xa0organizirali prvo jugoslovansko industrijsko sadjarstvo na okoli 20 hektarjev veliki planta\xc5\xbei nasadov breskev, jablan in hru\xc5\xa1k. Po osvoboditvi se je vrnil v Slovenijo in v okolici Ptuja s \xc5\xa1e nekaterimi drugimi strokovnjaki ustanovil Sadjarsko delavno zadrugo, ki je bila prvi ve\xc4\x8dji planta\xc5\xbeni nasad breskev in hru\xc5\xa1k v tem delu Slovenije. Njegov najve\xc4\x8dji projekt, ki se je za\xc4\x8del jeseni 1955 pa je zasaditev planta\xc5\xbee breskev na povr\xc5\xa1ini 40 hektarjev pri Debelem rti\xc4\x8du.'