b'\n_START_ARTICLE_\nNaravni rezervat Sreb\xc7\x8erna\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme jezera je povezano z ve\xc4\x8d legendami. Po eni od njih je ime povezano s kanom Srebristom, ki je padel v bli\xc5\xbeini jezera v neenaki bitki s Pe\xc4\x8denegi. Druga pripoveduje o \xc4\x8dolnu, polnem srebra nekje na obali jezera. Tretja, ki je najbolj verjetna, izhaja iz srebrnega odseva jezerske povr\xc5\xa1ine pri polni luni.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nJezero Sreb\xc7\x8erna so v preteklosti ve\xc4\x8dkrat preu\xc4\x8devali tuji biologi. Prvi bolgarski znanstvenik, ki se je zanimal zanj, je bil Aleksi Petrov. Petrov je jezero prvi\xc4\x8d obiskal leta 1911. Leta 1913 je bila cela ju\xc5\xbena Dobrud\xc5\xbea priklju\xc4\x8dena k Romuniji in leta 1940 vrnjena Bolgariji. Petrov se je takrat ponovno za\xc4\x8del preu\xc4\x8devati kolonije ptic, ki so gnezdile ob jezeru._NEWLINE_Jezero in njegova okolica sta bila leta 1948 razgla\xc5\xa1ena za naravni rezervat. Rezervat je bil leta 1975 vpisan na Ramsarski zeznam mokri\xc5\xa1\xc4\x8d in leta 1983 na Unescov seznam svetovne naravna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV jezeru in njegovi okolici raste 139 rastlinskih vrst. Enajst vrstam zunaj rezervata grozi izumrtje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV rezervatu stalno \xc5\xbeivi 39 vrst sesalcev, 21 vrst plazilcev in dvo\xc5\xbeivk in 10 vrst rib. Rezervat slovi predvsem po 179 vrstah tam gnezde\xc4\x8dih ptic. Mednje spadajo dalmatinski pelikan, nemi labod, divja gos, barjanski lunj, drozgi, \xc4\x8daplje in kormorani.\n_START_SECTION_\nZanimivost\n_START_PARAGRAPH_\nPo Sreb\xc7\x8erni je dobil ime ledenik Sreb\xc7\x8erna na Livingstonovem otoku v Ju\xc5\xbenem \xc5\xa1etlandskem oto\xc4\x8dju na Antarktiki.'