b'\n_START_ARTICLE_\nMartin Krpan z Vrha\n_START_PARAGRAPH_\nMartin Krpan z Vrha (kraj\xc5\xa1e Martin Krpan) je slovenska umetna pripovedka, ki jo je napisal Fran Levstik leta 1858, in je bila objavljena v Slovenskem glasniku. Anton Slodnjak je menil, da je Levstik s povestjo o Martinu Krpanu \xc5\xbeelel uresni\xc4\x8diti svoj literarni program in pokazati, kak\xc5\xa1na proza naj se pi\xc5\xa1e za Slovence._NEWLINE_Manj znana je dalj\xc5\xa1a rokopisna verzija z naslovom Kerpan z Verha v dveh poglavjih, napisana pred tisto, ki je bila objavljena v Slovenskem glasniku, in objavljena \xc5\xa1ele leta 1931 v Zbranem delu. Za objavo v Slovenskem glasniku je Levstik nekoliko spremenil prvo poglavje, drugega poglavja pa v tej objavi ni ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nPobude za nastanek dela\n_START_PARAGRAPH_\nK pisanju dela je Levstika spodbudilo branje Cegnarjeve pesnitve Pegam in Lambergar. Delo je imel za nezrelo, zato je kot reakcijo nanj napisal povest, ki naj bi ustrezala njegovim kriti\xc4\x8dnim  literarnim zahtevam v Popotovanju iz Litije do \xc4\x8cate\xc5\xbea, ki predstavlja literarni program, in jezikovnim zahtevam v  delu Napake slovenskega pisanja, ki predstavlja jezikovni program. Levstik se je zavzemal za preporod ljudstva in izobra\xc5\xbeenstva s pomo\xc4\x8djo izvirno zasnovane literature, ki bi zanimala oboje in bi bila zdru\xc5\xbeitev ljudskih literarnih izraznih in motivnih sredstev ter prosvetljenih literarnih idej, upodobljena v naravno realisti\xc4\x8dnih, a psiholo\xc5\xa1ko poglobljenih in utemeljenih zgodbah najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1ih tipov takratnega socialnega \xc5\xbeivljenja Slovencev. Levstik je videl in priznaval samo kme\xc4\x8dke tipe in mislil predvsem na kme\xc4\x8dkega bralca. To ima izvor v njegovi estetski veri, da je kmet, ki se je 1848 edini upiral fevdalizmu, edini, \xc4\x8deprav na videz pasivni revolucionarni element na Slovenskem. (Ko je v \xc5\xa1estdesetih letih spoznal delavsko gibanje, je mislil druga\xc4\x8de.) \xc4\x8cutil je, da se bli\xc5\xbea konec Bachovega absolutizma, in da bo tudi v Avstriji pri\xc5\xa1lo do ustavne ureditve ter da bodo takrat kme\xc4\x8dki volivci odlo\xc4\x8dali, kdo bo zastopal narod v de\xc5\xbeelnih zborih in v parlamentu. Zato je hotel, da bi doma\xc4\x8da literatura spodbujala ljudstvo k branju in zanimanju za politi\xc4\x8dna in kulturna vpra\xc5\xa1anja. Tega ni mogel pri\xc4\x8dakovati od anekdot v Novicah in od posnemanja Stifterjevih in Auerbachovih del, kar je priporo\xc4\x8dal Jane\xc5\xbei\xc4\x8d (urednik Slovenskega glasnika), zato je v Popotovanju uporabil Jane\xc5\xbei\xc4\x8devo misel,  naj bo literarno delo \xc2\xbbogledalo doma\xc4\x8dega \xc5\xbeivljenja, doma\xc4\x8dih \xc5\xa1eg in obi\xc4\x8dajev\xc2\xab\xc2\xa0in jo dopolnil, da je tako delo mogo\xc4\x8de ustvariti samo v \xc2\xbbdoma\xc4\x8di besedi, v doma\xc4\x8dih mislih, na podlagi doma\xc4\x8dega \xc5\xbeivljenja\xc2\xab, to je samo takrat, kadar literarno delo odslikava vodilne ideje svojega \xc4\x8dasa in izvira iz ljudskega socialnega \xc5\xbeivljenja. Tako delo je Levstik sku\xc5\xa1al ustvariti v Krpanu, saj ga je napisal neposredno potem, ko je razglasil te misli v Popotovanju, zato je pravilna razlaga Krpana odvisna od razlage Popotovanja, oziroma od poznavanja pisateljevih literarnih in politi\xc4\x8dnih nazorov v tistem \xc4\x8dasu. Pri tem je pomembna tako estetska plat dela kot njegova socialnopoliti\xc4\x8dna vsebina._NEWLINE_Mite o mo\xc4\x8dnih posameznikih imajo tudi druge kulture. Ruski silak je Ilja Muromec.\n_START_SECTION_\nStvarno ozadje v Levstikovem Krpanu\n_START_PARAGRAPH_\nPo ljudskem izro\xc4\x8dilu, ki je v Pivki (Svetem Petru na Krasu) \xc5\xa1e  \xc5\xbeivo, je fiktivna doma\xc4\x8dija Martina Krpana na Sveti Trojici blizu Pivke in Postojne. Ta lokacija ustreza tudi detajlu v Levstikovi povesti, v katerem Krpan s kobilico sre\xc4\x8da cesarjevo ko\xc4\x8dijo na veliki cesti nekje na Notranjskem, dve uri hoda od svoje doma\xc4\x8dije. Na tej cesti, ki je vodila v Trst oziroma v Koper, je bilo tovorni\xc5\xa1tvo s soljo \xe2\x80\x94 obvladovali so ga Notranjci in \xc4\x8ci\xc4\x8di \xe2\x80\x94 najbolj \xc5\xbeivahno in tam je morala tudi ljudska pripovedka o tovorniku Krpanu \xc5\xbeiveti najbolj krepko in neokrnjeno._NEWLINE_Postavlja se vpra\xc5\xa1anje, kako je Levstik pri\xc5\xa1el do ljudske pripovedke in z njo do epskega motiva o Krpanu. Osnove za nastanek pripovedi verjetno le\xc5\xbeijo v ljudskem izro\xc4\x8dilu o junakih kot so Kresnik, Hudi Kljukec in Jo\xc5\xbee \xc5\xa0tempihar; tako se Kresnik oziroma Lambergar s troglavim nasprotnikom bojuje na dunajskem vite\xc5\xa1kem turnirju, Jo\xc5\xbee \xc5\xa0tempihar pa je za  \xc5\xa1alo prestavljal vozove, skale ali stre\xc5\xa1no kritino, kot je Krpan prestavil kobilico s tovorom soli. _NEWLINE_Avstrija ni dovoljevala kupovati in prodajati soli, pa tudi glede doma\xc4\x8de tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke je odpravila monopol in uvedla prosto trgovino \xc5\xa1ele leta 1819, zato so sol do takrat tihotapili, pri \xc4\x8demer je ve\xc4\x8dkrat prihajalo do spopadov med tihotapci ter mitni\xc4\x8darji in nadzorniki. Po Vilfanovem mnenju bi se zgodba o Martinu Krpanu lahko navezovala na poro\xc4\x8dila iz leta 1610 o uporu srednjeve\xc5\xa1kih tovornikov proti okrutnim in krivi\xc4\x8dnim najemni\xc5\xa1kim carinsko-mitninskim nadzornikom (\xc2\xbbiblajtarjem\xc2\xab). Tradicija vitezov in razcvet solne trgovine tako ustrezata \xc4\x8dasu okrog 17. stoletja, \xc4\x8deprav se je Levstik v zgodbi o\xc4\x8ditno navezoval na politi\xc4\x8dne razmere svojega \xc4\x8dasa. Tovorni\xc5\xa1tvo s soljo in vinom je bilo razvito tudi drugod, na primer na Dolenjskem v okolici Velikih La\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer se ljudje zaradi ilovnate in kamnite zemlje niso mogli pre\xc5\xbeivljati samo s kmetijstvom. Tamkaj\xc5\xa1nji tovorniki so bili pridni in podjetni ljudje, ve\xc4\x8d na poti kot doma (kakor sosednji Ribni\xc4\x8dani in Ko\xc4\x8devarji, kro\xc5\xa1njarji s suho robo), sol so prena\xc5\xa1ali na konjih in jo prodajali v\xc4\x8dasih za denar, navadno pa v zameno za dobro \xc5\xbeito. Nakupovali so jo v Trstu, Kopru ali na trgu v Cerknici, jo nato tovorili \xc4\x8dez  Bloke ter jo prodajali  po Dolenjskem, v\xc4\x8dasih pa so jo tovorili celo na \xc5\xa0tajersko._NEWLINE_V La\xc5\xa1\xc4\x8dah je bila stalna tovorni\xc5\xa1ka postojanka v gostilni pri Drakslerici, kjer so se \xc5\xa1e v Levstikovih mladih letih zbirali nekdanji tovorniki, tedaj \xc5\xbee sivolasi mo\xc5\xbeje, in pesnik jih je sli\xc5\xa1al govoriti o starih \xc4\x8dasih, kako so nosili sol iz obmorskih mest in tovorili vino. Mo\xc4\x8dilar, \xc2\xbbstar siv mo\xc5\xbe\xc2\xab\xc2\xa0iz Mo\xc4\x8dil, zaselka med Retjami in Podpoljanami, \xc4\x8digar pripoved slu\xc5\xbei kot okvir Levstikovi povesti, je bil verjetno eden izmed teh nekdanjih tovornikov ali pa je vsaj zajemal iz tovorni\xc5\xa1kega izro\xc4\x8dila, ki je bilo tedaj v La\xc5\xa1\xc4\x8dah \xc5\xa1e \xc5\xbeivo in splo\xc5\xa1na ljudska last. Od teh svojih rojakov \xe2\x80\x94 nekdanjih tovornikov je Levstik  dobil epski motiv o Krpanu in je posredno mogel preu\xc4\x8devati in posnemati tudi junakovo izra\xc5\xbeanje, zna\xc4\x8daj in miselnost. Po drugi razlagi je Krpan tovoril angle\xc5\xa1ko sol ali soliter, ki se je uporabljal za izdelavo razstreliva. V idelavo razstreliva etnolog Bojan Baskar dvomi in bolj verjame, da so soliter uporabljali kot konzervans. Z vidika carinske zgodovine in primerjalne mitologije se zdi bolj verjetno, da je Krpan tovoril le navadno sol.\n_START_SECTION_\nPovzetek zgodbe v Slovenskem glasniku\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d je \xc5\xbeivel Martin Krpan, mo\xc4\x8dan in samosvoj \xc4\x8dlovek. Ukvarjal se je s tihotapljenjem angle\xc5\xa1ke soli, zaradi \xc4\x8desar ga je oblast preganjala. Nekega zimskega dne, ko je Krpan tovoril sol na svoji kobilici, mu je pri\xc5\xa1el naproti voz, na katerem je bil sam cesar, ki pa ga Krpan ni prepoznal. Ker se je voz hitro bli\xc5\xbeal, je Krpan dvignil kobilico in jo brez te\xc5\xbeav prestavil, da je ne bi povozili. Cesarja je Krpanova mo\xc4\x8d presenetila, zato ga je ogovoril, nato pa se odpravil naprej. Leto dni po tem dogodku je po Dunaju za\xc4\x8del razsajati stra\xc5\xa1en velikan Brdavs. Vabil je vse junake v boj, a ga nih\xc4\x8de ni uspel premagati, ubil je vsakega premaganca, med njimi tudi cesarjevega sina. Takrat se je cesar spomnil na Krpana in ga dal poklicati. Ta se je odzval in pri\xc5\xa1el na Dunaj, kjer je s svojo mo\xc4\x8djo osramotil cesarjevo oro\xc5\xbearno in konju\xc5\xa1nico, saj se mu je vsako oro\xc5\xbeje, ki ga je prijel, zdrobilo v rokah. Za boj z Brdavsom je posekal najlep\xc5\xa1o lipo na dvornem vrtu in se s tem zameril cesarici - a si nazadnje le priskrbel oro\xc5\xbeje in dal privesti z Vrha svojo kobilico, s katero sta \xc5\xa1la nato v boj. Martin Krpan je Brdavsu z lahkoto odsekal glavo. Za nagrado je dobil dovoljenje za tovorjenje angle\xc5\xa1ke soli in vre\xc4\x8dko zlatnikov ter se zadovoljno odpravil domov.\n_START_SECTION_\nPovzetek zgodbe v rokopisu\n_START_PARAGRAPH_\nV rokopisu se zgodba \xc5\xbee v prvem poglavju, to je do Krpanovega odhoda z Dunaja, razlikuje od tiste v Slovenskem glasniku v tem, da so v rokopisu bolj poudarjene slabe lastnosti cesarice, v objavljeni verziji pa slabosti ministra Gregorja.   _NEWLINE_V drugem poglavju se s Krpanovo vrnitvijo domov njegove te\xc5\xbeave \xc5\xa1ele za\xc4\x8dnejo. Cesarica, jezna na Krpana, prepri\xc4\x8da cesarja, da po\xc5\xa1lje za njim lovca Andreja Ko\xc4\x8devarja. Z izbiro imena Ko\xc4\x8devar naj bi Levstik namigoval na ko\xc4\x8devske Nemce, ni pa izklju\xc4\x8deno, da si je s tem privo\xc5\xa1\xc4\x8dil  tudi svojega pisateljskega konkurenta Ferda Ko\xc4\x8devarja, ki je isto leto v Novicah objavljal povest o slovenskem junaku Mlinarjevem Janezu. Ko\xc4\x8devar z uspavalnim napitkom, ki mu ga priskrbi njegova ljubica, cesari\xc4\x8dina kuharica An\xc4\x8dika Koren, Krpana ujame, ga pripelje nazaj na dvor in zapre v je\xc4\x8do, \xc4\x8dez tri dni pa naj bi ga doletela smrtna kazen. \xc5\xbde pred tem pa je Krpan pri pritlikavem mravljin\xc4\x8djem cesarju Jekovcu v zameno za cesarjeve zlatnike, ki jih je dobil za nagrado, dobil \xc4\x8dude\xc5\xbena pripomo\xc4\x8dka klobko niti in pilico; tako se re\xc5\xa1i, zve\xc5\xbee stra\xc5\xbeo, obra\xc4\x8duna z Andrejem in An\xc4\x8diko ter svoboden odide domov.\n_START_SECTION_\nSnov in motivi\n_START_PARAGRAPH_\nZa snov povesti je Levstik izbral danes neznano dolenjsko-notranjsko pripovedko iz tovorni\xc5\xa1kega izro\xc4\x8dila o boju med preprostim, toda prebrisanim \xc4\x8dlovekom in oro\xc5\xbeja vajenim plemi\xc4\x8dem velikanom, ki izziva na boj. Po snovi in motivih sta v na\xc5\xa1em ljudskem pesni\xc5\xa1tvu Levstikovemu Krpanu najbli\xc5\xbeji pesem Pegam in Lambergar, podoba vite\xc5\xa1ko-plemi\xc5\xa1kega boja, in kme\xc4\x8dko-plebejska ina\xc4\x8dica tega boja v pripovedkah o Petru Klepcu in hudem Kljukcu. _NEWLINE_O \xc2\xbbkranjskem Erkulu\xc2\xab\xc2\xa0(Herakleju) \xc5\xa0tempiharju iz Ol\xc5\xa1evka nad Kranjem sta pisala Ravnikar-Po\xc5\xbeen\xc4\x8dan in Matija Valjavec v \xc4\x8dasopisu Slovenija leta 1848. Valjav\xc4\x8deva pripoved o tem, kako se je ta toba\xc4\x8dni tihotapec otresel \xc5\xa1estih meja\xc4\x8dev, je bila Levstiku najbr\xc5\xbe navdih za prizor, v katerem nam pripoveduje, kako je Krpan odgnal petnajst meja\xc4\x8dev._NEWLINE_Beseda brdavs med Notranjci  pomeni  velikega, neotesanega in hudega mo\xc5\xbea. Prevzeta je iz srednje visoko nem\xc5\xa1ke besede  burd\xc5\xabz in pomeni \'romarska palica\', ta pa je izposojena iz latinske besede burdus, ki pomeni \'mezeg\'. Slovenski pomenski razvoj je podoben kot v slovenski besedi kr\xc3\xa0mp, to je \'vrsta orodja\', in pomeni neokretnega \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Levstiku je bila beseda brdavs tako v\xc5\xa1e\xc4\x8d, da je nalagal svoje prihranke v hranilnico pod imenom \xc5\xa0tefan Brdavs._NEWLINE_Prizor izbiranja konja na dunajskem dvoru in izbire lipovine je mogo\xc4\x8de primerjati s podobnim prizorom v epskih pesmih o kraljevi\xc4\x8du Marku. _NEWLINE_Levstik ni hotel pasivno posnemati ljudskega izro\xc4\x8dila, zato je ljudsko snov v svoji povesti popolnoma preustvaril. Napisal je vsebinsko samostojno zgodbo o Krpanovem sre\xc4\x8danju s cesarjem, o pro\xc5\xa1nji za pomo\xc4\x8d in Krpanovi pripravljenosti pomagati cesarju v stiski, o pripravljanju primernega oro\xc5\xbeja za boj, o Krpanovem boju z Brdavsom, o pla\xc4\x8dilu za uslugo in obra\xc4\x8dunu z nasprotniki na dvoru.\n_START_SECTION_\nSporo\xc4\x8dilo, simbolni pomen in interpretacije\n_START_PARAGRAPH_\nBolj raznoliki in manj usklajeni so odgovori na vpra\xc5\xa1anje, kaj je pravzaprav hotel Levstik z Martinom Krpanom Slovencem sporo\xc4\x8diti. Njegov sodobnik Josip Stritar je bil prepri\xc4\x8dan, da je hotel pokazati na ljudskega kreativnega genija, ki je prav okoli Velikih La\xc5\xa1\xc4\x8d na Dolenjskem \xc5\xa1e posebej veder, \xc5\xbeiv, bister, gib\xc4\x8den, zdrav, dober in \xc5\xa1aljiv, tak kot Martin Krpan. _NEWLINE_Zaradi Levstikove kriti\xc4\x8dne in politi\xc4\x8dne miselnosti ter neobjavljenega drugega poglavja, v katerega naj bi pisatelj polo\xc5\xbeil svojo misel o nehvale\xc5\xbenosti avstrijske vladne gospode, je Slodnjak Krpana razlagal kot hoteno politi\xc4\x8dno satiro. Sprva ga je povezoval z letom 1848, \xc4\x8de\xc5\xa1 da Levstikov Krpan zahteva s pismom (dovoljenjem za trgovanje s soljo) ustavo.  Kasneje je ta politi\xc4\x8dni simbol umaknil, obdr\xc5\xbeal pa je simbolni pomen Krpana za slovenski narod: v Krpanu naj bi Levstik pokazal tragiko slovenske zgodovine, vendar obenem tudi spomnil na narodovo mo\xc4\x8d in ga tako navdu\xc5\xa1il za novo \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Tudi Paternu Krpanu pripisuje hoteno politi\xc4\x8dno idejo._NEWLINE_Aleksander Zorn meni, da simbol slovenskega naroda lahko postane samo junak, ki za nagrado zahteva svobodno trgovanje, ne pa junak, ki bi za re\xc5\xa1itev cesarstva dobil cesari\xc4\x8dno. Z junakom se po njegovem tudi odpre razlika ljudsko\xc2\xa0: umetno._NEWLINE_Po mnenju Jo\xc5\xbeeta Poga\xc4\x8dnika ima junak zgodbe mo\xc4\x8d, ki jo posoja za tuje koristi, za sebe pa si izgovarja drobne pravice. Krpan mu pomeni podobo nezavedne mo\xc4\x8di, ki \xc5\xa1e nima volje, da bi prosto razpolagala sama s seboj. Ko usoda avstrijskega cesarstva visi na nitki, ker je Brdavs uni\xc4\x8dil vse viteze in tudi cesarjevega sina, je edini up, ki preostane, nenavadna Krpanova mo\xc4\x8d, na katero cesarja spomni njegov ko\xc4\x8dija\xc5\xbe. Krpan v dvoboju Brdavsa premaga, s tem re\xc5\xa1i cesarstvo, kar naj ne bi bilo v interesu bolj zavednega slovenskega \xc4\x8dloveka. Interesi avstrijske dr\xc5\xbeave naj ne bi bili istovetni z interesi enega od slovanskih narodov v tej dr\xc5\xbeavi, tako stanje naroda pa je s Krpanovo zmago podalj\xc5\xa1ano._NEWLINE_Levstik polaga v Krpanova usta tudi tako izjavo: \xc2\xbbMoje otepanje z Brdavsom vem, da je imena vredno. Kaj se zna? Morda bodo postava\xc4\x8di \xc5\xa1e celo skladali pripovedovavke in pesmi, da se bo govorilo, ko ne bo vas ne mene kosti ne prsti, \xc4\x8de ne bo magister Gregor dal druga\xc4\x8de v bukve zapisati.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Ta izjava pomeni, da je pravo pomnjenje edino ljudski (kolektivni) spomin, uradna zgodovina je potvorba, ki slu\xc5\xbei pragmati\xc4\x8dnim ciljem, v resnici pa je ve\xc4\x8dinoma dale\xc4\x8d od resni\xc4\x8dnega toka stvari. Levstik s to Krpanovo izjavo ni dal samo nove opore za svojo pripadnost narodno-folkloristi\xc4\x8dni smeri, ampak se je dvignil tudi do visoke kriti\xc4\x8dne zavesti, ki je imela svoj pragmatisti\xc4\x8dni in politi\xc4\x8dni pomen._NEWLINE_Tako v objavljeni kot v rokopisni redakciji gre za pripoved o nehvale\xc5\xbenosti gospode do ljudstva, ki pa se kon\xc4\x8da z zmago in zado\xc5\xa1\xc4\x8denjem ljudskega junaka. _NEWLINE_Simbolni pomen Krpanove zgodbe za Slovence izhaja iz koristi, ki si jo z zmago na Dunaju pridobi Krpan, to je iz dovoljenja za trgovanje s soljo. Krpan je kot zastopnik Slovencev svojim ljudem priskrbel ugodne pogoje za ekonomsko blagostanje. Sam se s kme\xc4\x8dkimi deli ni veliko ukvarjal; medtem ko trguje po svetu, doma gospodari njegova sestra. Preko Krpana smo Slovenci najprej ilegalni, potem pa \xc5\xbee licencirani tovorniki in trgovci. Zgodba o pridobitvi trgovskega in tovorni\xc5\xa1kega privilegija oz. legalizaciji tihotapstva je bralcem najbr\xc5\xbe godila nekako tako, kot nam je danes v\xc5\xa1e\xc4\x8d slovenska "zgodba o uspehu"._NEWLINE_Po mnenju Slodnjaka je Stritar prezrl kriti\xc4\x8dnost, ki je bila pri Levstiku skoraj vedno prevladujo\xc4\x8da lastnost. Delo je napisal, da bi izrazil neko spoznanje  o narodu. V rokopisu je Levstikova kriti\xc4\x8dna misel mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a kakor fabulativna, v drugi, predelani verziji, objavljeni v Slovenskem glasniku, pa je omilil kritiko dunajskega dvora, zlasti cesarice, zaostril pa Krpanov obra\xc4\x8dun z ministrom Gregorjem. Po tem obra\xc4\x8dunu naj bi bralec spoznal prvotno idejo, na podlagi katere je hotel Levstik ob ugodni prilo\xc5\xbenosti nadaljevati povest, a tega ni do\xc5\xbeivel. Po Slodnjakovem mnenju prvega zapisa Krpana ne smemo presojati kot nekaj, kar bi Levstik hotel z drugim zapisom opustiti ali celo preklicati._NEWLINE_Poga\xc4\x8dnik zapi\xc5\xa1e,da je Levstik sprejel koncept, po katerem naj bi bilo celotno knji\xc5\xbeevno ustvarjanje podrejeno narodno-konstruktivni usmeritvi. Krpan je snovno in motivno iz\xc5\xa1el iz take usmerjenosti, zato ima tudi poudarjeno folklorno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Zgodba je polo\xc5\xbeena v usta va\xc5\xa1kega o\xc4\x8danca; s tem je bila dobljena naivna perspektiva, v kateri sta obdelana dva svetova: kme\xc4\x8dki in gosposki._NEWLINE_Paternu opozori na to, da je Martina Krpana mo\xc5\xbeno brati zgodovinsko ali nezgodovinsko, lahko pa obe recepciji sovpadata. Razlogi za to so v strukturi dela, ki zdru\xc5\xbeuje miti\xc4\x8dno in literarno pripoved v funkcionalno povezan organizem. V delu opazi dvojnost miti\xc4\x8dnega in dru\xc5\xbebenega mi\xc5\xa1ljenja, dvojnost nad\xc4\x8dasovne domi\xc5\xa1ljijske igre in aktualne politi\xc4\x8dne misli. _NEWLINE_Miha Mazzini v eni svojih kolumn poka\xc5\xbee na nerazumno nepripravljenost junaka kot posameznika pridobiti si bolj\xc5\xa1i dru\xc5\xbebeni in ekonomski polo\xc5\xbeaj; po njegovem mnenju gre za izrazito dru\xc5\xbebeno nemobilnost. V kasnej\xc5\xa1i kolumni pa zapi\xc5\xa1e, da gre za junaka po meri gospodarja:_NEWLINE_"Martin Krpan ni na\xc5\xa1a uresni\xc4\x8dena \xc5\xbeelja, marve\xc4\x8d cesarjeva: nikjer ga ni, ko pa ga viso\xc4\x8danstvo potrebuje, se pojavi, uredi problem in izgine v ni\xc4\x8d. Prekarni delavec, ki opravi svoje za najmanj\xc5\xa1e mogo\xc4\x8de pla\xc4\x8dilo."\n_START_SECTION_\nLiterarne obdelave\n_START_PARAGRAPH_\nGovekarjeva dramatizacija Krpana z naslovom Martin Krpan iz leta 1905 ni drama v navadnem smislu, ampak dramatska pripovedka v petih dejanjih, v kateri so le posamezni prizori v psiholo\xc5\xa1ki in logi\xc4\x8dni zvezi, in pri kateri je publiko privabljala \xc5\xbeiva kobila na odru. Na dramatizacijo se  je leta 1907 odzval Ivan Cankar z obse\xc5\xbenim kriti\xc4\x8dnim esejisti\xc4\x8dnim delom Krpanova kobila, v katerem je kritiziral gledali\xc5\xa1\xc4\x8de za ljudstvo. _NEWLINE_Levstikov Martin Krpan je bil podlaga \xc5\xa1e za druge literarne obdelave dela. Leta 1909 je bila na \xc5\xa0tajerskem v Narodnem listu v ve\xc4\x8d nadaljevanjih objavljena  "zgodovinska povest iz 16. stoletja" Martin Mo\xc4\x8dan Roberta Ko\xc5\xa1arja. V povesti se Martin leta 1510 pod poveljstvom viteza Lamberga bori s tur\xc5\xa1kim brdavsom Barbaroso in ga premaga. Ko\xc5\xa1ar je pri svojem junaku spremenil lastnosti, ki so ga pri Levstikovem verjetno motile. Martin Mo\xc4\x8dan je za razliko od Krpana resen in zaradi verske gore\xc4\x8dnosti tako vnet za boj s sovra\xc5\xbenikom, da ga mora habsbur\xc5\xa1ka oblast brzdati. Bolj kot Krpan se zanima za \xc5\xbeenske in se na koncu tudi poro\xc4\x8di. V reviji Obzorja je v letniku 1937/38 iz\xc5\xa1la zgodba Martin Krepek Ivana Potr\xc4\x8da, ki pa z Levstikovim junakom nima nobene prave zveze ve\xc4\x8d; glavna oseba je namre\xc4\x8d gara\xc5\xa1ki gorjanski kmet, ki na sejmu pri igri izgubi denar od prodane \xc5\xbeivine. Krpanovega juna\xc5\xa1tva in samozavesti ni ve\xc4\x8d, ostane samo slovensko stereotipno globoko neskladje med eti\xc4\x8dno glavno osebo in pokvarjenim svetom. Medtem ko je bil Levstikov Martin bolj predstavnik tovornikov (trgovcev, tj. me\xc5\xa1\xc4\x8danov) kot kmetov, je Potr\xc4\x8dev Martin v skladu z mitom o ruralnem zna\xc4\x8daju Slovencev spet samo kmet. Tudi "liri\xc4\x8dna groteska" Juna\xc5\xa1tva slamnatega Krpana (Trst, 1965) Leva Detele je kriti\xc4\x8dna do Levstikovega junaka. Potr\xc4\x8dev Krepek po izgubi denarja skoraj naredi samomor, Detelov Krpan pa se zares obesi. _NEWLINE_Od leta 1917, ko je Krpan iz\xc5\xa1el v otro\xc5\xa1ki zbirki z ilustracijami Hinka Smrekarja, ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v mladinsko literaturo in je sedaj dostopen tudi v obliki slikanice, stripa, lutkovne igrice, animiranega filma in na nosilcih zvoka in slike. http://rtvslo.si/kultura/film/prvi-slovenski-superjunak-martin-krpan-dobi-se-animirani-film/436708\n_START_SECTION_\nPomen dela za slovensko knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nS Popotovanjem in Krpanom je Levstik dosegel svoj umetni\xc5\xa1ki vrhunec, na katerega se s poznej\xc5\xa1im delom ni ve\xc4\x8d povzpel. Z njima je dal veljavne in trajne vrednote besedne umetnosti v slovenski leposlovni prozi in odlo\xc4\x8dilno posegel v nastajanje nove leposlovne kulture s tem, da je usmeril stremljenje mladih pisateljev, utemeljil kritiko, potrebnost in vrednost leposlovne proze, s \xc4\x8dimer je poglobil nasprotja med staroslovenci in mladoslovenci._NEWLINE_Paternu zapi\xc5\xa1e, da je pripovedka pre\xc5\xbeivela dobo svojega pisca predvsem zato, ker se je zmogla umetni\xc5\xa1ko vzpostaviti in za\xc5\xbeiveti tudi zunaj te dobe._NEWLINE_Hladnik je mnenja, da je bila za slovensko leposlovno knji\xc5\xbeevnost razvojno bolj kot Levstikova povest pomembna vajevska proza, ki je nastajala celo v opoziciji Levstikovim literarnim na\xc4\x8drtom in ji slovenska literarna zgodovina posve\xc4\x8da ustrezno veliko prostora.'