b'\n_START_ARTICLE_\nSmrt in pogreb Josipa Broza Tita\n_START_PARAGRAPH_\nPogreb Josipa Broza Tita, predsednika SFRJ, je bil 8. maja 1980, \xc5\xa1tiri dni po njegovi smrti 4. maja. Njegov pogreb je pritegnil \xc5\xa1tevilne svetovne politike. Glede na \xc5\xa1tevilo prisotnih politikov in dr\xc5\xbeavljanov velja njegov pogreb za enega najve\xc4\x8djih pogrebov v zgodovini. _NEWLINE_Tito je zbolel konec leta 1979 in je bil januarja 1980 sprejet v ljubljanskem klini\xc4\x8dnem centru, kjer so mu kmalu zaradi zama\xc5\xa1enih \xc5\xbeil amputirali levo nogo. Umrl je 4. maja 1980 zaradi gangrene, komaj tri dni pred njegovim 88 rojstnim dnem. Modri voz (uradno modri vlak) je dan po smrti njegovo truplo v krsti odpeljal v jugoslovansko prestolnico Beograd (danes glavno mesto Srbije), kjer je krsta vse do pogreba le\xc5\xbeala v stavbi zveznega parlamenta.\n_START_SECTION_\nBolezen in smrt\n_START_PARAGRAPH_\n87-let star jugoslovanski predsednik Josip Broz Tito je zbolel leta 1979. 3. januarja 1980 so ga sprejeli v Klini\xc4\x8dni center v Ljubljani, kjer so ugotovili, da ima zama\xc5\xa1ene \xc5\xbeile na nogi. Na prigovarjanje skupine osmih zdravnikov, med katerimi sta bila tudi ameri\xc5\xa1ki zdravnik Michael DeBakey ter sovjetski zdravnik Marat Knjazev, je privolil v obvod zama\xc5\xa1ene \xc5\xbeile. Operacija, ki je bila v no\xc4\x8di iz 12./13. januar, ni bila uspe\xc5\xa1na. Stanje je bilo kriti\xc4\x8dno, zato so mu morali 20. januarja amputirati levo nogo. Aprila se je njegovo zdravstveno stanje poslab\xc5\xa1alo. Bila je nedelja, 4. maja 1980 ob 15.05 uri, ko je predsednik Tito zaradi gangrene umrl. \xc4\x8cez tri dni bi imel 88 let.\n_START_SECTION_\nPogreb\n_START_PARAGRAPH_\n5. maja je bila krsta z Modrim vlakom prepeljana iz Ljubljane v Beograd, na zadnji poti mu je milijone ljudi izkazalo svoje spo\xc5\xa1tovanje._NEWLINE_8. maja ob 15. uri je bil Josip Broz Tito pokopan v beograjskem mavzoleju Hi\xc5\xa1a cvetja na Dedinju. Njegov pogreb je bil najve\xc4\x8dji zbor dr\xc5\xbeavnikov sveta - \xc5\xa1efov dr\xc5\xbeav in vlad v svetovni zgodovini, saj se ga je udele\xc5\xbeilo 209 delegacij iz 127 dr\xc5\xbeav, \xc5\xa1tirje kralji, pet princev, \xc5\xa1est predsednikov parlamenta, 31 predsednikov dr\xc5\xbeav, 22 predsednikov vlad, 47 zunanjih ministrov.'