b'\n_START_ARTICLE_\nSalaman\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz salaman\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola zaznamuje renesan\xc4\x8dni preporod v 16. stoletju na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih, ki jih je ustvarila skupina univerzitetnih \xc5\xa1panskih teologov, pravnikov in profesorjev. Med teologi je najbolj znan Francisco de Vitoria iz Univerze v Salamanki. Je ideolo\xc5\xa1ka smer, ki je spremenila preu\xc4\x8devanje ekonomije, morale in sodne prakse. Pripadniki \xc5\xa0ole so posku\xc5\xa1ali s pomo\xc4\x8djo renesan\xc4\x8dne miselnosti re\xc5\xa1evati te\xc5\xbeave, ki so zajemale \xc5\xa1iroko paleto vpra\xc5\xa1anj; vse od \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke morale pa do razvoja kapitalisti\xc4\x8dnega sistema in razvoja svetovne trgovine. Francisco de Vitoria, je bil duhovnik, ki je pripadal dominikanskemu redu. \xc5\xa0ola je bilo gibanje, ki ni nastalo na podlagi premi\xc5\xa1ljenih na\xc4\x8drtov, temve\xc4\x8d je bilo sad spontanih premi\xc5\xa1ljevanj, ki se je oddaljilo od \xc5\xbee znanih idej. Kralj Carlos I je celo naro\xc4\x8dil pape\xc5\xbeu, naj vklju\xc4\x8di duhovnikove knjige na prepovedan seznam knjig, saj so bile njegove ideje preve\xc4\x8d revolucionarne in v nasprotju z ustaljenimi prepri\xc4\x8danji._NEWLINE_\xc5\xa0ola je bila nadaljevanje sholasti\xc4\x8dnih pristopov renesan\xc4\x8dne Evrope. Zgodovinarji ne morejo soglasno potrditi, \xc4\x8de vsi sholasti\xc4\x8dni \xc5\xa1panski misleci spadajo v to gibanje. Vsekakor pa so v tem obdobju delovali pod vplivom salaman\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole in njenih pripadnikov. Ustanovitelj je kasneje dobil tudi naziv zagovornika mednarodnega prava. Vpliv \xc5\xa0ole se je raz\xc5\xa1iril tudi po ostalih evropskih dr\xc5\xbeavah (Portugalska Italija\xe2\x80\xa6). \xc4\x8ceprav so misleci za skoraj dve stoletji pozabili na revolucionarne ideje, so jih ponovno odkrili francoski intelektualci v obdobju razsvetljenstva. Med najbolj pomembnimi pravicami so svoboda posameznika, pravica do \xc5\xbeivljenja, suverenost ljudstva, omejevanja kraljeve oblasti in druge. Koncepti, ki so se za\xc4\x8deli uresni\xc4\x8devati po Francoski revoluciji in so danes nepogre\xc5\xa1ljiv temelj zahodnega sveta.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 16. stoletja in s pojavom humanizma so se spremenili tradicionalni koncepti dojemanja \xc4\x8dloveka in njegovo povezavo z bogom. Uveljavil se je pojem antropocentrizem, saj se je pozornost preusmerila od boga k \xc4\x8dloveku. Pove\xc4\x8dalo se je zanimanje za anti\xc4\x8dno znanost in kulturo, hkrati pa je prevladovala \xc5\xbeelja po raziskovanju neodkritih delov sveta in pridobivanju novih znanj. V 16. stoletju je bilo \xc4\x8dezoceansko osvajanje na vi\xc5\xa1ku. Osvajalci so pridobivali \xc5\xbelahtne kovine, ki so jih tovorili v Evropo, tamkaj\xc5\xa1nje prebivalce pa so zasu\xc5\xbenjili in si jih prilastili. Francisco de Vitoria je odklanjal idejo, da je osvajalec hkrati tudi vladar sveta, saj legitimnost mo\xc4\x8di ni odvisna od velikosti osvojenega ozemlja, temve\xc4\x8d od svobode, ki jo vladar pu\xc5\xa1\xc4\x8da osvojenim skupnostim. Salaman\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola je te\xc5\xbeave dru\xc5\xbebe videla iz drugih zornih kotov. Poleg Francisco de Vitoria so najbolj znani \xc5\xa1e Domingo de Soto, Luis de Molina, Luis de Alcal\xc3\xa1 in Martin de Azpilcueta. Znani so tudi pod imenom iusnaturalisti, saj zagovarjajo naravno pravo. S svojim delom so prispevali k druga\xc4\x8dnemu pristopu k pravu in ekonomiji, zato njihovi nauki niso bil sprejeti od vseh. Pomembno je razlikovati med salaman\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo in koimbri\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo. Prvo je ustanovil Francisco de Vitoria leta 1483, vrhunec pa je dosegla z Domingo de Soto, ki je izhajal iz dominikanskega reda. Drugo generacijo \xc5\xa0ole je ustanovil jezuitski red konec 16. stoletja. Najbolj pomembna predstavnika sta Luis de Molina in Francisco Suarez. Molina je pou\xc4\x8deval tudi na Univerzi v Coimbri na Portugalskem, od tod tudi naziv koimbri\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola._NEWLINE_Leta 1542 je Carlos I izdal dekret imenovan Leyes Nuevas para la gobernaci\xc3\xb3n de las Indias, s katerim je popustil pod pritiskom radikalnih idej \xc5\xa0ole. Dekret je prepovedal su\xc5\xbeenjstvo in dolo\xc4\x8dil, da so staroselci svobodni vazali pod okriljem Kraljestva Kastilje. Ta dekret pa ni veljal dolgo, zaradi uporov namestnikov kralja v kolonijah. Kljub za\xc4\x8detnemu velikemu uspehu v 16. stol, je bil pritisk druga\xc4\x8de misle\xc4\x8dih na \xc5\xa1panske sholaste prevelik. Njihova na\xc4\x8dela niso bila ve\xc4\x8d zanimiva za dru\xc5\xbebo in zato je gibanje po\xc4\x8dasi izginjalo. Salaman\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola ni bila ve\xc4\x8d zmo\xc5\xbena obdr\xc5\xbeati in re\xc5\xa1iti srednjeve\xc5\xa1ke sholasti\xc4\x8dne miselnosti.\n_START_SECTION_\nTeologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ola je predstavljala pomemben \xc4\x8dlen pri preporodu tomizma, ki je imel velik kulturni vpliv. Pripadniki \xc5\xa0ole so bili predvsem teologi, ki so si prizadevali za re\xc5\xa1evanje te\xc5\xbeav, s katerimi se je sre\xc4\x8devala dru\xc5\xbeba. Zato se uporablja tudi izraz pozitivisti\xc4\x8dna teologija, saj se izra\xc5\xbea prakti\xc4\x8dna raba teologije v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju. Pripadniki \xc5\xa0ole so bili tudi pripadniki katoli\xc5\xa1kega iusnaturalizma, ki so potrjevali obstoj naravnih zakonov, ki jih je ustvaril bog in so vodilo za \xc4\x8dloveka in dru\xc5\xbebo. Svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine naj bi veljale ne glede na veroizpoved in politi\xc4\x8dno usmerjenost posameznika. Ena izmed revolucionarnih idej salaman\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole je prisotnost dobrega in slabega na svetu. Morala posameznika ni odvisna od bo\xc5\xbeje volje, temve\xc4\x8d je za svoja dejanja odgovoren vsak posameznik. Sam pa se mora odlo\xc4\x8diti kako bo ravnal. Te\xc5\xbeko je bilo verjeti, da bi bil lahko bog nadvse dober in vpliven hkrati. Ni pa tudi nujno, da se \xc4\x8dlovek vedno odlo\xc4\x8di, da bo ravnal dobro.\n_START_SECTION_\nPolemika De auxiliis\n_START_PARAGRAPH_\nJabolko spora je bila polemika, ki se je pojavila ob koncu 16. stoletja, med jezuiti in dominikanci, zaradi razlikovanja v dojemanju svobodne volje in pa vseprisotnosti in nezmotljivosti boga. Luis de Leon je v javni razpravi govoril o svobodni volji \xc4\x8dloveka, Domingo Ba\xc3\xb1ez pa je te izjave ozna\xc4\x8dil za hereti\xc4\x8dne, zato ga je obto\xc5\xbeil na svetem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du. Ba\xc3\xb1ez je trdil, da je \xc4\x8dlovek zaznamovan zaradi izvirnega greh in da je \xc4\x8dlovekova usoda \xc5\xbee vnaprej zapisana. Spor se ni kon\xc4\x8dal tu, ampak se je nadaljeval. Leta 1607 je pape\xc5\xbe Pavel V. dolo\xc4\x8dil svobodo jezuitov in dominikancev brez mo\xc5\xbenosti, da bi bil katerikoli red ozna\xc4\x8den za hereti\xc4\x8dnega.\n_START_SECTION_\nPokristjanjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nNauki salaman\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole so segali tudi \xc4\x8dez oceane. \xc5\xa0panci so osvajanje novih ozemelj utemeljili z dolo\xc4\x8dili, ki so opravi\xc4\x8dili poseganje v tuje de\xc5\xbeele. Francisco de Vitoria je izdal dekrete, saj so kolonisti naravno pravo izvajali tudi na osvojenih ozemljih. Najbolj pere\xc4\x8de vpra\xc5\xa1anje je bilo, kako bi ljudi pokristjanili. Pokristjanjevanje s silo je bilo namre\xc4\x8d prepovedano. Med najpomembnej\xc5\xa1imi dolo\xc4\x8dili so bili:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 \xc5\xa0pancem je bilo v novo odkritih de\xc5\xbeelah pokristjanjevanje dovoljeno_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Tisti staroselci, ki so se pokristjanili se jim mora nuditi pomo\xc4\x8d_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Staroselci morajo za svojega voditelja priznati \xc5\xa1panskega kralja.\n_START_SECTION_\nPravo\n_START_PARAGRAPH_\nSalaman\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola je spremenila dojemanje naravnega prava, ki je eden izmed klju\xc4\x8dnih posebnosti humanizma. Zagovarja na\xc4\x8delo, da se ljudje rodijo enaki, imajo pravico do \xc5\xbeivljenja, pravico do politi\xc4\x8dnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din in pravico do zasebne lastnine. Luis de Molina je bil mnenja, da je narod podoben trgovski dru\xc5\xbebi in da so voditelji upravniki izbrani s pomo\xc4\x8djo ljudi._NEWLINE_Salaman\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola je namre\xc4\x8d zavra\xc4\x8dala idejo o bo\xc5\xbejemu imenovanju voditelja. Najbolj pomemben zagovornik je bil Francisco Su\xc3\xa1rez, ki je v delu Difensio fidei Catholicae adversus Anglicanae sectae errores (1613) zagovarjal samoodlo\xc4\x8dbo naroda. Ljudje naj bi se rodili svobodni in enaki, ne glede na premo\xc5\xbeenje in stan kateremu pripada. Zagovarja tudi dejstvo, da politi\xc4\x8dna mo\xc4\x8d ne pripada nobeni konkretni osebi in da ljudstvo predstavlja zaklju\xc4\x8deno skupnost s skupno identiteto._NEWLINE_Najbolj primeren na\xc4\x8din vladanja naj bi bila demokracija, saj so predstavniki imenovani s strani ljudstva in jih omejujejo. Bili so mnenja, da naravno pravo ureja, ne samo medosebne odnose, temve\xc4\x8d tudi razli\xc4\x8dne skupnosti, ki imajo druga\xc4\x8dne nazore._NEWLINE__NEWLINE_Francisco de Vitoria je zagovarjal legitimnost mo\xc4\x8di v neki skupnosti, zato je poudaril, da se morajo svetovne skupnosti dr\xc5\xbeati na\xc4\x8del, ki jih dolo\xc4\x8da naravno pravo, da bi \xc5\xbeiveli v so\xc5\xbeitju. Skupnost oz. dr\xc5\xbeavo bi morali voditi po vnaprej dolo\xc4\x8denih zakonih in se za vsako ceno izogibati vojnam. Nasprotnega mnenja pa je bil Nicolas Maquiavelo, ki je zanikal ideje \xc5\xa0ole in posku\xc5\xa1al uveljaviti miselnost, da je Dr\xc5\xbeava samostojna tvorba, ki ne potrebuje nikakr\xc5\xa1nih zakonov, ki bi ji omejevali delovanje. V \xc5\xa0oli se pojavi vpra\xc5\xa1anje o upravi\xc4\x8denosti vojne, ki velja za najve\xc4\x8dje zlo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Vojna ne sme biti spro\xc5\xbeena zato, da bi se dogajale \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje krivice, temve\xc4\x8d z namenom, da bi se te\xc5\xbeave razre\xc5\xa1ile. Navedeni so primeri, v katerih je vojna upravi\xc4\x8dena:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Za lastno obrambo oziroma z namenom zmage, da ne bi pri\xc5\xa1lo do nepotrebnega prelivanja krvi_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Preventivna vojna, v kateri bi zru\xc5\xa1ili sistem tirana, ki ima namen vojnega udara_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Vojna kot kazen proti sovra\xc5\xbeniku.\n_START_SECTION_\nEkonomija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ola je bila ena izmed za\xc4\x8detnic druga\xc4\x8dnega dojemanja ekonomije. Renesanso zaznamuje tudi prehod iz fevdalne dru\xc5\xbebe v kapitalisti\xc4\x8dno. Francisco de Vitoria in drugi teologi so namenili veliko pozornosti preu\xc4\x8devanju ekonomije, saj so hkrati posku\xc5\xa1ali vpeljevati dolo\xc4\x8dila naravnega prava. Joseph Schumpeter je preu\xc4\x8deval \xc5\xa1pansko sholasti\xc4\x8dno doktrino v 16. stoletju. Svoja opazovanja je objavil v delu Historia del an\xc3\xa1lisis econ\xc3\xb3mico leta 1954. \xc5\xa0ola naj bi bila zaslu\xc5\xbeena za razvoj ekonomije kot znanosti, ker je razvila prve moderne ekonomske teorije za re\xc5\xa1evanje novih vpra\xc5\xa1anj, ki so se pojavljala v ekonomiji. Ukvarjali so se tudi s ceno kovin, ki so prispele iz Amerike. Sholastik iz Salamanke, Martin de Azpilcueta je trdil, da bolj kot so dostopne \xc5\xbelahtne kovine, manj\xc5\xa1o kupno mo\xc4\x8d imajo. V svojem delu z naslovom Manual de confesores y penitentes (1556), je utemeljil kvantitativno teorijo denarja. Kar pomeni, da ve\xc4\x8d kot je denarja v obtoku, vi\xc5\xa1je so cene, ter obratno, manj denarja, ni\xc5\xbeje so cene. Na to vplivata tudi ponudba in povpra\xc5\xa1evanje._NEWLINE_Po odkritju Amerike sta zlato in srebro preplavljala \xc5\xa0panijo in kasneje \xc5\xa1e ostalo Evropo. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kan Luis de Alcal\xc3\xa1 je razvil subjektivno teorijo vrednosti, ki pravi, da je vrednost vsake dobrine subjektivna, torej odvisna od vrednotenja vsakega posameznika posebej. Potrebno je razlikovati med vrednostjo in ceno dobrin._NEWLINE_Na drugem lateranskem koncilu leta 1139 je bilo dolo\xc4\x8deno, da obresti ne smejo presegati vsoto sposojenega denarja. V srednjem veku je bilo sposojanje denarja nekaj obi\xc4\x8dajnega, saj je bilo pre\xc5\xbeivetje ljudi odvisno od zunanjih dejavnikov (po\xc5\xbeari, slaba letina, izvoz izdelkov v kolonije \xc4\x8dez ocean).'