b'\n_START_ARTICLE_\nBogomolke\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBogomolke so prepoznavne po mo\xc4\x8dnih, bodi\xc4\x8dastih sprednjih nogah in dolgem protoraksu. Velika krila, od katerih je sprednji par otrdel, zlagajo plosko ob telo, zlo\xc5\xbeena se bo\xc4\x8dno prekrivajo. Le nekatere vrste imajo sekundarno zmanj\xc5\xa1ana ali reducirana krila. Med mirovanjem po navadi dr\xc5\xbeijo protoraks nekoliko dvignjen, noge pa pokr\xc4\x8dene ob telesu, zaradi \xc4\x8desar spominjajo na \xc4\x8dloveka pri molitvi. Imajo dolge, nitaste tipalnice, na zadku, ki je lahko pri samicah zelo zajeten, pa par kratkih cerkov. Mnogo vrst bogomolk je zelene ali rjave barve, kar jim omogo\xc4\x8da, da se dobro skrijejo med rastlinjem, ko nepremi\xc4\x8dno \xc4\x8dakajo na plen. Nekatere tropske vrste pa so \xc5\xbeivopisnih barv in imajo izrastke raznolikih oblik, ki posnemajo cvetove rastlin, na katerih lovijo. Nekatere so tako podobne cvetovom, da lahko stojijo kjerkoli na rastlini in same po sebi privabijo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. Imajo zelo gibljivo glavo z velikimi sestavljenimi o\xc4\x8dmi. Obustni aparat je izoblikovan kot grizalo z mo\xc4\x8dnimi \xc4\x8deljustmi, s katerimi se brez te\xc5\xbeav pregrizejo skozi zunanji skelet \xc5\xbeu\xc5\xbeelk._NEWLINE_Kot li\xc4\x8dinke \xc5\xa1\xc4\x8durkov so tudi li\xc4\x8dinke bogomolk drobne in bele ko se izle\xc5\xbeejo, a ovoj kmalu odvr\xc5\xbeejo, nakar so podobne odraslim \xc5\xbeivalim, le brez kril in genitalij.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo parjenju jeseni samica izle\xc5\xbee jaj\xc4\x8deca, ki jih s pomo\xc4\x8djo posebnih \xc5\xbelez na zadku obda s proteinskim ovojem, ki se na zraku strdi in tvori ooteko. Samice nekaterih vrst ooteko varujejo. Spomladi se izle\xc5\xbeejo nekaj milimetrov velike li\xc4\x8dinke, ki so plenilske; ve\xc4\x8dkrat ubijejo in pojedo tudi svoje vrstnike. Imajo nepopolno preobrazbo. Dokler ne odrastejo se levijo 3- do 12-krat._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjska doba bogomolk je dve do tri leta. V zmernem pasu po navadi \xc5\xbeivijo samo eno leto na ra\xc4\x8dun visoke stopnje smrtnosti pozimi. Ve\xc4\x8dina vrst prezimi v jaj\xc4\x8decu, le bogomolke iz rodu Empusa prezimijo kot nimfe._NEWLINE_Tudi vse odrasle bogomolke so plenilci. Prehranjujejo se z drugimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, pa tudi z manj\xc5\xa1imi plazilci, pti\xc4\x8di in sesalci. Pri lovu se zana\xc5\xa1ajo na kamufla\xc5\xbeno obliko in barvo ter \xc4\x8dakajo, da se plen pribli\xc5\xbea. Dobro razvite, \xc5\xa1iroko postavljene o\xc4\x8di v kombinaciji z zelo gibljivo glavo jim omogo\xc4\x8dajo zelo dober vid, ki ga izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo za ocenjevanje razdalje do njega. Ob pravem trenutku se bliskovito iztegnejo in zagrabijo plen s sprednjimi nogami, bodice na njih pa mu prepre\xc4\x8dijo pobeg. Sposobnost zlitja z okolico pa bogomolkam pomaga tudi pri za\xc5\xa1\xc4\x8diti pred drugimi plenilci. Kadar jih druga \xc5\xbeival kljub temu odkrije, se postavijo v svarilno dr\xc5\xbeo: dvignejo se na zadnjih nogah in raz\xc5\xa1irijo krila, ki so pri nekaterih vrstah na spodnji strani \xc5\xbeivo obarvana, zaradi \xc4\x8desar izgledajo ve\xc4\x8dje. Tiste z normalno razvitimi krili so dobri letalci, letijo predvsem pono\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nParjenje\n_START_PARAGRAPH_\nParjenje se v okoljih z zmernim podnebjem za\xc4\x8dne jeseni. Spolni kanibalizem pri bogomolkah je pojav, ki so ga opazili pri ve\xc4\x8dini vrst in pritegne pozornost mnogih ljudi. Ko samec pri\xc4\x8dne s kopulacijo, samica v\xc4\x8dasih reagira tako, da ga napade in mu odgrizne glavo. To v nekaterih primerih povzro\xc4\x8di, da sam\xc4\x8devo telo \xc5\xa1e intenzivneje izvaja gibe, ki slu\xc5\xbeijo za vna\xc5\xa1anje sperme vanjo. _NEWLINE_Obstaja ve\xc4\x8d teorij, ki razlagajo tak\xc5\xa1no vedenje. Po najbolj uveljavljeni naj bi sam\xc4\x8devo telo dalo samici energijo, ki bi jo nato usmerila v produkcijo potomcev. Po drugi strani pa se samica pari z ve\xc4\x8d samci zaporedoma, zato je razmeroma majhna verjetnost, da bo energija dolo\xc4\x8denega samca usmerjena v njegove potomce. Zato prihaja med samci in samicami do kompeticije - samica ima korist od tega da po\xc5\xbere samca, le-ta pa s smrtjo izgubi mo\xc5\xbenost za prenos svojih genov na potomce v nadaljnjih parjenjih. Samci tako izvajajo kompleksno vedenje, ki ga imenujemo dvorjenje, in je sestavljeno iz zna\xc4\x8dilnih gibov in dr\xc5\xbee telesa. Vklju\xc4\x8duje ritmi\xc4\x8dno dvigovanje kril in upogibanje zadka. To preusmeri sami\xc4\x8dino vedenje s prehranjevalnega na paritveno. Dokazano je, da se samci, ki se znajdejo pred la\xc4\x8dno samico, premikajo po\xc4\x8dasneje in bolj o\xc4\x8ditno dvorijo kot tisti, ki so izpostavljeni normalno hranjeni samici._NEWLINE_Po drugi teoriji naj bi bil kanibalizem reakcija na motnjo v okolju in kot tak predstavljal artefakt v opazovanjih. Bogomolke so izredno vizualno orientirane \xc5\xbeivali. Tako je mo\xc5\xbeno, da reagirajo z refleksom grabljenja, kadar jih zmoti predmet v vidnem polju, npr. opazovalec.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nBogomolke so ve\xc4\x8dinoma tropske \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, le okoli ducat vrst \xc5\xbeivi v Evropi, predvsem v toplej\xc5\xa1ih predelih. Ve\xc4\x8dino najdemo v Aziji. Evropske vrste naj bi bile umetno vne\xc5\xa1ene iz Azije z rastlinskim materialom. \xc5\xbdivijo v vla\xc5\xbenem okolju, kjer je dovolj vegetacije._NEWLINE_Njihovi naravni sovra\xc5\xbeniki so vsi plenilci, ve\xc4\x8dji od njih. Z njimi se prehranjujejo najve\xc4\x8dkrat \xc5\xbeabe in pti\xc4\x8di, pa tudi netopirji, ka\xc4\x8de in pajki.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nBogomolke uporabljajo vrtnarji za biolo\xc5\xa1ko kontrolo \xc5\xa1kodljivcev. V ta namen v nekaterih vrtnarijah prodajajo njihove ooteke za gojitev. Upo\xc5\xa1tevati pa je potrebno, da bogomolke ne lovijo samo \xc5\xa1kodljivcev, temve\xc4\x8d vse \xc5\xbeivali, ki so manj\xc5\xa1e od njih, vklju\xc4\x8dno s koristnimi, kot so \xc4\x8debele, ku\xc5\xa1\xc4\x8darice idr. Nekateri ljudje jih gojijo tudi kot doma\xc4\x8de ljubljen\xc4\x8dke. So nezahtevne za gojitev, potrebujejo le srednje velik terarij z vejicami in listi, razpr\xc5\xa1eno vodo za pitje in \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, ki so na voljo v trgovinah z \xc5\xbeivalmi, za prehrano (npr. \xc4\x8dri\xc4\x8dke ali vinske mu\xc5\xa1ice za li\xc4\x8dinke).\n_START_SECTION_\nBogomolke v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji \xc5\xbeivijo tri vrste: navadna bogomolka (Mantis religiosa) iz dru\xc5\xbeine Mantidae, ki je raz\xc5\xa1irjena po vsej dr\xc5\xbeavi, in siva bogomolka (Ameles decolor) iz dru\xc5\xbeine Mantidae ter krpatonoga bogomolka (Empusa fasciata) iz dru\xc5\xbeine Empusidae, ki ju najdemo le v slovenskem delu Istre.\n_START_SECTION_\nKulturne reference\n_START_PARAGRAPH_\nBogomolke imajo pri ljudeh sloves neusmiljenih, u\xc4\x8dinkovitih ubijalcev in so v kombinaciji z groze\xc4\x8dim videzom ter obliko glave, ki spominja na nekatere upodobitve nezemljanov, pogosto upodobljene v filmih in videoigrah. Pogosto se pojavljajo v zgodbah iz Daljnega Vzhoda, najve\xc4\x8dkrat kot mo\xc4\x8dni nasprotniki protagonistov._NEWLINE_Agresivnost in gibanje bogomolk sta navdihnila tudi kitajske mojstre borilnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din. Posnemata ju dva neodvisna stila, Severna bogomolka (kitajsko t\xc3\xa1ngl\xc3\xa1ngqu\xc3\xa1n - dobesedno bogomol\xc4\x8dja pest) in Ju\xc5\xbena bogomolka (kitajsko n\xc3\xa1n p\xc3\xa0i t\xc3\xa1ngl\xc3\xa1ng - dobesedno ju\xc5\xbeni stil bogomolke). \xc4\x8ceprav so med njima dolo\xc4\x8dene razlike, se oba zana\xc5\xa1ata predvsem na mo\xc4\x8dne in hitre udarce z rokami v kriti\xc4\x8dne predele telesa.'