b'\n_START_ARTICLE_\nMatura\n_START_SECTION_\nZgodovina mature v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1960 je bil izpit ob koncu srednje \xc5\xa1ole podoben dana\xc5\xa1nji maturi: obsegal je pet predmetov, od tega so bili \xc5\xa1tirje obvezni, eden pa izbiren. Poleg slovenskega jezika, tujega jezika in matematike je spadala med obvezne predmete \xc5\xa1e zgodovina. Peti, izbirni predmet so kandidati lahko izbrali med tremi naravoslovnimi (biologijo, kemijo in fiziko). Izpit je potekal tako, da so vsi hkrati pisali enake pisne naloge iz matematike in tujega jezika._NEWLINE_Z Zakonom o srednjem \xc5\xa1olstvu iz leta 1967 je bila dana podlaga za zaklju\xc4\x8dni izpit, ki je bil sestavljen iz dveh predmetov obveznega in najve\xc4\x8d treh predmetov izbirnega dela. V obveznem delu so kandidati opravljali izpite iz maternega jezika in novej\xc5\xa1e zgodovine ter dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dne ureditve dr\xc5\xbeave. Predmete izbirnega dela zaklju\xc4\x8dnega izpita so dolo\xc4\x8dile \xc5\xa1ole same v soglasju z Zavodom za \xc5\xa1olstvo Republike Slovenije._NEWLINE_Leta 1980 je Zakon o usmerjenem izobra\xc5\xbeevanju odpravil gimnazijo in kon\xc4\x8dno ocenjevanje znanja. Kandidati so z zaklju\xc4\x8dkom izobra\xc5\xbeevanja dobili v dokaz diplomo, da so opravili vse obveznosti po izobra\xc5\xbeevalnem programu._NEWLINE_S spremembami Zakona o usmerjenem izobra\xc5\xbeevanju leta 1983 ter Pravilnika o preverjanju in ocenjevanju znanja v usmerjenem izobra\xc5\xbeevanju leta 1988 je bila dana mo\xc5\xbenost, da se srednje\xc5\xa1olsko izobra\xc5\xbeevanje kon\xc4\x8da z zaklju\xc4\x8dnim izpitom, \xc4\x8de tako dolo\xc4\x8di izobra\xc5\xbeevalni program. Tako so morali kandidati zaklju\xc4\x8dni izpit iz dveh predmetov prvi\xc4\x8d opravljati leta 1991. Naslednje \xc5\xa1olsko leto je obsegal \xc5\xa1tiri izpitne enote, in sicer sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, matematiko ali tuji jezik in dva izbirna predmeta iz izobra\xc5\xbeevalnega programa._NEWLINE_Po letu 1980 so pri\xc4\x8dele prihajati z univerze pobude, da je spet treba uvesti maturo. Tako je bila ta leta 1989 (s spremembami zakona) ob koncu \xc5\xa1tiriletnega izobra\xc5\xbeevanja ponovno uvedena in je hkrati pomenila opravljen zaklju\xc4\x8dni izpit. Leta 1992 je bila imenovana Republi\xc5\xa1ka maturitetna komisija in se je lotila priprav na maturo. Imenovane so bile republi\xc5\xa1ke predmetne komisije za posamezne maturitetne predmete. Za organizacijsko izvedbo mature je bil ustanovljen Republi\xc5\xa1ki izpitni center, pozneje preimenovan v Dr\xc5\xbeavni izpitni center._NEWLINE_V letu 1994 je bila na vzorcu srednjih \xc5\xa1ol izpeljana poskusna matura,\xc2\xa0\xc2\xbbprava\xc2\xab\xc2\xa0pa je bila v Sloveniji ponovno uvedena v \xc5\xa1olskem letu 1994/1995. Maturo, ki je bila v skladu z zakonom hkrati zaklju\xc4\x8dni izpit, so po kon\xc4\x8danem gimnazijskem izobra\xc5\xbeevanju kandidati zadnjikrat opravljali leta 1999, kandidati srednjega strokovnega izobra\xc5\xbeevanja leta 2001 in kandidati iz izobra\xc5\xbeevalnega programa trgovske akademije leta 2002; tisti, ki niso bili uspe\xc5\xa1ni, imajo lahko tak zaklju\xc4\x8dek izobra\xc5\xbeevanja \xc5\xa1e dve leti po izteku ustreznega izobra\xc5\xbeevalnega programa._NEWLINE_Leto 2003 je zaznamoval na novo sprejeti Zakon o maturi, ki je dosedanjo enotno maturo poimenoval splo\xc5\xa1no maturo in dodal poklicno maturo. Z uspe\xc5\xa1no opravljeno splo\xc5\xa1no maturo pridobi kandidat srednjo izobrazbo in tako mo\xc5\xbenost vpisa v kateri koli univerzitetni ali strokovni \xc5\xa1tudij._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo srednjih \xc5\xa1ol in maturantov se je v primerjavi s prej\xc5\xa1njimi obdobji pove\xc4\x8dalo. Matura in z njo univerzitetni \xc5\xa1tudij sta postala dosegljiv cilj velikega dela slovenske mladine.\n_START_SECTION_\nZanesljivost in veljavnost mature\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave so pokazale, da je matura kot test merjenja znanja pridobljenega v \xc4\x8dasu srednje \xc5\xa1ole, zanesljiv preizkus. Najni\xc5\xbejo zanesljivost imajo sicer preizkusi iz predmetov, ki vklju\xc4\x8dujejo esejske naloge, vendar je tudi pri teh zanesljivost ustrezna. Poleg tega se je kot ustrezna pokazala tudi veljavnost mature. Pri tem je uspeh na maturi bolj\xc5\xa1e napovedoval dolo\xc4\x8dene kriterije uspe\xc5\xa1nosti kasneje na fakulteti (npr. uspeh v 2. letniku \xc5\xa1tudija) kot sprejemni izpiti._NEWLINE_Iz vidika zanesljivosti in veljavnosti, je prednost mature predvsem v tem, da se pri maturi uporablja enotna pravila, postopke, vsebine in merila ocenjevanja, s tem pa se zagotavlja enakost pogojev za vse kandidate. Anonimne izdelke kandidatov ocenjujejo posebej usposobljeni zunanji ocenjevalci za dolo\xc4\x8den predmet po jasnih in enotnih kriterijih. S tem se zagotavlja objektivnost in pravi\xc4\x8dnost ocenjevanja znanja.'