b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdirovske opeke\n_START_SECTION_\nIzvorno besedilo\n_START_PARAGRAPH_\nUsak \xc5\xa1o\xc5\xa1tar je za saja bajta mogu narest cegu, zatu je bl u \xc5\xbdereh velik ceglaunc. Ble sa Gla\xc5\xbearjeva, Matev\xc5\xbeeva, \xc5\xbdegonova, Brckava pa \xc5\xa1e druge._NEWLINE_Usak, ka je za\xc4\x8deu zidat hi\xc5\xa1a je na svaj parcel naredu tud cegu. Ilavca je dobu kar tam kat je parcela kupu. Ilavca je bl treba jesen skapat, de je \xc4\x8dez zima premrznla, de se je pal dal pamlad modlat. Ta ilavca sa nakapal u jame, zalil z vada, pal sa je prehadil z nagam al pa z \xc5\xbevina, de je ratala gladka masa. Pal sa ja pa zmetal na en kap, ja patresl s pepelam in ja pa\xc5\xa1varal, bi se rekl, de sa ja paravnal. Iz tega kupa sa jemal pa ena pest ilavce in ja dajal u modu za cegu. Ta modu je bil treba prej patrest s peskam in ga nekejkrat udart pa miz. Kar je gledal \xc4\x8dez modu je bl treba pa adrezat s pasebnim lokam, ka je biu ne\xc4\x8d druzga kat en kos leskave palce z jeklena \xc5\xbeica. Modu je bl treba adnest na plac, kodar se je sa\xc5\xa1il dan al pa dva, pal je bl pa treba cegu pastaut pakanc, de se je pasu\xc5\xa1u da kanca. Tak srau, suh cegu sa zlo\xc5\xbel \xc5\xa1e u pasebej pr\xc5\xa1timane ka\xc5\xa1te ker se je sa\xc5\xa1iu \xc5\xa1e nekej mescov. Pal sa ga pa zla\xc5\xbeil u pe\xc4\x8d, ka sa ja znal narest sam dabri majstri. Ta pe\xc4\x8d iz srauga cegla je mogla met pasebej narjene kanale, de je ura\xc4\x8dina pr\xc5\xa1la da useh ceglau. Taka pe\xc4\x8d je bl treba kurt tri al pa \xc5\xa1tir dni, kar naprej, z lesam, kat sa rajkli, \xc5\xa1pevte al pa kar je bl. Tak \xc5\xbegan cegu sa nucal za zidava hi\xc5\xa1._NEWLINE_U \xc5\xbdereh je \xc5\xa1e dans prav velik bajt s tazga cegla narjenih. Tu je biu pa en velk matar.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeno Slovensko besedilo\n_START_PARAGRAPH_\nVsak \xc4\x8devljar je za svojo hi\xc5\xa1o naredil opeko, zato je bilo v \xc5\xbdireh veliko\xc2\xa0\xc2\xbbceglavnic\xc2\xab, hi\xc5\xa1 pri katerih so izdelovali opeko. Tako ceglavnico so imeli pri Gla\xc5\xbearju, Matev\xc5\xbeu, \xc5\xbdigonu, Brcku, bile so tudi druge._NEWLINE_Vsak , ki je za\xc4\x8del zidati hi\xc5\xa1o je na svoji parceli naredil tudi opeko. Glino za opeko je dobil kar na parceli, ki jo je kupil. Glino je bilo potrebno jeseni izkopati, da je \xc4\x8dez zimo premrznila in so jo pomladi lahko oblikovali. Glino so najprej nakopali v jame, zalili z vodo, potem pa so jo prehodili z nogami ali \xc5\xbeivino, da je postala masa gladka. Dali so jo na kup, jo potresli s pepelom in jo poravnali. Iz kupa so odvzemali po eno pest materiala in ga dajali v model, kalup za opeko. Le tega so najprej potresli s peskom in ga napolnjenega nekajkrat potolkli po mizi, da se je glina sesedla. Kar je gledalo \xc4\x8dez rob modela so odrezali s posebnim lokom, ki je bil narejen iz leskove palice in jeklene \xc5\xbeice. Kalupe so odnesli na poseben prostor, kjer so jih dan ali dva su\xc5\xa1ili, potem so jih obrnili pokonci, da so se posu\xc5\xa1ili ko konca. Surovo, suho opeko so zlo\xc5\xbeili v posebne posode, kjer so jih su\xc5\xa1ili \xc5\xa1e nekaj mesecev. Ko je bila opeka popolnoma suha so jo zlo\xc5\xbeili v pe\xc4\x8d, ki so jo znali narediti samo najbolj\xc5\xa1i mojstri. Pe\xc4\x8d iz surovih opek je imela posebne kanale, da je vro\xc4\x8dina pri\xc5\xa1la do vseh opek. Tako pe\xc4\x8d je bilo potrebno kuriti tri ali \xc5\xa1tiri dni, ves \xc4\x8das, z lesom, ki je bil na voljo. Tako \xc5\xbegano opeko so potrebovali za zidavo hi\xc5\xa1._NEWLINE_V \xc5\xbdireh je \xc5\xa1e danes veliko hi\xc5\xa1 zgrajenih iz take opeke. Narediti tako opeko je bilo eno veliko te\xc5\xbeko delo.'