b'\n_START_ARTICLE_\nZaviralec protonske \xc4\x8drpalke\n_START_PARAGRAPH_\nZaviralci (ali inhibitorji) protonske \xc4\x8drpalke so protiulkusne u\xc4\x8dinkovine, ki zavirajo izlo\xc4\x8danje \xc5\xbeelod\xc4\x8dnega soka z blokado delovanja protonske \xc4\x8drpalke na sekretorni povr\xc5\xa1ini acidogenih celic. Z zaviranjem protonske \xc4\x8drpalke prepre\xc4\x8dujejo izmenjavo kalijevih ionov s protoni in posledi\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ujejo kislost v svetlini \xc5\xbeelodca. Mednje sodita na primer omeprazol in lansoprazol. Zaviralci protonske \xc4\x8drpalke so naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1a zdravila za zaviranje \xc5\xbeelod\xc4\x8dne sekrecije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nFarmakolo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinek zaviralcev protonske \xc4\x8drpalke so pojasnili leta 1981, ko so ugotovili, da pikoprazol zavre protonsko \xc4\x8drpalko (H\xe2\x81\xba/K\xe2\x81\xba-ATP-azo) v parietalnih celicah. Omeprazol so sintetizirali \xc5\xbee leta 1979, vendar so njegov u\xc4\x8dinek pojasnili \xc5\xa1tiri leta kasneje. Sledil je razvoj novih u\xc4\x8dinkovin z istim mehanizmom delovanja (pantoprazol, lansoprazol, rabeprazol, esomeprazol in dekslansoprazol). Izkazali so se kot u\xc4\x8dinkovita in varna zdravila pri bolnikih z razli\xc4\x8dnimi obolenji zgornje prebavne cevi in prepre\xc4\x8devanju zapletov ter so med najpogosteje predpisanimi zdravili tudi v na\xc5\xa1em okolju.\n_START_SECTION_\nMehanizem delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nZaviralci protonske \xc4\x8drpalke nepovratno blokirajo encimski sistem vodik/kalij adenozin trifosfat, imenovan H+/K+ ATPaza ali pogosteje protonska \xc4\x8drpalka. Ta encimski sistem se nahaja v parietalnih celicah \xc5\xbeelodca in predstavlja zadnjo stopnjo izlo\xc4\x8danja \xc5\xbeelod\xc4\x8dne kisline ter je neposredno odgovoren za izlo\xc4\x8danje vodikovih protonov v \xc5\xbeelod\xc4\x8dno svetlino._NEWLINE_Zaviralci protonske \xc4\x8drpalke zavrejo izlo\xc4\x8danje \xc5\xbeelod\xc4\x8dne kisline mo\xc4\x8dneje kot antagonisti receptorjev H\xe2\x82\x82 in zavrejo tako bazalno kot s hrano stimulirano izlo\xc4\x8danje \xc5\xbeelod\xc4\x8dne kisline.\n_START_SECTION_\nNe\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nNe\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki niso pogosti in vklju\xc4\x8dujejo glavobol, drisko in izpu\xc5\xa1\xc4\x8daj. Poro\xc4\x8dali so tudi o omotici, somnolentnosti, zmedenosti, impotenci, ginekomastiji ter bole\xc4\x8dinah v mi\xc5\xa1icah in sklepih._NEWLINE_Ker je \xc5\xbeelod\xc4\x8dna kislina odgovorna za spro\xc5\xa1\xc4\x8danje vitamina B\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82 iz delcev hrane, lahko pri dolgotrajni uporabi zaviralcev protonske \xc4\x8drpalke pride do zmanj\xc5\xa1ane absorpcije tega vitamina in posledi\xc4\x8dno do njegovega pomanjkanja v telesu. Pri dolgotrajnej\xc5\xa1i uporabi teh zdravil kot tudi antagonistov receptorjev H\xe2\x82\x82 naj bi bili bolniki tudi dovzetnej\xc5\xa1i za zunajbolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dna plju\xc4\x8dnico, saj naj bi zmanj\xc5\xa1anje kislosti \xc5\xbeelod\xc4\x8dne vsebine povzro\xc4\x8dilo manj u\xc4\x8dinkovito uni\xc4\x8denje mikroorganizmov v prebavilih. Bolniki z ve\xc4\x8djim tveganjem za pojav plju\xc4\x8dnice naj bi zato prejemali zdravila za zaviranje izlo\xc4\x8danja \xc5\xbeelod\xc4\x8dne kisline le, \xc4\x8de je nujno, in v ni\xc5\xbejih odmerkih. Pove\xc4\x8dajo lahko tveganje za zlom kolka in pojav driske, ki jo povzro\xc4\x8da bakterija Clostridium difficile.'