b'\n_START_ARTICLE_\nPala\xc4\x8da knezo\xc5\xa1kofa M\xc3\xbcnstra\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSchlaun je zasnoval grad v osnovni obliki visoke baro\xc4\x8dne rezidence. Kot gradbeni material je izbral o\xc4\x8darljivo kombinacijo svetlega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka iz Baumbergov za vence, pilastre in dekoracijo ter rde\xc4\x8de opeke za povr\xc5\xa1ine. Nad pritli\xc4\x8djem, ki se je ve\xc4\x8dinoma uporabljalo v komercialne namene, je presti\xc5\xbeno glavno nadstropje (piano nobile), nad njim ni\xc5\xbeje bivalno nadstropje in podstre\xc5\xa1ne sobe. Stavba ka\xc5\xbee popolno simetrijo. Glavna stavba se razteza v smeri sever-jug in ima na obeh straneh dve enako visoki, pravokotni, na vzhod usmerjeni, relativno kratki krili, tako da se pojavi \xc5\xa1e eno Cour d\'honneur (\xc4\x8dastno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de). Vsa pozornost prihaja iz mestne strani, ki je \xc5\xa1iroka, dvignjena v stre\xc5\xa1nem predelu in okronana z lanterno, na \xc5\xa1irokem osrednjem rizalitu z glavnim portalom. Njena fasada je okra\xc5\xa1ena s starinskim pedimentom in apoteozo knezo\xc5\xa1kofa z glasbenimi angeli. Za Schlauna je \xc5\xa1e posebej zna\xc4\x8dilna dvojna, konkavno-konveksna zavitost tega fasadnega obmo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nZgodovina gradnje\n_START_PARAGRAPH_\nSrednjeve\xc5\xa1ka rezidenca \xc5\xa1kofov je bila F\xc3\xbcrstenhof am Domplatz. Od leta 1661 je bila hi\xc5\xa1a samostanskih bratov na Krummen Timpen mestna rezidenca knezo\xc5\xa1kofov. Kmalu zatem so na\xc4\x8drtovali gradnjo reprezentativnega gradu, ki je ostala nerealizirana. [1]_NEWLINE_Sedanji grad je bil zgrajen na vzhodnem obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega, zlahka prepoznaven po svojih bastijonih ki so po\xc4\x8divali na ostankih zgodnje baro\xc4\x8dne citadele Paulsburg, dana\xc5\xa1nji Botani\xc4\x8dni vrtovi. Trdnjava Munster je bila zgrajena na domnevno srednjeve\xc5\xa1ki predhodnika od 1661 do pribli\xc5\xbeno 1700-ih. Glede na hudo uni\xc4\x8denje mesta v sedmletni vojni je Franz Freiherr von F\xc3\xbcrstenberg, minister \xc5\xa1kofije M\xc3\xbcnster pod knezo\xc5\xa1kofom Maksimilijanom Friedrich von Koenigsegg-Rothenfelsom, po vojni leta 1764 odredil ru\xc5\xa1enje utrdb._NEWLINE_Johann Conrad Schlaun je svoje prvotne na\xc4\x8drte pripravil leta 1732, da bi zgradil bivali\xc5\xa1\xc4\x8de na tej lokaciji. Za\xc4\x8dela se je izgradnja samostanske cerkve, toda nikoli ni bila kon\xc4\x8dana. \xc5\xa0ele po koncu sedmletne vojne in razgradnji mestnih utrdb, je nad\xc5\xa1kof izdal, predvsem na zahtevo m\xc3\xbcnstrskega plemstva, pogodbo za izgradnjo stanovanjske pala\xc4\x8de na mestu nekdanje trdnjave, ki je trajala od 1767 do 1787. Postavitev temeljnega kamna je potekala 26. avgusta 1767._NEWLINE_Za gradnjo te stanovanjske pala\xc4\x8de Johann Conrad Schlaun izdelal splo\xc5\xa1ni na\xc4\x8drt, po katerem naj bi vodil delo. Dolo\xc4\x8dil je, da je treba hleve postaviti na obeh straneh pred gradom. Spredaj mora stati stra\xc5\xbearnica, znana tudi kot Kavalierh\xc3\xa4user, da se omeji \xc4\x8dastno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de pred gradom, na grajskem posestvu je treba ustvariti veliko zelenico med gradom in mestom. Na hrbtni strani gradu je Schlaun na\xc4\x8drtoval velik vrt po francoskih idealih._NEWLINE_Do Schlaunove smrti leta 1773 so bila zaklju\xc4\x8dena zunanja \xc5\xa1iritev gradu, severnem hlevi, severna stra\xc5\xbearnica in notranjosti ju\xc5\xbenega krila. Naslednik je bil Wilhelm Ferdinand Lipper, sledilec klasicizma. Ta ni mogel uveljaviti pri naro\xc4\x8dniku predloge za spremembo na\xc4\x8drtov fasad, vendar pa je bilo dovoljeno, da obstoje\xc4\x8do notranjost spremeni v klasicisti\xc4\x8dnem slogu._NEWLINE_Od Schlaunovega na\xc4\x8drta je Lipper zgradil \xc5\xa1e ju\xc5\xbeno stra\xc5\xbearnico, medtem ko ju\xc5\xbeni hlevi in gospodarska poslopja niso bila zgrajena. Grajski vrt za gradom, ki ga je zasnoval Schlaun po francoskem modelu, je nadomestil Lipper po angle\xc5\xa1kem vzoru.\n_START_SECTION_\nGrad v \xc4\x8dasu nacionalsocializma\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu nacionalsocializma je bilo pritli\xc4\x8dje gradu sede\xc5\xbe dr\xc5\xbeavnega organa za gradnjo, v drugem nadstropju je \xc5\xbeivel Gauleiter Westfalen-Nord, Alfred Meyer. V kleti gradu je bilo postavljenih ve\xc4\x8d zaveti\xc5\xa1\xc4\x8d pred zra\xc4\x8dnimi napadi, izdelane so bile priprave za protipo\xc5\xbearno za\xc5\xa1\xc4\x8dito, med drugim so bila vrata v po\xc5\xbearnih zidovih oble\xc4\x8dena s plo\xc4\x8devino, postavili pa so tudi zaboje za peskom in vodo. Od januarja do aprila 1943 je v gradu za propagandne namene potekala umetni\xc5\xa1ka razstava s slikami in lesenimi deli._NEWLINE_Trg pred gradom je bil pogosto kraj za parade Gaus Westfalen Nord.\n_START_SECTION_\nUni\xc4\x8denje v drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu druge svetovne vojne je bil grad mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan. Prvi bombni napad leta 1941 je uni\xc4\x8dil podstre\xc5\xa1je, vendar so ogenj pogasili. Na trgu eksplodirane bombe so uni\xc4\x8dile vsa okna na sprednji strani. Te po\xc5\xa1kodbe so bile popravljene._NEWLINE_Konjeni\xc5\xa1ki kip cesarja Viljema I. so 22. avgusta 1942 sneli in bron uporabili za izdelavo oro\xc5\xbeja._NEWLINE_25. marca 1945 je bil grad ponovno bombardiran, nato pa gorel ve\xc4\x8d dni, saj gasilci niso mogli pripeljati gasilska vozila po poru\xc5\xa1enih ulicah do gradu. Kljub po\xc5\xbearu so dele naprav (vrata, pohi\xc5\xa1tvo, tekstil in stenske plo\xc5\xa1\xc4\x8de), lahko re\xc5\xa1ili. Od samega gradu so ostale le zunanje stene ve\xc4\x8dinoma nespremenjene, deli severnega krila so \xc5\xbee od novembra 1945 prevzeli obrtniki. Od zgodovinske stavbe je ostala le nekdanja kapela v ju\xc5\xbenem krilu gradu.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nPo po\xc5\xbearu so bili ostanki vremensko ranljivi. Na\xc4\x8drtov za impregniranje zidarskih kro\xc5\xa1enj ni bilo mogo\xc4\x8de uresni\xc4\x8diti, ker za gradbeni oder ni bilo na voljo lesa. Zato prekritje ni bilo mogo\xc4\x8de._NEWLINE_Britanske okupacijske sile so nameravale poru\xc5\xa1iti ostanke gradu, da bi zagotovile prostor za oskrbovalne enote svojih enot. Vendar pa je bil ta na\xc4\x8drt opu\xc5\xa1\xc4\x8den po nasilnih protestih nem\xc5\xa1kih organov. Rekonstrukcija se je za\xc4\x8dela leta 1946 po uni\xc4\x8denju univerzitetnih stavb in grad je bil razvr\xc5\xa1\xc4\x8den kot \xc2\xbbmanj uni\xc4\x8dena stavba\xc2\xab. Tako je novembra 1946 pokrajinski konzervator Wilhelm Rave predstavil na\xc4\x8drte, ki so zgradbo predstavljali kot \xc2\xbbupravno in predavalni\xc5\xa1ko stavbo dr\xc5\xbeavne univerze\xc2\xab. Ti na\xc4\x8drti so morali ponovno uporabiti zunanje stene, da ne bi postavili nove temelje._NEWLINE_Ta na\xc4\x8drt sta sprejela Ministrstvo za obnovo in Regionalni svet. Torej leta 1946 so za\xc4\x8deli \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje, \xc5\xa1e vedno so stale notranje stene raztrgane. Aprila 1947 je bilo s pomo\xc4\x8djo zdaj razpolo\xc5\xbeljive te\xc5\xbeke opreme izdano uradno dovoljenje za gradnjo, lahko so bile odstranjene ru\xc5\xa1evine. Raveove na\xc4\x8drte je zasnoval arhitekt Hans Malwitz in temeljil na njegovem delu, ko so se za\xc4\x8dela avgusta 1947. \xc5\xbde januarja 1949 so bila prva predavanja v ju\xc5\xbenem krilu. Cerkev (razen osrednjega paviljona) je bila zgrajena v maju 1949, julija pa je bila tudi slovesna otvoritev. \xc5\xbde v poletnem semestru leta 1950 so med gradbenimi deli v gradu potekala predavanja kljub manjkajo\xc4\x8dim la\xc5\xbenim stropom._NEWLINE_Nazadnje, leta 1954 je grad postal uradni sede\xc5\xbe Vestfalske Viljemove univerze. Med obnovo je bilo prvotno na\xc4\x8drtovano, da se je v tretjem nadstropju raz\xc5\xa1irila predavalnica "S10" v najve\xc4\x8djo predavalnico univerze, kar bi pomenilo opu\xc5\xa1\xc4\x8danje stolpa in ugodnej\xc5\xa1o re\xc5\xa1itev. Zaradi ugovora dr\xc5\xbeavnega konzervatorja se ta rekonstrukcija ni realizirala, tako da se je stolp vrnil na streho gradu, skupaj z zvon\xc4\x8dki, ki jih je mogo\xc4\x8de sli\xc5\xa1ati tudi od leta 1954._NEWLINE_Stro\xc5\xa1ki rekonstrukcije so bili okoli 2,5 milijona Reichsmark. Uporabljenih je bilo 1,9 milijona opek, 50 000 plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, 800 ton cementa, 150 ton apna in 1000 m2 stekla._NEWLINE_Grad je danes reprezentativni simbol Univerze v Vestfaliji in je tudi stiliziran v logotipu._NEWLINE_Skoraj vse Schlaunove zaklju\xc4\x8dene stavbe uporablja univerza. V glavni stavbi je poleg Rektorata in uprave ter predavalnic S1, S2, S6, S8, S9 in S10 \xc5\xa1e avditorij._NEWLINE_Grajski vrt je tudi Botani\xc4\x8dni vrt, ki je bil dolgo \xc4\x8dasa sede\xc5\xbe ob koncu 19. stoletja ustanovljenega In\xc5\xa1tituta za botaniko Oddelka za biologijo. Ta je zdaj v sodelovanju z In\xc5\xa1titutom za molekularno celi\xc4\x8dno biologijo in In\xc5\xa1titutom za zoofiziologijo v severni konju\xc5\xa1nici.\n_START_SECTION_\nPosebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTrikrat na dan zvoni 18 zvoncev na strehi gradu. Programiranih je skupno deset razli\xc4\x8dnih pesmi, eno za drugo, vklju\xc4\x8dno z Vedno dobro in pravi\xc4\x8dno, Mi molimo in Misli so svobodne. Poleg tega zvonci objavijo \xc4\x8das vsakih petnajst minut. \xc4\x8ceprav je videti kot del prvotnega gradu iz 18. stoletja, karilon ni bil name\xc5\xa1\xc4\x8den vse do leta 1954._NEWLINE_\xc5\xa0e ena posebnost je letni turnir zmagovalcev, vrhunski jahalni turnir, ki ga vodi Westf\xc3\xa4lische Reiterverein. _NEWLINE_Na trgu Schlossplatz so v petek zve\xc4\x8der tudi ognjemeti na letnem Volksfestu.'