b"\n_START_ARTICLE_\nPotovanje v \xc4\x8dasu\n_START_PARAGRAPH_\nPotov\xc3\xa1nje v \xc4\x8d\xc3\xa1su (tudi \xc4\x8das\xc3\xb3vno ~ ali ~ sk\xc3\xb3zi \xc4\x8d\xc3\xa1s in ~ po \xc4\x8d\xc3\xa1su) je koncept domnevnega gibanja (prenosa) \xc4\x8dloveka ali drugega telesa (objekta) med dvema to\xc4\x8dkama v \xc4\x8dasu v podobnem smislu kot gibanje med razli\xc4\x8dnima to\xc4\x8dkama v prostoru, v splo\xc5\xa1nem s pomo\xc4\x8djo teoreti\xc4\x8dnega izuma, znanega kot \xc4\x8dasovni stroj. Gibanje lahko poteka iz sedanjosti (nazaj) v preteklost ali (naprej) v prihodnost. Sem spada tudi mirovanje v \xc4\x8dasu. Potovanje v \xc4\x8dasu je priznana kategorija v filozofiji in fikciji, v teoreti\xc4\x8dni fiziki pa ima malo podpore, po navadi le v povezavi s kvantno mehaniko, teorijo strun ali \xc4\x8drvinami._NEWLINE_Wellsov roman \xc4\x8casovni stroj (The Time Machine) iz leta 1895 je bistveno pripomogel k javni prepoznavnosti koncepta. Zgodnej\xc5\xa1a Mitchellova kratka zgodba Ura, ki je tekla nazaj (The Clock that Went Backward) iz leta 1881, obravnava uro, ki je na nenaveden na\xc4\x8din omogo\xc4\x8dala trem mo\xc5\xbeem potovati v \xc4\x8dasu nazaj. Netehnolo\xc5\xa1ke oblike \xc4\x8dasovnega potovanja so se pojavile v \xc5\xa1tevilnih zgodnej\xc5\xa1ih zgodbah, kot je na primer Dickensova Bo\xc5\xbei\xc4\x8dna pesem v prozi (A Christmas Carol) iz leta 1843. Zgodovinsko koncept izhaja od zgodnjih hindujskih mitologij (npr. Mahabharata). V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu z razvojem tehnologije in pove\xc4\x8danega znanstvenega razumevanja Vesolja so znanstvenofantasti\xc4\x8dni pisci, filozofi in fiziki do velikih podrobnosti raziskali verodostojnost potovanja v \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nPotovanje v \xc4\x8dasu naprej\n_START_PARAGRAPH_\nNe obstaja splo\xc5\xa1no soglasje katero pisno delo predstavlja najstarej\xc5\xa1i primer zgodbe o potovanju v \xc4\x8dasu, saj ve\xc4\x8d zgodnjih del ka\xc5\xbee elemente, ki nejasno namigujejo na potovanje v \xc4\x8dasu. Starove\xc5\xa1ke ljudske pripovedke in miti v\xc4\x8dasih vklju\xc4\x8dujejo nekaj, kar je sorodno potovanju v \xc4\x8dasu naprej. V hindujski mitologiji Mahabharata na primer omenja zgodbo o kralju Raivatu Kakudmiju, ki je potoval v nebesa, da bi sre\xc4\x8dal stvaritelja Brahmo, in bil ob vrnitvi na Zemljo presunjen, ko je uvidel, da je minilo veliko let._NEWLINE_Budisti\xc4\x8dni Palijski kanon (Tipitaka) tudi omenja \xc4\x8dasovno gibanje z razli\xc4\x8dnimi hitrostmi. V Pajasijevem delu Sutanta eden od Budovih glavnih u\xc4\x8dencev Kumara Kassapa pojasnjuje skepti\xc4\x8dnemu Pajasiju, da \xc2\xbbv nebesih triintridesetih dev \xc4\x8das te\xc4\x8de z razli\xc4\x8dno hitrostjo in ljudje \xc5\xbeivijo veliko dlje. V \xc4\x8dasu na\xc5\xa1ega stoletja; sto let, bo zanje pretekel le en dan; \xc5\xa1tiriindvajster ur.\xc2\xab_NEWLINE_V islamu obstaja nekaj virov o potovanju v \xc4\x8dasu. Koran pripoveduje o ve\xc4\x8d posameznikih, ki so \xc5\xa1li spat v jamo in se prebudili po 309 letih. Obstaja tudi vir o spremenljivosti \xc4\x8dasa, kjer navaja: \xc2\xbben dan za boga (Al Laha) je tiso\xc4\x8d let, ki jih vi (\xc4\x8dlove\xc5\xa1ka bitja) \xc5\xa1tejete.\xc2\xab\xc2\xa0Podobna zamisel je opisana v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem Novozaveznem 2. Petrovem pismu, kjer Peter navaja, da je \xc2\xbbpred Gospodom en dan kakor tiso\xc4\x8d let in tiso\xc4\x8d let kakor en dan.\xc2\xab\xc2\xa0(2 Pt 3:8)_NEWLINE_Druga znana zgodba, ki vklju\xc4\x8duje potovanje v \xc4\x8dasu naprej v oddaljeno prihodnost, je japonska legendarna pripovedka o Ura\xc5\xa1imu Taroju, ribi\xc4\x8du, ki re\xc5\xa1uje \xc5\xbeelvo, in je nagrajen z obiskom podvodnega zmajevskega dvornega gradu Rjugu-d\xc5\xbejoja. Pripovedka je prvi\xc4\x8d opisana \xc5\xbee v knjigi Nihongi leta 720 in v nekaterih drugih delih. Mladi ribi\xc4\x8d Ura\xc5\xa1imako obi\xc5\xa1\xc4\x8de podmorsko pala\xc4\x8do in ostane tam tri dni. Po vrnitvi domov v svojo vas se znajde 300 let v prihodnosti, kjer je \xc5\xbee davno pozabljen, njegova hi\xc5\xa1a je v ru\xc5\xa1evinah, njegova dru\xc5\xbeina pa \xc5\xbee dolgo pokojna. Drugi zelo stari primer te vrste se lahko najde v Talmudu z zgodbo o Honiju ha-M'agelu, ki je od\xc5\xa1el spat za 70 let in se prebudil v svetu, kjer so bili njegovi vnuki stari star\xc5\xa1i, vsi njegovi prijatelji in dru\xc5\xbeina pa pokojni._NEWLINE_Druga sodobnej\xc5\xa1a zgodba, ki vsebuje potovanje v prihodnost, je Mercierjevo Leto 2440, sanje, \xc4\x8de so kdaj bile kak\xc5\xa1ne (L'An 2440, r\xc3\xaave s'il en f\xc3\xbbt jamais), utopi\xc4\x8dni roman, v katerem je glavni lik prene\xc5\xa1en v leto 2440. Izjemno priljubljeno delo je po prvi izdaji leta 1771 iz\xc5\xa1lo v 25-ih ponatisih. Opisuje dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine neimenovanega mo\xc5\xbea, ki po vro\xc4\x8di razpravi s prijateljem filozofom o krivicah v Parizu zaspi in se znajde v Parizu prihodnosti. Ameri\xc5\xa1ki zgodovinar Darnton je zapisal, da: \xc2\xbbnavkljub samoprogla\xc5\xa1enemu zna\xc4\x8daju fantazije ...L'An 2440 zahteva, da se ga bere kot resni vodi\xc4\x8d prihodnosti.\xc2\xab_NEWLINE_Irvingova kratka zgodba iz leta 1819 Rip Van Winkle pripoveduje o mo\xc5\xbeu s tem imenom, ki je zaspal na gori in se prebudil 20 let v prihodnosti, kjer je bil pozabljen, njegova \xc5\xbeena pokojna, h\xc4\x8di pa odrasla._NEWLINE_Spanje za potovanje v \xc4\x8dasu je v svoji fantasti\xc4\x8dno-utopi\xc4\x8dni razpravi Verjetne izmi\xc5\xa1ljotine, ali svetovna Potovanja v devetindvajsetem stoletju (\xd0\x9f\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb5 \xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xb1\xd1\x8b\xd0\xbb\xd0\xb8\xd1\x86\xd1\x8b, \xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb8 \xd0\xa1\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbd\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x8f \xd0\xbf\xd0\xbe \xd1\x81\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x83 \xd0\xb2 \xd0\xb4\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xb4\xd1\x86\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x8c \xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xb2\xd1\x8f\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbc \xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xba\xd0\xb5) iz leta 1824 uporabil Bulgarin (Bu\xc5\x82haryn). V njej se njen protagonist zbudi v 29. stoletju. To je prvi opis potovanja v \xc4\x8dasu (naprej) v ruski knji\xc5\xbeevnosti in znanstveni fantastiki._NEWLINE_Morris je napisal kratko zgodbo Two extracts from a dream of John Ball, ki je izhajala v delih v socialisti\xc4\x8dnem tedniku Commonweal med novembrom 1886 in februarjem 1887. V njej je opisal \xc4\x8dasovno potovanje med srednjeve\xc5\xa1kim in sodobnim svetom. Knjiga je iz\xc5\xa1la kot roman leta 1888. Bellamy je leta 1888 objavil tedaj zelo priljubljen utopi\xc4\x8dni znanstvenofantasti\xc4\x8dni roman Looking Backward: 2000-1887 v katerem je mlad Ameri\xc4\x8dan Julian West leta 1887 zaspal in se po globokem, hipnoti\xc4\x8dnem spancu zbudil 113 let kasneje v letu 2000 na istem mestu v Bostonu, Massachusetts, vendar v popolnoma spremenjenem svetu. Medtem so ZDA postale socialisti\xc4\x8dna utopi\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava._NEWLINE_Potovanje skozi \xc4\x8das se \xc5\xbee v 19. stoletju pojavi tudi v slovenski knji\xc5\xbeevnosti. V antiutopiji 4000, ki jo je leta 1891 objavil Tav\xc4\x8dar, je junak obujen v letu 4000, v Mencingerjevem romanu Abadon, ki je v Ljubljanskem zvonu izhajal leta 1893, glavni junak Samorad Veselin potuje v 24. stoletje.\n_START_SECTION_\nPotovanje v \xc4\x8dasu nazaj\n_START_PARAGRAPH_\nPotovanje v \xc4\x8dasu nazaj je verjetno sodobnej\xc5\xa1a zamisel, vendar je tudi njen izvor do neke mere negotov. Ena od zgodnjih zgodb z namigi o potovanju v \xc4\x8dasu nazaj je Maddenovo satiri\xc4\x8dno delo Spomini o dvajsetem stoletju (Memoirs of the Twentieth Century) iz leta 1733, ki je v glavnem niz diplomatskih pisem britanskih ambasadorjev v razli\xc4\x8dnih de\xc5\xbeelah britanskemu lordu visokemu blagajniku skupaj z nekaj odgovori britanskega Ministrstva za zunanje zadeve. Pisma in odgovori so bili dozdevno napisani med letoma 1997 in 1998 in opisujejo okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine tistega obdobja. Kakorkoli pa zasnovna zgodba govori o tem, da so ta pisma dejansko dokumenti, ki jih je pripovedovalcu neke no\xc4\x8di leta 1728 dal angel varuh. Zaradi tega je Alkon v svoji knjigi Izvori futuristi\xc4\x8dne fikcije (Origins of Futuristic Fiction) namignil, da \xc2\xbbje prvi \xc4\x8dasovni popotnik v angle\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeevnosti angel varuh, ki se je z dr\xc5\xbeavnimi dokumenti iz leta 1998 vrnil v leto 1728,\xc2\xab \xc4\x8deprav knjiga izre\xc4\x8deno ne prika\xc5\xbee kako je angel pridobil te dokumente. Alkon je kasneje pobli\xc5\xbee dolo\xc4\x8dil in napisal: \xc2\xbbRaz\xc5\xa1irili bi na\xc5\xa1o velikodu\xc5\xa1nost, \xc4\x8de bi poveli\xc4\x8devali Maddena kot prvega, ki je pokazal na prihod popotnika iz prihodnosti\xc2\xab, ter izrazil, da si Madden \xc2\xbbzaslu\xc5\xbei priznanje biti prvi, ki se je poigral z bogato zamislijo o \xc4\x8dasovnem potovanju v obliki artefakta, poslanega iz prihodnosti nazaj, da se ga odkrije v sedanjosti.\xc2\xab Maddenovo delo je tedaj prepovedal izdajati sir Walpole, od leta 1721 de facto prvi britanski ministrski predsednik, in je sedaj zelo redko._NEWLINE_Leta 1836 je Veltman objavil delo Aleksander Filipovi\xc4\x8d Makedonski. Kalimerosovi predniki (\xd0\x90\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x81\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb4\xd1\x80 \xd0\xa4\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbf\xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x9c\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9. \xd0\x9f\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xba\xd0\xb8 \xd0\x9a\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xb0), ki velja za prvi izvirni ruski znanstvenofantasti\xc4\x8dni roman in prvi roman z opisom \xc4\x8dasovnega potovanja (nazaj). V njem pripovedovalec na hipogrifu odjezdi v anti\xc4\x8dno Gr\xc4\x8dijo, sre\xc4\x8da Filipa II. Makedonskega in Aristotela, ter oddide na potovanje z Aleksandrom Velikim preden se vrne v 19. stoletje. Roman je bil dodatek njegovega triptiha Popotnik (\xd0\xa1\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xba) iz leta 1832._NEWLINE_V antologiji znanstvene fantastike Oddaljene meje (Far Boundaries) je leta 1951 urednik Derleth identificiral kratko zgodbo Pogre\xc5\xa1ana ko\xc4\x8dija: anahronizem (Missing One's Coach: An Anachronism), ki jo je leta 1838 za revijo Dublin Literary Magazine napisal brezimeni avtor kot zelo zgodnjo zgodbo s \xc4\x8dasovnim potovanjem. V zgodbi pripovedovalec \xc4\x8daka na ko\xc4\x8dijo, ki bi ga peljala ven iz Newcastlea, ko se v trenutku znajde prene\xc5\xa1en tiso\xc4\x8d let nazaj v \xc4\x8dasu._NEWLINE_V samostanu sre\xc4\x8da svetega Bedo \xc4\x8castitljivega in mu poda nekoliko ironi\xc4\x8dne razlage razvojev prihajajo\xc4\x8dih stoletij. Vendar v zgodbi ni nikoli jasno, ali so se ti dogodki dejansko zgodili ali so bili le sanje: pripovedovalec pravi, da ko je na za\xc4\x8detku na\xc5\xa1el udobno opazovalno mesto ob deblu drevesa, se je usedel, in \xc2\xbbkot mi bo moj skepti\xc4\x8dni bralec povedal, zadremal in zaspal,\xc2\xab\xc2\xa0nato pa pravi, \xc2\xbbda se je odlo\xc4\x8dil ne priznati\xc2\xab\xc2\xa0to razlago. Ve\xc4\x8d sanjskih elementov zgodbe lahko bralcu nakazuje druga\xc4\x8de, na primer dejstvo, da ga nobeden od \xc4\x8dlanov samostana sprva verjetno ni mogel videti, nenadni konec, v katerem je bil Bede zadr\xc5\xbean za pogovor s pripovedovalcem, tako da so drugi menihi prenehali misliti, da se mu je nekaj zgodilo, pripovedovalec pa se je nenadoma zna\xc5\xa1el nazaj pod drevesom v sedanjosti (avgust 1837), njegova ko\xc4\x8dija pa je samo odpeljala mimo njega in ga \xc5\xa1e eno no\xc4\x8d pustila samega v Newcastleu._NEWLINE_Dickensova Bo\xc5\xbei\xc4\x8dna pesem v prozi (A Christmas Carol) iz leta 1834 za nekatere velja za enega od prvih opisov \xc4\x8dasovnega potovanja v obeh smereh. Glavni lik Ebenezer Scrooge je prene\xc5\xa1en v pretekle, sedanje in prihodnje bo\xc5\xbei\xc4\x8de. To se lahko obravnava le kot videnja in ne dejansko \xc4\x8dasovno potovanje, ker je Scrooge le videl vsako \xc4\x8dasovno obdobje pasivno, in ni mogel medsebojno ob\xc4\x8devati z njimi._NEWLINE_Jasnej\xc5\xa1i primer \xc4\x8dasovnega potovanja nazaj se najde v priljubljeni knjigi Pariz pred ljudmi (Paris avant les hommes) francoskega botanika in geologa Boitarda. V tej zgodbi, objavljeni posmrtno leta 1861, je glavni lik prene\xc5\xa1en v predzgodovinsko preteklost s \xc4\x8darovnijo \xc2\xbb\xc5\xa1epavega demona\xc2\xab\xc2\xa0(francoska besedna igra na Boitardovo ime), kjer sre\xc4\x8da izumrle \xc5\xbeivali, kot je na primer pleziozaver ali Boitardova izmi\xc5\xa1ljena razli\xc4\x8dica opi\xc4\x8djega prednika \xc4\x8dloveka, in dejavno komunicira z nekaterimi od njih._NEWLINE_Hale je leta 1881 v Harper's New Monthly Magazine anonimno objavil zgodbo Hands Off o neimenovanem bitju (morda o du\xc5\xa1i nedavno umrle osebe), ki je prosto potovalo skozi \xc4\x8das in prostor, se vtikalo v zgodovino sveta v Starem Egiptu in prepre\xc4\x8dilo Jo\xc5\xbeefu, da bi ga prodali v su\xc5\xbeenjstvo. To je bila prva zgodba s potezami alternativne zgodovine zaradi posledic \xc4\x8dasovnega potovanja._NEWLINE_Prva zgodba z zna\xc4\x8dilnostmi potovanja v \xc4\x8dasu s pomo\xc4\x8djo neke vrste stroja je bila Mitchellova kratka zgodba Ura, ki je tekla nazaj (The Clock that Went Backward). Objavil jo je New York Sun leta 1881. Mehanizem je mejna fantazija, v tem primeru ura, \xc4\x8de je bila navita, je za\xc4\x8dela te\xc4\x8di nazaj in prena\xc5\xa1ala ljudi v bli\xc5\xbeini nazaj v \xc4\x8dasu, brez pojasnila od kod ura je in kako je pridobila to sposobnost._NEWLINE_Twainov roman Jakec na dvoru kralja Arturja (A Connecticut Yankee in King Arthur's Court) iz leta 1889, v katerem se je protagonist zna\xc4\x8del v \xc4\x8dasu kralja Arturja po boju, v katerem ga je zadelo kova\xc5\xa1ko kladivo, je bil tudi eden prvi zgodb, ki prikazuje zgodovino, spremenjeno z dejanji \xc4\x8dasovnega popotnika._NEWLINE_Gaspar y Rimbaujev roman El Anacron\xc3\xb3pete je bil prva zgodba s predstavitvijo plovila, ki ga je izdelal izumitelj za prenos svojih potnikov skozi \xc4\x8das. Sawyer je komentiral, da je bila zgodba \xc2\xbbverjetno prvi literarni opis \xc4\x8dasovnega stroja do tedaj\xc2\xab, in dodal, da je \xc2\xbbzgodba Ura, ki je tekla nazaj Edwarda Pagea Mitchella (1881) po navadi opisana kot prva zgodba s \xc4\x8dasovnim strojem, vendar nisem prepri\xc4\x8dan ali ura v resnici \xc5\xa1teje.\xc2\xab Ta zamisel plovila, zgrajenega za \xc4\x8dasovno potovanje, je pridobila na priljubljenosti z Wellsovim romanom \xc4\x8casovni stroj (The Time Machine), objavljenim leta 1895. Pred tem je leta 1888 Wells napisal manj vplivno kratko zgodbo o \xc4\x8dasovnem potovanju \xc4\x8casovni argonavti (The Chronic Argonauts). Izraz \xc2\xbb\xc4\x8dasovni stroj\xc2\xab, ki ga je skoval Wells, se sedaj splo\xc5\xa1no rabi za tak\xc5\xa1no plovilo._NEWLINE_V 20. stoletju so koncept potovanja v \xc4\x8dasu ob\xc5\xa1irno obdelali avtorji znanstvene fantastike in drugih zvrsti fikcije (glej \xc4\x8dasovno potovanje v fikciji).\n_START_SECTION_\nTeorija\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere fizikalne teorije, \xc5\xa1e posebej posebna (PTR) in splo\xc5\xa1na teorija relativnosti (STR), predlagajo, da ustrezne geometrije prostor-\xc4\x8dasa ali dolo\xc4\x8dene vrste gibanja v prostoru lahko morda dovoljujejo \xc4\x8dasovno potovanje v preteklost in prihodnost, \xc4\x8de so te geometrije ali gibanja mo\xc5\xbena. V strokovnih \xc4\x8dlankih se fiziki v splo\xc5\xa1nem izogibajo vsakdanjega jezika za \xc2\xbbgibanje\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbpotovanje\xc2\xab\xc2\xa0skozi \xc4\x8das (\xc2\xbbgibanje\xc2\xab\xc2\xa0se praviloma nana\xc5\xa1a na spremembo prostorske lege, ker se \xc4\x8dasovne koordinate spreminjajo) in namesto tega obravnavajo mo\xc5\xbenost sklenjenih \xc4\x8dasovnih krivulj (CTC), ki so svetovnice in tvorijo sklenjene zanke v prostor-\xc4\x8dasu, ter dovoljujejo objektom vra\xc4\x8danje v njihovo lastno preteklost. Obstajajo re\xc5\xa1itve ena\xc4\x8db STR, ki opisujejo prostor-\xc4\x8dase s sklenjenimi \xc4\x8dasovnimi krivuljami, (kot je npr. G\xc3\xb6dlov prostor-\xc4\x8das), vendar je fizikalna verjetnost tak\xc5\xa1nih re\xc5\xa1itev negotova._NEWLINE_Relativnost napoveduje, da \xc4\x8de bi se nekdo gibal stran od Zemlje z relativisti\xc4\x8dno hitrostjo in se vrnil, bi na Zemlji preteklo ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa kot zanj. V tem smislu je sprejeto, da relativnost dovoljuje \xc2\xbbpotovanje v prihodnost\xc2\xab. Po relativnosti ni enega stvarnega odgovora, koliko \xc4\x8dasa je v resnici preteklo med odhodom in vrnitvijo, obstaja pa stvarni odgovor koliko lastnega \xc4\x8dasa je bilo do\xc5\xbeiveto tako na Zemlji kot za popotnika, oziroma za koliko se je kdo kje postaral (glej paradoks dvoj\xc4\x8dkov). Na drugi strani mnogi v znanstveni srenji verjamejo, da \xc4\x8dasovno potovanje nazaj sploh ni verjetno. Vsaka teorija, ki bi dovoljevala \xc4\x8dasovno potovanje, bi uvedla mo\xc5\xbene probleme vzro\xc4\x8dnosti. Klasi\xc4\x8dni zgled problema, ki vklju\xc4\x8duje vzro\xc4\x8dnost, je paradoks starega o\xc4\x8deta: kaj bi bilo, \xc4\x8de bi nekdo \xc5\xa1el v \xc4\x8dasu nazaj in ubil svojega starega o\xc4\x8deta, \xc5\xa1e preden bi bil spo\xc4\x8det njegov o\xc4\x8de? Nekateri znanstveniki menijo, da se paradoksom lahko izogne s pomo\xc4\x8djo na\xc4\x8dela samoskladnosti Novikova ali s predstavo o razvejitvi vzporednih vesolij.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8casovni turizem\n_START_PARAGRAPH_\nHawking je predlagal, da je odsotnost turistov iz prihodnosti argument proti obstoju \xc4\x8dasovnega potovanja; to je razli\xc4\x8dica Fermijevega paradoksa. To seveda ne bi potrdilo, da \xc4\x8dasovno potovanje fizi\xc4\x8dno ni mogo\xc4\x8de, saj bi lahko bilo, da je \xc4\x8dasovno potovanje fizi\xc4\x8dno mogo\xc4\x8de, vendar ni bilo nikoli razvito (oziroma zaradi varnosti ni bilo nikoli rabljeno). Tudi, \xc4\x8de bi bilo razvito, Hawking omenja, da bi bilo \xc4\x8dasovno potovanje edino mo\xc5\xbeno v predelu prostor-\xc4\x8dasa, ki je popa\xc4\x8deno na pravilen na\xc4\x8din, in \xc4\x8de v prihodnosti ne bi bilo mogo\xc4\x8de ustvariti tak\xc5\xa1nega predela, potem \xc4\x8dasovni popotniki ne bi mogli potovati nazaj pred tem datumom, tako da \xc2\xbbbi tak\xc5\xa1na slika pojasnila, zakaj nas niso preplavili turisti iz prihodnosti.\xc2\xab To preprosto pomeni, da dokler \xc4\x8dasovni stroj ne bo izumljen, ne bomo mogli videti \xc4\x8dasovnih popotnikov. Tudi Sagan je neko\xc4\x8d predlagal mo\xc5\xbenost, da so \xc4\x8dasovni popotniki lahko tukaj, vendar zakrivajo svoj obstoj in jih ni mo\xc4\x8d prepoznati kot tak\xc5\xa1ne, ker jim vna\xc5\xa1anje nenamernih sprememb v prostorsko-\xc4\x8dasovni kontinuum lahko prinese neza\xc5\xbeelene izide. Lahko se tudi spremenijo vpeljani pretekli dogodki.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1na teorija relativnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSTR predlaga znanstveno osnovo za mo\xc5\xbenost \xc4\x8dasovnega potovanja nazaj v dolo\xc4\x8denih nenavadnih scenarijih, \xc4\x8deprav argumenti iz polklasi\xc4\x8dne gravitacije dajejo slutiti, da so z upo\xc5\xa1tevanjem kvantnih pojavov v STR te zan\xc4\x8dne vrzeli lahko sklenjene. Ti polklasi\xc4\x8dni argumenti so vodili Hawkinga k formuliranju domneve za\xc5\xa1\xc4\x8dite \xc4\x8dasovnega reda, kjer je predlagal, da osnovni zakoni narave prepre\xc4\x8dujejo \xc4\x8dasovno potovanje. Fiziki ne morejo dokon\xc4\x8dno soditi o tem brez teorije o kvantni gravitaciji, kjer bi se kvantna mehanika zdru\xc5\xbeila s STR v popolnoma poenoteni teoriji.\n_START_SECTION_\nPotovanje z nadsvetlobno hitrostjo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce bi bilo mogo\xc4\x8de premakniti informacije ali snov iz ene to\xc4\x8dke v drugo z nadsvetlobno hitrostjo, bi po teoriji relativnosti obstajal tak\xc5\xa1en inercialni opazovalni sistem (OS), v katerem bi se signal ali objekt gibal v \xc4\x8dasu nazaj. To je posledica relativnosti so\xc4\x8dasnosti v PTR, ki pravi, da v nekaterih primerih ni mo\xc4\x8d dolo\xc4\x8diti, ali sta se v razli\xc4\x8dnih inercialnih OS dva dogodka v razli\xc4\x8dnih legah zgodila \xc2\xbbisto\xc4\x8dasno\xc2\xab\xc2\xa0ali ne, niti ni mo\xc4\x8d dolo\xc4\x8diti vrstnega reda obeh dogodkov. Tehni\xc4\x8dno se te neskladnosti pojavijo, ko je prostorsko\xc4\x8dasovni interval med dvema dogodkoma 'prostorski', kar pomeni, da noben dogodek ne le\xc5\xbei na prihodnjem svetlobnem sto\xc5\xbecu drugega. \xc4\x8ce en od obeh dogodkov predstavlja po\xc5\xa1iljanje signala iz ene lege, drugi pa sprejetje istega signala, vse dokler signal potuje s svetlobno hitrostjo ali po\xc4\x8dasneje, matematika so\xc4\x8dasnosti zagotavlja, da je mo\xc5\xbeno v vsakem inercialnem OS dolo\xc4\x8diti ali se je dogodek po\xc5\xa1iljanja zgodil pred dogodkom sprejetja signala._NEWLINE_\xc4\x8ce pa domnevni signal potuje hitreje od svetlobne hitrosti, bodo vedno obstajali OS, v katerih bo signal sprejet preden je bil poslan, in da se je gibal v \xc4\x8dasu nazaj. Ker prvi od Einsteinovih postulatov (na\xc4\x8delo relativnosti) pravi, da so zakoni fizike enaki v vsakem inercialnem OS, in \xc4\x8de se lahko signali gibljejo v \xc4\x8dasu nazaj v drugem OS, se lahko gibljejo v poljubnem OS. To pomeni, da \xc4\x8de opazovalec A po\xc5\xa1lje signal opazovalcu B, ki se v OS opazovalca A giblje hitreje od svetlobne hitrosti, vendar v lastnem OS v \xc4\x8dasu nazaj, in \xc4\x8de opazovalec B po\xc5\xa1lje odgovor, ki se giblje hitreje od svetlobne hitrosti v lastnem OS B, vendar v \xc4\x8dasu nazaj v OS A, lahko opazovalec A prejme odgovor \xc5\xa1e preden je poslal izvirni signal, kar je jasna kr\xc5\xa1itev na\xc4\x8dela vzro\xc4\x8dnosti v vsakem OS. Tak\xc5\xa1en scenarij se v\xc4\x8dasih imenuje tahionski antitelefon. _NEWLINE_Po STR je za pospe\xc5\xa1evanje telesa od majhne hitrosti do svetlobne hitrosti potrebna neskon\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina energije. \xc4\x8ceprav relativnost ne prepoveduje teoreti\xc4\x8dne mo\xc5\xbenosti tahionov, ki se ves \xc4\x8das gibljejo hitreje od svetlobne hitrosti, po analizi kvantne teorije polja izgleda, da jih dejansko ne bi bilo mogo\xc4\x8de rabiti za prenos informacij hitreje od svetlobne hitrosti. Tudi ni splo\xc5\xa1no sprejetega soglasja glede obstoja tahionov. Nepravilnost nadsvetlobnih nevtrinov je leta 2011 odprla mo\xc5\xbenost, da so nevtrini mogo\xc4\x8de tahioni, vendar se je po nadaljnji analizi izkazalo, da je bil poskus neveljaven.\n_START_SECTION_\nPosebne prostorsko\xc4\x8dasovne geometrije\n_START_PARAGRAPH_\nSTR je raz\xc5\xa1iritev PTR na gravitacijo, ponazarja jo z ukrivljenostjo v prostor-\xc4\x8dasu, ki jo povzro\xc4\x8dajo masa-energija in tok gibalne koli\xc4\x8dine. STR opisuje Vesolje s sistemom ena\xc4\x8db polja. Zanje obstajajo re\xc5\xa1itve, ki dovoljujejo sklenjene \xc4\x8dasovne krivulje in s tem \xc4\x8dasovno potovanje v preteklost. Prvo od teh je predlagal G\xc3\xb6del. Njegova re\xc5\xa1itev je znana kot G\xc3\xb6dlova metrika, vendar poleg drugih re\xc5\xa1itev zahteva vesolje s fizikalnimi zna\xc4\x8dilnostmi, ki jih verjetno nima. Ali STR prepoveduje sklenjene \xc4\x8dasovne krivulje za vse stvarne pogoje, ni znano.\n_START_SECTION_\nDrugi pristopi na podlagi STR\n_START_PARAGRAPH_\nV drugem pristopu se uporabi masivni vrte\xc4\x8di se valj, po navadi je mi\xc5\xa1ljen Tiplerjev valj, re\xc5\xa1itev STR, ki sta jo odkrila van Stockum leta 1936 in Lanczos leta 1924, vendar ju niso upo\xc5\xa1tevali, ker dovoljujeta sklenjene \xc4\x8dasovne funkcije, vse do Tiplerjeve analize leta 1974. \xc4\x8ce je valj neskon\xc4\x8dno dolg in se vrti okrog dalj\xc5\xa1e osi z dovolj veliko hitrostjo, potem lahko vesoljska ladja, ki leti okrog valja na spiralni poti, potuje v \xc4\x8dasu nazaj, oziroma naprej, kar je odvisno od smeri spirale. Vendar sta zahtevani gostota in hitrost tako veliki, da navadna snov ni dovolj mo\xc4\x8dna za izdelavo. Podobna naprava bi se lahko izdelala iz kozmi\xc4\x8dne strune, vendar ni znana nobena, in je tudi malo verjetno, da bi se izdelala nova._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki fizik Forward je upo\xc5\xa1teval, da naivna raba STR na kvantno mehaniko nakazuje drugi na\xc4\x8din izgradnje \xc4\x8dasovnega stroja. Te\xc5\xbeko atomsko jedro v mo\xc4\x8dnem magnetnem polju se bo podalj\xc5\xa1alo v valj, katerega gostota in \xc2\xbbspin\xc2\xab\xc2\xa0sta dovolj za izgradnjo \xc4\x8dasovnega stroja. \xc5\xbdarki gama, usmerjeni vanj, bi dovoljevali po\xc5\xa1iljanje informacij (ne pa snovi) v \xc4\x8dasu nazaj. Forward je pokazal, da dokler obstaja ena teorija, ki zdru\xc5\xbeuje relativnost in kvantno mehaniko, se ne bo vedelo, ali so tak\xc5\xa1ne \xc5\xa1pekulacije neumnost._NEWLINE_Osnovnej\xc5\xa1i pomislek na orise \xc4\x8dasovnih potovanj na osnovi vrte\xc4\x8dih se valjev ali kozmi\xc4\x8dnih strun je predlo\xc5\xbeil Hawking z dokazom izreka, ki ka\xc5\xbee, da je glede na STR nemogo\xc4\x8de izgraditi \xc4\x8dasovni stroj posebne vrste (\xc2\xbb\xc4\x8dasovni stroj s kompakno pridobljenim Cauchyjevim obzorjem\xc2\xab) v podro\xc4\x8dju, kjer velja \xc5\xa1ibki energijski pogoj, kar pomeni, da to podro\xc4\x8dje ne vsebuje snovi z negativno energijsko gostoto (eksoti\xc4\x8dno snovjo). Re\xc5\xa1itve, kot je npr. Tiplerjeva, privzemajo valje z neskon\xc4\x8dno dol\xc5\xbeino, ker jih je la\xc5\xbeje matemati\xc4\x8dno obdelati. \xc4\x8ceprav je Tipler predlagal, da lahko kon\xc4\x8dni valj proizvede sklenjene \xc4\x8dasovne krivulje, \xc4\x8de je vrtenje dovolj veliko, tega ni dokazal. Hawking je pokazal, da se zaradi njegovega izreka \xc2\xbblahko izdela s pozitivno energijsko gostoto povsod! Lahko doka\xc5\xbeem, da je za izgradnjo kon\xc4\x8dnega \xc4\x8dasovnega stroja potrebna negativna energija.\xc2\xab Ta rezultat izhaja iz Hawkingovega \xc4\x8dlanka iz leta 1992 o domnevi za\xc5\xa1\xc4\x8dite \xc4\x8dasovnega reda, kjer je raziskal \xc2\xbbprimer, v katerem se kr\xc5\xa1itev vzro\xc4\x8dnosti pojavi v kon\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju prostor-\xc4\x8dasa brez ukrivljenostnih singularnosti\xc2\xab\xc2\xa0in dokazal, \xc2\xbbda bo obstajalo Cauchyjevo obzorje, pridobljeno kompaktno, in da v splo\xc5\xa1nem vsebuje eno ali ve\xc4\x8d sklenjenih ni\xc4\x8delnih geodetk, ki bodo nepopolne. Lahko se dolo\xc4\x8dijo geometrijske koli\xc4\x8dine, ki merijo Lorentzev potisk, povr\xc5\xa1ina pa se pove\xc4\x8duje pri premikanju okrog teh sklenjenih ni\xc4\x8delnih geodetk. \xc4\x8ce se kr\xc5\xa1itev vzro\xc4\x8dnosti razvije iz nekompaktne za\xc4\x8detne ploskve, se mora kr\xc5\xa1itev povpre\xc4\x8denega \xc5\xa1ibkega energijskega pogoja zgoditi na Cauchyjevem obzorju.\xc2\xab Ta izrek pa ne izklju\xc4\x8duje mo\xc5\xbenosti \xc4\x8dasovnega potovanja: 1.) s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8dasovnih strojev z nekompaktno pridobljenimi Cauchyjevimi obzorji (kot je npr. Deutsch-Politzerjev \xc4\x8dasovni stroj) in 2.) v obmo\xc4\x8djih, ki vsebujejo eksoti\xc4\x8dno snov (potrebno za prehodne \xc4\x8drvine ali Alcubierreov pogon). Ker izrek temelji na STR, si je lahko zamisliti teorijo kvantne gravitacije, ki bi nadomestila STR in v kateri bi bilo \xc4\x8dasovno potovanje dovoljeno tudi brez eksoti\xc4\x8dne snovi, \xc4\x8deprav je mo\xc5\xbeno, da bi tak\xc5\xa1na teorija \xc5\xa1e bolj omejevala \xc4\x8dasovno potovanje, ali ga v celoti izklju\xc4\x8devala, kakor pravi Hawkingova domneva za\xc5\xa1\xc4\x8dite \xc4\x8dasovnega reda.\n_START_SECTION_\nIzvedeni poskusi\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri izvedeni poskusi dajo vtis nasprotne vzro\xc4\x8dnosti, vendar so predmet razlage. Pri poskusu s kvantnim brisalnikom z zakasnjeno izbiro, ki so ga leta 1999 izvedli Kim, Yu, Kulik, Shih in Scully, sta bila na primer para prepletenih fotonov lo\xc4\x8dena v \xc2\xbbsignalne\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbnedejavne fotone\xc2\xab, kjer so signalni fotoni izhajali iz enega od dveh virov, njihova lega pa je bila pozneje izmerjena kot v poskusu z dvema re\xc5\xbeama. Odvisno od merjenja nedejavnih fotonov, lahko eksperimentator izve, iz katerega od dveh virov izvira signalni foton ali \xc2\xbbizbri\xc5\xa1e\xc2\xab\xc2\xa0to informacijo. \xc4\x8ceprav so lahko signalni fotoni izmerjeni pred izbiro o nedejavnih fotonih, kakor izgleda izbira povratno delujo\xc4\x8de dolo\xc4\x8da ali se bo interferen\xc4\x8dni vzorec videl, ko se v vzajemno zvezo postavijo meritve nedejavnih fotonov z odgovarjajo\xc4\x8dimi signalnimi fotoni. Ker pa se lahko interferenca opazuje po merjenju nedejavnih fotonov in so ti v vzajemni zvezi s signalnimi fotoni, eksperimentator le z opazovanjem signalnih fotonov v naprej ne more povedati katera izbira bo nastala. Tako se lahko rezultati z ve\xc4\x8dino razlag kvantne mehanike pojasnijo na na\xc4\x8din, ki ne kr\xc5\xa1i vzro\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Wangov poskus iz leta 2000 bi tudi lahko kazal kr\xc5\xa1itev vzro\xc4\x8dnosti, saj je omogo\xc4\x8dil po\xc5\xa1iljanje paketa valovanja skozi komoro, napolnjeno z oblakom cezijevega plina, tako da je paket izstopil iz komore 62 nanosekund preden je vstopil vanjo. Paket valovanja ni posamezni dobro definirani objekt, ampak je vsota ve\xc4\x8d valovanj z razli\xc4\x8dnimi frekvencami (glej Fourierjeva analiza), in se lahko navidezno giblje hitreje od svetlobe ali celo v \xc4\x8dasu nazaj, \xc4\x8detudi se nobeno od \xc4\x8distih valovanj v vsoti ne. S tem pojavom ni mogo\xc4\x8de po\xc5\xa1iljati snovi, energije ali informacije hitreje od svetlobe, tako da tudi ta poskus ne ka\xc5\xbee kr\xc5\xa1itve na\xc4\x8dela vzro\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka fizika Nimtz in Stahlhofen z Univerze v Koblenzu trdita, da sta kr\xc5\xa1ila Einsteinovo teorijo relativnosti s prenosom fotonov hitreje od svetlobne hitrosti. Trdita, da sta izvedla poskus v katerem so mikrovalovni fotoni potovali \xc2\xbbv trenutku\xc2\xab\xc2\xa0med parom prizem, ki sta se gibali 0,91 m narazen, s pomo\xc4\x8djo tunelskega pojava. Nimtz je za revijo New Scientist povedal: \xc2\xbbDo sedaj je to edina kr\xc5\xa1itev STR, za katero vem.\xc2\xab\xc2\xa0Drugi fiziki menijo, da ta pojav ne omogo\xc4\x8da prenosa informacij hitrej\xc5\xa1ega od svetlobe. Steinberg, strokovnjak za kvantno optiko z Univerze v Torontu, uporablja podobnost z vlakom, ki potuje iz Chicaga v New York, in med potjo na vsaki postaji odvr\xc5\xbee vagon, tako da se sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vlaka pri vsakem postanku pomakne naprej. Na ta na\xc4\x8din hitrost sredi\xc5\xa1\xc4\x8da vlaka presega hitrost vsakega posameznega vagona._NEWLINE_Nekateri fiziki so izvedli poskuse, s katerimi so posku\xc5\xa1ali pokazati na kr\xc5\xa1itve vzro\xc4\x8dnosti, vendar do sedaj brez uspeha. S poskusom \xc2\xbbukrivljenje prostor-\xc4\x8dasa s svetlobo\xc2\xab\xc2\xa0(STL), ki ga izvaja ameri\xc5\xa1ki fizik Mallett, si prizadeva opazovati kr\xc5\xa1itev vzro\xc4\x8dnosti ob prehodu nevtrona skozi kro\xc5\xbeno prepreko, izdelano iz laserjev, katerega pot je bila ukrivljena s prehodom skozi fotonski kristal. Mallett ima nekaj fizikalnih argumentov, ki nakazujejo, da bi sklenjene \xc4\x8dasovne krivulje lahko postale verjetne skozi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de laserja, ki je bil ukrivljen v zanko. Drugi fiziki oporekajo njegovim argumentom._NEWLINE_Kitajski fizik Du je leta 2011 v strokovno recenzirani reviji Physical Review Letters trdil, da je s skupino opazoval posamezne predhodnike fotonov, in da niso potovali hitreje kot svetlobna hitrost c v vakuumu. Njegov poskus je vklju\xc4\x8deval po\xc4\x8dasno svetlobo, kot tudi prehod svetlobe skozi vakuum. Tvoril je dva posamezna fotona. Enega je usmeril skozi rubidijeve atome, ki so bili hlajeni z laserjem, in zaradi tega je bila svetloba upo\xc4\x8dasnjena. Drugega pa je usmeril skozi vakuum. V obeh primerih so predhodniki navidezno prehitevali fotonska glavna telesa, predhodnik pa je potoval s hitrostjo c v vakuumu. Po Duju to nakazuje, da ne obstaja mo\xc5\xbenost potovanja svetlobe hitreje od hitrosti c v vakuumu, in zaradi tega ni mo\xc5\xbenosti kr\xc5\xa1itve vzro\xc4\x8dnosti. Nekateri \xc4\x8dlani medijev so povzeli to kot pokazatelj dokaza, da je \xc4\x8dasovno potovanje nemogo\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nNefizikalni poskusi\n_START_PARAGRAPH_\nIzvedli so ve\xc4\x8d poskusov s katerimi so posku\xc5\xa1ali privabiti ljudi iz prihodnosti, ki so mogo\xc4\x8de izumili tehnologijo \xc4\x8dasovnega potovanja, da bi pri\xc5\xa1li nazaj in jo prikazali ljudem v sedanjosti. Dogodki, kot sta na primer Perth's Destination Day (2005) ali Konvencija \xc4\x8dasovnih popotnikov 7. maja 2005 na MIT, so mo\xc4\x8dno propagirali \xc2\xbboglase\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8dasov in krajev sre\xc4\x8danj za sre\xc4\x8danja \xc4\x8dasovnih popotnikov iz prihodnosti. Leta 1982 je skupina v Baltimoreu, Maryland, ki je sebe imenovala Krononavti, gostila dogodek tak\xc5\xa1ne vrste in pozdravljala obiskovalce iz prihodnosti. Ti poskusi zagovarjajo mo\xc5\xbenost povzro\xc4\x8ditve pozitivnega rezultata, ki pojasnjuje obstoj \xc4\x8dasovnega potovanja, vendar do sedaj niso uspeli, ker ni znano ali so se teh dogodkov res udele\xc5\xbeili \xc4\x8dasovni popotniki. Mo\xc5\xbeno je, da so ljudje v prihodnosti potovali v \xc4\x8dasu nazaj, vendar so potovali nazaj v \xc4\x8das in kraj sre\xc4\x8danja v vzporednem vesolju._NEWLINE_Drug faktor je, da je za vse naprave za \xc4\x8dasovno potovanje, ki jih prou\xc4\x8duje trenutna fizika (npr. tiste, ki deluje s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8drvin), nemogo\xc4\x8de potovati nazaj preden je bil \xc4\x8dasovni stroj dejansko izdelan.\n_START_SECTION_\nZaznava \xc4\x8dasa\n_START_PARAGRAPH_\nZaznava \xc4\x8dasa se lahko navidezno pospe\xc5\xa1i za \xc5\xbeive organizme prek hibernacije, kjer sta telesna temperatura in stopnja presnove bitja zmanj\xc5\xa1ana. Skrajnej\xc5\xa1a razli\xc4\x8dica tega je navidezna smrt, kjer bi bile stopnje kemi\xc4\x8dnih procesov v subjektu mo\xc4\x8dno zni\xc5\xbeane._NEWLINE_Podalj\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa in navidezna smrt dovoljujeta le \xc2\xbbpotovanje\xc2\xab\xc2\xa0v prihodnost in nikoli v preteklost, tako da ne kr\xc5\xa1ita vzro\xc4\x8dnosti. Zaradi tega je vpra\xc5\xa1ljivo, ali sta vrsti \xc4\x8dasovnega potovanja. Vendar se lahko na podalj\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa gleda kot na bolj\xc5\xa1e prileganje na\xc5\xa1emu razumevanju izraza \xc2\xbb\xc4\x8dasovno potovanje\xc2\xab, kot pa navidezna smrt, ker pri podalj\xc5\xa1anju \xc4\x8dasa dejansko prete\xc4\x8de manj \xc4\x8dasa za popotnika, kot pa za tiste, ki so ostali zadaj, in je tako popotnik dosegel prihodnost hitreje kot drugi, medtem ko pri navidezni smrti temu ni tako.\n_START_SECTION_\nRaziskovanje\n_START_PARAGRAPH_\nDomneva se, da se lahko potovanje v \xc4\x8dasu naprej eksperimentalno doka\xc5\xbee s pomo\xc4\x8djo kro\xc5\xbee\xc4\x8dih laserskih snopov namesto zelo masivnih objektov, kot to posku\xc5\xa1a Mallett. \xc4\x8ce se opazi, da je podatomski delec s kratko \xc5\xbeivljenjsko dobo \xc5\xbeivel dlje, to nakazuje, da je odpotoval v prihodnost s pospe\xc5\xa1eno hitrostjo.\n_START_SECTION_\nPrezentizem proti eternalizmu\n_START_PARAGRAPH_\nRelativnost so\xc4\x8dasnosti v sodobni fiziki podpira filozofski pogled znan kot eternalizem ali \xc5\xa1tiridimenzionalizem, v katerem so fizikalni objekti za\xc4\x8dasno raz\xc5\xa1irjeni prostorsko\xc4\x8dasovni \xc4\x8drvi ali njihove stopnje. Tak\xc5\xa1en pogled bi naprej pove\xc4\x8dal verjetnost \xc4\x8dasovnih potovanj. Eternalizem, v\xc4\x8dasih znan tudi kot \xc2\xbbteorija blokovnega \xc4\x8dasa\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbteorija blokovnega vesolja\xc2\xab, gradi na standardni metodi modeliranja \xc4\x8dasa kot razse\xc5\xbenost v fiziki, in pridaja \xc4\x8dasu podobno ontologijo kot prostoru. To bi pomenilo, da je \xc4\x8das le druga razse\xc5\xbenost, da so dogodki v prihodnosti \xc2\xbb\xc5\xbee prisotni\xc2\xab, in da ne obstaja objektivni tok \xc4\x8dasa. Ta pogled je izpodbijal ameri\xc5\xa1ki filozof znanosti Maudlin v svojem delu The Metaphysics Within Physics._NEWLINE_Prezentizem je filozofska \xc5\xa1ola po kateri prihodnost in preteklost ne obstajata in obstajajo le objekti v sedanjosti. V tem pogledu je \xc4\x8dasovno potovanje nemogo\xc4\x8de, saj ni prihodnosti ali preteklosti, v kateri bi se potovalo. Nekateri prezentisti iz 21. stoletja so dokazovali, da \xc4\x8deprav objekti iz preteklosti in prihodnosti ne obstajajo, \xc5\xa1e vedno lahko obstajajo dolo\xc4\x8dene resnice o preteklih in prihodnjih dogodkih, in tako je mo\xc5\xbeno, da lahko prihodnja resnica o \xc4\x8dasovnem popotniku, ki se je odlo\xc4\x8dil potovati nazaj v sedanjost, pojasni njegovo dejansko prisotnost v sedanjosti.\n_START_SECTION_\nTeorija sestavljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nLewisova analiza sestavljivosti in posledic spreminjanja preteklosti je mi\xc5\xa1ljena za mo\xc5\xbenosti \xc4\x8dasovnega potovanja v enorazse\xc5\xbenem pojmovanju \xc4\x8dasa brez tvorjenja logi\xc4\x8dnih paradoksov. V Lewisovem primeru Tim sovra\xc5\xbei svojega starega o\xc4\x8deta in si ga nadvse \xc5\xbeeli ubiti. Edini problem zanj je, da je stari o\xc4\x8de umrl \xc5\xbee davno. Tim si tako \xc5\xbeeli ubiti svojega starega o\xc4\x8deta, da izdela \xc4\x8dasovni stroj, s katerim bo odpotoval v leto 1955, ko je bil njegov stari o\xc4\x8de \xc5\xa1e mlad, in bi ga potem ubil. \xc4\x8ce se privzame, da lahko Tim odpotuje v \xc4\x8das, ko je bil njegov stari o\xc4\x8de \xc5\xa1e \xc5\xbeiv, se potem vpra\xc5\xa1anje glasi: ali lahko Tim ubije svojega starega o\xc4\x8deta? Za Lewisa vpra\xc5\xa1anje le\xc5\xbei znotraj konteksta rabe besede \xc2\xbblahko\xc2\xab. Lewis pojasni, da je treba na besedo \xc2\xbblahko\xc2\xab\xc2\xa0gledati proti kontekstu primernih dejstev, ki so povezane s stanjem. Naj ima na primer Tim pu\xc5\xa1ko in za seboj leta streljanj z njo, ter neposreden strel na jasen dan brez zunanjih vplivov, ki bi ga ovirali pri spro\xc5\xbeitvi. Ali lahko Tim ustreli svojega starega o\xc4\x8deta? \xc4\x8ce se upo\xc5\xa1teva ta dejstva, se lahko poka\xc5\xbee, da ga Tim dejansko lahko ubije. Vsa dejstva iz konteksta so dejansko sestavljiva s Timovim umorom njegovega starega o\xc4\x8deta. Vendar, \xc4\x8de se razmisli o sestavljivosti danega stanja, je treba zbrati najbolj inkluzivno mno\xc5\xbeico dejstev, ki se jo sploh da. _NEWLINE_Naj je sedaj v Timovem vesolju njegov stari o\xc4\x8de dejansko umrl leta 1993 in ne leta 1955. To novo dejstvo o Timovem stanju razkrije, da umor njegovega starega o\xc4\x8deta ni sestavljiv s trenutno mno\xc5\xbeico dejstev. Tim ne more ubiti svojega starega o\xc4\x8deta, ker je umrl \xc5\xbee leta 1993, in tudi ne, ko je bil \xc5\xa1e mlad. Tako Lewis zaklju\xc4\x8di, da izjavi \xc2\xbbTim ni, vendar lahko, ker ima kar je treba\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbTim ni, in ne more, ker je logi\xc4\x8dno nemogo\xc4\x8de spremeniti preteklost\xc2\xab\xc2\xa0nista protislovji. Z dano primerno mno\xc5\xbeico dejstev sta resni\xc4\x8dni obe. Raba besede \xc2\xbblahko\xc2\xab\xc2\xa0je dvoumna: on \xc2\xbblahko\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbne more\xc2\xab\xc2\xa0pod razli\xc4\x8dnimi primernimi dejstvi. Kaj se torej mora zgoditi, ko Tim nameri? Lewis verjame, da bo njegova pu\xc5\xa1ka zatajila, ptica bo priletela mimo ali pa se bo Tim preprosto spotaknil na bananinem olupku. Tako ali tako bo v vesolju obstajala kak\xc5\xa1na logi\xc4\x8dna sila, ki bo Timu vsakokrat prepre\xc4\x8dila ubiti svojega starega o\xc4\x8deta."