b'\n_START_ARTICLE_\nPisa (pokrajina)\n_START_SECTION_\nZgodovinske zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja pokrajina zavzema pribli\xc5\xbeno isto ozemlje, ki je bilo v srednjem veku last pizanske pomorske republike. To je bila ena od petih najpomembnej\xc5\xa1ih pomorskih sil Sredozemlja med enajstim in trinajstim stoletjem, skupaj z Genovsko republiko, mestom Amalfi, Bene\xc5\xa1ko republiko in Dubrovni\xc5\xa1ko republiko. Za razliko od ostalih se je Piza sicer aktivno udejstvovala za osvojitev novih ozemelj, posebno v prvih \xc4\x8dasih, a to ni bil njen najva\xc5\xbenej\xc5\xa1i cilj. Veliko bolj se je mestna uprava trudila za utrjevanje trgovskih stikov. Tako je sprva sodelovala z Genovsko republiko pri zasedbi Korzike, Sardinije in Balearskih otokov, a pozneje je samo ustanavljala kolonije na afri\xc5\xa1kih in azijskih obalah. Posebno slednje, na primer Antiohija, Tir in Jaffa, so bile zelo velike in so segale globoko v notranjost. Zanimivo pa je, da je bil trgovski vpliv Pise najbolj ob\xc4\x8duten na podro\xc4\x8djih, kjer dr\xc5\xbeava ni imela kolonij, to je v vsem Egejskem morju in vse do \xc4\x8crnega morja vklju\xc4\x8dno z Bizancem in njegovim \xc5\xa1ir\xc5\xa1im zaledjem; tudi Sicilija in ves Apeninski polotok ju\xc5\xbeno od Rima je bil izklju\xc4\x8dno pizanski trg. V tem smislu je bila Piza edina dosledna pomorska republika, kar je pa seveda privedlo do njenega politi\xc4\x8dnega zatona.'