b'\n_START_ARTICLE_\nBarcelona\n_START_SECTION_\nLokacija mesta in opis\n_START_PARAGRAPH_\nBarcelona se nahaja v Kataloniji, v  okro\xc5\xbeju (comarca) Barcelon\xc3\xa8s, na severni obali Sredozemskega morja, med ustjema rek Llobregat in Bes\xc3\xb2s. Oddaljena je okoli 160 km od Pirenejev. Mesto zavzema povr\xc5\xa1ino 20 km2, \xc5\xa1ir\xc5\xa1e velemestno obmo\xc4\x8dje (somestje) pa 500 km2. Uradna jezika v mestu sta Katalon\xc5\xa1\xc4\x8dina in \xc5\xa0pan\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina in anti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV prazgodovini so v zaledju dana\xc5\xa1nje Barcelone \xc5\xbeiveli Iberci, Lajetani pa so imeli svoje naselbine zelo blizu, obiskovali so jih feni\xc4\x8danski in gr\xc5\xa1ki trgovci. Karta\xc5\xbeani so tukaj postavili tabor in ga poimenovali Barcino, po vojskovodji Hamilcarju Barki, o\xc4\x8detu Hanibala Barke. Tukaj\xc5\xa1nja rimska naselbina je nastala v drugem stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, njeno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo na nizkem nasipu Mont Taber, ki je danes skoraj v osr\xc4\x8dju Barri G\xc3\xb2tica. Obsegalo je pribli\xc5\xbeno dvanajst hektarjev ter postalo trgovsko in administrativno mesto pod oblastjo veliko ve\xc4\x8djega Tarraca. Ohranjeni so deli mestnega obzidja iz poznega tretjega stoletja, ki so ga zgradili zaradi napadov Frankov in Alemanov. Med izkopavanjem pod Placo del Rei in muzejem katalonske zgodovine pa so odkrili ru\xc5\xa1evine rimskega mesta. _NEWLINE_Vidne so tudi sledi, da so tam bivali Zahodni Goti, ki so imeli v \xc5\xa1estem stoletju Barcelono kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das za svoje glavno mesto na iberskem polotoku. V naslednjih stoletjih so mesto izmeni\xc4\x8dno nadzorovali Franki in Arabci.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 870 so se frankovske grofije ju\xc5\xbeno od Pirenejev zdru\xc5\xbeile in njihov grof je postal Guifr\xc3\xa9 el Pil\xc3\xb3s, ki je bil za\xc4\x8detnik rodbine barcelonskih grofov. Barcelona je za\xc4\x8dela do\xc5\xbeivljati resni\xc4\x8dno rast, ko so se \xc5\xa1irile verske ustanove in dvor. Do dvanajstega stoletja so mestni trgovci \xc5\xbee trgovali po Sredozemlju, \xc5\xa1e hitreje pa se je trgovina razvijala pod vladavino Ramona Berenguera IV. (1131-1162). S poroko tega grofa sta se Katalonija in sosednje Aragonsko kraljestvo zdru\xc5\xbeila v federacijo pod eno krono, obe kraljestvi pa sta ohranili svoje zakone, jezik in obi\xc4\x8daje, Katalonija pa tudi stare pravice, t.i. constitucions, s katerimi je bila v Kataloniji omejena oblast vladarja._NEWLINE_Federacija je med vladavino Jaumeja prvega (1213-1276) osvobodila Valencijo, Ibizo in Mallorco izpod Arabcev. Trgovina je do\xc5\xbeivela \xc5\xa1e en vzpon in v Barceloni so veliko gradili, med drugim novo mestno obzidje, s katerim so obdali obmo\xc4\x8dje, desetkrat ve\xc4\x8dje od prej\xc5\xa1njega obzidja. Najemni\xc5\xa1ka admirala Roger de Lluria in Roger de Flor sta pomagala barcelonskim in aragonskim grofom in kraljem, da so leta 1324 osvojili Sicilijo, Atene, Korziko in Sardinijo. Pod Jaumejem II. (1276-1327) so za\xc4\x8deli z velikimi gradbenimi projekti, vklju\xc4\x8dno z baziliko Santa Maria del Mar in veliko gotsko katedralo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0pansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nZadnji barcelonski vladar Mart\xc3\xad prvi je leta 1410 umrl brez naslednika in katalonski interesi so se morali podrediti oblasti Madrida, kjer je bil sede\xc5\xbe kastiljskih kraljev. Katalonska dr\xc5\xbeavljanska vojna je v letih 1462 in 1473 uni\xc4\x8dila gospodarstvo in Katalonija je postala manj zanimiva za kastiljske vladarje. Ti so se po letu 1492 ozirali proti zahodu in so Barcelono izklju\xc4\x8dili iz trgovine z Ameriko. Med \xc5\xa1pansko nasledstveno vojno, ki se je za\xc4\x8dela leta 1701 in kon\xc4\x8dala leta 1714 sta francoska in \xc5\xa1panska vojska porazili Barcelono in Katalonija je bila le \xc5\xa1e \xc5\xa1panska provinca. Barceloni so zopet dovolili trgovati z Ameriko, za\xc4\x8dela se je tekstilna industrija in \xc5\xa1tevilo prebivalstva je mo\xc4\x8dno naraslo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev mesta\n_START_PARAGRAPH_\nDo sredine devetnajstega stoletja se je mestno jedro raz\xc5\xa1irilo zaradi zelo hitre rasti prebivalstva. Odobrili so na\xc4\x8drt urbanista Ildefonsa Cerd\xc3\xa0 za \xc5\xa1iritev mesta izven obmo\xc4\x8dja nekdanjega mestnega obzidja, za\xc4\x8den\xc5\xa1i v sedanji mestni \xc4\x8detrti Eixample. Leta 1888 je bila v Barceloni svetovna razstava, ki je pritegnila ve\xc4\x8d kot dva milijona obiskovalcev. Razstavni prostor je bil okoli parka de la Ciutadella. Glavni razstavi\xc5\xa1\xc4\x8dni prostor naslednje razstave v Barceloni, ki je bila leta 1929 pa je bil gri\xc4\x8d Montju\xc3\xafc. V letih med obema razstavama se je prebivalstvo podvojilo, mesto pa so zaznamovali nena\xc4\x8drtovana rast, stavke, anarhija in terorizem, ki je dosegel vrhunec v tragi\xc4\x8dnem tednu leta 1909, ko je bilo uni\xc4\x8denih ve\xc4\x8d kot 70 verskih objektov. Zaradi \xc5\xa1panske nevtralnosti  v 1. svetovni vojni je Barcelona do\xc5\xbeivela razcvet gospodarstva.\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1931 so v \xc5\xa0paniji izgnali kralja Alfonza XIII in Katalonci so razglasili katalonsko republiko. Predsednik katalonske vlade je postal Francesc Maci\xc3\xa0, ki je prej \xc5\xbeivel v izgnanstvu. V \xc5\xa0paniji so razglasili drugo republiko  vendar pa do konca leta 1935 osemindvajsetim vladam v Madridu ni uspelo stabilizirati kaosa v dr\xc5\xbeavi. Po volitvah leta 1936 je na oblast pri\xc5\xa1la ljudska fronta vendar se je kaos nadaljeval. Nacionalist general Francisco Franco je vodil voja\xc5\xa1ko vstajo, vendar so ga v Barceloni porazili oboro\xc5\xbeeni delavci.  Leta 1939 je bila Barcelona v rokah nacionalistov. Pod Francovo diktaturo je bil prepovedan katalonski jezik in mo\xc4\x8dno se je ob\xc4\x8dutil gospodarski padec. Po Francovi smrti pa je deklaracija o kraljevini pod Juanom Carlosom prvim dovolila ponovno vzpostavitev Generalitata kot skup\xc5\xa1\xc4\x8dine avtonomne pokrajine Katalonije. Z olimpijskimi igrami leta 1992 se je Barcelona vrnila med svetovna mesta.'