b'\n_START_ARTICLE_\nBene\xc5\xa1ka laguna\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1njo podobo lagune je v veliki meri pripisati \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim posegom, ki so se vrstili v teku stoletij. Nastala je po vsej verjetnosti zaradi prepletanja raznih naravnih pojavov. Najprej so re\xc4\x8dni izlivi nanesli toliko peska in naplavin, da so ustvarili pe\xc5\xa1\xc4\x8den nasip in s tem zaprli zaliv proti odprtemu morju. Ko se je teren zaradi subsidence poni\xc5\xbeal, je nastalo mo\xc4\x8dvirje, ki ga je pa morje zalilo, ko si je izkopalo odprtine v nasipu. Pred \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi posegi je bila Bene\xc5\xa1ka laguna zelo razli\xc4\x8dna od danes, saj so vanjo pritekale velike reke: Piave, Dese in Sile na severu, ju\xc5\xbeneje Adige in nato Brenta. Piave je bila preusmerjena bolj na sever v sedemnajstem stoletju in na enega od njenih biv\xc5\xa1ih rokavov je bila delno napeljana Sile. Tudi Adige in rokavi Pada so bili v sedemnajstem stoletju speljani bolj na sever. Brenta pa, ki ji je bil skopan odtok na jug \xc5\xbee v trinajstem stoletju, je bila dokon\xc4\x8dno preusmerjena komaj v devetnajstem stoletju. Na ta na\xc4\x8din je laguna izgubila lastnosti mo\xc4\x8dvirja in postala velik plitev morski zaliv z obilico otokov. Danes se razprostira v smeri severovzhod/jugozahod za pribli\xc5\xbeno 55\xc2\xa0km in je \xc5\xa1iroka med 8 in 14\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nKopni predeli lagune\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi razli\xc4\x8dnih terenov, ki sestavljajo morsko dno, pa tudi zaradi mnogih umetnih posegov, se laguna opazno razlikuje od kraja do kraja. Morska povr\xc5\xa1ina ni enakomerna, pa\xc4\x8d pa sestavljena iz ve\xc4\x8d jezer, ki jih prepredajo sipine, otoki, plitvine in mo\xc4\x8dvirja. Leta 1850 je bilo v laguni preko 60 otokov, a danes jih je samo \xc5\xa1e polovica. So v glavnem dveh vrst. Eni so pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine, drugi pa aglomerati naplavin, ki so jih nanosile reke. V to skupino spadajo predvsem otoki, ki sestavljajo mesto Benetke, Giudecca, San Giorgio, Burano, Mazzorbo in Torcello. Posebej se omenjajo "lidi", ki so dolgi ozki otoki, pravi naravni nasipi, ki sta jih ustvarili reki Sile (na severu) in Brenta (na jugu)._NEWLINE_Kopno sestavljajo tudi barene, ki so najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih oblik in gosto porasle. Zna\xc4\x8dilnost baren so nekoliko privzdignjeni robovi, ki jih prepletajo globoke razpoke. Plimovanje - razen visoke vode - jih ne poplavlja. Veliko baren je umetnih: nastale so z nana\xc5\xa1anjem materiala, ki je ostajal pri kopanju in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju plovnih kanalov._NEWLINE_Mo\xc4\x8dvirnate povr\xc5\xa1ine lagune so obse\xc5\xbeni predeli kopnega tik pod morsko povr\xc5\xa1ino, ki jih odkrijejo samo oseke. \xc4\x8ceprav so v glavnem zelo podobne barenam, saj imajo isto "skledasto" obliko z razjedenimi robovi, so posebnost zase. Prvi\xc4\x8d zaradi edinstvenega prirodoslovnega habitata, a tudi zaradi njihove va\xc5\xbenosti pri ra\xc4\x8dunanju lagunske povr\xc5\xa1ine ob plimovanju.\n_START_SECTION_\nNaseljenost\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci lagune \xc5\xbeivijo v glavnem v mestih Benetke in Chioggia. Popis prebivalstva ISTAT iz leta 2001 ugotavlja, da so obljudeni le slede\xc4\x8di otoki: Lido (17.848 prebivalcev), Murano (4.968), Pellestrina (4.471) Burano (3.267), Sant\'Erasmo (771), Mazzorbo (364), Vignole (69), Torcello (25), Mazzorbetto (10) in San Clemente (1). Razen tega se nahajajo na otokih San Giorgio Maggiore, San Lazzaro degli Armeni, San Michele in San Francesco del Deserto samostani, v katerih stalno prebiva 11, 22, 11 in 9 oseb.\n_START_SECTION_\nPrehodi med laguno in odprtim morjem\n_START_PARAGRAPH_\nMed sipinami, ki zapirajo laguno pred odprtim morjem, tako imenovanimi lidi, so morski prelivi ali "vrata". Skoznje se preliva morje ob plimovanju in se razvija promet. V \xc5\xa1estnajstem stoletju je bilo teh o\xc5\xbein sedem in ob vsaki je bilo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Danes je samo troje vrat (Lido-San Nicol\xc3\xb2, Malamocco, Chioggia), ki so razporejene pribli\xc5\xbeno v isti oddaljenosti ena od druge. Ta organizacija pretokov je bila izvr\xc5\xa1ena med letoma 1891 in 1925 in je upo\xc5\xa1tevala samo ekonomsko stran lagunskih problemov, in sicer manj\xc5\xa1i stro\xc5\xa1ek za vzdr\xc5\xbeevanje pristani\xc5\xa1\xc4\x8d. Ista miselnost je botrovala odlo\xc4\x8ditvi, da se raz\xc5\xa1iri in poglobi o\xc5\xbeina Malamocco, osrednja od treh, kar je dovolilo dostop v laguno tudi velikim ladjam in tankerjem. Pri tem je bilo zanemarjeno dejstvo, da v slu\xc4\x8dajih visoke plime pre\xc5\xa1iroka odprtina vrat Malamocco dovoljuje ogromnim koli\xc4\x8dinam vode isto\xc4\x8dasni dotok v laguno, kar je neko\xc4\x8d skupina manj\xc5\xa1ih vrat omejevala. To pa je eden od vzrokov za obdobne poplave lagune.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita pred morjem\n_START_PARAGRAPH_\nPrve za\xc5\xa1\xc4\x8dite so bile postavljene ob koncu \xc5\xa1estnajstega stoletja za obrambo "lidov". Pred otoki so bile zabite v morsko dno vrste debelih kolov in prostor med njimi in obalo je bil napolnjen z nano\xc5\xa1enimi skalami. S tem sistemom so bile v naslednjem stoletju zavarovane vse zunanje obale lagune. Ker sta redna zamenjava kolov in dodajanje skalovja zahtevala visoke stro\xc5\xa1ke, so bili med letoma 1738 in 1787 zgrajeni murazzi [mur\xc3\xa0ci], kar bi lahko prevedli z ogromni zidovi, pred mestom Chioggia, pred lidom Pellestrina in delno pred lidom Lido, se pravi na ju\xc5\xbenem delu lagune. S padcem Bene\xc5\xa1ke republike (1797) se je gradnja teh mogo\xc4\x8dnih valobranov prekinila. Tudi za njihovo oskrbo in popravila se ni brigal ve\xc4\x8d nih\xc4\x8de, dokler ni katastrofalna visoka voda iz leta 1966 zbudila zanimanje oblasti. Sledili so razni manj\xc5\xa1i posegi za popravilo valobranov in za\xc5\xa1\xc4\x8dito obale, ki pa niso veliko pomagali. Odlo\xc4\x8dilni poseg za za\xc5\xa1\xc4\x8dito lagune in samega mesta Benetke je bil odobren leta 2003 s sistemom MOSE, ki je \xc5\xa1e v izvedbi in se bo predvidoma zaklju\xc4\x8dil leta 2014.'