b'\n_START_ARTICLE_\nSidi Bou Said\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVas je bila sprva posve\xc4\x8dena religiji. Tukaj so \xc5\xbeiveli Marabouts, pu\xc5\xa1\xc4\x8davniki. Ime je okraj\xc5\xa1ava imena svetnika Abou Said ibn Khalef ibn Yahia Ettamini el Beji, ki je tukaj \xc5\xbeivel. Leta 1207 naj bi tja prispel imenovani mistiker Abou Said Khalafa ben Yahia, da bi tam za\xc4\x8del razvijati sufizem. Po smrti je bil imenovan za svetnika. Hrib Sidi Bou Said je \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den kot sveti kraj. V 16. st. so se tukaj, kakor na celotnem obmo\xc4\x8dju severne Tunizije, ustalili Mavri, katerih zna\xc4\x8dilna arhitektura je v vasici vidna \xc5\xa1e danes. Angle\xc5\xa1ki baron Rodolphe d\xe2\x80\x99Erlanger je leta 1912 prispel v takratno ribi\xc5\xa1ko vas in zgradil dragoceno pala\xc4\x8do. Poskrbel je, da so kraj leta 1915 uvrstili pod spomeni\xc5\xa1ko varstvo. Kot slikar in ljubitelj glasbe je odprl vrata za umetnike, organiziral sre\xc4\x8danja in ve\xc4\x8dere, kjer so se prepletali umetnost, glasba in literatura. Med umetniki sta bila tudi nem\xc5\xa1ka slikarja August Macke in Paul Klee. Po baronovi smrti leta 1932 je dr\xc5\xbeava Tunizija podedovala njegovo kulturno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nTuristi\xc4\x8dne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nTuristi\xc4\x8dna vas je znana predvsem zaradi lepih barv, njegovega trga (Souk) in kavarne imenovane Nattes, ki je postala slavna z akvarelom Avgusta Mackesa. To je tipi\xc4\x8dna mavrska kavarna, kjer se lahko med drugim poskusi tudi tradicionalno vodno pipo (Shisha). Novokr\xc5\xa1\xc4\x8dena pala\xc4\x8da barona Erlangerja \xe2\x80\x93 Ennejma Ezzahra \xe2\x80\x93 je postala center arabske in sredozemske glasbe. Vse je odprto za javnost, ki lahko tam ob\xc4\x8duduje muzej glasbenih instrumentov, arhitekturo in vrtove. Sidi Bou Said je postal tudi zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de umetnikov, mlade doma\xc4\x8de bur\xc5\xbeoazije in tujih turistov. Kraj je znan po svoji arhitekturi s starimi restavriranimi pala\xc4\x8dami.'