b"\n_START_ARTICLE_\nMadeira\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Madeira je bil znan \xc5\xa1e preden so ga odkrili Portugalci. Odkrili naj bi ga Feni\xc4\x8dani, \xc4\x8deprav ni dokazov za to trditev. Plinij starej\xc5\xa1i, omenja otoke blizu Otoka sre\xc4\x8de (Kanarski otoki), opisal pa naj bi jih tudi Plutarh (Sertorius, 75 pr.n.\xc5\xa1t.), kii se je skliceval na pripoved voja\xc5\xa1kega poveljnika Quintusa Sertoriusa._NEWLINE_Poznana je tudi romanti\xc4\x8dna zgodba o dveh ljubimcih, Roberta Machima in Anne d'Arfet, ki sta leta 1346, v \xc4\x8dasu vladavine kralja Edvarda III. Angle\xc5\xa1kega. be\xc5\xbeala iz Anglije v Francijo. V silovitem neurju je njihova ladja tre\xc5\xa1\xc4\x8dila ob obalo otoka, ki je bil lahko Madeira. Ta zgodba se je kasneje uporabila pri poimenovanju naselja Machico, po fantovem imenu._NEWLINE_Podobno kot za Azore velja, da je bilo oto\xc4\x8dje odkrito mnogo prej preden so ga naselili. Na zemljevidih so se otoki pojavili \xc5\xbee leta 1339. V Libro del Conocimiento (1348-1349) je otoke neki \xc5\xa1panski menih imenoval z imeni Leiname, Diserta in Porto Santo._NEWLINE_Leta  1418, je ladja kapitana Joao Gon\xc3\xa7alves Zarco in Tristao Vaz Teixeira v slu\xc5\xbebi princa Henrika Navigatorja (princ Henry, vojvoda Viseu), na begu pred nevihto na\xc5\xa1la zavetje v na otoku Porto Santo. Naslednje leto sta bila kapitana Zarco in Vaz Teixeira, s kapitanom Bartolomeom Perestrello poslana v to novo de\xc5\xbeelo da jo kolonizirata v imenu portugalske krone. Kasneje so novi naseljenci odkrili \xc5\xa1e najve\xc4\x8dji otok Madeira._NEWLINE_Leta 1425 se je za\xc4\x8dela kolonizacija in naselitev otokov. Prvi prebivalci so se pre\xc5\xbeivljali z ribolovom, v manj\xc5\xa1i meri tudi s kmetijstvom, ki pa so ga z leti intenzivirali. Postali so celo izvoznik p\xc5\xa1enice na celinsko Portugalsko. _NEWLINE_Po 23. septembru 1433 se je ime Ilha da Madeira (v prevodu: otok lesa) za\xc4\x8delo pojavljati v prvih dokumentih in zemljevidih. Ime je otok dobil po tedaj obse\xc5\xbenih gozdovih avtohtonih dreves Laurisilva (ime za endemi\xc4\x8dni subtropski lovorjev gozd - od leta 1999 na seznamu spomenikov svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v Evropi)._NEWLINE_Leta 1452 je za\xc4\x8del na otoku obratovati prvi mlin za predelavo sladkorja, isto\xc4\x8dasno so zgradili prve kanale za namakanje (levade - port. levadas). Leta 1455 so iz Sicilije so pripelajli sladkorni trs in tehnologijo ter strokovnjake. V naslednjih desetletjih je Portugalska, po zaslugi Madeire, postala eden vodilnih evropskih dobaviteljev sladkorja. Leta 1478 je otok obiskal Kolumb kot sladkorni trgovec. Na otok so se naseljevali predvsem italijanski in flamski trgovci. Najpomembnej\xc5\xa1i predstavnik flamske skupnosti je postal Jeasnin Essmerandt. Leta 1514 je pape\xc5\xbe Leon X. imenoval Madeiro za samostojno \xc5\xa1kofijo. Leta 1515 se je prebivalstvo pove\xc4\x8dalo \xc5\xbee na 19.000, od katerih je bilo 3.000 su\xc5\xbenjev. V 16. stoletju je Madeira postala tudi izvoznica vina, trta je bila prinesena s Cipra, Krete in Sicilije. Po 17. stoletju, se je proizvodnja sladkorja preusmerila v Brazilijo, Sao Tome in Principe in drugam, na Madeiri pa je najbolj pomemben proizvod postal vino._NEWLINE_Leta 1580 je prevzela oblast na Madeiri \xc5\xa0panija in centralizirala upravljanje. Leta 1640 so se Portugalci uprli \xc5\xa1panskim doseljencem in vrnili Madeiro v Portugalske roke. Madeira je bila pomembna postaja na potovanju v Novi svet ali Zahodno Indijo in prostor za pretovarjanje su\xc5\xbenjev iz Afrike._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Napoleonovih vojn so Madeiro med letoma 1801-1814 zasedli Angle\xc5\xbei, da bi za\xc5\xa1\xc4\x8ditili otok pred Francozi. V tem \xc4\x8dasu se je mnogo angle\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein preselilo na otok. Do leta 1852 sta se na otoku mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irili trtna plesen in trna u\xc5\xa1, tako, da je bila pridelava vina ogro\xc5\xbeena._NEWLINE_Leta 1921 je bil po neuspelem dr\xc5\xbeavnem udaru na Madeiro izgnan Avstrijski cesar Karel I. (ogrski kralj Karel IV.),  ki je naslednje leto tam tudi umrl. Po demokrati\xc4\x8dni revoluciji na Portugalskem leta 1974, je dobila Madeira 1. julija 1976 avtonomijo.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nMadeira ima sredozemsko podnebje (K\xc3\xb6ppnova podnebna klasifikacija: Csa / CSB). Glede na izpostavljenost soncu, vla\xc5\xbenosti in povpre\xc4\x8dne letne temperature obstajajo jasne razlike med severnim in ju\xc5\xbenim delom regije. Otoki so pod mo\xc4\x8dnim vplivom Zalivskega in Kanarskega toka._NEWLINE_Zaradi svojega polo\xc5\xbeaja in razli\xc4\x8dnih vetrov je na otokih razli\xc4\x8dna mikroklima, ki v kombinaciji z eksoti\xc4\x8dno vegetacijo tvori za turiste zanimivo to\xc4\x8dko. Na otoku ni velikih temperaturnih razlik, povpre\xc4\x8dna temperatura je med 16\xc2\xb0in 22\xc2\xa0\xc2\xb0C. Klima je vla\xc5\xbena, oblaki in megla pa velikokrat prekrivajo notranjost otoka. Temperatura morja je med 17\xc2\xb0in 22\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nLevade\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Madeira je precej namo\xc4\x8den na severozahodu in suh na jugovzhodu. V 16. stoletju so zato portugalski za\xc4\x8deli graditi umetne kanale levadas ali akvadukte za prevoz vode na kmetijska obmo\xc4\x8dja na jugu otoka. zadnje so bile zgrajene leta 1940. Madeira je zelo gorata zato je bila gradnja teh kanalov te\xc5\xbeka. Ve\xc4\x8dinoma so jih gradili kaznjenci ali su\xc5\xbenji. Veliko jih je skopanih tudi skozi gore. V ta namen je bilo zvrtanih 40 km predorov, od katerih so nekateri \xc5\xa1e vedno dostopni._NEWLINE_Danes levade ne le oskrbujejo z vodo ju\xc5\xbene dele otoka ampak zagotavljajo tudi vodo hidroelektrarnam. Obstaja okoli 2170 km levad. Za potrebe vzdr\xc5\xbeevanje je bilo ob njih zgrajena izjemna mre\xc5\xbea sprehajalnih poti. Nekatere od teh so danes namenjene spro\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8dim sprehodom skozi prelepo pokrajino, druge pa so le ozke in nevarne police.\n_START_SECTION_\nBiotska raznovrstnost\n_START_PARAGRAPH_\nZa to regijo je zna\xc4\x8dilna velika rastlinska raznolikost, ki je povezana s Sredozemljem, Afriko in Ameriko. _NEWLINE_Madeira ima \xc5\xa1tevilne endemi\xc4\x8dne \xc5\xbeivalske vrste - ve\xc4\x8dinoma nevreten\xc4\x8darje, med njimi je najzanimivej\xc5\xa1i metulj Pieris brassicae wollastoni. Med vreten\xc4\x8darji so avtohtoni ku\xc5\xa1\xc4\x8darji in nekatere ptice (npr. Madeirski dolgoprsti golob). Na otoku Desertas \xc5\xbeivi najve\xc4\x8dji evropski pajek. Na otokih \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d kot 250 vrst kopenskih mehku\xc5\xbecev (pol\xc5\xbeev), nekateri z zelo nenavadno obliko lupine in barv in so ve\xc4\x8dinoma endemi\xc4\x8dni in ogro\xc5\xbeeni. Madeira ima tri endemi\xc4\x8dne vrste ptic: viharnik Zino's Petrel (Pterodroma madeira), golob Trocaz Pigeon (Columba trocaz) in kralji\xc4\x8dek Madeira Firecrest (Regulus madeirensis), medtem ko je Madeirski \xc5\xa1\xc4\x8dinkavec (Fringilla coelebs maderensis) endemi\xc4\x8dna podvrsta. Prav tako so otoki pomembni za vzrejo morskih ptic, predvsem Madeirskega viharnika (Oceanodroma castro), severnoatlantskega viharnik (Puffinus baroli) in Rumenokljuni viharnik (Calonectris diomedea)._NEWLINE_Pred prihodom prvotnih prebivalcev je bil cel otok pokrit z gozdom (Laurisilva). Danes obstaja le majhen del gozda na jugu otoka, medtem ko je ve\xc4\x8dji del na severu. Gozd je izginil z namernim po\xc5\xbeigom. S tem so si ustvarili prostor za kmetijstvo._NEWLINE_Ime otoka Madeira v portugal\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni les. To ime so mu dali prav zaradi gozdov, ki prevladujejo na otoku. Laurisilva je pragozd endemi\xc4\x8dnih vrst dreves zimzelene lovorove dru\xc5\xbeine (lauraceas madeirense), ki lahko zraste tudi do 40 metrov visoko. Leta 1999 je UNESCO dal pragozd na Madeiri na seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Kriti\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeena je trta Jasminum azoricum in je ena od vrst rastlin, ki je endemi\xc4\x8dna na Madeiri.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitev Svobodne gospodarske cone je pripomogla k ugodnej\xc5\xa1imim pogojem infrastrukturi, trgovini in osnovnim storitvam za mala in srednje velika industrijska podjetja. Prosta cona Madeira, imenovana tudi Madeira International Business Centre, je dav\xc4\x8dno privilegiran gospodarski prostor, ki zagotavlja spodbude za podjetja s finan\xc4\x8dnimi in dav\xc4\x8dnimi ugodnostmi prek cele vrste dejavnosti, ki se izvajajo v industrijski prosti coni, Off-Shore Financial Centre, Mednarodna organizacija za ladijski register (International Shipping Register organisation) in Mednarodni servisni center._NEWLINE_Storitveni sektor prispeva najve\xc4\x8d k oblikovanju regionalne bruto dodane vrednosti v primerjavi s kmetijskim sektorjem, katerega dele\xc5\xbe se stalno zmanj\xc5\xa1uje._NEWLINE_V zadnjih nekaj letih je regionalno gospodarstvo uspelo odpreti in vzpostaviti bolj\xc5\xa1o notranjo in zunanjo konkuren\xc4\x8dnost, tako da so njena podjetja postala konkuren\xc4\x8dna na tudi mednarodni ravni. Najve\xc4\x8d je dejavnosti v sektorju hrane, pija\xc4\x8de (predvsem vino Madeira) in gradbeni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKmetijstvo je zgodovinsko zelo pomembno za Madeiro. Zaradi vulkanskih tal je zemlja plodna, vendar so problem gorata podro\xc4\x8dja, ki onemogo\xc4\x8dajo pristop mehanizaciji. Kmetijski prostor imajo organiziran terasasto, v ve\xc4\x8d nivojih. V ni\xc5\xbeinah, v neposredni bli\xc5\xbein morja gojijo majhne in sladke banane, mango, sladkorni trs, vinsko trto in drugo zelenjavo in sadje. Vi\xc5\xa1je gojijo krompir, fi\xc5\xbeol, p\xc5\xa1enico, koruzo ter tipi\xc4\x8dno mediteransko sadje._NEWLINE_Ribi\xc4\x8di najpogosteje lovijo tune in me\xc4\x8darice.\n_START_SECTION_\nVino Madeira\n_START_PARAGRAPH_\nMadeira je alkoholizirano vino, proizvedeno na otokih Madeire; vrste so lahko sladke ali suhe. Ima zgodovino, ki sega v dobo, ko je bilo Madeira pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za ladje, ki so potovale v Novi svet in Vzhodno Indijo. Da bi prepre\xc4\x8dili da bi se vino pokvarilo, so mu dodali grozdno \xc5\xbeganje. Vinarji na Madeiri so pri tem odkrili, da se je okus vina ob povratku iz dolgih potovanj preoblikoval zaradi izpostavljenosti vro\xc4\x8dini in gibanju. To odkritje so uporabili pri nadaljnji proizvodnji. Danes je Madeira znana po edinstvenem procesu proizvodnje vina, ki vklju\xc4\x8duje segrevanje in namerno izpostavljanje vina oksidaciji. Vino Madeira je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena blagovna znamka, EU mu je podelila za\xc5\xa1\xc4\x8diteno ozna\xc4\x8dbo porekla (Protected Designation of Origin - PDO).\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nTurizem je zelo pomembna gospodarska panoga na otoku, ki predstavlja 20\xc2\xa0% celotnega BDP-ja in celotno leto ohranja aktiven gospodarski in prometni sektor ter druge dejavnosti. Je tudi pomemben trg za doma\xc4\x8de proizvode. Na otoku Porto Santo, ki ima 9\xc2\xa0km pla\xc5\xbee in ugodno klimo, je turizem edina dejavnost. Zadnja leta se je pove\xc4\x8dala zmogljivost hotelskih namestitev. Veliko truda je bilo vlo\xc5\xbeenega tudi v varstvo okolja, ki je glavni razlog prihoda turistov na Madeiro._NEWLINE_Za gospodarstvo je turizem zelo pomemben, zato se na Madeiri veliko dogaja, med drugim karneval in festival cvetja.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nOtoki imajo dve letali\xc5\xa1\xc4\x8di, novej\xc5\xa1e Funchal na otoku Madeira in drugo na otoku Porto Santo, ki je bilo sploh prvo. Na otoke se leti iz Lizbone in Porta, obstajajo tudi direktni leti iz drugih ve\xc4\x8djih evropskih mest in drugih dr\xc5\xbeav, kot so Brazilija, Venezuela in Ju\xc5\xbena Afrika._NEWLINE_Prevoz med dvema glavnima otokoma se izvaja z letalom ali trajekti. Obisk notranjosti otokov je zdaj enostaven zahvaljujo\xc4\x8d gradnji novih cest in predorov (R\xc3\xa1pidas). Glavne ceste so bile zgrajene v \xc4\x8dasu gospodarskega razcveta Portugalske in pripeljejo do vseh zanimivih to\xc4\x8dk na otokih. Stare, zelo vijugave in strme gorske ceste pa so \xc5\xa1e vedno odli\xc4\x8den na\xc4\x8din za ogled otoka. Funchal imae obse\xc5\xbeen sistem javnega prevoza."