b'\n_START_ARTICLE_\nElektronski snop\n_START_PARAGRAPH_\nElektronski snop, tudi\xc2\xa0 katodni \xc5\xbearek, je s tehni\xc4\x8dnimi sredstvi ustvarjen snop sevajo\xc4\x8dih elektronov. Ker elektroni v zraku zelo hitro izgubijo energijo, je za elektronski \xc5\xbearek potreben vakuum ali v primerjavi z obi\xc4\x8dajnim ozra\xc4\x8djem bistveno zmanj\xc5\xa1an plinski tlak. Elektronski \xc5\xbearki so bili dolgo \xc4\x8dasa osnova za televizijske sprejemnike, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke zaslone in osciloskope.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nElektronski \xc5\xbearek se obi\xc4\x8dajno ustvarja z elektronskim topom, ki deluje na enaki osnovi kot katodno cev. Elektroni se spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo s segrete katode in pospe\xc5\xa1ujejo v elektri\xc4\x8dnem polju. Dodatno se lahko pospe\xc5\xa1ujejo s pospe\xc5\xa1evalniki delcev (linearni pospe\xc5\xa1evalniki, betatron, mikrotron, sinhrotron)._NEWLINE_Katodni \xc5\xbearki so bili odkriti zaradi svetlobe, do katere je pri\xc5\xa1lo za odprtino v (pozitivni) anodi, name\xc5\xa1\xc4\x8deni nasproti katodi. Vzrok za pojav naj bi bili \xc5\xbearki iz katode, od tod tudi prvotno, to je starej\xc5\xa1e ime katodni \xc5\xbearki. Po drugi strani so \xc5\xbear\xc4\x8denje, do katerega je pri\xc5\xa1lo pri hladni katodi zaradi razelektrenja v plinu, imenovali kanalske \xc5\xbearke. \xc5\xa0ele kasneje so\xc2\xa0ugotovili, da so\xc2\xa0 vzrok za prvo obliko elektroni, za slednjo pa (pozitivni) ioni.\n_START_SECTION_\nPospe\xc5\xa1evanje in odklanjanje\n_START_PARAGRAPH_\nElektronski snop vsebuje hitre elektri\xc4\x8dno nabite delce, elektrone. Vsak elektron ima svoj elektri\xc4\x8dni naboj. Elektronski snop torej predstavlja elektri\xc4\x8dni tok. Kot vsak elektri\xc4\x8dni tok ustvari elektronski \xc5\xbearek magnetno polje. Elektri\xc4\x8dni naboj elektrona ima za posledico, da je na pot elektronskega snopa mogo\xc4\x8de vplivati tako z elektri\xc4\x8dnim kot tudi z magnetnim poljem._NEWLINE_S primerno postavljenimi elektrodami pod elektri\xc4\x8dno napetostjo ali s pomo\xc4\x8djo tuljav, skozi katere te\xc4\x8de tok, je mogo\xc4\x8de svetlobo preusmerjati. Elektrode je mogo\xc4\x8de tudi uporabiti za pospe\xc5\xa1evanje ali zaviranje elektronov. Govora je tako o pospe\xc5\xa1enem ali zavrtem elektronskem snopu. Poleg hitrosti je z elektrodami mogo\xc4\x8de vplivati na divergenco \xc5\xbearka. Za \xc5\xa1irjenje ali o\xc5\xbeenje \xc5\xbearka s pomo\xc4\x8djo elektrod je ozadje elektronske optike._NEWLINE_Pospe\xc5\xa1evanje elektri\xc4\x8dnih nabojev je neizogibno povezano z nastankom zavornega sevanja. V tako imenovanih undulatorjih se na ta na\xc4\x8din ustvarja elektromagnetno sevanje zelo kratkih valovnih dol\xc5\xbein. Ker kineti\xc4\x8dna energija elektronov zaradi izgub zaradi zavornega sevanja pada, je zavorno sevanje omejitveni dejavnik pri na\xc4\x8drtovanju sinhrotronov in drugih naprav, s katerimi se elektroni pospe\xc5\xa1ujejo do zelo visokih kineti\xc4\x8dnih energij.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nPrva pomembna tehni\xc4\x8dna uporaba usmerjenega elektronskega snopa je bila Braunova cev, ki jo je leta 1897 razvil Karl Ferdinand Braun. Katodni \xc5\xbearek na notranji strani\xc2\xa0 fluorescentnega zaslona osvetli to\xc4\x8dko, na katero ga usmerjajo odklonske elektrode. Cev se\xc2\xa0uporablja v katodnih oscilografih in v televizijskih prejemnikih._NEWLINE_Pulzi preusmerjenega \xc5\xbearka z elektroni\xc2\xa0 relativisti\xc4\x8dnih hitrosti se uporabljajo v sinhrotronih ipd. kot vir elektromagnetnega sevanja (sinhrotronsko sevanje) od Infrarde\xc4\x8dih valovnih dol\xc5\xbein vse do mehkega gama sevanja (glej tudi Laser s prostimi elektroni)._NEWLINE_Elektronski \xc5\xbearki mo\xc4\x8dno interagirajo s snovjo; tako se na primer trdno telo segreva, \xc4\x8de se obseva z elektronskim \xc5\xbearkom. To pride prav na primer pri\xc2\xa0 taljenju ali pa\xc2\xa0naparevanju z elektronskim snopom. Z\xc2\xa0ustrezno krmiljenim \xc5\xbearkom je brez te\xc5\xbeav mogo\xc4\x8de obdelovati strukture velikostji nekaj milimetrov, na primer v postopku kalibriranja upornosti._NEWLINE_V kovinsko predelovalni industriji je elektronski \xc5\xbearek visoke mo\xc4\x8de (100 kW) uporablja za taljenje, povr\xc5\xa1inska obdelava vzorca, \xc5\xbearenje, vrtanje, graviranje in varjenje. Obdeluje se obi\xc4\x8dajno v vakuumu (vsaj 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb2 mbar). Elektri\xc4\x8dno varjenje je mo\xc5\xbeno tudi pri atmosferskem tlaku. Delovna razdalja med izstopom \xc5\xbearka in obdelovancem mora biti med 6 in 30 mm, Prehod iz visokega vakuuma na atmosferski tlak poteka v ve\xc4\x8d korakih.\xc2\xa0_NEWLINE_Elektroni v elektronskem \xc5\xbearku imajo Louis de Broglie svojo od energije odvisno valovno dol\xc5\xbeino, vendar pri tem ne gre za\xc2\xa0 elektromagnetna valovanja. Pri tipi\xc4\x8dnih energijah zna\xc5\xa1a\xc2\xa0 De Broglieva valovna dol\xc5\xbeina elektronov dale\xc4\x8d pod enim nanometrom. Zaradi uklona zato lo\xc4\x8dljivost elektronskega \xc5\xbearka ni omejena. Zaradi mo\xc4\x8dne interakcije s snovjo so elektroni koristni za prikaz in analizo notranje strukture in povr\xc5\xa1ine snovi v trdnem stanju (glej elektronski mikroskop, foto-elektronsko spektroskopijo in elektronsko mikro-analizo). Primerni so tudi za izdelavo skrajno drobnih struktur v nanometerskem obmo\xc4\x8dju, na primer v litografiji z elektronskim snopom.'