b'\n_START_ARTICLE_\nArt d\xc3\xa9co\n_START_PARAGRAPH_\nArt d\xc3\xa9co (okraj\xc5\xa1ava za francosko art d\xc3\xa9coratif - \'dekorativna umetnost\')  je bilo gibanje v zgodovini oblikovanja med letoma 1920 pa do 1940, ki je vklju\xc4\x8devalo oblikovanje predmetov na vseh podro\xc4\x8djih \xc5\xbeivljenja, kot so arhitektura, pohi\xc5\xa1tvo, avtomobile, obla\xc4\x8dila moda, nakit ali potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko blago._NEWLINE_V \xc4\x8dasu svojega razcveta je Art d\xc3\xa9co predstavljal razko\xc5\xa1je, glamur, \xc5\xbeivahnost in vero v dru\xc5\xbebeni in tehnolo\xc5\xa1ki napredek. Navdu\xc5\xa1enje in optimizem v povojni Evropi in Ameriki sta dala osnove za ta ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8d in eleganten slog dekoriranja.\n_START_SECTION_\nFunkcije\n_START_PARAGRAPH_\nArt d\xc3\xa9co je v \xc4\x8dasu razvoja veljal za ultra moderen slog, pa vendar je \xc4\x8drpal navdih tudi iz antike. Umetniki in oblikovalci so kombinirali stare motive z industrijskimi in geometrijskimi oblikami, z ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dimi tkaninami, ogledali, srebrnimi, zlatimi ter kromiranimi okvirji, in podobno._NEWLINE_Ime ozna\xc4\x8duje prevlado dekorativnih elementov in namen na\xc4\x8drtovanja v Art d\xc3\xa9co. Zna\xc4\x8dilnost je stilizirano zastopanje in obseg cvetli\xc4\x8dnih in organskih motivov. Pomanjkanje sence in naravnosti promovira najnovej\xc5\xa1i in pogosto presenetljiv vtis o umetnosti tega obdobja. Industrijska proizvodnja in brezskrbna, eklekti\xc4\x8dna me\xc5\xa1anica slogovnih elementov iz razli\xc4\x8dnih okolij, so bili pomembni predpogoji.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri zgodovinarji sledijo koreninam decoja k Svetovni razstavi EXPO 1900 . Po tej razstavi je skupina umetnikov vzpostavila neformalno zdru\xc5\xbeenje znano kot La Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 des Artistes d\xc3\xa9corateurs za promocijo francoske obrti. Med njimi so bili Hector Guimard, Eugene Grasset, Raoul Lachenal, Paul Bellot, Maurice Dufrene in Emile Decoeur. Za te umetniki pravijo, da so vplivali na na\xc4\x8dela Art d\xc3\xa9coja. _NEWLINE_Art d\xc3\xa9co era je pogosto datirana v leto 1925, ko je bila organizirana Exposition Internationale des Arts D\xc3\xa9coratifs et Industriels Modernes, ki je predstavila nove ideje v uporabni umetnosti, \xc4\x8deprav je bil slog v Franciji \xc5\xbee ve\xc4\x8d let pred tem datumom v polni veljavi. Na d\xc3\xa9co je mo\xc4\x8dno vplivala pre-moderna umetnosti iz celega sveta in videna v Mus\xc3\xa9e du Louvre, Mus\xc3\xa9e de l\'Homme in Mus\xc3\xa9e national des Arts d\'Afrique et d\'Oc\xc3\xa9anie. V 1920-tih so cenovno ugodna potovanja omogo\xc4\x8dala in situ poznavanje drugih kultur. Priljubljeno je bilo zanimanje za arheologijo zaradi izkopavanj Pompejev, Troje, grobnice Tutankamona, itd., umetniki in oblikovalci so integrirali motive iz starega Egipta, Mezopotamije, Gr\xc4\x8dije, Rima, Azije, Srednje Amerike in Oceanije z elementi industrijske revolucije._NEWLINE_Art d\xc3\xa9co je vplival tudi na kubizem, konstruktivizem, funkcionalizem, modernizem in futurizem._NEWLINE_Leta 1905, pred nastopom kubizma, je Eug\xc3\xa8ne Grasset napisal in objavil M\xc3\xa9thode de Composition Ornementale, \xc3\x89l\xc3\xa9ments Rectilignes,  v katerem je sistemati\xc4\x8dno raziskoval dekorativne (okrasne) vidike geometrijskih elementov, oblik, motivov in njihovih razli\xc4\x8dic, v nasprotju z (in kot odstopanje od) valovitim secesijskim slogom Hectorja Guimarda, tako priljubljenega v Parizu nekaj let prej. Grasset je poudarjal na\xc4\x8delo, da so razli\xc4\x8dne preproste geometrijske oblike, kot so trikotniki in kvadrati osnova vseh dogovorov glede sestave._NEWLINE_Leta 1907 je v Salon d\'Automne v Parizu, Georges Braque razstavljal Viaduc \xc3\xa0 l\'Estaque (proto-kubisti\xc4\x8dno delo), ki je zdaj v Minneapolis Institute of Arts. Hkrati pa je bila retrospektivna razstava 56 del Paula C\xc3\xa9zanna, kot poklon umetniku, ki je umrl leta 1906. C\xc3\xa9zanna je zanimala poenostavitev oblik geometrijskih teles: valja, krogle, sto\xc5\xbeca._NEWLINE_Paul Iribe je ustvarjal za modnega oblikovalca Paula Poireta estetske modele, ki so \xc5\xa1okirali pari\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo s svojo novostjo. Te slike so bile zbrane v albumu, Les Robes de Paul Poiret racont\xc3\xa9e par Paul Iribe, objavljenem leta 1908.  Leta 1910 v Salon des Ind\xc3\xa9pendants, Jean Metzinger, Henri Le Fauconnier in Robert Delaunay razstavljajo skupaj v sobi 18 in razkrivajo javnosti prvi\xc4\x8d "mobilno perspektivo" v svoji umetnosti, ki bo kmalu postala znana kot kubizem. Nekaj mesecev kasneje je Salon d\'Automne povabil M\xc3\xbcnchenske umetnike, ki so \xc5\xbee ve\xc4\x8d let delali s preprostimi geometrijskimi oblikami. Vodilna med 1910 in 1912, sta se francoska oblikovalca Andr\xc3\xa9 Mare in Louis Sue obrnila proti kvazi-misti\xc4\x8dnemu zlatemu rezu, v soglasju z Pitagorovo in platonsko tradicijo, daje njihovim delom kubisti\xc4\x8dno senzibilnost._NEWLINE_Med letoma 1910 in 1913 je Pariz videl gradnjo Th\xc3\xa9\xc3\xa2tre des Champs-\xc3\x89lys\xc3\xa9es, na 15 avenue Montaigna, \xc5\xa1e en znak radikalnih estetskih sprememb, ki jih je pari\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba do\xc5\xbeivljala v tistem \xc4\x8dasu. Stroga sestava njegove fasade, ki jo je zasnoval Auguste Perret, je imeniten primer zgodnjega Art d\xc3\xa9coja. Stavba vklju\xc4\x8duje zunanje bas reliefe Antoina Bourdella, kupolo Maurica Denisa, slike Edouarda Vuillarda in Jacqueline Marval in oblikovanje odrske zavese Ker-Xavierja Roussela._NEWLINE_Umetniki iz Section d\'Or so razstavljali (leta 1912) precej bolj \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti dostopna dela kot analiti\xc4\x8dni kubizem Picassoja in Braqueja. Kubisti\xc4\x8dni besednjak je bil pripravljen, da bi pritegnil modo, pohi\xc5\xa1tvo in notranje oblikovalce. _NEWLINE_Te revolucionarne spremembe, ki so se pojavile na za\xc4\x8detku 20. stoletja, so povzete v spisih Andr\xc3\xa9 Vera iz leta 1912. Slog Le Nouveau, ki je objavljen v reviji L\'Art d\xc3\xa9coratif, izra\xc5\xbea zavrnitev secesijskih oblik (asimetri\xc4\x8dne, ve\xc4\x8dbarvne in slikovite) in se zavzema za simplicit\xc3\xa9 volontaire, sym\xc3\xa9trie manifeste, l\'ordre et l\'harmonie teme, ki so s\xc4\x8dasoma postale vseprisotne v okviru Art d\xc3\xa9coja. [26 Red, barva in geometrija: bistvo Art d\xc3\xa9co besednjaka je bil narejen manifest pred letom 1914._NEWLINE_Nekaj let po prvi svetovni vojni, leta 1927, so kubisti Joseph Cs\xc3\xa1ky, Jacques Lipchitz, Louis Marcoussis, Henri Laurens, kipar Gustave Miklos in drugi sodelovali v dekoraciji Studio House na rue Saint-James, Neuilly-sur-Seine, ki ga je zasnoval arhitekt Paul Ruaud in je bil v lasti francoskega modnega oblikovalca Jacquesa Douceta, tudi zbiralca post-impresionisti\xc4\x8dnih in kubisti\xc4\x8dnih slik (vklju\xc4\x8dno Les Demoiselles d\'Avignon, ki jo je kupil neposredno od Picassovega studia). Laurens je zasnoval vodnjak, Cs\xc3\xa1ky Doucetovo stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, Lipchitz je postavil kamin in Marcoussis je naredil kubisti\xc4\x8dno preprogo.\n_START_SECTION_\nLa Maison Cubiste (Kubisti\xc4\x8dna hi\xc5\xa1a)\n_START_PARAGRAPH_\nV oddelku Art D\xc3\xa9coratif iz 1912 Salon d\'automne, je razstavljena arhitekturna instalacija, ki je hitro postala znana kot La Maison Cubiste (kubisti\xc4\x8dna hi\xc5\xa1a). Fasado je oblikoval Raymond Duchampa-Villon, notranjostjo Andr\xc3\xa9 Mare skupaj s skupino sodelavcev. " Marejevi elementi so bili sprejeti kot okvir za kubisti\xc4\x8dna dela, ker so slike in skulpture kazale svojo neodvisnost", pi\xc5\xa1e Christopher Green, "ustvarjale igro kontrastov, zato je sodelovanje ne le Gleizes in Metzingerja, temve\xc4\x8d tudi Marie Laurencin, bratov Duchamp in Marejeva stara prijatelja L\xc3\xa9ger in Roger de La Fresnaye ". _NEWLINE_La Maison Cubiste je popolnoma opremljena hi\xc5\xa1a, s stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem, kovano ograjo, dnevno sobo - Salon Bourgeois, kjer so obe\xc5\xa1ene slike Marcela Duchampa, Jean Metzingerja, Albert Gleizesa, Marie Laurencin in Fernanda L\xc3\xa9gerja in spalnico. To je bil zgodnji primer L\'art d\xc3\xa9coratif, dom, v katerem je kubisti\xc4\x8dna umetnost prikazana v udobju in slogu sodobnega, me\xc5\xa1\xc4\x8danskega \xc5\xbeivljenja. Gledalci v Salon d\'automne so pre\xc4\x8dkali model spodnjega dela fasade v polnem merilu 10x3-m. Ta arhitekturna instalacija je bila nato razstavljena leta 1913 na Armory Show v New Yorku, Chicagu in Bostonu, z naslovom Facade architectural, plaster ( Fa\xc3\xa7ade architecturale).\n_START_SECTION_\nAtributi\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xa9co poudarja geometrijske oblike: krogle, poligone, pravokotnike, trapeze, cik-cak, na\xc5\xa1itke in sunburst motive. Elementi so pogosto razporejeni v simetri\xc4\x8dnih vzorcih. Sodobni materiali, kot so aluminij, nerjave\xc4\x8de jeklo, bakelit, krom in plastika so se pogosto uporabljali. Vitraji, vlo\xc5\xbeki in lak so bili tudi pogosti. Barve so obi\xc4\x8dajno \xc5\xbeivahne in visoke kontrastne.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nArt d\xc3\xa9co je bil po vsem svetu priljubljen slog in vplival na \xc5\xa1tevilna podro\xc4\x8dja oblikovanja. Pogosto je bil uporabljen v potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1kih izdelkih kot so avtomobili, pohi\xc5\xa1tvo, kuhinjski pripomo\xc4\x8dki, porcelan, tekstil, nakit, ure in elektronskih predmeti, kot so radijski aparati, telefoni in glasbeni avtomati. Vplival je tudi na arhitekturo, notranje oblikovanje, industrijsko oblikovanje, modo, grafi\xc4\x8dno umetnost in kino._NEWLINE_V 1930-tih se je Art d\xc3\xa9co v veliki meri uporabljal za projekte javnih del, \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje, prekooceanske ladje (vklju\xc4\x8dno z \xc3\x8ele de France, Queen Mary in Normandie), filmske pala\xc4\x8de in zabavi\xc5\xa1\xc4\x8dne parke._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni se je priljubljenost Art d\xc3\xa9coja zmanj\xc5\xa1ala, saj je bil ozna\xc4\x8den kot pisan in neprimerno razko\xc5\xa1en. Preporod interesa se je za\xc4\x8del v 1960-tih. D\xc3\xa9co je ponovno navdihoval oblikovalce in se pogosto uporabljal v sodobni modi, nakitu in izdelkih za osebno nego.\n_START_SECTION_\nArt Moderne\n_START_PARAGRAPH_\nSlog, povezan z Art d\xc3\xa9coje je Art Moderne (tudi Streamline Moderne), ki se je pojavil v \xc4\x8dasu od sredine 1930-tih. Streamline je bil pod vplivom sodobnih aerodinami\xc4\x8dnih na\xc4\x8del, razvitih za letalstvo in balistiko za zmanj\xc5\xa1anje zra\xc4\x8dnega trenja pri visokih hitrostih. Oblikovalci so ta na\xc4\x8dela uporabljali pri avtomobilih, vlakih, ladjah in celo predmetih, ki niso bili namenjeni za premikanje, kot so hladilniki, bencinske \xc4\x8drpalke in stavbe._NEWLINE_Eno od prvih proizvedenih vozil v tem slogu je Chrysler Airflow iz leta 1933. Na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du je bil neuspe\xc5\xa1en, vendar sta lepota in funkcionalnost v zasnovi pomenila precedens. _NEWLINE_Racionalizacija je hitro vplivala na avtomobilski dizajn in razvila pravokotno, ko\xc4\x8diji podobno obliko z aerodinami\xc4\x8dnimi linijami, simetrijo in klinastih oblik. Ti modeli so bili \xc5\xa1e vedno popularni po drugi svetovni vojni.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nPrimer zaprtega mestnega kopali\xc5\xa1\xc4\x8da v slogu Art D\xc3\xa9co je v Reimsu, ki je bil ponovno obnovljen leta 1920, potem ko je bil uni\xc4\x8den v 1. svetovni vojni, ali Napier (Nova Zelandija) z rekonstrukcijo po potresu Hawkes Bay leta 1931. Prav tako je znano, da je okro\xc5\xbeje Art d\xc3\xa9co v mestu Miami Beach. Manj znano je, da je v glavnem mestu Zahodne Jave, Bandungu, v tistem \xc4\x8dasu tudi imenovan "Pariz iz Jave", veliko zanimivih art d\xc3\xa9co stavb, kot so Villa Isola (arhitekt C.P. Wolff Schoemaker) ali Hotel Savoy Hohmann. \xc5\xa0tevilne nove stavbe v Bandungu \xc5\xa1e vedno izhajajo iz stavb Art d\xc3\xa9coja v mestu._NEWLINE_Glavno mesto Eritreje, Asmara je bila zgrajena leta 1930 v slogu Art d\xc3\xa9co._NEWLINE_Berlinsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Renaissance je edino v celoti ohranjeno Art d\xc3\xa9co gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Evropi.  Zadnja velika kinodvorana v slogu Art d\xc3\xa9co v Nem\xc4\x8diji, Metropol v Bonnu, je bila izgubljena, ko je novi lastnik stavbe kupil leta 2005, leta 2010, po ru\xc5\xa1enju d\xc3\xa9co notranjosti pa pretvorjena v knjigarno. Ena izmed redkih muzejskih stavb v slogu Art d\xc3\xa9co je kompleksen muzej Grassi v Leipzigu, v katerem je stebri\xc5\xa1\xc4\x8dna dvorana ena izmed najpomembnej\xc5\xa1ih notranjosti te arhitekture.  Peta najve\xc4\x8dja cerkev na svetu, Nationalbasilika des Heiligen Herzens v Bruslju, je zgrajena v art-d\xc3\xa9co slogu. Eden izmed redkih objektov v Aziji, ki je bila zgrajena v slogu Art d\xc3\xa9co je stavba Manila Metropolitan Theatre.'