b'\n_START_ARTICLE_\nPodvodna eksplozija\n_START_PARAGRAPH_\nPodvodna eksplozija, poznana tudi pod kratico UNDEX, je eksplozija ki se zgodi pod povr\xc5\xa1jem vode. Tip podvodne eksplozije, je lahko kemi\xc4\x8dnega ali nuklearnega izvora. Podvodne eksplozije so opredeljene po njihovih globinah pod povr\xc5\xa1jem vode, saj le-ta mo\xc4\x8dno vpliva na njihove u\xc4\x8dinke.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dinki podvodne eksplozije so odvisni od \xc5\xa1tevilnih dejavnikov. Nekateri izmed teh dejavnikov so: razdalja od eksplozije, energija eksplozije, globina ekplozije, ter globina vode._NEWLINE_Podvodne eksplozije so kategorizirane po globini eksplozije. Plitve podvodne eksplozije, so tiste eksplozije, pri katerih je krater ki se oblikuje na povr\xc5\xa1ju vode, velik v primerjavi z globino vode. Globoke podvodne eksplozije pa so tiste eksplozije, pri katerih je krater majhen v primerjavi z globino eksplozije.\n_START_SECTION_\nPlitva podvodna eksplozija\n_START_PARAGRAPH_\nPrimer plitve podvodne eksplozije, je nuklearni test BAKER pri atolu Bikini, ki se je zgodil julija 1946, kot del operacije Crossroads. Pri tem testu so v laguni, ki je bila globoka pribli\xc5\xbeno 61 metrov, spro\xc5\xbeili 20 kilotonsko bojno glavo. Prvi u\xc4\x8dinek je bil osvetlitev vode, zaradi podvodne ognjene krogle. Naslednji u\xc4\x8dinek je bil hitro rasto\xc4\x8d plinski mehur, ki je ustvaril udarni val, kateri je povzro\xc4\x8dil \xc5\xa1irjenje obro\xc4\x8da, na videz temne vode na povr\xc5\xa1ju imenovan made\xc5\xbe ali slick. Temu je nato sledil rasto\xc4\x8d obro\xc4\x8d na videz bele vode, imenovan razpoka ali crack. Na povr\xc5\xa1ju se je oblikovala gomila vode in razpr\xc5\xa1ila, imenovana razpr\xc5\xa1ilna kupola, ki je postajala vedno bolj stebrasta medtem ko se je dvigovala. Ko je rasto\xc4\x8d plinast mehur predrl povr\xc5\xa1je vodne gladine, je ustvaril udarni val tudi v zraku. Vodna para se je v zraku zgostila, kar je posledica Prandtl-Glauertove singularnosti, pri \xc4\x8demer je nastal okrogel oblak, ki je ozna\xc4\x8dil lokacijo udarnega vala. Luknjo, ki je nastala zaradi plinskega mehurja je za\xc4\x8dela polniti voda, katera je ustvarila votel stolpec vode imenovan dimnik, kateri se je dvignil 1.800 m v zrak in predrl skozi zgornji del oblaka. Nastala je vrsta povr\xc5\xa1inskih valov ki so se \xc5\xa1irili iz sredi\xc5\xa1\xc4\x8da eksplozije. Prvi val je bil visok pribli\xc5\xbeno 29 m na razdalji 300 m od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Sledili so \xc5\xa1e drugi valovi in nekateri izmed teh, so bili na ve\xc4\x8dji oddaljenosti od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da celo vi\xc5\xa1ji od prvega. Na primer, na razdalji 6.700 m od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da eksplozije, je bil deveti val najvi\xc5\xa1ji pri 1,8 m. Zaradi gravitacije se je vodni steber zru\xc5\xa1il na gladino vode in povzro\xc4\x8dil oblak megle, ki se je hitro \xc5\xa1iril od vzno\xc5\xbeja stebra, imenovan bazni ali osnovni val. Kon\xc4\x8dna velikost osnovnega vala je bila premera 5.6 km in vi\xc5\xa1ine 550 m. Osnovni val se je dvignil iz povr\xc5\xa1ja, ter se zdru\xc5\xbeil z drugimi u\xc4\x8dinki eksplozije, pri \xc4\x8demer so nastali oblaki ki so proizvedli zmerno do mo\xc4\x8dno de\xc5\xbeevje, katero je trajalo skoraj eno uro.\n_START_SECTION_\nGloboka podvodna eksplozija\n_START_PARAGRAPH_\nPrimer globoke podvodne eksplozije je WAHOO test, ki se je zgodil leta 1958, kot del nuklearnega testa imenovanega Operacija Hardtack. Nuklearno napravo so detonirali na globini 150 m pod povr\xc5\xa1jem vode. Bilo je zelo malo dokazov o ognjeni krogli, medtem ko se je razpr\xc5\xa1ilna kupola dvignila do vi\xc5\xa1ine 270 m. Plin iz mehurja se je prebil skozi razpr\xc5\xa1ilno kupolo, pri \xc4\x8demer so nastali curki, ki so se izstrelili v vse smeri in dosegli vi\xc5\xa1ino tudi do 520 m. Bazni val je pri svoji maksimalni velikosti meril 4 km v premeru in 300 m v vi\xc5\xa1ino._NEWLINE_Vi\xc5\xa1ine povr\xc5\xa1inskih valov, ki nastanejo kot posledica globokih podvodnih eksplozij, so ve\xc4\x8dje, saj je pri globoki podvodni eksploziji v vodo oddano ve\xc4\x8d energije kot pri eksploziji v plitvi vodi.\n_START_SECTION_\nDrugi u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nRezultat, detonacije eksplozivnega naboja pod vodo, je za\xc4\x8detni udarni val, ki z visoko hitrostjo potuje po vodi, gibanje ali izpodriv same vode in nastanek visoko tla\xc4\x8dnega balona napolnjenega z vro\xc4\x8dim plinom. Ta balon se naglo \xc5\xa1iri, dokler plin iz mehurja ne uide skozi povr\xc5\xa1je, ali pa notranji pritisk prese\xc5\xbee pritiska vode ki ga obdaja. Na tej to\xc4\x8dki, kot \xc5\xbee zgoraj omenjeno, se plinski mehur sesede sam vase kar privede spet do porasta pritiska v mehurju in porasta temperature dokler pritisk zopet ne prese\xc5\xbee pritiska vode. Plinski mehur se zopet raz\xc5\xa1iri, vendar na manj\xc5\xa1o velikost. Nastane sekundarni udarni val, ki ima sicer manj\xc5\xa1o mo\xc4\x8d kot prvi, vendar pa traja dlje \xc4\x8dasa kot prvi. Z vsakim ciklom, se mehur plina pomika navzgor, dokler naposled ne uide skozi povr\xc5\xa1je ali pa razpade na manj\xc5\xa1e mehur\xc4\x8dke. \xc5\xa0tevilo ciklov, \xc4\x8deprav na\xc4\x8deloma nizko, je zelo te\xc5\xbeko predvideti; cikli in ostali u\xc4\x8dinki so namre\xc4\x8d odvisni od globine eksplozije (ter vodnega pritiska), velikosti in vrste eksplozivnega naboja, ter prisotnosti, sestave in razdalje odbojnih povr\xc5\xa1in kot je na primer morsko dno. Princip podvodne eksplozije se je intenzivno uporabljal pri izdelavi protiladijskih bojnih glav, saj lahko podvodna eksplozija povzro\xc4\x8di ve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo kot bojna glava iste velikosti, katero uporabljajo na povr\xc5\xa1ju. Za\xc4\x8detno po\xc5\xa1kodbo tar\xc4\x8de povzro\xc4\x8di prvi udarni val; ta po\xc5\xa1kodba se nato \xc5\xa1e pove\xc4\x8da zaradi naknadnega fizi\xc4\x8dnega gibanja vode, ter ponovljenih sekundarnih udarnih valov ali eksplozije plinskega mehurja. Poleg tega, pri spro\xc5\xbeitvi eksplozivnega naboja v smeri stran od tar\xc4\x8de, lahko povzro\xc4\x8di po\xc5\xa1kodbo ve\xc4\x8dje povr\xc5\xa1ine ladijskega trupa.'