b'\n_START_ARTICLE_\nKulturna revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nVelika proletarska kulturna revolucija (kraj\xc5\xa1e Kulturna revolucija) je bilo nasilno mno\xc5\xbei\xc4\x8dno gibanje v Ljudski republiki Kitajski, ki se je za\xc4\x8delo leta 1966 in se je uradno kon\xc4\x8dalo s smrtjo Maa Dzedunga leta 1976. Posledica revolucije je bila socialna, politi\xc4\x8dna in ekonomska rast, pa tudi uni\xc4\x8devanje starih kulturnih vrednot in spomenikov. Kulturno revolucijo je 16. maja leta 1966 spro\xc5\xbeil Mao Dzedung, predsednik komunisti\xc4\x8dne partije Kitajske. Trdil je, da liberalni bur\xc5\xbeoazni elementi vztrajno pronicajo v partijo in dru\xc5\xbebo ter da sku\xc5\xa1ajo obnoviti kapitalizem. Mao je v skladu s svojo teorijo permanentne revolucije vztrajal, da morajo biti ti elementi odstranjeni z nasilnim revolucionarnim prizadevanjem, v katerega je bila vklju\xc4\x8dena kitajska mladina, zdru\xc5\xbeena v skupinah t. i. Rde\xc4\x8de garde po vsej dr\xc5\xbeavi. Te skupine so mu\xc4\x8dile in ubijale ljudi, ki naj se ne bi strinjali z Maovo politiko, uni\xc4\x8devale so sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, ipd. Gibanje se je posledi\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irilo med voja\xc5\xa1ke skupine, delavski razred in samo partijsko vodstvo. Privedlo je celo tako dale\xc4\x8d, da so \xc5\xbeeleli spremeniti pomen mednarodno standardizirane rde\xc4\x8de lu\xc4\x8di na semaforju, ki naj bi pomenila\xc2\xa0\xc2\xbbpelji\xc2\xab. \xc4\x8ceprav je Mao osebno oznanil konec revolucije \xc5\xbee leta 1969, je njena aktivna faza trajala do smrti Lin Biaa v letalski nesre\xc4\x8di leta 1971. Po Maovi smrti so partijske sile pod vodstvom Deng Xiaopinga nasprotovale kulturni revoluciji, tako da je bila ve\xc4\x8dina politi\xc4\x8dnih, ekonomskih in \xc5\xa1olskih reform, ki so bile povezane s kulturno revolucijo, ukinjena do leta 1978. Odtlej je bila kulturna revolucija uradno obravnavana kot negativni zgodovinski pojav. Ljudem, ki so bili vpleteni v revolucionarnih skupinah, je bilo sojeno. V uradni zgodovinski obto\xc5\xbebi kulturne revolucije leta 1981 je partija glavno odgovornost pripisala Mau Dzedungu, veliko krivdo za najhuj\xc5\xa1e ekscese pa je pripisala tudi Lin Biau in t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbTolpi \xc5\xa1tirih\xc2\xab.'