b"\n_START_ARTICLE_\nSlovenska izseljenska knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska izseljenska (zdomska, migrantska) knji\xc5\xbeevnost obsega literarna dela slovenskih izseljencev, ki so napisana v slovenskem jeziku. Je o\xc5\xbeji pojem od knji\xc5\xbeevnosti slovenskih izseljencev, ki zajema tudi njihova literarna dela v drugih jezikih._NEWLINE_Izseljenska literatura (ang. Migrant literature, nem. Emigrantenliteratur) je del tudi drugih nacionalnih kultur in knji\xc5\xbeevnosti.\n_START_SECTION_\nIzseljevanje Slovencev skozi zgodovino\n_START_PARAGRAPH_\nRazen nekaterih jezuitskih misijonarjev slovenskega rodu, ki so delovali na drugih kontinentih \xc5\xbee v 2. pol. 17. stoletja, so se Slovenci za\xc4\x8deli v ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu izseljevati v prekomorske de\xc5\xbeele v 1. pol. 18. stoletja Najve\xc4\x8dji val izseljevanja Slovencev (v ZDA, Brazilijo, Argentino, Mehiko itd.) je potekal od sredine 19. stoletja do prve svetovne vojne. Za obdobje po drugi svetovni vojni so zna\xc4\x8dilni trije pomembnej\xc5\xa1i izseljenski valovi iz Slovenije: v prvem valu (1945) gre za slovensko politi\xc4\x8dno emigracijo (SPE) oz. za politi\xc4\x8dne begunce, ki so prva leta po vojni \xc5\xbeiveli v Evropi, nato so se ve\xc4\x8dinoma izselili v prekomorske dr\xc5\xbeave (Argentina, Kanada, Avstralija); v \xc5\xa1estdesetih letih 20. stoletja je sledil drugi val, ko se je v de\xc5\xbeele zahodne Evrope zaradi ugodnih ekonomskih razmer izseljevala mno\xc5\xbeica delavcev na za\xc4\x8dasnem delu v tujini; tretji val predstavlja t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbbeg mo\xc5\xbeganov\xc2\xab\xc2\xa0oz. odhajanje strokovnjakov v tujino._NEWLINE_V novih domovinah so se Slovenci zdru\xc5\xbeevali v pode\xc5\xbeelske, mestne ali regionalne skupnosti po verskem, politi\xc4\x8dnem, kulturnem principu.\n_START_SECTION_\nDo 1945\n_START_PARAGRAPH_\nLiterarno delo slovenskih izseljencev se za\xc4\x8denja z najstarej\xc5\xa1imi misijonskimi pismi v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, objavljenimi v letih 1642\xe2\x80\x931849 v razli\xc4\x8dnih glasilih v Augsburgu, Gradcu in Dunaju; v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini od leta 1833 dalje, od 1841 predvsem v Zgodnji danici (Franc Pirc, Friderik Baraga, Ignacij Mrak, Oton \xc5\xa0kola, Lovrenc Lavti\xc5\xbear, Jakob Trobec, Jo\xc5\xbeef Buh, Peter Jeram itd.) Pojavljajo se potopisi, avtobiografije, biografije (Trobec), verskopou\xc4\x8dna dela (Baraga), poezija (Pirc, Janez \xc4\x8cebulj). Zapiske o prepotovanih ozemljih je objavljal misijonar in raziskovalec Ignacij Knoblehar.\n_START_SECTION_\nSeverna Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nS prihodom prvega mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega vala slovenskih priseljencev v ZDA se je na prelomu iz 19. v 20. stoletja oblikovala mo\xc4\x8dna slovenska skupnost, ki je potrebovala svojo kulturo in tiskano besedo. Za\xc4\x8deli so ustanavljati slovenska dru\xc5\xa1tva, pevske zbore in gledali\xc5\xa1ke skupine. Leta 1891 je v Chicagu za\xc4\x8del izhajati prvi slovenski izseljenski \xc4\x8dasopis Amerikanski Slovenec. Sledili so novi \xc4\x8dasopisi (Prosveta, Ameri\xc5\xa1ka domovina, Glas naroda, Enakopravnost), revije (Cankarjev glasnik) in letne publikacije (Slovensko-ameri\xc5\xa1ki koledar, Ameri\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeinski koledar, Ave Maria koledar). Proza, poezija in dramatika so se po vsebini razvejale v razli\xc4\x8dne smeri (socialnokriti\xc4\x8dna, proletarska, mladinska itd.). Predvojni izseljenski avtorji v ZDA so Jo\xc5\xbee Grdina, Ivan Jontez, Jurij Matej Trunk (Amerika in Amerikanci, 1912; Spomini, 1950), Kazimir Zakraj\xc5\xa1ek, Ivan Molek (Dva svetova, 1933; Veliko mravlji\xc5\xa1\xc4\x8de, 1934; Sesuti stolp, 1935), Zvonko Novak, Andrej Kobal, Anna Krasna-Pra\xc4\x8dek (Med dvema domovinama, 1978), Janko Rogelj, Etbin Kristan (urednik Proletarca, Ameri\xc5\xa1kega dru\xc5\xbeinskega koledarja, Cankarjevega glasnika \xe2\x80\x93 pisali so predvsem prozo, nekateri tudi dramska in pesni\xc5\xa1ka dela, ter pesnika Ivan Zorman in Jack Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d._NEWLINE_Prva generacija predvojnih izseljencev v ZDA, ki so pisali v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini: Louis Adami\xc4\x8d (Dynamite, 1931; The Native's Return, 1934) in Paul Laric (Lari\xc4\x8d), druga generacija: Mary Jugg Molek, Frank Mlakar in Rose Mary Prosen.\n_START_SECTION_\nEvropa\n_START_PARAGRAPH_\nV zahodni Evropi je med obema vojnama izhajalo ve\xc4\x8d projugoslovanskih, katoli\xc5\xa1kih in komunisti\xc4\x8dnih glasil; leposlovne prispevke sta objavljala mese\xc4\x8dnika Na\xc5\xa1 zvon (1925\xe2\x80\x931927) iz Nem\xc4\x8dije in Rafael (1931\xe2\x80\x931935) iz Nizozemske (od 1935 zdru\xc5\xbeen z ljubljanskim Izseljenskim vestnikom v Izseljenski vestnik Rafael). Med predvojne ustvarjalce v zahodni Evropi spadata pesnik in umetnostni zgodovinar Vojeslav Mol\xc3\xa8, ki je \xc5\xbeivel v Krakovu, ter pripovednik, pesnik in literarni zgodovinar Janko Lavrin (Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo).\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbena Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d leposlovnih prispevkov je iz\xc5\xa1lo v Slovenskem tedniku, Duhovnem \xc5\xbeivljenju, Novem listu in v Njivi. Tu so objavljali pesnik in pisatelj David Fortunat Doktori\xc4\x8d iz Urugvaja, Ivan (Jan) Kacin iz Argentine, pesnik in pisatelj Bogomil Trampu\xc5\xbe Bratina iz Ekvadorja ter pisatelj Gvidon Jug, avtor prve slovenske knjige, ki je iz\xc5\xa1la v Argentini (Izseljenec, 1931).\n_START_SECTION_\nEvropa\n_START_PARAGRAPH_\nMed tistimi, ki so se \xe2\x80\x93 neposredno iz domovine ali po bivanju v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih \xe2\x80\x93 umaknili v evropsko zdomstvo, so Vinko Beli\xc4\x8di\xc4\x8d, Stanko Jane\xc5\xbei\xc4\x8d in Franc Jeza, ki so ustvarjali v Trstu, Vladimir Truhlar in Rafko Vodeb, ki sta delovala v Rimu, Metod Turn\xc5\xa1ek, ki se je leta 1956 preselil iz Trsta na Koro\xc5\xa1ko, in Dimitrij Oton Jeruc, ki se je po ve\xc4\x8d evropskih postajah ustalil v Belgiji. V za\xc4\x8detku petdesetih let se je izselil v Nem\xc4\x8dijo pripovednik Igor \xc5\xa0entjurc, ki je objavil v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini ve\xc4\x8d romanov. V slovenskem in nem\xc5\xa1kem jeziku pi\xc5\xa1ejo Ven\xc4\x8deslav \xc5\xa0prager v Nem\xc4\x8diji; pesnica Tea Rov\xc5\xa1ek-Witzemann, pesnica in pisateljica Milena Merlak Detela in njen mo\xc5\xbe Lev Detela (Blodnjak, 1964, Jantarska zveza, 1998) na Dunaju; pisateljica, pesnica in novinarka Maru\xc5\xa1a Krese v Berlinu.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbena Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nTisti, ki so se \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8dinoma po tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnem obdobju \xe2\x80\x93 preselili v Argentino in druge ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ke de\xc5\xbeele, so po prihodu ustanovili svoje osrednje periodi\xc4\x8dne publikacije, ki danes predstavljajo pomemben vir pri literarnozgodovinskih raziskavah. Med osrednjimi publikacijami sta Zbornik \xe2\x80\x93 Koledar Svobodne Slovenije (ustanovljen 1949) in revija Meddobje, ki je za\xc4\x8dela izhajati kmalu po ustanovitvi Slovenske kulturne akcije (SKA) leta 1954 v Buenos Airesu. Med argentinsko-slovenske pesnike sodijo Tine Debeljak (tudi pisatelj, prevajalec, urednik in literarni zgodovinar), Vinko \xc5\xbditnik, Vinko Rode, Tine Debeljak ml. in Tone Rode. Med dramatiki izstopata Jo\xc5\xbea Vombergar in Marjan Willenpart, med pripovedniki Stanko Kociper, Franc Sodja, Lojze Ilija (Huda pravda, 1971) iz Venezuele, Tone Brulc, Ivan Koro\xc5\xa1ec, Mirko Kun\xc4\x8di\xc4\x8d, Pavle \xc5\xa0imac (Na divjih rekah Bolivije, 1984) iz Bolivije, Vojko Arko, osrednji predstavnik planinske literature (Zgodbe z Nahuel Huapija, 1975), ter povratnik Zorko Sim\xc4\x8di\xc4\x8d (\xc4\x8clovek na obeh straneh stene, 1957).\n_START_SECTION_\nSeverna Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nOd tistih, ki so se po drugi svetovni vojni priselili v ZDA, sta med pripovedniki v ospredju Karel Mauser (Kaplan Klemen, 1965; Ljudje pod bi\xc4\x8dem, 1. del 1963, 2. del 1964, 3. del 1966) in Frank B\xc3\xbckvi\xc4\x8d (Brezdomci, 1948; Vojna in revolucija, 1983). V poeziji priznavajo vodilno mesto Mileni \xc5\xa0oukal (Pesmi, 1969)._NEWLINE_Izseljenski ustvarjalci v Kanadi so pisatelj in slikar Ted Kramolc, Irma Marin\xc4\x8di\xc4\x8d O\xc5\xbebalt, Ivan Dolenc, Cvetka Kocjan\xc4\x8di\xc4\x8d in pesnik Zdravko Jelin\xc4\x8di\xc4\x8d (Pesmi I, 1979; Pesmi II, 1981; Pesmi III, 1984), ki je objavil ve\xc4\x8d kot tristo pesmi.\n_START_SECTION_\nAvstralija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1952 je bil ustanovljen \xc4\x8dasopis Misli, v katerem so, sprva predvsem duhovniki, objavljali kratko prozo, ve\xc4\x8dinoma po zgledu mohorjank. Sledil je \xc4\x8dasopis Vestnik z ob\xc4\x8dasno kratko prozo ljubezenske vsebine in s \xc4\x8dustvenimi opisi odhoda izseljencev iz domovine. Kot prva slovenska knjiga v Avstraliji je iz\xc5\xa1la pesni\xc5\xa1ka zbirka Bronasti tolka\xc4\x8d Berta Pribca leta 1962. Leta 1979 je bil ustanovljen Avstralski Slovenec, v katerem sta za\xc4\x8dela objavljati Jo\xc5\xbee \xc5\xbdohar in Danijela Hli\xc5\xa1. Na pobudo pesnice in urednice Pavle Gruden so leta 1982 ustanovili literarno revijo Svobodni razgovori, ki je nekaj let pozneje postala glasilo Slovensko-avstralskega literarno-umetni\xc5\xa1kega kro\xc5\xbeka (SALUK). Tu sta se omenjenim pesnikom pridru\xc5\xbeila Cilka \xc5\xbdagar in Peter Ko\xc5\xa1ak. Vsi so svoje delo predstavili v samostojnih pesni\xc5\xa1kih zbirkah.\n_START_SECTION_\nAzija in Afrika\n_START_PARAGRAPH_\nNa teh obmo\xc4\x8djih ni obse\xc5\xbenih slovenskih skupnosti, od tam se ogla\xc5\xa1ajo predvsem posamezni misijonarji, najve\xc4\x8d v revijah Katoli\xc5\xa1ki misijoni, Duhovno \xc5\xbeivljenje in Misijonska obzorja. Z literarnoestetskega vidika izstopata jezuitska misijonarja Jo\xc5\xbee Cukale (Indija) in Vladimir Kos (Japonska)."