b"\n_START_ARTICLE_\nMaji\n_START_SECTION_\nPredklasi\xc4\x8dno obdobje (2600 pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x93 250 n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\n2600 pr. n. \xc5\xa1t. je bila najve\xc4\x8dja Majevska civilizacija na polotoku Jukatanu. Veliko ostankov iz teh \xc4\x8dasov je \xc5\xa1e neodkritih, saj so si Maji gradili naselbine na obmo\xc4\x8dju de\xc5\xbeevnega gozda, na te\xc5\xbeko dostopnih predelih._NEWLINE_Dokazi o prisotnosti Majev v Gvatemali segajo v 800 pr. n. \xc5\xa1t. Tudi Gvatemala predstavlja pomembno majevsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de predklasi\xc4\x8dne dobe in pozneje, vendar dokazov o zgodnji naseljenosti Majev, tako kot v Belizeju in Mehiki niso na\xc5\xa1li. Gvatemalske majevske naselbine predstavljajo pomembna arheolo\xc5\xa1ka odkritja, saj so na\xc5\xa1li veliko dokazov o tem, ki pri\xc4\x8dajo, da so tu nastala prva ve\xc4\x8dja naselja.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dno obdobje (250 \xe2\x80\x93 900 n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nV tem obdobju se zelo pove\xc4\x8da urbanizacija in s tem gradnja velikih stavb in mest. Najbolj znani objekti iz tega obdobja so stopni\xc4\x8daste piramide, \xc4\x8deprav so jih gradili \xc5\xbee prej. Te piramide imajo zna\xc4\x8dilno stopni\xc4\x8dasto strukturo s templjem na vrhu in so zna\xc4\x8dilna arhitektura starih ljudstev Srednje Amerike._NEWLINE_Maji so veliko trgovali z drugimi ljudstvi, dokaz je, da so pri Chich\xc3\xa9n Itz\xc3\xa1ju v cenote sagrado \xe2\x80\x93 \xc5\xbertvenem vodnjaku (starem toliko kot tempelj) na\xc5\xa1li zlato iz Paname, ki izvira iz teh \xc4\x8dasov. Maji so na trgu svoje pridelke \xe2\x80\x93 kakav (mesto Chocola, od tu izvira ime za \xc4\x8dokolado), sol, \xc5\xa1koljke, \xc5\xbead, obsidian \xe2\x80\x93 menjali za zlato in hrano. Zanimivo je, da Maji niso poznali \xc5\xbeivinoreje in doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali, poznali pa so lov.\n_START_SECTION_\nPropad Majev\n_START_PARAGRAPH_\nZmotno je prepri\xc4\x8danje, da so Maji izumrli, saj ocenjujejo, da je njihovih potomcev v Srednji Ameriki okrog 2 milijona._NEWLINE_Zakaj pa je civilizacija kot taka propadla nekje med 700 in 800 n. \xc5\xa1t., ko so se, predvsem na ju\xc5\xbenih predelih kjer so \xc5\xbeiveli Maji, ljudje mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izseljevali iz najve\xc4\x8djih majevskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d , pa obstaja ve\xc4\x8d teorij, o katerih se strokovnjaki ne morejo poenotiti. _NEWLINE_Teorije delimo na ekolo\xc5\xa1ke (povezane z okoljem) in neekolo\xc5\xa1ke._NEWLINE_Neekolo\xc5\xa1ke teorije pravijo, da so mo\xc5\xbeni vzroki za izselitev prenaseljenost, druga ljudstva, ki so si prisvojila to ozemlje in izgnala Maje, upor kmetov proti sve\xc4\x8denikom ali pa prekinitev trgovskih poti. Ekolo\xc5\xa1ke teorije, za katere obstajajo dokazi, pa so, da so z intenzivnim poljedelstvom skr\xc4\x8dili veliko de\xc5\xbeevnega gozda (kar je \xc5\xa1e danes te\xc5\xbeava) in preve\xc4\x8d intenzivno posegali tudi v favno gozda s preve\xc4\x8d intenzivnim lovom .\n_START_SECTION_\nPostklasi\xc4\x8dno obdobje (10. \xe2\x80\x93 16. stol.)\n_START_PARAGRAPH_\nCentri urbanizacije in kulture se na severu \xc5\xa1e zmeraj \xc5\xa1irijo. Tudi Chich\xc3\xa9n Itz\xc3\xa1 je \xc5\xa1e zmeraj pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Vladavini majevskih  dinastij Uxmal in Chichen se uprejo in majevsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de se preseli v Mayapan (od tu izvira verjetno tudi ime za Maje), ki je veliko 4 km2, na njem pa je preko 4000 struktur, ki so jih zgradili Maji._NEWLINE_Potem pa so v 16. stoletju pri\xc5\xa1li \xc5\xa0panci in za\xc4\x8deli osvajati majevska ozemlja,  do leta 1546 so osvojili skoraj ves Jukatan, zanimivo je, da so za osvojitev mesta Itza potrebovali kar 170 let, in so ga osvojili \xc5\xa1ele 1697.\n_START_SECTION_\nKje so \xc5\xbeiveli\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje, na katerem so \xc5\xbeiveli Maji, je zajemalo Gvatemalo, del Salvadorja in Hondurasa ter \xc5\xa1irno mehi\xc5\xa1ko pokrajino, polotok Jukatan. Maji so gradili svoja mesta na najbolj nedostopnih krajih, globoko v d\xc5\xbeungli. Arheologi so opravili mnogo dela, da bi majevska mesta in sredi\xc5\xa1\xc4\x8da o\xc4\x8distili gostega rastlinja. Odkrili so desetine mest, prepri\xc4\x8dani pa so, da jih je \xc5\xa1e veliko ve\xc4\x8d. Nekatera so stara tudi \xc5\xbee 2000 let.\n_START_SECTION_\nKako so \xc5\xbeiveli\n_START_PARAGRAPH_\nNiso poznali kolesa in niso imeli udoma\xc4\x8denih \xc5\xbeivali. Kjer je narava dovoljevala so zgradili gosto mre\xc5\xbeo kanalov, ve\xc4\x8dja religiozna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da na Jukatanu pa so povezali s cestami. Bili so izku\xc5\xa1eni poljedelci in dobro so znali izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati svoja siroma\xc5\xa1na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Vse majevsko ozemlje je bilo na gosto poseljeno, vendar ni \xc5\xa1lo za prava mesta, temve\xc4\x8d prej za sredi\xc5\xa1\xc4\x8da zbiranja, kjer so stale javne zgradbe: templji, sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, observatoriji, stadioni, tr\xc5\xbenice. Ni znano, ali so na obrobju teh sveti\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xbeiveli sve\xc4\x8deniki in javni funkcionarji, toda majevski prebivalci so \xc5\xbeiveli ve\xc4\x8d kilometrov stran. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8de so hodili le ob verskih praznikih, na gledali\xc5\xa1ko predstavo ali na semenj._NEWLINE_Majevske ko\xc4\x8de so bile zelo preproste. Vsa zemlja je bila skupna last. Obdelovalna polja so pridobivali s sekanjem in po\xc5\xbeiganjem gozda. Tako pridobljenih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d pa niso orali. Dovolj je bilo narediti luknjo s palico in vanjo vr\xc4\x8di seme. To razlo\xc5\xbei, zakaj je majevsko ljudstvo lahko imelo \xc4\x8das za gradnjo svojih velikih del. Poleg koruze so gojili p\xc5\xa1enico, sladki krompir, fi\xc5\xbeol, bomba\xc5\xbe, konopljo, kakav.Maji so iz kakavovca pridelovali kakave ter napitke iz kakava. \xc4\x8cebele brez \xc5\xbeela so gojili  v votlih drevesih. Zelo pomembno je bilo drevo sapotilje, iz katerega so pridobivali lepljivo snov, ki so jo uporabljali kot lepilo in tudi kot \xc5\xbeve\xc4\x8dilni gumi. V majevski prehrani ni manjkalo mesa. Lovili so veliko rib, med divjimi \xc5\xbeivalmi damjake, pasavce, \xc5\xbeelve, zajce, fazane, med doma\xc4\x8dimi pa purane, koko\xc5\xa1i in race.\n_START_SECTION_\nOd rojstva do odraslega Maja\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovni pojem je bil \xc4\x8das; Maj je imel svoj horoskop, \xc5\xa1e preden se je rodil. Takoj ob rojstvu so sve\xc4\x8deniki dolo\xc4\x8dili najprimernej\xc5\xa1i dan, ko naj bi mu dali ime. Za Maja je imelo ime magi\xc4\x8den pomen; tako so nosili \xc2\xbbnami\xc5\xa1ljeno\xc2\xab\xc2\xa0ime, tisto pravo pa so poznali le star\xc5\xa1i in najo\xc5\xbeji prijatelji. Otroku so splo\xc5\xa1\xc4\x8dili glavo, prav tako pa so poskrbeli za poudarjeno \xc5\xa1kilavost \xe2\x80\x93 to so bili lepotni ideali. Ko je mladi Maja postal polnoleten (dvanajst let za \xc5\xbeenske, \xc5\xa1tirinajst za mo\xc5\xa1ke), so priredili sve\xc4\x8dan obred. Razko\xc5\xa1no oble\xc4\x8deni sve\xc4\x8deniki so izlivali pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deno vodo na de\xc4\x8dke in deklice, zbrane na svetem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du. V tem trenutku so postali mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske s pravicami in dol\xc5\xbenostmi odraslih.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko pozornost so pripisovali teku \xc4\x8dasa. Malodane na vseh oltarjih, stelah in plo\xc5\xa1\xc4\x8dah je predstavljen \xc4\x8das. Spomenik so lahko postavili ravno zato, da so nanj napisali datum. Ampak ti datumi niso ozna\xc4\x8devali pomembnih trenutkov ali dejstev - Maji so pod datumom preprosto dodajali svoja opa\xc5\xbeanja o gibanju Venere ali o bogovih, ki so tisti hip vladali. _NEWLINE_Dosegli so velike uspehe tudi v astronomiji. Izra\xc4\x8dunali so kro\xc5\xbeenje Venere in sestavili tabelo son\xc4\x8dnih mrkov, ki so jo uvedli kot dvojni koledar, tako da so jih lahko tudi napovedali. Izra\xc4\x8dunali so natan\xc4\x8dno dol\xc5\xbeino leta, \xc4\x8deprav niso uvedli prestopnega leta._NEWLINE_Poleg astronomije so bili tudi genialni matematiki: izna\xc5\xa1li so ni\xc4\x8dlo.\n_START_SECTION_\nSpretni stavbeniki, kiparji in slikarji\n_START_PARAGRAPH_\nImeli so veli\xc4\x8dastna in velika sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, kar pa bi ste\xc5\xbeka na\xc5\xa1li v zgodovini \xc4\x8dloveka. Ta lepa in preprosta sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so gradili z orodjem iz kamna ali lesa: s sekirami, kladivi, dleti. Majevsko mesto je imelo mnogotero funkcij in poslopja so bila namenjena razli\xc4\x8dnim dejavnostim. V osrednjem pasu so se sredi sijajnih trgov dvigala sveti\xc5\xa1\xc4\x8da; sledile so pala\xc4\x8de, astronomski observatoriji, stadioni, kopali\xc5\xa1\xc4\x8da. _NEWLINE_Majevska arhitektura se na prvi pogled zdi precej druga\xc4\x8dna od drugih anti\xc4\x8dnih civilizacij, pa ne le zaradi na\xc4\x8drta, temve\xc4\x8d tudi zaradi materialov. Apnen\xc4\x8dev kamen, zdrobljen v prah, je bil osnova za cement, ki se je odli\xc4\x8dno vezal s kamnom. Ko se je cement strdil, so poslopje o\xc4\x8distili in zlo\xc5\xa1\xc4\x8dili._NEWLINE_Tudi majevski umetniki so bili zelo spretni; ko ob\xc4\x8dudujemo velikanska klesarska dela na tiso\xc4\x8derih stelah, plo\xc5\xa1\xc4\x8dah, stebrih, stenah. Mnoge freske pa so tudi \xc5\xbee uni\xc4\x8dene. Maji so imeli lastno hieroglifsko pisavo.\n_START_SECTION_\nOkrutna vera\n_START_PARAGRAPH_\nMajevsko ljudstvo je bilo globoko verno. Za Maje je bilo \xc5\xbertvovanje sve\xc4\x8dan obred in ne dejanje krutosti. Prvi primer \xc5\xbertvovanja: \xc5\xbertev so polo\xc5\xbeili na oltar in duhovniki so ji dobesedno prerezali vrat. Drugo, za majevsko vero zna\xc4\x8dilno skupinsko \xc5\xbertvovanje: v mestih so na\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilna globoka brezna. To so bili sveti vodnjaki (cenotes). Vanje so med slovesnimi obredi metali \xc2\xbbizbrane\xc2\xab\xc2\xa0mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske (velikokrat dokaj mlade), namenjene \xc5\xbertvovanju. V breznih so bila izkopana okostja odraslih in otrok ter mnogo predmetov._NEWLINE_Imeli so veliko bogov. Najpomembnej\xc5\xa1i so bili tisti na nebu, na zemlji in pod njo. Imeli pa so bo\xc5\xbeanstva \xc5\xa1e za vsako delo: boga za \xc4\x8debelarje, boga za trgovce, za popotnike in celo za tistega, ki je tetoviral. Pogosto so bo\xc5\xbeanstvom pripisovali \xc5\xbeivalske lastnosti: npr. bogove de\xc5\xbeja so istoverili s plazilci ali krokodili. Pogosto so majevski bogovi privzemali \xc4\x8detveren videz, imeli so torej \xc5\xa1tiri emanacije. Eno od teh bo\xc5\xbeanstev je bil Chac, poglavitni bog de\xc5\xbeja, upodobljen kot starec s stra\xc5\xa1no dolgim nosom in zmeraj ves solzen. Solze so simbolizirale de\xc5\xbeevne kaplje. Med pomembnej\xc5\xa1imi so bili tisti, ki so nadzorovali \xc4\x8das, dneve, mesece, leta in gibanje zvezd. Toda za ljudstvo, navezano na zemljo, je imel ugled predvsem bog koruze. Koruza je bila najve\xc4\x8dji dar, ki so ga bogovi dali ljudem, saj je osnova za njihovo pre\xc5\xbeivetje. Setev koruze pa ni bilo samo delo: preden so zorali njivo, so se postili in prina\xc5\xa1ali bogovom darove; vsak trenutek obdelovanja je bil svet obred.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nRituali in obredi, ki  jih izvajajo neke vrste \xc5\xa1amani \xe2\x80\x93 h'mani, so  povezani s cikli narave in zemlje (vesolja). H'mani  svoje obrede izvajajo z namenom, da bi vplivali na cikle narave, predvideli prihajajo\xc4\x8de dogodke in zdravili ljudi. Cikle so opazovali in opisovali v svojih koledarjih. Verovali so, da je vsak svet iz treh svetov (podobno kot danes), da obstaja svet pod nami, realen svet in svet v nebesih. Njihova starodavna verovanja danes spremlja negativna konotacija, saj so v svojih obredih \xc5\xbertvovali ljudi, celo otroke. V dana\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih nekateri novodobni Maji, ki starodavne rituale \xc5\xa1e izvajajo, pri svojih ritualih \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko kri nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo s pi\xc5\xa1\xc4\x8dan\xc4\x8djo.\n_START_SECTION_\nPropad civilizacije\n_START_PARAGRAPH_\nKo so v srednjo in ju\xc5\xbeno Ameriko prispeli \xc5\xa1panski osvajalci, so imeli z osvojitvijo majevskih ozemelj veliko te\xc5\xbeav. Vojne za osvojitev Jukatana so trajale vsaj 40 let, od za\xc4\x8detka 16. do konca 18. stoletja. Maji so se osvajalcem uprli \xc5\xa1e nekajkrat, najbolj uspe\xc5\xa1no v tako imenovani Vojni kast, v 19. stoletju. Zadnje majevsko mesto, ki so ga osvojili \xc5\xa0panci leta 1697, je bil Tayasal v Gvatemali."