b'\n_START_ARTICLE_\nOlivera Kjorverziroska\n_START_PARAGRAPH_\nOlivera Kjorverziroska (\xd0\x9e\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb0 \xd0\x8c\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xb7\xd0\xb8\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0) je makedonska pisateljica, literarna kriti\xc4\x8darka, prevajalka.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojena je 29.11.1965 v Kumanovu, SR Makedonija, SFRJ. Osnovno in srednjo \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dala v svojem rodnem kraju. \xc5\xa0tudirala je Filozofski fakulteti v Skopju. Je pisateljica kratkih zgodb, romanov, literarna kriti\xc4\x8darka, prevajalka. Objavljene knjige; kratke zgodbe: Stradanjata na mladiot lektor, 2000 in (S)pleteni raskazi, 2003 za katero je istega leta dobila nagrado \xe2\x80\x9e\xd0\xa1\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb5 \xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb2\xe2\x80\x9c  (Stale Popov) v okviru makedonskega pisateljskega dru\xc5\xa1tva. Je avtor dveh romanov za otroke Kifli\xc4\x8dkata Mirna in Mojot brat od trinaesettiot kat, 1993. Kriti\xc4\x8dni esej: Otvoraat li sni\xc5\xa1tata rabota, 1999, slikanica Dedo Mile. Leta 2005 je objavila svoj prvi roman za odrasle  Zaklu\xc4\x8denoto Telo Na Lu, za to delo je dobila nagrado \xe2\x80\x9eroman leta 2004\xe2\x80\x9c  v dnevniku \xe2\x80\x9e\xd0\xa3\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8 \xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xba\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eJutranji list\xe2\x80\x9c . To je tudi druga nagrada za nate\xc4\x8daj kratke pripovedi pri \xc4\x8dasopisu \xe2\x80\x9e\xd0\x9d\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0 \xd0\x9c\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x98\xd0\xb0\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eNova Makedonija\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Predstavljena je v \xc5\xa1tevilnih antologijah v Makedoniji in v tujini. Leta 2005 je sodelovala v zborniku Vilenica in na literarnih prireditvah. Njene zgodbe so prevedene v angle\xc5\xa1ki, srbski, slovenski, mad\xc5\xbearski in \xc4\x8de\xc5\xa1ki jezik.\n_START_SECTION_\nBibliografija\n_START_PARAGRAPH_\nKratke zgodbe: _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2\xd0\xa1\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb0\xd1\x9a\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb0 \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xbc\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xbe\xd1\x82 \xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x82\xd0\xbe\xd1\x80/Stradanjata na mladiot lektor (Trpljenje mladega lektorja; The Anguish of the Young Lector), (2000) _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2(\xd0\xa1)\xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x82\xd0\xbd\xd0\xb8 \xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb7\xd0\xb8/(S)pleteni raskazi,((S)pletene zgodbe)) (2003) _NEWLINE__NEWLINE_Romanov za otroke:_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2\xd0\x9a\xd0\xb8\xd1\x84\xd0\xbb\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb0 \xd0\x9c\xd0\xb8\xd1\x80\xd0\xbd\xd0\xb0/Kifli\xc4\x8dkata Mirna (Mirna the Pastry) (1993) _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2\xd0\x9c\xd0\xbe\xd1\x98\xd0\xbe\xd1\x82 \xd0\xb1\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x82 \xd0\xbe\xd0\xb4 \xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xbe\xd1\x82 \xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x82/Mojot brat od trinaesettiot kat (1993) _NEWLINE__NEWLINE_Kriti\xc4\x8dni esej: _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2\xd0\x9e\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb0\xd1\x82 \xd0\xbb\xd0\xb8 \xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x88\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb0 \xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb1\xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xb0 - \xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xb8 \xd0\xbf\xd0\xbe \xd1\x82\xd1\x83\xd1\x93\xd0\xb0 \xd0\xba\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x98\xd0\xba\xd0\xb0 /Otvoraat li sni\xc5\xa1tata rabota (Do the Dreams They Make Work) (1999) _NEWLINE__NEWLINE_Slikanica _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2\xd0\x94\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xbe \xd0\x9c\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb5/Dedo Mile. _NEWLINE__NEWLINE_Roman _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2\xd0\x97\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xbb\xd1\x83\xd1\x87\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xbe \xd0\xa2\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xbe \xd0\x9d\xd0\xb0 \xd0\x9b\xd1\x83/Zaklu\xc4\x8denoto Telo Na Lu (2005) _NEWLINE_  _NEWLINE_Prevedeno v slovenski jezik: _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Kar vidijo ma\xc4\x8dke\xc2\xa0: makedonska kratka proza / izbrala in prevedla [in spremna beseda] Namita Subiotto, \xc5\xa0tudentska zalo\xc5\xbeba (2008) _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Baraba _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Begunec _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Priprave za roman _NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Pita za njenega mo\xc5\xbea\n_START_SECTION_\nOpis vsebine:\n_START_PARAGRAPH_\nIzbor makedonske kratke proze obsega triintrideset besedil enajstih makedonskih proznih avtorjev, od starej\xc5\xa1ih (Petre M. Andreevski, Slavko Janevski, Vlada Uro\xc5\xa1evikj), ki so ustvarjali oz. ustvarjajo od petdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja, do najmlaj\xc5\xa1ih, a \xc5\xbee uveljavljenih avtorjev (Olivera Kjorveziroska, Igor Isakovski), ki so svoja prozna besedila za\xc4\x8deli objavljati v devetdesetih letih. _NEWLINE_Besedila so izbrana iz antologij makedonske kratke proze in pomembnej\xc5\xa1ih proznih zbirk posameznih avtorjev, objavljenih po letu 1985.  _NEWLINE_Vsak avtor je predstavljen z ve\xc4\x8d besedili, s \xc4\x8dimer bo bralec dobil bolj\xc5\xa1o predstavo o literarni ustvarjalnosti dolo\xc4\x8denega avtorja. V izbor uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni avtorji so: Venko Andonovski, Petre M. Andreevski, Dimitrie Duracovski, Igor Isakovski, Slavko Janevski, Olivera Kjorveziroska, Ermis Lafazanovski, Dragi Mihajlovski, Aleksandar Prokopiev, Vlada Uro\xc5\xa1evikj in Jadranka Vladova._NEWLINE_O zgodbah Olivere Kjorveziroske:_NEWLINE_V zgodbah pogosto nastopi nekak\xc5\xa1en pisatelji\xc4\x8din alter eno, junakinja Marija Misleva, duhovno bitje, ki sivo realnost vsakdana barva  z bujno domi\xc5\xa1ljijo. \xc5\xbdivi tu in zdaj: kot gospodinja, bolestno obsedene s \xc4\x8disto\xc4\x8do (v zgodbi Priprave na roman), lektorica, prevajalka in pisateljica v povsem resni\xc4\x8dnem svetu. Toda veliko razko\xc5\xa1nej\xc5\xa1i je njen  notranji, brez\xc4\x8dasni, imaginarni svet, ki ga najbolj nenavadne na\xc4\x8dine spaja s prej\xc5\xa1njim. V zbirki (S)pletene zgodbe) je Marija Misleva prepri\xc4\x8dana, da je pletenje in pisanje pravzaprav ena in ista stvar: zato pri branju in pisanju vedno pogosteje uporablja pletilke svoje babice, zgodbe pa razdeli na levo in desno pletilko. Nanje nasuje nekaj osnovnih besed in misli, nato pa po potrebi dodaja ali odvzema in plete zgodbe. Njene zgodbe nudijo \xc5\xa1iroko pripovedno amplitudo vse do tradicije ljudske pripovedke do sofisticirane, medbesedilne in feministi\xc4\x8dno ugla\xc5\xa1ene pisave. V zgodbah Olivere Kjorveziroske nastopajo nadvse zanimivi junaki, ki v sebi gojijo neko fiksno idejo, neko intimno fantazijo, s katero se trmo upirajo pusti, banalni vsakdanjosti in uniformiranosti, kot npr. mo\xc5\xa1ki v zgodbi Begunec, ki i\xc5\xa1\xc4\x8de slu\xc5\xbebo kot prvovrstni opona\xc5\xa1alec ptic ali dolgonoga mladenka iz zgodbe Pita za njenega mo\xc5\xbea, ki je trdno prepri\xc4\x8dana, da bo s hrustljavo pito z lahkoto zapeljala svojega profesorja. Junaki najpogosteje svojih fantazij ne uspejo iz\xc5\xbeiveti, njihove visokolete\xc4\x8de ideje popokajo pod te\xc5\xbeo suhoparne vsakdanjosti, a klub temu iz teh zgodb puhti vedrost, optimizem, nepredaja. Kjorveziroska ima izreden posluh in ob\xc4\x8dutek za jezik, s \xc4\x8dimer ustvari posebno atmosfero za vsako zgodbo posebej, pozorno se v\xc5\xbeivlja v vsak lik in zdi se, da lovi njegov tempo, da zgodbo pripoveduje v ritmu njegovega srca in misli.'