b'\n_START_ARTICLE_\nLaxenburg\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nLaxenburg le\xc5\xbei okoli 20 km ju\xc5\xbeno od Dunaja ob reki Schwechat. Ob\xc4\x8dina obsega samo eno naselje in eno katastrsko ob\xc4\x8dino. Laxenburg meji na Wiener Neudorf, Biedermannsdorf, Achau, Guntramsdorf in M\xc3\xbcnchendorf.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrve omembe iz zgodnjega 13. stoletja se nana\xc5\xa1ajo na ministeriale iz Lachsendorfa. Park z majhnimi, a bogatimi stavbami je leta 1333 postal habsbur\xc5\xa1ka last. Mesto je dobilo velik pomen, ko je vojvoda Albreht III. habsbur\xc5\xa1ki v 14. stoletju majhen grad raz\xc5\xa1iril v veli\xc4\x8dasten lovski dvorec. Stavba se zdaj imenuje Stari grad ( Altes Schloss) (v parku, po glavnem vhodu na desni strani). To posest je vojvoda Albreht imenoval Lachsenburg in to ime je obveljalo za celotno naselje. Leta 1388 je naselje dobilo tr\xc5\xbene pravice. V 17. stoletju so bile parkovne povr\xc5\xa1ine raz\xc5\xa1irjene, delo Lodovica Burnacinija._NEWLINE_Cesarski baro\xc4\x8dni Blauer Hof (ali Neues Schloss) je bil zgrajen leta 1710 ob vhodu v park po naro\xc4\x8dilu cesarskega podkanclerja Friedricha Karla von Sch\xc3\xb6nborna-Buchheima, delo Johanna Lucasa von Hildebrandta. Marija Terezija je kupila Blauer Hof, ki ga je leta 1756 dvorni arhitekt Nicol\xc3\xb3 Pacassi zelo raz\xc5\xa1iril. To je bila cesarska poletna pala\xc4\x8da in bila najljub\xc5\xa1a rezidenca cesarice Marije Terezije. Pogosto so ga uporabljali Jo\xc5\xbeef II., Franc II. in Karel I. Bil je priljubljena poletna rezidenca tudi drugih \xc4\x8dlanov habsbur\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine.  _NEWLINE_Cerkev, ki je nasproti Blauer Hofa, je prva stavba severno od Alp z ukrivljenimi fasadnimi elementi (zna\xc4\x8dilnost visokega baroka). 11. junija 1693 je bil cesar Leopold I. na slovesnosti polaganja temeljnega kamna. Arhitekt je bil Carlo Antonio Carlone med letoma 1693-1703, upravljanje gradnje je vodil Christian Alexander Oedtl. Nova cerkev je bila posve\xc4\x8dena 31. maja 1699, ko je \xc5\xbeupnik pisal cesarju in dodal, da cerkev nima stolpa. \xc5\xbde leta 1712 je bil kon\xc4\x8dan kri\xc5\xbe, ki bo postavljen na zvonik. To gradnjo je do 1724 vodil Matthias Steinl. Kamnite rezbarije iz trdega kamna Kaiserstein so delo Johanna Wieserja iz Kaisersteinbrucha. O gradbenem delu komaj obstajajo dokumenti._NEWLINE_Po letu 1780 je bil grajski park v Laxenburgu, razen ohranjenih francoskih vrtov, preoblikovan v angle\xc5\xa1kem krajinskem slogu. Od takrat ima tudi ozke, romanti\xc4\x8dne poti, ve\xc4\x8d umetnih ribnikov in na otoku, po cesarja Francu I. imenovan, Franzensburg._NEWLINE_Leta 1849 je nastala sedanja ob\xc4\x8dina._NEWLINE_Cesar Franc Jo\xc5\xbeef in cesarica Elizabeta sta bila leta 1854 na svojem poro\xc4\x8dnem potovanju v Laxenburgu. Tudi dva od njenih \xc5\xa1tirih otrok - Gisela (1856-1932) in prestolonaslednik Rudolf (1858-1889) - sta bila rojena na gradu Laxenburg._NEWLINE_Leta 1919 je pala\xc4\x8dni kompleks postal last sklada za vojne sirote (Kriegsgesch\xc3\xa4digtenfonds). Od takrat je mesto Dunaj posestnik obmo\xc4\x8dja parka Laxenburg._NEWLINE_Po priklju\xc4\x8ditvi Avstrije leta 1938 je bilo naselje vklju\xc4\x8deno v Gross-Wien (del 24. okro\xc5\xbeja). Po letu 1945, ko so Avstrijo osvobodili zavezniki, to\xc4\x8dneje leta 1954, je Laxenburg ponovno postal neodvisen in pripadel Spodnji Avstriji. Od konca druge svetovne vojne leta 1945 do avstrijske dr\xc5\xbeavne pogodbe leta 1955 so imeli sovjetski okupacijski vojaki v Blaue Hof eno svojih glavnih opori\xc5\xa1\xc4\x8d ju\xc5\xbeno od Dunaja. V tem \xc4\x8dasu so bili veli\xc4\x8dastne stavbe in park mo\xc4\x8dno prizadeti._NEWLINE_Do konca leta 1950 so se pojavili na\xc4\x8drti, da bi mo\xc4\x8dno uni\xc4\x8den grajski park uredili za svetovno razstavo leta 1967, a so se na\xc4\x8drti razblinili, \xc4\x8deprav je ideja o o\xc5\xbeivitvi v Spodnji Avstriji in na Dunaju ostala. Za upravljanje in tr\xc5\xbeenje parka in gradu je bilo ustanovljeno podjetje Schloss Laxenburg Betriebsgesellschaft, v katerem imata Spodnja Avstrija in Dunaj vsak po 50-odstotni dele\xc5\xbe. V gradu zdaj domuje IIASA (Internationale Institut f\xc3\xbcr Angewandte Systemanalyse) z ve\xc4\x8d kot 200 zaposlenimi._NEWLINE_V zadnjih desetletjih je Laxenburg postal zelo iskan kraj stalnega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da in je hkrati ena najbolj priljubljenih zanimivosti v Spodnji Avstriji. Na svetovnem kongresu Interpola v Riu de Janeiru septembra 2006 je bilo odlo\xc4\x8deno, da bo sede\xc5\xbe Mednarodne protikorupcijske akademije v Avstriji, natan\xc4\x8dneje v Laxenburgu.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nKraj je zdaj v glavnem povezan z gradom Laxenburg (Blauer Hof), ki je bil poleg Sch\xc3\xb6nbrunna glavna poletna rezidenca Habsbur\xc5\xbeanov, in dvorcem Franzensburg z znanim prostornim grajskim parkom.'