b'\n_START_ARTICLE_\nGlasba na delovnem mestu\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGlasba na delovnem mestu se je uveljavila predvsem v 30. letih prej\xc5\xa1njega stoletja, ko so mnogi raziskovalci za\xc4\x8deli dokazovati, da delavci ob glasbi delajo bolje in da njihova delovna storilnost med poslu\xc5\xa1anjem le-te mo\xc4\x8dno zraste. Starej\xc5\xa1e raziskave so bile usmerjene zgolj v raziskovanje kvantitativne mere produktivnosti v delovnem okolju in brez izjem so poro\xc4\x8dale, da se je delovna storilnost ob poslu\xc5\xa1anju glasbe na dan izbolj\xc5\xa1ala za 2 do 6\xc2\xa0%, medtem ko pa naj bi se pri no\xc4\x8dnem delu le-ta pove\xc4\x8dala za 17\xc2\xa0% . Prvotne raziskave so zanemarile raziskovanje subjektivnega do\xc5\xbeivljanja glasbe zaposlenih, a kljub temu je glasba na delovnem \xc4\x8dasu po industrijski revoluciji do\xc5\xbeivela gromozanski razcvet ._NEWLINE_Okrog 1970. leta je v medijih potekala odmevna diskusija o \xc2\xbbzvo\xc4\x8dni onesna\xc5\xbeenosti\xc2\xab\xc2\xa0okolja in novinarji so se zaman trudili, da bi delavci podali negativne izjave do glasbe na delovnem mestu. Odnos do nje je skozi zgodovino ostajal tako pozitiven, da so jo tudi delavska zdru\xc5\xbeenja sprejela kot prispevek k humanizaciji delovnega okolja .\n_START_SECTION_\nMuzak ali "glasba za dvigala "\n_START_PARAGRAPH_\nGlasbo so sprva v mnogih industrijskih podjetjih in na drugih delovnih mestih uporabljali izklju\xc4\x8dno za zvi\xc5\xa1anje delovne produktivnosti. Uporabljali so t.i muzak ali \xc2\xbbglasbo za dvigala\xc2\xab\xc2\xa0(angl. \xc2\xbbelevator music\xc2\xab), katere osnovni namen je bilo zvi\xc5\xa1anje delovne storilnosti, motivacije in produktivnosti zaposlenih. Gre za glasbo, ki je bila uravnana tako, da je ostajala pod ravnijo zavedanja in pozornosti delavcev in ni imela nobene estetske komponente in ni slu\xc5\xbeila zabavi delavcev . Muzak se je mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uporabljal predvsem v industrijskih delovnih okoljih v sredini 20. stoletja. Vsebino muzaka so prilagajali izobrazbeni in starostni sestavi zaposlenih, a klub temu je za vse veljalo, da se je predvajala tiha glasba (za jakost zvoka je veljalo 40 decibelov), da je prihajala iz neznano kod in da so delovni prostori bili enakomerno ozvo\xc4\x8deni .\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1e ugotovitve\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od za\xc4\x8detnih \xc5\xa1tudij, ki so se usmerjale zgolj v merjenje vpliva glasbe na produktivnost delavcev, so se kasnej\xc5\xa1e, vklju\xc4\x8dno z dana\xc5\xa1njimi \xc5\xa1tudijami, vse bolj osredoto\xc4\x8dale tudi na subjektivno do\xc5\xbeivljanje zaposlenih ob poslu\xc5\xa1anju glasbe . Rezultati novej\xc5\xa1ih \xc5\xa1tudij so pokazali, da \xc5\xbeelijo ljudje glasbo poslu\xc5\xa1ati iz najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih razlogov. Nekateri poslu\xc5\xa1ajo glasbo, da bi pregnali dolg\xc4\x8das ali utrujenost, drugi menijo, da poslu\xc5\xa1anje glasbe izbolj\xc5\xa1a po\xc4\x8dutje in klimo na delovnem mestu, spet drugi vidijo v glasbi prilo\xc5\xbenost oziroma izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za pogovor s sodelavci. Nekaterim zaposlenim glasba predstavlja mentalni pobeg iz delovnega mesta, jim pomaga zmanj\xc5\xa1ati stres ali pove\xc4\x8dati zanos pri samem delu. Raziskovalci so tako ugotovili, da zaposleni glasbi pripisujejo razli\xc4\x8dne pomene in da je poslu\xc5\xa1anje glasbe na delovnem mestu v veliki meri odvisna od mnogih osebnostnih in situacijskih dejavnikov, ki jim je zaposleni v delovni situaciji izpostavljen .\n_START_SECTION_\nVpliv osebnostnih lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa to, kako zaposleni do\xc5\xbeivlja glasbo, v veliki meri vplivajo tudi osebnostne lastnosti. Furnham in Bradley (1997) sta preu\xc4\x8devala, kako prisotnost glasbe v ozadju delovnega okolja, vpliva na ekstraverte in introverte. Rezultati \xc5\xa1tudije so pokazali, da je introverte glasba pomembno bolj ovirala pri vzdr\xc5\xbeevanju pozornosti in priklicu informacij, zato so radio, na katerem se je predvajala glasba, v primerjavi z ekstraverti, manjkat pri\xc5\xbegali. Poleg tega, so introvertni udele\xc5\xbeenci ve\xc4\x8dkrat poro\xc4\x8dali, da so glasbo do\xc5\xbeiveli kot mote\xc4\x8do in da jih je pri delu ovirala. Do podobnih ugotovitev sta pri\xc5\xa1la tudi Cassidy in Macdonald (2007), ki sta ugotovila, da so introverti pri re\xc5\xa1evanju delovnih nalog ob prisotnosti nevtralne glasbe v ozadju, delali pomembno ve\xc4\x8d napak kot ekstravertni posamezniki, iz \xc4\x8desar lahko sklepamo, da poslu\xc5\xa1anje glasbe ob re\xc5\xa1evanju problemov introverte pomembno bolj ovira kot ekstraverte. _NEWLINE_Raziskovalci so ugotovili tudi, da na izbiro in uporabo glasbe na delovnem mestu vplivajo tudi osebnostne lastnosti . Tisti posamezniki, ki imajo bolj izrazito izra\xc5\xbeen nevroticizem in so bolj introvertni, bodo pri delu raje zbirali tak\xc5\xa1no glasbo, ki bo zrcalila njihova \xc4\x8dustva in uravnavala njihovo razpolo\xc5\xbeenje, medtem ko pa bodo bolj odprti in inteligentni posamezniki, raje zbirali bolj kompleksno in intenzivno glasbo. \xc5\xa0tudije so pokazale tudi, da posamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno vestnostjo ne bodo posegali po intenzivni in uporni\xc5\xa1ki glasbi, medtem ko bodo bolj ekstravertni posamezniki zbirali predvsem veselo, hitro, ritmi\xc4\x8dno in zelo energi\xc4\x8dno glasbo.\n_START_SECTION_\nVpliv mo\xc5\xbenosti izbire\n_START_PARAGRAPH_\nPomembno je, da si lahko zaposleni sami zbirajo glasbo oziroma da imajo pri poslu\xc5\xa1anje le-te kontrolo, saj v primeru, \xc4\x8de zaposleni glasbo do\xc5\xbeivljajo kot vsiljeno, to negativno vpliva na njihovo delovno u\xc4\x8dinkovitost . Raziskovalci so dokazali, da \xc4\x8de imajo zaposleni nadzor nad tem, kdaj, katero in koliko glasbe bodo poslu\xc5\xa1ali, to pozitivno u\xc4\x8dinkuje na njihovo po\xc4\x8dutje in razpolo\xc5\xbeenje, kar pa pripore k ve\xc4\x8dji delovni u\xc4\x8dinkovitost in \xc4\x8dasu, ki ga zaposleni namenijo delovnim nalogam . Poleg tega, \xc4\x8de lahko zaposleni sami izberejo glasbo, bo imelo to na njih bolj pozitiven u\xc4\x8dinek, kot \xc4\x8de bi jim glasbo predpisal drug sodelavec ali vodja .\n_START_SECTION_\nNegativni vplivi\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri raziskovalci ugotavljajo tudi, da ima lahko glasba na zaposlene in na njihovo delovno u\xc4\x8dinkovitost tudi negativne u\xc4\x8dinke. Shish, Huang in Chiang (2012). so ugotovili, da lahko zaposlene glasba z besedilom zmoti oziroma zmanj\xc5\xa1a njihovo delovno u\xc4\x8dinkovitost. Na podlagi rezultatov \xc5\xa1tudije svetujejo, da naj bi zaposleni na delovnem mestu poslu\xc5\xa1ali le glasbo brez besedila, saj naj bi tak\xc5\xa1na vrsta glasbe zvi\xc5\xa1evala delovno u\xc4\x8dinkovitost, produktivnost in zadovoljstvo. _NEWLINE_Raziskovalci so ugotovili tudi, da lahko glasba, ki je zaposleni ne marajo oziroma jo imajo zelo radi, zni\xc5\xbeuje raven koncentracije pri zaposlenih. Zelo je pomembno, da se zaposlenim omogo\xc4\x8di optimalno izbiro glasbene podlage (ne tisto, ki je ne marajo in ne tisto, pri kateri zelo u\xc5\xbeivajo), saj se lahko v tem primeru koncentracija delavcev pove\xc4\x8da, v nasprotnem pa zmanj\xc5\xa1a, kar negativno vpliva na delovno u\xc4\x8dinkovitost ._NEWLINE_Prav tako je pomembno, da glasbo (intenziteto, zvrst, tempo, glasnost) prilagodimo razli\xc4\x8dnim delovnim pogojem in osebnostnim lastnostim, saj lahko enaka glasba na zaposlene, ki delujejo v druga\xc4\x8dnih delovnih pogojih, negativno u\xc4\x8dinkuje.\n_START_SECTION_\nGlasba v razli\xc4\x8dnih delovnih pogojih\n_START_PARAGRAPH_\nDelovni pogoji, v katerih delujejo zaposleni, so zelo razli\xc4\x8dni in ko govorimo o pozitivnih vidikih poslu\xc5\xa1anja glasbe na delovnem mestu, se moramo zavedati, da glasba v razli\xc4\x8dnih delovnih pogojih, na zaposlene u\xc4\x8dinkuje druga\xc4\x8de. A kljub temu, naj bi preve\xc4\x8d stimulativna glasba, ne glede na razli\xc4\x8dne delovne pogoje kot tudi na raznolike osebnostne lastnosti zaposlenih, na splo\xc5\xa1no ovirala posameznike pri afektivnem delu, saj se v primeru prevelike stimulativnosti glasbe, zaposleni ne morejo osredoto\xc4\x8diti na delovno nalogo .\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dna zahtevnost dela\n_START_PARAGRAPH_\nMnogi raziskovalci ugotavljajo da je pozitiven u\xc4\x8dinek glasbe na razpolo\xc5\xbeenje zaposlenih bolj mo\xc4\x8dno izra\xc5\xbeen pri preprostih delovnih opravilih, ki ne zahtevajo ve\xc4\x8djih intelektualnih naporov, saj glasba omogo\xc4\x8di ob\xc4\x8dutek ve\xc4\x8dje pestrosti in raznolikosti dela. Ve\xc4\x8dji kot je intelektualni napor, bolj postaja glasba odve\xc4\x8d, zato je potrebno razlikovati v naprej, za kak\xc5\xa1no vrsto dela gre. Bolj kot je delo enoli\xc4\x8dno, ve\xc4\x8d kot zahteva ponavljanj, prej je mogo\xc4\x8de pri\xc4\x8dakovati ugoden u\xc4\x8dinek glasbe . Padmasiri in Dhammika (2014) ugotavlja tudi, da je za stimulacijo delavcev, ki opravljajo zelo monotono delo, dobro uporabiti glasbeno ozadje s hitrim ritmom, saj tak\xc5\xa1na glasba pripomore k bla\xc5\xbeenju monotonosti in pove\xc4\x8da delovno u\xc4\x8dinkovitost.\n_START_SECTION_\nIzmensko delo\n_START_PARAGRAPH_\nIzmensko delo je velikokrat za zaposlene zelo naporno, saj je povezano z mnogi psiholo\xc5\xa1kimi in fiziolo\xc5\xa1kimi dejavniki, ki vplivajo na zdravje in delovno u\xc4\x8dinkovitost zaposlenih. Raziskovalci v zadnjem \xc4\x8dasu opozarjajo na te\xc5\xbeave, ki jih prina\xc5\xa1a izmensko delo (npr. motnje cirkadiadnega cikla, motnje spanja, depresivnost, ipd.), poleg tega pa omenjajo mnogo re\xc5\xa1itev za razre\xc5\xa1evanje omenjenih te\xc5\xbeav. Ena izmed re\xc5\xa1itev za zmanj\xc5\xa1evanje neugodnih psiholo\xc5\xa1kih in fiziolo\xc5\xa1kih dejavnikov, ki vplivajo na zaposlene, je tudi glasba. Knauth in Hornberger (2003) poudarjata velik pomen poslu\xc5\xa1anje glasbe pri no\xc4\x8dnih izmenah, saj glasba pozitivno u\xc4\x8dinkuje na ohranjanje budnosti zaposlenih.\n_START_SECTION_\nStereotipi o poslu\xc5\xa1anju glasbe na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nPoslu\xc5\xa1anje glasbe na delovnem mestu je povezano s \xc5\xa1tevilnimi stereotipi, ki pogosto niso zasnovani na preverjenih dejstvih. Mnogi raziskovalci so mnenja, da so zaposleni pogosto obremenjeni s prepri\xc4\x8danjem, da poslu\xc5\xa1anje glasbe na delovnem mestu, ni primerno. Zaposleni tistega, ki ob delu poslu\xc5\xa1a glasbo, velikokrat povezujejo z negativno poslovno podobo, poleg tega pa se zaposleni obremenjujejo tudi s strahom, da bi morebiti s svojim poslu\xc5\xa1anjem glasbe vznemirjali sodelavce .'