b'\n_START_ARTICLE_\nHonfleur\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKraj se nahaja v pokrajini Auge (Normandija) ob izlivu reke Sene v Rokavski preliv (nasproti Le Havra).\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nHonfleur je sede\xc5\xbe istoimenskega kantona, v katerega so poleg njegove vklju\xc4\x8dene \xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Ablon, Barneville-la-Bertran, Cricqueb\xc5\x93uf, \xc3\x89quemauville, Fourneville, Genneville, Gonneville-sur-Honfleur, Pennedepie, Quetteville, La Rivi\xc3\xa8re-Saint-Sauveur, Saint-Gatien-des-Bois in Le Theil-en-Auge s 16.715 prebivalci._NEWLINE_Kanton Honfleur je sestavni del okro\xc5\xbeja Lisieux. Prebivalstvo se je gibalo med 8000 in 9000 od leta 1793 in je imel leta 2006 (po INSEE according to INSEE) 8177 prebivalcev, ki se imenujejo Honfleurais.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNaselbina se prvikrat omenja v viru normanskega vojvoda Riharda III. iz leta 1027. V sredini 12. stoletja je Honfleur predstavljal pomembno vmesno trgovsko postajo med Rouenom in Anglijo. Med stoletno vojno ga je dvakrat zasedla angle\xc5\xa1ka vojska, leta 1357 in v letih 1419-1450. V za\xc4\x8detku 16. stoletja je postal pomembno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de prekomorskih odprav: 1503 de Gonnevilla na obale Brazilije, 1506 Jeana Denisa na otoke Nove Fundlandije in ustje Reke svetega Lovrenca, 1608 ekspedicija de Champlaina, ustanovitelja mesta Quebec. V tem \xc4\x8dasu je postal tudi eno od petih glavnih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d trgovine s su\xc5\xbenji v Franciji. Njegov zaton se je za\xc4\x8del konec 18. stoletja z vojnami francoske revolucije in Prvega Francoskega cesarstva ter preselitvijo trgovskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Le Havre._NEWLINE_V 19. stoletju je v kraju delovala slikarska \xc5\xa1ola \xc3\xa9cole de Honfleur. V njej so delovali poleg drugih tudi Gustave Courbet, Eug\xc3\xa8ne Boudin, Claude Monet in Johan Jongkind, ki so prispevali k nastanku impresionisti\xc4\x8dnega gibanja.\n_START_SECTION_\nCerkev sv. Katarine Aleksandrijske\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je posve\xc4\x8dena sv. Katarini iz Aleksandrije, kot je razvidno iz lesene skulpture nad verando zvonika, ki lo\xc4\x8duje dve cerkveni ladji. V roki dr\xc5\xbei kolo in me\xc4\x8d. Prva ladja je najstarej\xc5\xa1i del stavbe, ki datira v drugo polovico 15. stoletja, zgrajena takoj po stoletni vojni. Zgrajena je bila po vzoru na tr\xc5\xbenico, z uporabo ladjedelni\xc5\xa1ke tehnike, ki daje vtis narobe navzdol obrnjenega ladijskega trupa. Zvonik je bil zgrajen na razdalji, ki onemogo\xc4\x8da da bi zgorel v primeru po\xc5\xbeara. Dejansko pa zvonik prestreza strele zaradi svoje vi\xc5\xa1ine in polo\xc5\xbeaja na hribu. V 16. stoletju, je bila dodana druga ladja, katere obok je bil lesen, kot oboki skromnih gotskih cerkva. Ta drugi del je bil precej vsestranski, in ni videti kot ladijski trup. Kasneje so dodali kapele v obeh ladjah. Cerkev je v celoti lesena._NEWLINE_Slavni "Axe mojstri" iz mestne ladjedelnice so ustvaril to lepo stavbo brez uporabe \xc5\xbeage, prav tako kot njihovi normanski predniki (ki jih je mogo\xc4\x8de videti v akciji v tapiseriji iz Bayeuxa)._NEWLINE_\xc5\xbdarki, ki se uporabljajo za ustvarjanje stebrov ladje in stranskih sten so neenake dol\xc5\xbeine, ker ni bilo dovolj hrastov enako dolgih za gradnjo. Nekateri imajo oporo iz kamna raznih vi\xc5\xa1in, nekateri te opore nimajo. Cerkev je delno prekrita s kostanjevimi skodlami, ki se v lokalnem nare\xc4\x8dju imenujejo essentes._NEWLINE_Neonormanska veranda je bila zgrajena po vzoru pode\xc5\xbeelskih normandijskih cerkva na za\xc4\x8detku 20. stoletja in je nadomestila monumentalno ve\xc5\xbeo v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu iz prej\xc5\xa1njega stoletja._NEWLINE_Treba je omeniti, da klasi\xc4\x8dne orgle prihajajo iz \xc5\xbeupnije St. Vincent iz Rouena, renesan\xc4\x8dni balkon je okra\xc5\xa1en z glasbeniki. Vitraji iz 19. stoletja krasijo okna na vzhodnem koru._NEWLINE_Stavba nima transepta, stranske stene kapele so enoli\xc4\x8dno okra\xc5\xa1ene s kipi zadnjih svetnikov, vklju\xc4\x8dno z dvema lokalnima: Saint Marcouf in Sainte Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se de Lisieux.'