b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Marijinega vnebovzetja, Grad\n_START_SECTION_\nGra\xc5\xa1ka pra\xc5\xbeupnija\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1993 so spadali v \xc5\xbeupnijo Marije Vnebovzete tile kraji: Grad, Motovilci, Vadarci, Kruplivnik, Radovci, Kova\xc4\x8devci, Vidonci, Otovci in deino Dolnji Slave\xc4\x8di. Skupaj torej 8 naselij. V 17. stoletju (leto 1627) pa je \xc5\xa1tela gra\xc5\xa1ka pra\xc5\xbeupnija 19 krajev, in sicer: Gornjo Lendavo (Grad), Vidonce, Motovilce, Pe\xc4\x8darovce, Otovce, Kova\xc4\x8devce, Prose\xc4\x8dki Dol   Prose\xc4\x8dka vas ), Poznanovce, Radovce, Kruplivnik, Gornje Slave\xc4\x8de, Dolnje Slave\xc4\x8de, Bodonce, Vadarce, Beznovce, Zenkovce, Kuzmo, Doli\xc4\x8d (Gornji in Dolnji) in Matja\xc5\xa1evce.\n_START_SECTION_\nCerkvena zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nMarijina cerkev je romarska. Podatki o obstoju cerkve in \xc5\xbeupnije segajo v leto 1208. Cerkev so verjetno po\xc5\xa1kodovali vojaki Otokarja \xc4\x8ce\xc5\xa1kega v \xc4\x8dasu bitke pod gradom leta 1270. Verjetno je iz tega obdobja sedanja ladja cerkve. Pozneje v 14. ali 15. stoletju so ji prizidali gotski prezbiterij in ga povezali z ladjo. Cerkve, ki so od za\xc4\x8detka posve\xc4\x8dene Marijinemu Vnebovzetju, so praviloma najstarej\xc5\xa1e med Marijinimi cerkvami. Da je cerkev pri Gradu stala \xc5\xbee v dobi romanskega sloga je dejstvo, da je imela prvotna cerkev zvonik lo\xc4\x8den od cerkve. Kot za\xc4\x8detek nastanka sedanje cerkve \xc5\xa1teje leto 1275. V naslednjih stoletjih so jo dozidavali, prezidavali in obnavljali. Prvotno je imela cerkev raven strop, ki so ga leta 1660 zamenjali z obokanim in ga poslikali. Leta 1690 je cerkev imela lesen stolp. Sedanji zvonik, visok 35 m, je bil dozidan leta 1729. Naslednje ve\xc4\x8dje popravilo cerkve so opravili leta 1781._NEWLINE_Kor je bil zidan in prostoren, obdajajo ga oporniki in ven\xc4\x8dni zidec, velika okna pa lepo osvetljujejo notranj\xc5\xa1\xc4\x8dino, pri\xc5\xbenica pa je bila kamnita. Baro\xc4\x8dni glavni oltar je nastal v delavnici radgonskega mojstra Kleina. V njem je starej\xc5\xa1i lesen kip sede\xc4\x8de Marije z detetom, ki naj bi nastal okoli leta 1510.  Kip je ostanek poznogotskega oltarja s krili s \xc5\xa1tirimi reliefnimi in \xc5\xa1tirimi poslikanimi upodobitvami prizorov Marijinega \xc5\xbeivljenja in Jezusovega otro\xc5\xa1tva. Krili hranijo v Narodni galeriji v Budimpe\xc5\xa1ti. Marijin kip je na prestolu, nad njim je nebo s srebrnimi obla\xc4\x8dki in putom, ki se nagiba k Jezusu. Med stebri oltarja stojita sv. Janez Krstnik in sv. Jo\xc5\xbeef. V atiki oltarja je figura Boga O\xc4\x8deta, ki ga spremlja zbor putov, na vrhu pa je sv. Duh v soju \xc5\xbearkov. Oltar je marmoriran in ima na stebrih posrebrene reliefe. Pod Marijinim kipom se nahaja pozla\xc4\x8den tabernakelj z dvema angeloma ob strani._NEWLINE_V cerkev vodita portala v ju\xc5\xbeni steni ladje in v zahodni steni zvonika, oba sta kamnose\xc5\xa1ka izdelka._NEWLINE_Gra\xc5\xa1ka cerkev je torej imela stolp posebej, kar je menda izjema v primerjavi z drugimi starimi prekmurskimi cerkvami. To je bilo zaradi tega ker v predromanski dobi stolp ni v organski zvezi s cerkvijo, a razvoj je \xc5\xa1el v smeri, da se stolp gradi v povezovanju s cerkvijo.   _NEWLINE_Stolp je v srednjem veku podoba mo\xc4\x8di. Tudi gra\xc5\xa1ki stolp je bil mogo\xc4\x8den, kakor je bila veljavna tudi \xc5\xbeupnija zaradi svoje starodavnosti, obse\xc5\xbenosti ob mogo\xc4\x8dnem zemlji\xc5\xa1kem gospodu, ki je bil od 11. do 18. stoletja centralna osebnost politi\xc4\x8dne in voja\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di v gornjem Prekmurju. _NEWLINE_Na restavriranje opozarja tudi napis na zadnjem delu oltarja, iz leta 1914.\n_START_SECTION_\nV cerkvi tudi grobnica\n_START_PARAGRAPH_\nV vizitacijskem zapisniku iz leta 1778 pi\xc5\xa1e, da je v sveti\xc5\xa1\xc4\x8du gra\xc5\xa1ke cerkve kripta (grobnica), ki pripada rodbini Szechy, saj na sklepniku prezbiterija najdemo grb te rodbine z dvoglavim orlom. Grobnico so odkrili 1980. leta, ko so napeljevali centralno ogrevanje. Tedaj so se namre\xc4\x8d pred oltarjem vdrla tla in v odprtini so na\xc5\xa1li ostanke rajnih._NEWLINE_Leta 1698 je imela cerkev \xc5\xa1tiri oltarje. Poro\xc4\x8dilo iz leta 1698 omenja kapelico - bo\xc5\xbeji grob v hribu naju\xc5\xbeni (zunanji) strani cerkve. V dobo pred reformacijo naj bi postavljali na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dih ob cerkvah posnetek Kristusovega groba iz Jeruzalema. Svoj\xc4\x8das so pri Gradu domovali \xc4\x8dlani vite\xc5\xa1kega reda in domnevajo, da so oni dali postaviti bo\xc5\xbeji grob. Po letu 1685, ko je izumrla rodbina Szechy, je pri\xc5\xa1la do gra\xc5\xa1kega veleposestva rodbina Franca Nadasdyja, katerega brat Ladislav je bil \xc5\xa1kof v Csanadu. V 18. stoletju je Nadasdyjeva rodbina pokazala veliko naklonjenost katolikom in njihovim cerkvam.\n_START_SECTION_\nPle\xc4\x8dnikov na\xc4\x8drt\n_START_PARAGRAPH_\nObok so po Ple\xc4\x8dnikovem na\xc4\x8drtu zgradili na novo. Ple\xc4\x8dnik je s svojevrstno mojstrovino nadomestil prej\xc5\xa1nji obok in ga dvignil do ostre\xc5\xa1ja. Tlak cerkvene ladje je zvi\xc5\xa1al. Kor je popolnoma nov. Lu\xc4\x8di v cerkvenih stenah (narejene so iz doma\xc4\x8de keramike), \xc4\x8dudovito osvetljujejo cerkveni prostor. Stranski oltar je po Ple\xc4\x8dnikovi zamisli izdelal arhitekt Tone Bitenc. Sliko Svete dru\xc5\xbeine je naslikal akademski slikar Stane Kregar. Ple\xc4\x8dnik je imel \xc5\xa1e veliko na\xc4\x8drtov. Blagoslavitev cerkve je bila 23. oktobra 1955 leta.  _NEWLINE_V cerkvi Marije Vnebovzete zdru\xc5\xbeujejo v celoto razli\xc4\x8dni arhitekturni slogi. Svojevrstno je oblikovan in izpeljan obok cerkvene ladje, ki je sestavljen iz mno\xc5\xbeice kerami\xc4\x8dnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, ki so polo\xc5\xbeene na lesene podpornike. Prenovljen je bil Marijin oltar, za katerega so restavratorji porabili 4.350 zlatih listi\xc4\x8dev. Obnovili so tudi kipe sv. Jo\xc5\xbeefa, sv. Janeza Krstnika. Zidni tabernakelj, ki ga zdaj sicer ne uporabljajo ve\xc4\x8d za shrambo Najsvetej\xc5\xa1ega, je \xc5\xa1e vedno nekaj posebnega, ker ima vratca iz kovanega \xc5\xbeeleznega pletiva. Gra\xc5\xa1ka cerkev je skupaj s prezbiterijem dolga ve\xc4\x8d kot 26 metrov, cerkvena ladja pa je \xc5\xa1iroka skoraj 11 metrov. Ob prezbiteriju je novej\xc5\xa1a zakristija.\n_START_SECTION_\nZadnjih dvajset let\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljito so obnovili notranjost in zunanjost cerkve. Tako so 1988. leta z zvonika odstranili ves prej\xc5\xa1nji omet, nato so goli zid oprali z mo\xc4\x8dnim curkom vode, pozneje pa so ga na novo ometali z malto in kon\xc4\x8dno prebelili z ga\xc5\xa1enim apnom. Z njim so prebelili tudi zunaje dele cerkve. Del strehe so prekrili s staro opeko, drugi del ostre\xc5\xa1ja pa je dobil novo ope\xc4\x8dno kritino. Novi so \xc5\xbelebovi, odto\xc4\x8dne cevi, stre\xc5\xa1ne in zidne obrobe. Na zvoniku so postavili kri\xc5\xbe z novim jabolkom. V cerkvi je tudi nov daritveni oltar, obrnjem proti ljudstvu. Domiselno so re\xc5\xa1ili problem centralnega ogrevanja; ima ga ne le za cerkev, ampak tudi za \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de. Nova je elektri\xc4\x8dna napeljava in seveda tudi lu\xc4\x8di, od katerih so nekatere halogenske._NEWLINE_Gra\xc5\xa1ka cerkev je romarska. Ljudje se prihajajo priporo\xc4\x8dit zlasti vsako leto 15. avgusta, ko je veliko farno pro\xc5\xa1\xc4\x8denje.'