b'\n_START_ARTICLE_\nVenceslav Winkler\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 10. avgusta 1907 na Lokvah, a \xc5\xbee kmalu se je s star\xc5\xa1i preselil v Gorico, kjer je za\xc4\x8del obiskovati osnovno \xc5\xa1olo. Leta 1915, z izbruhom prve svetovne vojne, je dru\xc5\xbeina prebegnila v \xc5\xa0entvid pri Ljubljani. Tam je dokon\xc4\x8dal osnovno \xc5\xa1olo, kasneje ljubljansko realko in u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de. Po maturi je slu\xc5\xbeboval najprej v okolici Ptuja in Kr\xc5\xa1kega, nato pa na Blokah in na Dolenjskem._NEWLINE_Leta 1941 se je vklju\xc4\x8dil v osvobodilni boj. Leto kasneje so ga Italijani odpeljali v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de na otok Rab. Tam je postal \xc4\x8dlan tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnega odbora OF. Po italijanski kapitulaciji je postal komandant bataljona v Rabski brigadi, ki so jo ustanovili osvobojeni tabori\xc5\xa1\xc4\x8dniki. Z njo se je vrnil na slovensko partizansko ozemlje, kjer je deloval v partizanski enoti in na terenu kot politi\xc4\x8dni delavec - kot \xc4\x8dlan rajonskega in okro\xc5\xbenega odbora OF._NEWLINE_Poleti 1944 se je pridru\xc5\xbeil odseku za prosveto pri SNOS, kjer je postal vodja oddelka za osnovne \xc5\xa1ole. Na ministrstvu za prosveto Ljudske republike Slovenije je opravljal funkcijo \xc5\xa1efa odseka za osnovno \xc5\xa1olstvo, na\xc4\x8delnika planskega oddelka in sekretarja ministrstva. Nato je bil (1950\xe2\x80\x931952) direktor Dr\xc5\xbeavne zalo\xc5\xbebe Slovenije, od leta 1955 pa ravnatelj osnovne \xc5\xa1ole Vrta\xc4\x8da v Ljubljani. Do upokojitve leta 1967 je bil urednik \xc5\xa1olskih knjig pri DZS, honorarno pa je delo opravljal tudi \xc5\xa1e potem.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSvojo ustvarjalno pot je pri\xc4\x8del s pesmicami in kraj\xc5\xa1imi zgodbami v mladinskih listih. Objavljal je v revijah Na\xc5\xa1 rod, Zvon\xc4\x8dek, Razori, Gruda, Mladika, Ciciban, Pionir (sedaj revija Gea), Pionirski list, Kurir\xc4\x8dek in Mladi svet. Leta 1938 je objavil svojo prvo knjigo - povest Hrib\xc4\x8dev Gregec. V zgodnjesrednjeve\xc5\xa1ko slovansko zgodovino se je ozrl z delom Mladec Drago\xc5\xbeit, povestjo iz dobe pokristjanjevanja. Kmalu po osvoboditvi (1947) je v knjigi z naslovom Petelinje pero objavil zgodbi Petelinje pero in Ko\xc4\x8da ob cesti. V knjigi, ki je sledila - Trgovina sredi sveta in druge zgodbe - je zbral vse svoje \xc5\xbee prej objavljene pravljice. Skupni motivi pravljic so: sre\xc4\x8da, zemlja in posest ter oblast. Pravljice za otroke so modernej\xc5\xa1e, upirajo se zna\xc4\x8dilnostim klasi\xc4\x8dnih pravljic, \xc5\xa1e vedno pa se ne dajo opredeliti kot tipi\xc4\x8dne sodobne pravljice. Sledila so \xc5\xa1e druga dela za mlade._NEWLINE_Njegova otro\xc5\xa1ka in mladinska dela so tematsko raznolika; velikokrat se pojavlja vojna tematika na eni strani ter mladina v sodobnem mestnem okolju na drugi strani. Glavna zna\xc4\x8dilnost junakov je upor svetu odraslih oziroma pobeg v svoj svet, ki se ne pusti zavesti svetu odraslih. Najbolj znana dela so povest Gadje iz \xc5\xa0i\xc5\xa1ke, kraj\xc5\xa1a zgodba, Dolgono\xc5\xbeci in po\xc4\x8dasni je\xc5\xbe ter obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a povest o vojnem dogajanju skozi o\xc4\x8di takratne mlade generacije Drejc z Vi\xc5\xa1ave._NEWLINE_Objavljal je tudi strokovne \xc4\x8dlanke o \xc5\xa1olstvu in sodeloval pri sestavljanju osnovno\xc5\xa1olskih beril.'