b'\n_START_ARTICLE_\nObrovac\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 3 km jugozahodno od Obrovca na lokaciji Kru\xc5\xa1evo so vidni ostanki ilirsko-rimskega naselja Clambetae (danes Cvijina gradina) od katerega so ohranjene sledi glavne ulice s plo\xc4\x8dnikom, temelji zgradb med katerimi so najbolj pomembni ostanki sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in termalnega kopali\xc5\xa1\xc4\x8da. V starih listinah se Obrovac omenja v prvi polovici 15. stoletja kot utrdba in trg Obrovez. V poznem srednjem veku je bil Obrovac ravzito mestece z mnogimi cerkvenimi ustanovami. Leta 1409 je pripadal Bene\xc4\x8danom. Leta 1527 so ga zavzeli Turki, ki so obnovili in okrepili mestne utrdbe, na Zrmanji pa gradili ladje, s katerimi so zaradi kupovanja soli pluli do Zadra in Paga. Leta 1647 so za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das Obrovac \xc5\xa1e enkrat osvojili Bene\xc4\x8dani, po potpisu mirovnega sporazuma pa je ponovno pripadal Turkom. V \xc4\x8dasu avstrijske oblasti je Obrovac postal okraj in dobil sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Po 2. svetovni vojni je Jugoslavija pri Obrovcu zgradila tovarno glinice kar je bila eden najve\xc4\x8djih ekolo\xc5\xa1kih napak na Hrva\xc5\xa1kem in v Jugoslaviji. V za\xc4\x8detku vojne na Hrva\xc5\xa1kem je leta 1991 je Obrovac zavzela srbska vojska, hrva\xc5\xa1ki prebivalci pa so bili pregnani. V za\xc4\x8detku avgusta 1995, med hrva\xc5\xa1ko voja\xc5\xa1ko-policijsko operacijo Nevihta, se je srbska vojska umaknila, srbsko prebivalstvo pa je bilo pregnano. V bli\xc5\xbeini Obrovca , ob obali Zrmanje, so ohranjeni ostanki benediktinskega samostana iz 11. stoletja. Na strmi obali kanjona Zrmanje pa so ohranjeni ostanki obrambnega stolpa in fortifikacij katere so postavili Turki za za\xc5\xa1\xc4\x8dito Obrovca pred napadi Uskokov.'