b"\n_START_ARTICLE_\nSlovensko \xc5\xa1tudentsko gibanje (1968 - 1972)\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko \xc5\xa1tudentsko gibanje v letih 1968-72 ozna\xc4\x8duje obdobje, v katerem so slovenski \xc5\xa1tudentje sledili mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim globalnim protestom proti obstoje\xc4\x8demu dru\xc5\xbebenem sistemu.\n_START_SECTION_\nOkoli\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentsko gibanje na prelomu \xc5\xa1estdesetih in sedemdesetih let 20. stoletja je globalni fenomen. Za\xc4\x8delo se je leta 1968 in se isto\xc4\x8dasno odvijalo v Ameriki, Aziji in Evropi. Po razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah so \xc5\xa1tudentje izra\xc5\xbeali razli\xc4\x8dne zahteve, skupno pa jim je bilo nasprotovanje obstoje\xc4\x8demu dru\xc5\xbebenemu sistemu (v zahodni Evropi \xc5\xa1tudentje tako zavra\xc4\x8dajo kapitalizem, v vzhodni pa socializem). \xc5\xa0tudentsko gibanje v Jugoslaviji je tukaj nastopilo kot posebnost; \xc5\xa1tudentje so se namre\xc4\x8d ve\xc4\x8dinoma opredeljevali za samoupravni socializem.\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentsko gibanje v Sloveniji je bilo odziv na protislovja in konflikte v dru\xc5\xbebi \xc5\xa1estdesetih let, ki so bili posledica gospodarske reforme iz leta 1965 in ki so se kazali tudi v izobra\xc5\xbeevalnem procesu. Gospodarska reforma je prinesla liberalizacijo gospodarstva, povzro\xc4\x8dila pa je tudi neenak gospodarski razvoj po regijah, ki je ve\xc4\x8dal socialno diferenciacijo, poslab\xc5\xa1al se je materialni polo\xc5\xbeaj nekaterih skupin (ljudje v nerazvitih predelih, \xc5\xa1tudentje). Univerza je morala sedaj skladno z reformo in potrebami dru\xc5\xbebenega razvoja prevzeti produktivno funkcijo (produkcija novih kadrov; tu je bila opazna prevlada dru\xc5\xbeboslovnih poklicev nad tehni\xc4\x8dnimi). Od tu so izvirale potrebe po reformi univerze. Glavne zahteve \xc5\xa1tudentov so bile: \xc5\xa1tudij naj mogo\xc4\x8da vsestranski razvoj mladih v (osvobojene, revolucionarne) posameznike; samoupravna demokracija \xe2\x80\x93 sodelovanje \xc5\xa1tudentov in pedagogov pri vseh \xc5\xa1tudijskih zadevah; zahteva po razvoju dru\xc5\xbebenokriti\xc4\x8dne znanosti. Velik problem je bil tudi neenak dostop \xc5\xa1tudentov iz razli\xc4\x8dnih regij do izobra\xc5\xbeevanja (na ljubljanski univerzi so prevladovali \xc5\xa1tudentje iz Ljubljane). To je bilo okvirno ozadje za nastop \xc5\xa1tudentskega gibanja, ki ga lahko razdelimo v tri faze.\n_START_SECTION_\n1. faza (1968, 1969)\n_START_PARAGRAPH_\nZa to obdobje so bile zna\xc4\x8dilne sindikalisti\xc4\x8dne zahteve \xc5\xa1tudentov, ki so izhajale iz interesa \xc5\xa1tudentov kot posebne dru\xc5\xbebene skupine in se \xc5\xa1e niso dotikale svetovnih dru\xc5\xbebenih problemov. V zahtevi po reformi univerze so \xc5\xa1tudentje zahtevali\xc2\xa0\xc2\xbbrealizacijo samoupravne prakse\xc2\xab\xc2\xa0in enakopraven polo\xc5\xbeaj \xc5\xa1tudenta v univerzitetni samoupravi, odgovornost univerze do dru\xc5\xbebe, aktivno vlogo \xc5\xa1tudenta v izobra\xc5\xbeevalnem procesu namesto tradicionalne podrejenosti u\xc4\x8ditelju,\xe2\x80\xa6 Akcijski vrhunec prve faze (uli\xc4\x8dnih demonstracij v prvem obdobju namre\xc4\x8d \xc5\xa1e ni bilo \xe2\x80\x93 \xc5\xa1tudentsko gibanje je potekalo v obliki razprav na sejah, izjav, razglasov) pa predstavlja zborovanje \xc5\xa1tudentov v \xc5\xa1tudentskem naselju Ro\xc5\xbena dolina 6. junija 1968, kjer so protestirali proti napovedani izpraznitvi dveh \xc5\xa1tudentskih blokov za potrebe turizma in povi\xc5\xa1anju stanarine. \xc5\xa0tudentje so dosegli obljubo podpredsednika izvr\xc5\xa1nega sveta po pove\xc4\x8danju fonda \xc5\xa1tipendij; ustanovitvi nacionalnega sklada za \xc5\xa1tudiranje, ki bo pri\xc5\xa1el pod univerzitetno samoupravo, prav tako kot tudi menze in domovi; obljubljeno je bilo sodelovanje \xc5\xa1tudentov v samoupravnih institucijah, \xe2\x80\xa6 kasneje pa so \xc5\xa1tudentje do\xc5\xbeiveli celo zgraditev dveh novih blokov v \xc5\xa1tudentskem naselju. Na volitvah v republi\xc5\xa1ko skup\xc5\xa1\xc4\x8dino 13. aprila 1969 sta bila izvoljena dva \xc5\xa1tudentska predstavnika (Tone Remc in Vojan Rus). 9. maja 1969 je za\xc4\x8del delovati Radio \xc5\xa0tudent, ki je pomenil nove mo\xc5\xbenosti komuniciranja \xc5\xa1tudentov, obve\xc5\xa1\xc4\x8danja javnosti ter kulturne in politi\xc4\x8dne aktivnosti. Pomembna v \xc5\xa1tudijskem letu 1969/70 je bila \xc5\xa1e preobrazba \xc5\xa1tudentske organizacije (Zveza \xc5\xa1tudentov Jugoslavije) v Skupnost \xc5\xa1tudentov ljubljanskih visoko\xc5\xa1olskih zavodov.\n_START_SECTION_\n2. faza (1970, 1971)\n_START_PARAGRAPH_\nSindikalisti\xc4\x8dne zahteve so sedaj pre\xc5\xa1le v kritiko svetovnih dru\xc5\xbebenih razmer; konflikti v svetovni politiki in doma\xc4\x8da vpra\xc5\xa1anja so spomladi 1970 ponovno o\xc5\xbeivili \xc5\xa1tudentsko gibanje. Zahteve po reformi univerze so sedaj postale \xc5\xa1e bolj ostre (enakovredno sodelovanje \xc5\xa1tudentov v univerzitetnih svetih, delovnih komisijah, na volitvah; pravi\xc4\x8dnej\xc5\xa1a selekcija; modernizacija u\xc4\x8dnega procesa). \xc5\xa0tudentsko gibanje se je osredoto\xc4\x8dilo tudi na zunanjo politiko (protest proti ameri\xc5\xa1kemu vdoru v Kambod\xc5\xbeo 15. maja 1970, protest v podporo zamejcem 12. decembra 1970). \xc5\xa0tudijsko leto 1970/71 predstavlja vrhunec v razvoju \xc5\xa1tudentskega gibanja; zanimanje \xc5\xa1tudentov je obsegalo podro\xc4\x8dja od reforme univerze, socialne problematike \xc5\xa1tudentov, preko odziva na \xc5\xa1tudentsko gibanje v Beogradu (\xc5\xa0tudentski kulturni festival in organizacija literarnega maratona) in zunanjo politiko, do nastopa \xc5\xa1tudentske subkulture (komune, rock'n'roll, ...). Dva pomembna dogodka sta bila shod na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi cesti 14. aprila 1971 (okoli 2000 \xc5\xa1tudentov in dijakov je protestiralo proti nevzdr\xc5\xbenemu hrupu, ki je prihajal s ceste) in zasedba Filozofske fakultete od 26. maja do 2. junija 1971 (povod je bil kazenski pregon proti dvema \xc5\xa1tudentoma; Franetu Adamu in Milanu Jesihu).\n_START_SECTION_\n3. faza (1972)\n_START_PARAGRAPH_\nTu se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1tudentsko gibanje postopoma umirjati, nastopil je njega razkroj na razne (levo-radikalne) tokove (Gibanje 13. novembra, Alternativna univerza), ki pa so se obdr\xc5\xbeali le kratek \xc4\x8das._NEWLINE_Popolnoma pa se je \xc5\xa1tudentsko gibanje umirilo leta 1974 z vklju\xc4\x8ditvijo S\xc5\xa0 LVZ v Univerzitetno konferenco ZSMS."