b'\n_START_ARTICLE_\nFerdinand Magellan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinand Magellan je bil po rodu Portugalec. Rodil se je kot Fern\xc3\xa3o de Magalh\xc3\xa3es okoli leta 1480, najverjetneje v Portu. \xc5\xbde mlad je postal izku\xc5\xa1en vojak in kapitan, saj se je udele\xc5\xbeil portugalskih pohodov v Indijo in Melako ter se v Maroku bojeval proti Mavrom. So\xc4\x8dasno je spremljal odkritja takratnih pomor\xc5\xa1\xc4\x8dakov in razmi\xc5\xa1ljal, kako bi obogatel tudi sam. Takrat so imele di\xc5\xa1ave z Daljnega vzhoda astronomske cene in njegove misli so se vrtele okoli Molu\xc5\xa1kih otokov, od koder so prihajale nageljnove \xc5\xbebice in mu\xc5\xa1katni ore\xc5\xa1ek. Zaradi obto\xc5\xbeb, da se je okoristil z vojnim plenom, je zapustil domovino in svoje usluge ponudil \xc5\xa1panskemu kralju. Predlagal mu je, da bi do Molukov priplul po zahodni poti, ki ne bi \xc5\xa1la preko obmo\xc4\x8dja pod portugalskim nadzorom. \xc5\xa0panski kralj Karel I. je zamisel sprejel, \xc4\x8deprav ni bilo jasno, kako priti do Tihega oceana. Marca 1518 je bila podpisana pogodba o plovbi do za\xc4\x8dimbnih otokov]. Kralj je zagotovil ladje ter njihove zaloge in Magellanu priznal dvajsetino bogastva, ki bi ga dobil na otokih.\n_START_SECTION_\nPotovanje okrog sveta\n_START_PARAGRAPH_\nLadjevje je odplulo iz \xc5\xa0panije 20. septembra 1519. Portugalski kralj Manuel I. je ukazal vojnemu ladjevju, naj ga ujame, a se je s spretnim manevrom izognil zasledovalcem ter po postankih na Kanarskih in Zelenortskih otokih obrnil proti rtu sv. Avgu\xc5\xa1tina v Braziliji._NEWLINE_V Ju\xc5\xbeni Ameriki se je Magellan izognil portugalskim ozemljem v Braziliji in plul proti jugu ter 13. decembra dosegel zaliv Ria de Janeira, od tam pa po kraj\xc5\xa1em postanku ustje R\xc3\xado de la Plata. V iskanju prehoda se je prebijal vedno ju\xc5\xbeneje, dokler se ni 30. marca odlo\xc4\x8dil prezimiti v naravnem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Puerto San Juli\xc3\xa1n v Patagoniji. Na veliko no\xc4\x8d nekaj dni kasneje so se mu uprli trije od petih kapitanov, a je upornike s hitro in odlo\xc4\x8dno reakcijo premagal. Nato je poslal ladjo Santiago v izvidnico, ki pa jo je potopil nenaden vihar. Zato se je odlo\xc4\x8dil po\xc4\x8dakati \xc5\xa1e nekaj tednov. Flota je nato 21. oktobra 1520 dosegla Devi\xc5\xa1ki rt in sklenila, da so na\xc5\xa1li prehod, saj je bila voda \xc5\xa1e vedno slana, \xc4\x8deprav so bili \xc5\xbee dale\xc4\x8d proti zahodu od pri\xc4\x8dakovane obalne \xc4\x8drte. Pri\xc4\x8dela se je naporna pot skozi 600 km dolg prehod, ki ga je Magellan sprva poimenoval Estrecho (Canal) de Todos los Santos (Preliv vseh svetih), saj so skozenj potovali 1. novembra, na dan Vseh svetih. Ladjama Concepcion in San Antonio je dal nalogo raziskati preliv, a se je kapitan slednje uprl in 20. novembra odplul nazaj proti \xc5\xa0paniji. 28. novembra so tri preostale ladje dosegle Tihi ocean, ob \xc4\x8demer so odkrile \xc5\xa1e oto\xc4\x8dje Ognjena zemlja na zahodnem delu preliva. Oceanu je Magellan dal ime Tiho morje (Mar Pacifico), saj so bile vode razmeroma mirne._NEWLINE_Novemu odkritju je sledila skoraj \xc5\xa1tiri mesece dolga in nevarna plovba \xc4\x8dez ocean proti severozahodu v vro\xc4\x8dini, skoraj brez hrane in vode. 13. februarja 1521 so pre\xc4\x8dkali ekvator. Med potjo je umrlo veliko mornarjev, pre\xc5\xbeiveli pa so na za\xc4\x8detku marca pri\xc5\xa1li do Marianov in otoka Guam, ki so jih zaradi izku\xc5\xa1enj z lokalnimi prebivalci poimenovali Tatinski otoki. Deset dni pozneje je Magellan odkril Filipine. Odpravo je prijateljsko sprejel rad\xc5\xbea Humabon na otoku Cebu in se pustil krstiti. Magellan mu je podaril kipec deteta Jezusa in tam postavil kri\xc5\xbe, ki zdaj veljata za simbola pokristjanjevanja Filipinov. Humabon je prepri\xc4\x8dal Magellana, da mu pomaga odstraniti rivala, lokalnega poglavarja Lapu-Lapuja na oto\xc4\x8dku Mactan. To je bila zanj usodna odlo\xc4\x8ditev. 27. aprila 1521 je z manj\xc5\xa1o bojno ekipo odplul na Mactan in se zapletel v spopad z doma\xc4\x8dini. Med bitko ga je zadelo bambusovo kopje, nakar so ga obkolili in pokon\xc4\x8dali Lapu-Lapujevi bojevniki._NEWLINE_Preostalim 108 mornarjem se je z dvema ladjama pod poveljstvom Juana Sebasti\xc3\xa1na Elcana nato uspelo prebiti do Za\xc4\x8dimbnih otokov. Tu so se oskrbeli z zalogami in za\xc4\x8dimbami ter februarja 1522 odpluli proti domu. Vendar pa je ladja Trinidad pri\xc4\x8dela pu\xc5\xa1\xc4\x8dati, zato so jo zapustili. Po popravilu se je posku\xc5\xa1ala vrniti v \xc5\xa0panijo s plovbo nazaj \xc4\x8dez Tihi ocean, a so jo zajeli Portugalci in na koncu izgubili v nevihti. Zadnja preostala ladja, Victoria, se je odpravila \xc4\x8dez Indijski ocean. \xc5\xbde ko so dosegli Rt dobrega upanja, jim je od hrane ostal samo ri\xc5\xbe in preden so dosegli pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na Zelenortskih otokih, je zaradi lakote umrlo \xc5\xa1e 20 mornarjev. 6. septembra je Victoria po nevarni in dolgi poti kon\xc4\x8dno zaplula v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Sanlucar de Barramede. Na njej je bilo le \xc5\xa1e 18 iz\xc4\x8drpanih mornarjev, med njimi italijanski kronist Antonio Pigafetta, ki je zapisal \xc5\xa1tevilne dragocene podatke o odkritjih. Plovba okoli sveta je bila kon\xc4\x8dana.\n_START_SECTION_\nPomen in zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nMagellan, \xc4\x8detudi ni pre\xc5\xbeivel odprave okrog sveta, je dokon\xc4\x8dno dokazal, da je Zemlja okrogla. Vseeno velja tudi za prvega \xc4\x8dloveka, ki je obplul celotno Zemljino oblo, saj je \xc5\xbee deset let prej s plovbo proti vzhodu pri\xc5\xa1el do Molu\xc5\xa1kega oto\xc4\x8dja na 130\xc2\xba vzhodne zemljepisne dol\xc5\xbeine, kar je bolj vzhodno od konca njegove poti na Filipinih. Dal je ime Patagoncem in njihovi de\xc5\xbeeli, na\xc5\xa1el je prehod iz Atlantika v Tihi ocean ter odkril celo vrsto otokov._NEWLINE_Odprava je omogo\xc4\x8dila tudi prvo realno oceno obsega Zemlje, saj so bele\xc5\xbeili prepotovano razdaljo, ki je zna\xc5\xa1ala 14.460 \xc5\xa1panskih legij (60.440 km). Poleg tega je ladijski dnevnik povzro\xc4\x8dil precej razburjenja, saj so kljub pazljivemu zapisovanju \xc4\x8dlani odprave na cilju ugotovili, da je njihov datum en dan za evropskim (en dan so izgubili zaradi potovanja proti zahodu). Neskladje je dobilo prakti\xc4\x8den pomen ob pri\xc4\x8detku globalizacije, razre\xc5\xa1ila ga je mednarodna datumska meja, dolo\xc4\x8dena na Mednarodni poldnevni\xc5\xa1ki konferenci leta 1884. Nastal je tudi spor med \xc5\xa0panijo in Portugalsko glede posesti novoodkritih otokov, ki sta si jih lastili obe velesili po svoji razlagi Tordesilljske pogodbe, saj meritev poldnevnikov proti vzhodu ni bila dore\xc4\x8dena. \xc5\xa0ele leta 1529 so po sporazumu iz Zaragoze Molu\xc5\xa1ko oto\xc4\x8dje dobili Portugalci, \xc5\xa0paniji pa so pripadli Filipini._NEWLINE_Podobno kot v primeru drugih velikih raziskovalcev so v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu po njem poimenovali razli\xc4\x8dne astronomske objekte, najbolj znana sta Veliki in Mali Magellanov oblak, nam najbli\xc5\xbeji galaksiji. Po njem so poimenovali tudi tri kraterje (Magelhaens in Magelhaens A na Luni ter Magelhaens na Marsu) in vesoljsko sondo Magellan, ki je v letih 1990\xe2\x80\x931994 raziskovala Venero.'