b'\n_START_ARTICLE_\nIstra\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8dstra (italijansko Istria) je polotok v jugozahodni Sloveniji in severozahodni Hrva\xc5\xa1ki, na severovzhodni obali Jadranskega morja. Majhen del Istre sega tudi v Italijo. Prebivalci so Istrijani._NEWLINE_Pomembnej\xc5\xa1a istrska mesta so Koper (italijansko Capodistria), Pulj (hr. Pula, it. Pola), Pore\xc4\x8d (Parenzo), Rovinj (Rovigno), Pazin (Pisino), Labin (Albona), Buzet (Pinguente), Opatija (Abbazia), Umag (Umago), Piran (Pirano), Izola (Isola), Novigrad (Cittanova), Vodnjan (Dignano), Milje (Muggia) in Dolina. Od teh so Koper, Piran in Izola v Sloveniji, Milje in Dolina sta v Italiji, ostali kraji so na Hrva\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Istra izhaja iz poimenovanja ilirskega plemena Histri, po drugi teoriji pa po reki Histar (Donava) za katero se je v antiki domnevalo, da se v Istri zliva v Jadransko morje. To je povezano z legendo o Argonavtih, ki naj bi tod pluli okoli 1250 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nIstrski grb\n_START_PARAGRAPH_\nV heraldi\xc4\x8dnem grbu Istre je koza, morda v povezavi z anti\xc4\x8dnim Koprom, na nekdanjem otoku, kjer se je razvilo mesto, so se namre\xc4\x8d pasle koze. Iz tega izvira tudi srednjeve\xc5\xa1ko latinsko poimenovanje Kopra, Capris, kar pomeni kozji otok. Vsekakor so bile koze stalne spremljevalke istrijanov, simbol te pokrajine pa je koza postala zaradi svoje vzdr\xc5\xbeljivosti, skromnosti in poni\xc5\xbenosti.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIstra je naseljena \xc5\xbee od paleolitika. V predrimskem obdobju se je v Istri razvila mre\xc5\xbea pribli\xc5\xbeno 500 naselij znanih pod imenom ka\xc5\xa1telirji. Rimljani so Histre opisovali kot kruto pleme piratov, ki so bili za\xc5\xa1\xc4\x8diteni s te\xc5\xbeko navigacijo okoli njihovih skalnih obal. Rimljani so potrebovali dva vojna pohoda, da so jih leta 178/177 pr. n. \xc5\xa1t. kon\xc4\x8dno uspeli ukrotiti. Tedaj so uni\xc4\x8dili njihovo glavno mesto Nezakcij, istrski kralj Epulon pa se je sam pokon\xc4\x8dal._NEWLINE_Rimljani so vladali v Istri do njihovega propada leta 476. Znani so po tem, da so Istro zelo razvili. V Pulju in Pore\xc4\x8du so zgradili kolonije, na oto\xc4\x8dju Brioni in drugod ob zahodni obali so zgradili vile in posestva. Istro je s cesarstvom povezovala itinerarna cesta Via Flavia z izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Akvileji. V Pulju so zgradili amfiteater - Areno, forum, Avgustov hram, slavolok Sergijevcev in druge objekte, ki jih \xc5\xa1e danes ob\xc4\x8dudujemo.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nPo propadu Rimskega cesarstva so Istro zasedli Goti in Langobardi._NEWLINE_Leta 788 Istra pripade Frankom. Mejna grofija Istra (ali Istrska marka) je nastala kot  karolin\xc5\xa1ka mejna marka, ki je obsegala obmo\xc4\x8dje Istrskega polotoka in okoli\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8dij, ki jih je osvojil Pipin Langobardski, sin Karla Velikega leta 789. Po letu 1364, se je tako imenovala Istrska pokrajina Habsbur\xc5\xa1ke monarhije,  Avstrijskega cesarstva in Avstro-Ogrske._NEWLINE_Slovani so se v Istro za\xc4\x8deli naseljevati v sedmem stoletju. Med najstarej\xc5\xa1imi viri, ki omenjajo prisotnost Slovanov na dana\xc5\xa1njem ozemlju Primorske je listina ri\xc5\xbeanskega zbora (italijansko Il Placito del Risano). To je naziv zapisnika ri\xc5\xbeanskega zbora, ki se je odvijal najverjetneje leta 804, v kraju Ri\xc5\xbeana blizu Kopra. Ri\xc5\xbeanski zbor je sklical grade\xc5\xa1ki patriarh Fortunat. Udele\xc5\xbeili so se ga predstavniki istrskih mest in ka\xc5\xa1telov, predsedovali pa so mu trije cesarjevi odposlanci. V njej je, med drugim, zapisana obveza vojvode Janeza, ki je predstavljal tedanjo frankovsko oblast nad de\xc5\xbeelo, da bo Slovane, ki so se nastanili v okolico mest, pregnal v tiste kraje, v katerih mestom ne bodo povzro\xc4\x8dali \xc5\xa1kode na poljih in v gozdovih._NEWLINE_Bene\xc5\xa1ka republika je za\xc4\x8dela prevzemati oblast nad zahodno in ju\xc5\xbeno obalo Istre v 13. stoletju, medtem ko je osrednja in vzhodna Istra ostajala v okviru vojvodine Kranjske. Meja se je v naslednjih stoletjih stabilizirala, tako da sta pribli\xc5\xbeno dve tretjini Istre pripadali Benetkam, ena pa Kranjski._NEWLINE_Leta 1420 so Benetke oglejskim patriarhom odvzele \xc5\xa1e preostalo posest v Istri, in sicer Milje, Labin, Plomin, Oprtalj, Buzet, Ro\xc4\x8d, Hum, poslednji je leta 1421 po obleganju klonil \xc5\xa1e grad Petrapilosa pri Buzetu,  kjer je bil sede\xc5\xbe patriarhov v Istri. _NEWLINE_Odtlej so v bene\xc5\xa1kem senatu imenovali svoje podestate tako za Koper, Novigrad, Pore\xc4\x8d in Pulj, kot tudi za trge/naselja: Bale, Buje, Buzet, Gro\xc5\xbenjan, Izolo, Labin, Milje, Motovun, Oprtalj, Piran, Rovinj, Sveti Lovre\xc4\x8d, Umag, ter fevde Dvigrad, Zavr\xc5\xa1je, Vi\xc5\xbeinado, Petrapilosa, Momjan, Ra\xc4\x8dice.  Na bene\xc5\xa1ki strani meje so bili \xc5\xa1e Kanfanar, Svetvin\xc4\x8denat in Barban,_NEWLINE_Ra\xc5\xa1a ter Plomin._NEWLINE_V notranjosti Istre je avstrijska  Istra v okvirju Kranjske vklju\xc4\x8devala Pazinsko grofijo, Beram, Tinjan, Sv. Petar, \xc5\xbdminj in Boljun, vzhodno od U\xc4\x8dke pa Brse\xc4\x8d, Mo\xc5\xa1\xc4\x8denice, Lovran, Volosko in Kastav.\n_START_SECTION_\nNovi vek\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 15. in 16. stoletja je prebivalstvo Istre mo\xc4\x8dno zdesetkala kuga. Bene\xc4\x8dani so upad prebivalstva za\xc4\x8deli nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati z naseljevanjem slovanskih prebivalcev iz svojih ozemelj na ju\xc5\xbeni obali Jadrana, predvsem iz Dalmacije in \xc4\x8crne Gore. Poleg tega je v \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov in po hrva\xc5\xa1ko-ogrskem porazu leta 1493 v Krbavski bitki Istro preplavil val \xc4\x8dakavskih beguncev iz Like, zahodne Bosne in ostale Primorske Hrva\xc5\xa1ke. Vse to je prispevalo k izredni demografski pestrosti Istre, ki se je ohranila do dana\xc5\xa1njih dni.\n_START_SECTION_\nHabsbur\xc5\xbeani v Istri\n_START_PARAGRAPH_\nPo dokon\xc4\x8dnem porazu Napoleona (1815) so celotnemu polotoku zavladali Habsbur\xc5\xbeani, ki so ustanovili Ilirsko kraljestvo ter ohranili svojo oblast do konca I. svetovne vojne. V tem obdobju je Istra do\xc5\xbeivela ponoven razcvet, zlasti Pulj, ki je bil glavno pomorsko opori\xc5\xa1\xc4\x8de  avstro-ogrske vojne mornarice.\n_START_SECTION_\nObdobje po I. svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nPo I. svetovni vojni je Istra pripadla kraljevini Italiji.\n_START_SECTION_\nIstra kot del Slovenije in Hrva\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nPo osamosvojitvi Slovenije in Hrva\xc5\xa1ke leta 1991, so se glede poteka  meje v Istri pri\xc4\x8deli obojestranski mejni spori in incidenti med dr\xc5\xbeavama, potek spornega dela slovensko-hrva\xc5\xa1ke meje na kopnem in na morju naj bi bil v celoti dolo\xc4\x8den s podpisom arbitra\xc5\xbenega sporazuma, od katerega je Hrva\xc5\xa1ka enostransko odstopila, bolj verjetno pa bo o tem odlo\xc4\x8deno z razsodbo za to pristojnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da evropske unije.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo in jeziki\n_START_PARAGRAPH_\nIstra je tradicionalno etni\xc4\x8dno me\xc5\xa1ana in jo sestavljajo Hrvati, Slovenci, Italijani in drugi._NEWLINE_Narodnostno sestavo Istre so mo\xc4\x8dno zaznamovale politi\xc4\x8dne spremembe. Bene\xc4\x8dani so v Istro na\xc4\x8drtno naseljevali ljudi s svojih posesti v Dalmaciji, iz zaledja, ter begunce pred Turki. Ta naselitveni tok je slovensko-hrva\xc5\xa1ko (\xc4\x8dakavsko) jezikovno mejo premaknil severno od reke Mirne. So\xc4\x8dasno so se v obalna mesta naseljevali trgovci in obrtniki iz bene\xc5\xa1kih ozemelj na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Italije. Ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo v mestih so bili Italijani, ki so se na pode\xc5\xbeelju me\xc5\xa1ali s Slovenci ali Hrvati, \xc4\x8detudi so na Savudrijskem polotoku \xc5\xbeiveli tudi Slovenci. Reka Dragonja je \xc5\xbee od druge polovice 19. stoletja pri geografskih in jezikoslovnih piscih predstavljala mejo med slovenskim in hrva\xc5\xa1kim prebivalstvom._NEWLINE_V Istri so zastopani hrva\xc5\xa1ki jezik (\xc4\x8dakav\xc5\xa1\xc4\x8dina), slovenski in italijanski ter (istrobene\xc5\xa1ki) jezik. Manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo prebivalcev na posameznih obmo\xc4\x8djih pa govori \xc5\xa1e istroromunski (t. i. vla\xc5\xa1ki in \xc5\xbeejanski) ter romanski istriotski jezik. Ve\xc4\x8dina prebivalstva je dvo ali ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nIstriotski jezik\n_START_PARAGRAPH_\nRomanski Istriotski jezik sodi med avtohtone jezike istrskega polotoka, ki se je v Istri obdr\xc5\xbeal \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov pred raz\xc5\xa1iritvijo istrobene\xc5\xa1kega jezika. Obmo\xc4\x8dje njegove uporabe je tvorilo jezikovni otok na jugu Istre. Do danes se je v Istri ohranil samo v \xc5\xa1estih mestih, ponekod v Rovinju, Vodnjanu, Balamu, Fa\xc5\xbeani, v Gali\xc5\xbeani in v \xc5\xa0i\xc5\xa1anu, vendar je bil v preteklosti bolj raz\xc5\xa1irjen. Danes ga v italijanski narodni skupnosti poleg Italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine neustavljivo nadome\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1e istrobene\xc5\xa1ki jezik. Govorniki so samo \xc5\xa1e starej\xc5\xa1e osebe. Po ocenah naj bi jezik imel v Istri samo \xc5\xa1e nekaj deset aktivnih govornikov in okoli 300 ljudi, ki ga razumejo in ga delno obvladajo. Govorijo ga \xc5\xa1e nekatere osebe v Trstu in morda \xc5\xa1e posamezniki v manj\xc5\xa1ih skupnostih nekdanjih istrskih ezulov v Fertiliji in Maristelli pri Algeru na Sardiniji.\n_START_SECTION_\nKa\xc5\xa1telirji\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu velikih migracij nastane nov tip bivali\xc5\xa1\xc4\x8d, name\xc5\xa1\xc4\x8denih na vrhovih hriba. Takih je v Istri veliko. Strnjena naselja so obdajali z robustnimi zidovi. To so tako imenovani ka\xc5\xa1telirji, ki sodijo med pomembnej\xc5\xa1e istrske zgodovinske spomenike. Raziskave so pokazale, da so ka\xc5\xa1telirji iz bronaste dobe in so delo Ilirov. Izkopanine so pokazale, da so bili ka\xc5\xa1telirji namenjeni stalnemu bivanju. \xc4\x8ceprav so v drugem stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem Istro zasedli Rimljani in prinesli svoj na\xc4\x8din gradnje, ima veliko dana\xc5\xa1njih istrskih mest korenine v ilirskih ka\xc5\xa1telirjih. To pri\xc4\x8da o njihovi kontinuiteti in o gosti naseljenosti Istre \xc5\xbee v prazgodovini. _NEWLINE_Istrske hi\xc5\xa1e so bile  v \xc4\x8dasu ka\xc5\xa1telirjev   postavljene iz rogovil, ki so jih prepletali s \xc5\xa1ibjem, premazali z blatom in posu\xc5\xa1ili na zraku. Zidovi so bili zgrajeni iz kosov ilovice in utrjeni s protjem. Pred mrazom pozimi in vro\xc4\x8dino poleti so hi\xc5\xa1e za\xc5\xa1\xc4\x8ditili z listjem in trsjem. Ker pa jih to ni \xc5\xa1\xc4\x8ditilo pred de\xc5\xbejem, so si oblikovali nagnjeno streho in postavili zemljanke. Hi\xc5\xa1e so bile postavljene za obzidjem, tako da so bile v zavetju  pred burjo. Bili so okrogle ali pravokotne oblike.\n_START_SECTION_\nPod Rimljani\n_START_PARAGRAPH_\nRimljani so vpeljali nove na\xc4\x8dine gradnje. \xc4\x8ceprav so  imeli v svojih mestih ulice postavljene pravokotno, v Istri tega niso uporabili, ker je bil prvotni sistem tako dobro prilagojen na podnebje, da ni bilo potrebno ni\xc4\x8d spreminjati._NEWLINE_Pravokotnim hi\xc5\xa1am ki so bile sestavljene le iz enega prostora so s\xc4\x8dasoma dodali \xc5\xa1e ve\xc4\x8d   prostorov. Glavni prostor je imel dimnik in ognji\xc5\xa1\xc4\x8de, na katerem so tudi kuhali.Bivali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo ve\xc4\x8dinoma sestavljeno iz  treh do \xc5\xa1tirih  prostorov._NEWLINE_Istrska hi\xc5\xa1a se je razvila v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih tipov . Domus  je gosposka hi\xc5\xa1a, obogatena zgr\xc5\xa1kimi vodnjaki in stilom. V sredini je bil atrij skozi katerega je prihajala notri svetloba in zrak. Po navadi je bila brez oken in od zunaj se je videl le kompakten zid. _NEWLINE_Ker si je domus lahko  privo\xc5\xa1\xc4\x8dilo malo  ljudi, so mestni prebivalci pri\xc4\x8deli \xc5\xbeiveti v insulah. To so bile ve\xc4\x8dnadstropne najemni\xc5\xa1ke stanovanjske hi\xc5\xa1e. Ker je pri\xc4\x8delo zmanjkovati prostora, so pri\xc4\x8deli graditi v vi\xc5\xa1ino. Gradnji je pripomogel nov gradbeni material in naprednej\xc5\xa1a tehnika, s katero so gradili hitreje, varneje in enostavneje. Insule so bile od tri do petnadstropne hi\xc5\xa1e  \xc5\xa1tevilnimi okni in vratmi ter terasami. Hi\xc5\xa1a  je bila grajen z okusom in je imela lep izgled. Notranjost pa je pokazala  druga\xc4\x8dno sliko, saj so bila  stanovanja  ve\xc4\x8dinoma dvoprostorska, hladna,  brez vode, latrine in kuhinje. Za gretje so uporabljali prenosne pe\xc4\x8di na oglje, na katerih so tudi kuhali, kar se je pogosto kon\xc4\x8dalo s po\xc5\xbearom. Iz insule se je pozneje razvila tipi\xc4\x8dna italijanska renesan\xc4\x8dna pala\xc4\x8da._NEWLINE_Rimska dru\xc5\xbeba je bila globoko povezana z zemljo. Tako se je razvila \xc2\xbbvilla rustica\xc2\xab\xc2\xab. To je bil ve\xc4\x8dnadstropni stanovanjsko-gospodarski objekt z ve\xc4\x8d bivalnimi prostori, ki so zavzemali le \xc4\x8detrtino zgradbe. Ostalo so bili [hlevi], shrambe za orodje in pridelke in prostori za proizvodnjo. Imeli pa so tudi vrt in dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Kuhinja je imela  v takih  vilah  druga\xc4\x8dno vlogo kot v mestih. To je bil velik prostor, ki ni bil namenjen samo kuhanju, temve\xc4\x8d tudi dru\xc5\xbeenju in delu. Blizu kuhinje sta bili  \xc5\xa1e latrina in kopalnica. Kmalu za tem so rimski veleposestniki pri\xc4\x8deli  tudi zase graditi ve\xc4\x8d nadstropne hi\xc5\xa1e. To so bile \xc2\xbbville suburbane\xc2\xab,  velike in luksozne hi\xc5\xa1e z razko\xc5\xa1nimi vrtovi, mozaiki in slikami._NEWLINE_Ob cestah so se razvijala tipi\xc4\x8dna rimska naselja imenovana \xc2\xbbvici\xc2\xab, za katera je bila zna\xc4\x8dilna podolgovata hi\xc5\xa1a. O\xc5\xbeja stran hi\xc5\xa1e je bila obrnjena na cesto in tu je  bil prodajno-delavni\xc5\xa1ki prostor, takoj za njim je bil skromen bivalni prostor. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de so uporabljali kot delovni prostor za obrt ( lon\xc4\x8darstvo, steklarstvo). _NEWLINE_Vrsta hi\xc5\xa1e pa je bila odvisna predvsem od bogastva in politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di, ugleda in polo\xc5\xbeaja v  mestu. Revni so imeli skormna bivali\xc5\xa1\xc4\x8da z le redkim pohi\xc5\xa1tvom in okraski. Bogati ljudje so si lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili bogate materiale kot so marmor,  mozai\xc4\x8dne pode in bazene.\n_START_SECTION_\nPod bizantinsko oblastjo\n_START_PARAGRAPH_\nPo propadu zahodno rimskega cesarstva so Istri vladali germanski Goti (do leta 539). Ko je bizantisnki cesar Justinijan I. izgnal Gote, je Istra za ve\xc4\x8d kot dvesto let pri\xc5\xa1la pod bizantinsko oblast. Zaradi nove religiozne ideologije-kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, nastali prvi sakralni starokr\xc5\xa1\xc4\x8danski objekti. To so bili oratoriji in bazilike, ki izhajajo iz anti\xc4\x8dne arhitekture. Na pode\xc5\xbeelju se je ohranil star na\xc4\x8din gradnje  tako skozi rimsko, kakor tudi skozi bizantinsko obdobje.\n_START_SECTION_\nPod Slovani\n_START_PARAGRAPH_\nKo so na obmo\xc4\x8dje Istre pri\xc5\xa1li Slovani, so podrli nekaj romanskih naselbin, saj so bili na ni\xc5\xbeji stopnji razvoja. Sprva so gradili z lesom, kasneje so prevzeli gradnjo s kamni. Zaradi varnosti so streho \xc5\xa1e vedno gradili iz lesa. S\xc4\x8dasoma  so sprejeli  gradnjo  z uporabo apnene malte, ki so jo prinesli na obmo\xc4\x8dje Istre Rimljani. Najprej jo uporabljali samo za sakralne objekte, nato pa tudi za stanovanjske hi\xc5\xa1e. Spremenili so tudi streho. Iz lesene so pre\xc5\xa1li na kamnite korce. Notranjost hi\xc5\xa1e se ni dosti spreminjala. Osnova je bilo ognji\xc5\xa1\xc4\x8de, okoli katerega so se vsi dru\xc5\xbeili. Hi\xc5\xa1a sprva  ni imela dimnika, kmalu pa so ga pri\xc4\x8deli graditi,  kar je bila posledica kvalitetnej\xc5\xa1ih bivali\xc5\xa1\xc4\x8d. Dimnik je tako posatal eden najizrazitej\xc5\xa1ih in najzanimivej\xc5\xa1ih elementov. Razvila se je tudi nadstropna hi\xc5\xa1a s hlevom.'