b'\n_START_ARTICLE_\nVelenjska kadunja\n_START_SECTION_\nNastanek Velenjske premogovne kadunje\n_START_PARAGRAPH_\nDnevno pridobivanje (izdanki premoga) premoga v \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki dolini sega v leto 1767, podzemno pridobivanje premoga pa poteka 116 leto (od leta 1887). Skozi zgodovino je bilo na tem obmo\xc4\x8dju napravljenih ogromno raziskav \xe2\x80\x93 geolo\xc5\xa1ko kartiranje, vrtanje,... Najglobje izvrtana vrtina do danes je vrtina P-12-o/92, ki je zavrtana v oligomiocenske usedline na sredini kadunje. Njena dol\xc5\xbeina je kar 1603m. Glede na opis jeder \xc5\xa1tevilnih vrtin, ki so jih raziskovalci izvrtali, so se odvijali zanimivi dogodki, ki pa potekajo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_V jedru vrtine so na\xc5\xa1li sledove rjavega premoga, na globini 850 in 1550m pa v izplaki tudi teko\xc4\x8de ogljikovodike. Oligomiocenske kamnine predstavljajo usedline Panonskega morja, ki se je v takratnih \xc4\x8dasih s plitvimi zalivi raztezalo tudi na obmo\xc4\x8dje sedanje \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke doline. Ob koncu miocena ali v za\xc4\x8detku pliocena se je zaradi dvigovanja obravnavanega obmo\xc4\x8dja morje umaknilo in je postalo kopno, zato se je za\xc4\x8del proces erozije. Pri tem je zelo zanimivo to, da reka Paka v tedanjem \xc4\x8dasu ni tekla v smeri proti Penku, ampak v smeri proti Dobrni in Vojniku, kar potrjujejo kamnine, ki jih je Paka s svojim tokom odna\xc5\xa1ala. V srednjem pliocenu se je severno krilo ob \xc5\xa0o\xc5\xa1tanjskem prelomu za\xc4\x8delo mo\xc4\x8dneje ugrezati, zato je na obmo\xc4\x8dju doline nastalo jezero. V jezero pritekajo\xc4\x8de vode so si svoj odtok poiskale v Penku, v smeri, kjer odteka \xc5\xa1e danes. Teko\xc4\x8de vode z okoli\xc5\xa1kih dvignjenih obmo\xc4\x8dij so za\xc4\x8dele zasipavati jezero. Najprej z grobim materialom, kasneje s peski in glino. Ker se je v \xc4\x8dasu zasipavanja dno jezera \xc5\xa1e ugrezalo, je skladovnica usedlin na sredini dosegla 350m. Jezero se je zapolnjevalo, dokler se ni izoblikovalo mo\xc4\x8dvirje. Zaradi ugodnih razmer, se je v mo\xc4\x8dvirju razvilo bujno rastlinje, ki je odmiralo na samem mestu rasti. Upo\xc4\x8dasnjeno ugrezanje dna kadunje, je bilo ravno tolik\xc5\xa1no, da so trajali tak\xc5\xa1ni pogoji tako dolgo, da se je nad talninskimi plastmi nabralo za 100-200m organsko-lesnega materiala. Po obdobju bujnega rastlinstva pa se zopet pojavi obdobje hitrej\xc5\xa1ega pogrezanja dolinskega dna. Mo\xc4\x8dvirsko rasti\xc5\xa1\xc4\x8de se je spustilo pod vodno gladino in ponovno se je za\xc4\x8delo jezersko obdobje. Drobni organski material se je na ta na\xc4\x8din zna\xc5\xa1el pod vodo. Vode so nato s seboj prina\xc5\xa1ale razli\xc4\x8den anorganski material, ki je prekril organsko-lesni del. Tako se je pod krovnino za\xc4\x8del postopek pooglenitve organskega materiala, ki ga danes uporabljamo kot velenjski lignit._NEWLINE_Geologi so na osnovi razli\xc4\x8dnih rastlinskih ostankov dolo\xc4\x8dili starost tako starej\xc5\xa1ih, kot tudi mlaj\xc5\xa1ih kamnin. Za talnino, plast lignita in ve\xc4\x8dino krovnine so ugotovili, da pripadajo gornjemu pliocenu, (2.5 milijona let). Izjema je le okoli 100m gornjih plasti krovnine pod povr\xc5\xa1ino, ki pripadajo \xc5\xbee najstarej\xc5\xa1emu pleistocenu-villafranchiju, pred pribli\xc5\xbeno 1,8 milijona let. Nad te plasti pa se je odlagal in se \xc5\xa1e danes odlaga pesek, katerega s seboj prina\xc5\xa1ajo reke potoki in vode iz okoli\xc5\xa1kih pobo\xc4\x8dij.'