b'\n_START_ARTICLE_\nRosa Luxemburg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc4\x8den datum rojstva Rose Luxemburg ni znan, saj je bil kasneje \xc2\xbbpopravljen\xc2\xab\xc2\xa0na 25. december 1870, po njenih navedbah pa je bila mlaj\xc5\xa1a. Odkar je iz\xc5\xa1la biografija Petra Nettla, se kot dejanski datum rojstva ve\xc4\x8dinoma uporablja 5. marec 1871._NEWLINE_Rodila se je kot peti otrok v premo\xc5\xbeni judovski dru\xc5\xbeini, ki je \xc5\xbeivela na Poljskem (takrat del Rusije)._NEWLINE_Njena star\xc5\xa1a sta bila mizar Eliasz Luxenburg in mati Line (rojena L\xc3\xb6wenstein). Priimek Luxenburg je bil \xc5\xa1e za \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja njenega o\xc4\x8deta zaradi uradni\xc5\xa1ke napake pri pisanju spremenjen v Luxemburg, katerega je Rosa nato tudi obdr\xc5\xbeala. Bila je  majhna, vse \xc5\xbeivljenje pa jo je ovirala tudi okvara spodnjih okon\xc4\x8din._NEWLINE_Po selitvi dru\xc5\xbeine v Var\xc5\xa1avo, ki je takrat spadala k Ruskemu imperiju, je od leta 1880 obiskovala Drugo dekli\xc5\xa1ko gimnazijo. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja (1886) se je pridru\xc5\xbeila poljski delavski stranki Proletariat, ilegalnemu marksisti\xc4\x8dnemu gibanju. Gibanje je bilo ustanovljeno leta 1882 in je \xc5\xbee leto po tem kot prva evropska delavska stranka organiziralo mno\xc5\xbei\xc4\x8den protest. Zaradi tega so bili njeni \xc5\xa1tirje voditelji sodno preganjani, stranka pa razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena. Nekateri deli skupine so kljub temu \xc5\xa1e vedno delovali v ilegali. Eni tak\xc5\xa1nih skupin se je pridru\xc5\xbeila tudi Rosa Luxemburg._NEWLINE_Leta 1888 je z odliko maturirala. Leto zatem ji je grozil zapor, saj se je razvedelo za njeno \xc4\x8dlanstvo v prepovedanem Proletariatu. Po nasvetu ostalih \xc4\x8dlanov stranke je zbe\xc5\xbeala v Z\xc3\xbcrich, pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de mnogih ruskih in poljskih intelektualcev. Tam je sodelovala s krajevnimi delavskimi in emigrantskimi skupinami in kmalu pridobila sloves vodilne teoreti\xc4\x8darke poljskega delavskega gibanja._NEWLINE_Na univerzi v Z\xc3\xbcrichu je \xc5\xa1tudirala filozofijo, zgodovino, politiko, ekonomijo in matematiko. \xc5\xa0e posebej se je posve\xc4\x8dala dr\xc5\xbeavoslovju (danes: ekonomija in politika), srednjemu veku ter gospodarskim in borznim krizam._NEWLINE_Leta 1893 je skupaj z Leom Logichesom in Julianom Balthasarjem Marchlewskim ustanovila stranko Socialdemokracija kraljevine Poljske (SDKP), ki se je leta 1900 preimenovala v Socialdemokracijo kraljevine Poljske in Litve (Socjaldemokracja Kr\xc3\xb3lestwa Polskiego i Litwy - SDKPiL) kot revolucionarno alternativo \xc5\xbee obstoje\xc4\x8di Poljski socialisti\xc4\x8dni stranki PPS). Ta si je prizadevala za neodvisnost Poljske in njeno preoblikovanje v me\xc5\xa1\xc4\x8dansko demokracijo._NEWLINE_Leta 1897 je Rosa Luxemburg z odliko promovirala na temo \xc2\xbbPoljski industrijski razvoj\xc2\xab._NEWLINE_Leto zatem se je poro\xc4\x8dila s \xc5\xa1tiriindvajsetletnim klju\xc4\x8davni\xc4\x8darjem Gustavom L\xc3\xbcbeckom, da bi na ta na\xc4\x8din dobila nem\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo. Preselila se je v Berlin in se tam pridru\xc5\xbeila SPD, ki je v tistih \xc4\x8dasih znotraj delavskega gibanja veljala za najnaprednej\xc5\xa1o evropsko socialisti\xc4\x8dno stranko._NEWLINE_Da bi \xc2\xbbmednarodno solidarnost delavskega razreda\xc2\xab\xc2\xa0spodbudila k uporu proti vojni, je od stranke SPD zahtevala pripravo splo\xc5\xa1ne stavke po poljsko-ruskem vzoru. V ta namen je napisala eno svojih najznamenitej\xc5\xa1ih del Mno\xc5\xbei\xc4\x8dna stavka, partija in sindikati (nem. Massenstreik, Partei und Gewerkschaften(1906)). V njem je posebej poudarjala pomen mno\xc5\xbei\xc4\x8dne stavke kot metode boja za revolucionarno preobrazbo dru\xc5\xbebe. Hkrati pa je nadaljevala s svojim mednarodnim poslanstvom in se leta 1907 skupaj z Leom Logichesom udele\xc5\xbeila kongresa stranke ruskih socialdemokratov v Londonu. Tam je tudi spoznala Vladimirja Ilji\xc4\x8da Lenina._NEWLINE_Na kongresu Druge internacionale v Stuttgartu je uspe\xc5\xa1no predstavila resolucijo, ki je predvidevala skupno ukrepanje vseh evropskih delavskih strank proti vojni._NEWLINE_Leta 1907 je za\xc4\x8dela ve\xc4\x8dletno razmerje s Kostjo Zetkinom. Iz njunega razmerja se je ohranilo okoli 600 pisem._NEWLINE_5. avgusta 1914 je skupaj s \xc5\xa1estimi drugimi strankarskimi levi\xc4\x8darji (med drugimi tudi Franzom Mehringom in Claro Zetkin) ustanovila skupino Gruppe Internationale, ki se ji je kmalu zatem pridru\xc5\xbeil tudi Karl Liebknecht. Iz te je leta 1916 iz\xc5\xa1la tudi skupina Spartakova zveza. Ni naklju\xc4\x8dje, da se ime navezuje na vodjo su\xc5\xbenjev Spartaka v anti\xc4\x8dnem rimskem cesarstvu. V njej so se zbrali odlo\xc4\x8dni nasprotniki vojne iz vrst stranke SPD, ki so politiko mirovanja odlo\xc4\x8dno odklanjali. Stranko so posku\xc5\xa1ali prepri\xc4\x8dati, naj sledi svojim sklepom, ki jih je sprejela pred vojno, hkrati pa so se s splo\xc5\xa1no stavko za mir \xc5\xbeeleli pribli\xc5\xbeati mednarodni proletarski revoluciji._NEWLINE_Med letoma 1915 in 1918, v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne, je Rosa pre\xc5\xbeivela tri leta in \xc5\xa1tiri mesece v zaporu. V svoji celici zapora v Wroclawu je zagreto zbirala novice iz Rusije in sestavljala spise, ki jih je njenim prijateljem uspelo pretihotapiti iz zapora in objaviti, med drugim tudi spis \xc2\xbbKriza socialne demokracije\xc2\xab\xc2\xa0(nem. Die Krise der Sozialdemokratie), ki je pod avtori\xc4\x8dinim psevdonimom Junius iz\xc5\xa1el v juniju leta 1916. V njem je obra\xc4\x8dunala z me\xc5\xa1\xc4\x8dansko delitvijo dru\xc5\xbebe in vlogo SPD. Lenin je poznal spis in nanj odgovoril pozitivno, ne da bi vedel, kdo ga je napisal._NEWLINE_Njena pisma, ki jih je iz zapora po\xc5\xa1iljala prijateljicama Mathildi Jacob in Sonji Liebknecht, so bila pozneje objavljena kot Pisma iz zapora (nem. Briefe aus dem Gef\xc3\xa4ngnis) in so v \xc4\x8dasu Weimarske republike vzbudila zanimanje \xc5\xa1irokega kroga bralcev.'