b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0vedsko rde\xc4\x8da barva\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedsko rde\xc4\x8da barva se imenuje tudi falunska rde\xc4\x8da barva po rudnikih bakra pri \xc5\xa1vedskem mestu Falun, ki so v dobi \xc5\xa1vedskega ekspanzionizma proizvajali dve tretjini svetovne produkcije. Leta 1650 je bilo na primer tukaj pridobljenih preko tri tiso\xc4\x8d ton bakra , kar je znatno bogatilo dr\xc5\xbeavno blagajno. S \xc4\x8dasom je koli\xc4\x8dina pridobljenega bakra mo\xc4\x8dno upadala, leta 1720 \xc5\xbee samo tiso\xc4\x8d ton, zaradi \xc4\x8desar je bila gospodarska dejavnost delno preusmerjena na sorodne projekte, od katerih je bil najpomembnej\xc5\xa1i prav pridobivanje rde\xc4\x8de barve. Leta 1992 je bilo ukinjeno pridobivanje bakra in leta 2001 je Unesco proglasil biv\xc5\xa1e rudnike za svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Nadaljevala se je proizvodnja barvila, ki predvideva toplotno obdelavo bakrove rude, prvotno temno rumene, do pridobitve primerno rde\xc4\x8de barve .\n_START_SECTION_\nPostopek pridobivanja\n_START_PARAGRAPH_\nBarvilo je \xe2\x80\x93 v strogo tehni\xc4\x8dnem pogledu \xe2\x80\x93 temno rumena barva (oker), pri kateri je toplotna obdelava povzro\xc4\x8dila oksidacijo z \xc5\xbeelezom, prisotnim v originalni rudi. Zaradi tega se ne pridobiva iz primarno pridobljene rude, temve\xc4\x8d iz predelave odpadkov pri pridobivanju \xc4\x8distega bakra. Ti odpadki, ki so nakopi\xc4\x8deni v velikih koli\xc4\x8dinah ob biv\xc5\xa1ih rudnikih, so \xc5\xbee dolgo let izpostavljeni podnebnim spremembam, ki so izprale iz njih topne sulfate (na primer cinkove), \xc5\xbeelezovi sulfati pa so ostali in prispevali k spremembi rumene barve v rde\xc4\x8do. Industrijski postopek mora polizdelek samo sedimentirati, zdrobiti in nato o\xc5\xbegati. Omembe vredno je, da se na ta na\xc4\x8din iz bakrovih odpadkov pridobiva ve\xc4\x8d odtenkov rde\xc4\x8de barve, pa tudi \xc4\x8drno in sivo .'