b'\n_START_ARTICLE_\nVinarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVinarstvo ali vinifikacija pomeni proizvodnjo vina in obsega vse postopke od izbire grozdja do ustekleni\xc4\x8denja gotovega vina._NEWLINE_Po trgatvi grozdje zmeljejo in ga pustijo, da fermentira (vre). Rde\xc4\x8de vino se pripravi iz mo\xc5\xa1ta rde\xc4\x8dega ali \xc4\x8drnega grozdja, ki fermentira skupaj s tropinami (grozdne lupine), belo vino pa se navadno pripravlja s fermentacijo iz belega grozdja iztisnjenega soka, lahko pa tudi iz mo\xc5\xa1ta rde\xc4\x8dega grozdja z minimalno vsebnostjo tropin. Vina roz\xc3\xa9 pridobivajo iz rde\xc4\x8dega grozdja, katerega sok je zadosti dolgo v stiku s temnimi tropinami, da dobi ro\xc5\xbenato barvo, taninov pa je v tropinah le malo._NEWLINE_Pri tej primarni fermentaciji, ki traja en do dva tedna, kvasovke ve\xc4\x8dino sladkorja iz grozdnega soka pretvorijo v etanol (alkohol). Potem teko\xc4\x8dino prenesejo v posode za sekundarno fermentacijo. Tu se vino s pretvorbo preostalega sladkorja po\xc4\x8dasi zbistri. Nekaj vina nato pred ustekleni\xc4\x8denjem pustijo, da se v hrastovih sodih postara, pri \xc4\x8demer dobi dodatno aromo, drugo vino pa takoj ustekleni\xc4\x8dijo. Od trgatve do pitja lahko mine od nekaj mesecev (npr. [[Beaujolais nouveau) do prek dvajset let pri vrhunskih vinih. Vendar pa ima po petih letih bolj\xc5\xa1i okus le okrog 10\xc2\xa0% vsega rde\xc4\x8dega in 5\xc2\xa0% vsega belega vina._NEWLINE_Opisani postopki so v\xc4\x8dasih tudi nekoliko prilagojeni. Pri peninah, kot je \xc5\xa1ampanjec, poteka vrenje tudi v steklenici, pri \xc4\x8demer nastaja ogljikov dioksid in s tem zna\xc4\x8dilni mehur\xc4\x8dki. Sladka vina nastanejo, kadar po koncu fermentacije ostane \xc5\xa1e nekaj rezidualnega sladkorja. To je mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di s pozno trgatvijo (vino pozne trgatve), zamrznjenjem grozdja za zgostitev sladkorja (ledeno vino) ali prime\xc5\xa1anjem snovi, ki pomori preostale kvasovke, \xc5\xa1e predno je vrenje kon\xc4\x8dano. Tako npr. pri proizvodnji portskega vina dodajo visokoalkoholni brendi. Vinar pa lahko tudi shrani nekaj sladkega grozdnega soka in ga doda vinu, ko se kon\xc4\x8da fermentacija. To tehniko imenujemo sladka rezerva (S\xc3\xbc\xc3\x9freserve).\n_START_SECTION_\nGlej tudi:\n_START_PARAGRAPH_\nSeznam slovenskih vinarjev'