b'\n_START_ARTICLE_\nInterakcija med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom\n_START_PARAGRAPH_\nInterakcija med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom je veda o na\xc4\x8drtovanju in oblikovanju interakcije med ljudmi (uporabniki) in ra\xc4\x8dunalniki. Tu se prepleta ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo, vedenjske znanosti, oblikovanje in ve\xc4\x8d drugih podro\xc4\x8dij znanosti. Do interakcije med uporabnikom in ra\xc4\x8dunalnikom prihaja v uporabni\xc5\xa1kem vmesniku, ki vklju\xc4\x8duje programsko in strojno opremo, na primer znaki ali predmeti, ki so prikazani s programsko opremo na zaslonu osebnega ra\xc4\x8dunalnika, vhodni podatki, ki so vne\xc5\xa1eni s strani uporabnikov preko strojne, periferne opreme, kot sta tipkovnica in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka mi\xc5\xa1ka, in druge interakcije uporabnika na velikih ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih sistemih, kot so letala in elektrarne. Association for Computing Machinery opredeljuje interakcijo med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom kot\xc2\xa0\xc2\xbbdisciplino, ki se ukvarja z oblikovanjem, oceno in izvajanjem interaktivnih ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih sistemov za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko uporabo in s prou\xc4\x8devanjem pojavov, ki jih obdaja.\xc2\xab Pomemben vidik interakcije med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom je zagotavljanje zadovoljstva uporabnikov._NEWLINE_Ker interakcija med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom prou\xc4\x8duje ljudi in stroje v povezavi, \xc4\x8drpa znanja tako na strojni kot \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki plati. Na stroji strani so pomembne tehnike v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki grafiki, operacijskih sistemih, programskih jezikih in razvojnih okoljih, na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki strani pa teorije komunikacije, grafi\xc4\x8dno in industrijsko oblikovanje, jezikoslovje, dru\xc5\xbebene vede, kognitivna psihologija in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki dejavniki. Pomembni so tudi in\xc5\xbeeniring in metode na\xc4\x8drtovanja. Zaradi interdisciplinarne narave vede o interakciji med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom, ljudje z razli\xc4\x8dnimi ozadji prispevajo k njenemu uspehu. Interakcija med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom se tudi v\xc4\x8dasih omenja kot \xc4\x8dlovek-stroj ali ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko-\xc4\x8dlove\xc5\xa1ka interakcija._NEWLINE_Posve\xc4\x8danje pozornosti interakciji med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom je pomembno, saj lahko slabo na\xc4\x8drtovan vmesnik privede do \xc5\xa1tevilnih nepri\xc4\x8dakovanih te\xc5\xbeav. Klasi\xc4\x8den primer za to je nesre\xc4\x8da na otoku treh milj, kjer je preiskava potrdila, da je bila zasnova vmesnika vsaj delno odgovorno za nesre\xc4\x8do. Podobno se je pokazalo pri letalskih nesre\xc4\x8dah, da je bila posledica proizvajal\xc4\x8deve odlo\xc4\x8ditve za uporabo nestandardnih instrumentov za letenje in/ali postavitve krmil, \xc4\x8deprav so bili ti novi modeli bolj\xc5\xa1i, so imeli piloti \xc5\xbee zakoreninjene\xc2\xa0\xc2\xbbstandardne\xc2\xab\xc2\xa0postavitve in je tako konceptualno dobra ideja dejansko imela neza\xc5\xbeelene rezultate.\n_START_SECTION_\nRazlike s povezanimi podro\xc4\x8dji\n_START_PARAGRAPH_\nInterakcija med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom se razlikuje od \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dejavnikov (ali ergonomije), v tem da usmerja pozornost bolj k uporabnikom, ki delajo z ra\xc4\x8dunalniki, ne pa tudi drugimi vrstami strojev ali naprav. Osredoto\xc4\x8da se tudi na izbolj\xc5\xa1anje na\xc4\x8dinov uporabe ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke programske in strojne opreme. Tako so \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki dejavniki \xc5\xa1ir\xc5\xa1i pojem, interakcijo med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom pa bi lahko opisali kot \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki dejavniki v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvu - \xc4\x8deprav nekateri strokovnjaki posku\xc5\xa1ajo obravnavati ti podro\xc4\x8dji kot lo\xc4\x8deni._NEWLINE_Interakcija med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom se prav tako razlikuje od \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dejavnikov v tem, da se manj osredoto\xc4\x8da na ponavljajo\xc4\x8de se delo, naloge in postopke, in daje veliko manj poudarka na fizi\xc4\x8dni stres in fizi\xc4\x8dne oblike oziroma industrijsko oblikovanje uporabni\xc5\xa1kega vmesnika, kot so tipkovnice in mi\xc5\xa1ke._NEWLINE_Tri podro\xc4\x8dja precej sovpadajo z interakcijo med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom . V podro\xc4\x8dju upravljanja z osebnimi podatki (PIM), so interakcije \xc4\x8dloveka z ra\xc4\x8dunalnikom postavljene v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i informacijski kontekst - ljudje lahko upravljajo z razli\xc4\x8dnimi oblikami podatkov, nekatere so ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprte, pogosto pa tudi ne (npr., table, zvezki, samolepilni listi\xc4\x8di, magneti za hladilnik), da bi razumeli in nadzorovali \xc5\xbeelene spremembe v njihovem svetu. V ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprtem sodelovalnem delu (CSCW), je poudarek na uporabi ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih sistemov za podporo skupinskega dela skupine ljudi. Na\xc4\x8dela vodenja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih interakcij (HIM) raz\xc5\xa1irjajo podro\xc4\x8dja uporabe CSCW na organizacijski ravni in jih je mogo\xc4\x8de izvajati brez uporabe ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih sistemov.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovanje prikaza\n_START_PARAGRAPH_\nPrikazovalniki oz. zasloni so, pripomo\xc4\x8dki za zaznavanje zadevnih spremenljivk sistema in omogo\xc4\x8dajo nadaljnjo obdelavo teh podatkov. Preden je zaslon oblikovan, je potrebno opredeliti naloge, ki naj bi jih podpiral (npr. navigacijo, nadzor, odlo\xc4\x8danje, u\xc4\x8denje, zabavno, itd.). Uporabniku ali operaterju mora biti omogo\xc4\x8deno, da razbere kakr\xc5\xa1no koli informacijo, ki jo sistem generira in prika\xc5\xbee, zato morajo biti informacije prikazane v skladu z na\xc4\x8deli, na na\xc4\x8din, ki bo podpiral zaznavanje, zavedanje polo\xc5\xbeaja, in razumevanje.\n_START_SECTION_\nTrinajst na\xc4\x8del oblikovanja prikaza\n_START_PARAGRAPH_\nChristopher Wickens in drugi so opredelili 13 na\xc4\x8del na\xc4\x8drtovanja prikaza v svoji knjigi: Introduction to Human Factors Engineering._NEWLINE_Ta na\xc4\x8dela \xc4\x8dlovekovega zaznavanja in obdelave informacij se lahko uporablja za ustvarjanje u\xc4\x8dinkovito oblikovanih prikazovalnikov. Zmanj\xc5\xa1anje napak, zmanj\xc5\xa1anje potrebnega \xc4\x8dasa za usposabljanje, pove\xc4\x8danje u\xc4\x8dinkovitosti in ve\xc4\x8dje zadovoljstvo uporabnikov so le nekatere izmed mnogih potencialnih koristi, ki jih je mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di z uporabo teh na\xc4\x8del._NEWLINE_Nekatera na\xc4\x8dela, niso uporabna za razli\xc4\x8dne zaslone ali situacije. Za nekatera na\xc4\x8dela se morda zdi, da so si nasprotujo\xc4\x8di, in ni enostavno re\xc4\x8di, da je eno na\xc4\x8delo bolj pomembno od drugega. Na\xc4\x8dela so lahko prilagojena na dolo\xc4\x8deno obliko ali situacijo. Doseganje funkcionalnega ravnovesja med na\xc4\x8deli je klju\xc4\x8dnega pomena za u\xc4\x8dinkovito oblikovanje.\n_START_SECTION_\nZaznavna na\xc4\x8dela\n_START_PARAGRAPH_\n1. Prikazi naj bodo \xc4\x8ditljivi (ali v primeru zvo\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina podajanja informacij - razumljivi). \xc4\x8citljivost prikazovalnika je klju\xc4\x8dnega pomena za na\xc4\x8drtovanje uporabnega zaslona. \xc4\x8ce znakov ali predmetov, ki so prikazani, ni mo\xc4\x8d razbrati, potem operater ne more u\xc4\x8dinkovito uporabiti te informacije._NEWLINE_2. Izogibati se absolutnemu dolo\xc4\x8danju meja. Od uporabnika naj se ne zahteva, da dolo\xc4\x8di stopnjo spremenljivke na podlagi ene zaznavne spremenljivko (npr. barva, velikost, glasnost). Te zaznavne spremenljivke lahko vsebujejo ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenih ravni._NEWLINE_3. Zgoraj-dol obdelava. Signali se la\xc5\xbeje zaznavajo in razlagajo, \xc4\x8de so prikazani v skladu s tem, kar se pri\xc4\x8dakuje na osnovi uporabnikov preteklih izku\xc5\xa1enj. \xc4\x8ce je signal predstavljen v nasprotju z uporabnikovimi pri\xc4\x8dakovanji, je potrebna ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina signala, da jo je mo\xc4\x8d pravilno razumeti in razbrati._NEWLINE_4. Podvajanje. \xc4\x8ce je signal predstavljen ve\xc4\x8d kot enkrat, je bolj verjetno, da bo pravilno razumljen. To je mogo\xc4\x8de storiti s predstavitvijo signala v alternativni fizi\xc4\x8dni obliki (npr. barva in oblika, glas in tiskanje, itd), kot je odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje ne pomeni ponavljanje. Semafor je dober primer podvajanja, kjer je signal podvojen z barvo in polo\xc5\xbeajem._NEWLINE_5. Podobnost povzro\xc4\x8da zmedo: uporablja razlo\xc4\x8dnih elementov. Signali, ki se zdijo podobni bodo verjetno zamenjani. Razmerje podobnih in razli\xc4\x8dnih zna\xc4\x8dilnosti, povzro\xc4\x8di da se signali zdijo podobni. Na primer, A423B9 je bolj podobna A423B8 kot je 92 in 93. Nepotrebne podobne lastnosti je potrebno odstraniti in razli\xc4\x8dne izpostaviti.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dela du\xc5\xa1evnega modela\n_START_PARAGRAPH_\n6. Na\xc4\x8delo slikovnega realizma. Prikaz naj bo videti kot spremenljivka, ki jo predstavlja (npr. visoka temperatura na termometru prikazana na vi\xc5\xa1ji vertikalni ravni). \xc4\x8ce obstaja ve\xc4\x8d elementov, naj bodo, \xc4\x8de je le mogo\xc4\x8de prikazani tako, kot bi bili videti v okolju, ki ga predstavljajo._NEWLINE_7. Na\xc4\x8delo gibljivega dela. Premikajo\xc4\x8di elementi naj se premikajo v skladu z uporabnikovo predstavo, kako se dejansko premikajo v sistemu. Na primer, premik elementa na vi\xc5\xa1inomeru naj se premakne navzgor z ve\xc4\x8danjem nadmorske vi\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dela na podlagi pozornosti\n_START_PARAGRAPH_\n8. Zmanj\xc5\xa1evanje stro\xc5\xa1kov dostopa do informacij. Ko se pozornost preusmeri z ene to\xc4\x8dke na drugo za dostop do potrebnih informacij, je to povezano s stro\xc5\xa1ki v \xc4\x8dasu ali naporu. Prikaz mora biti zasnovan tako da so viri, do katerih dostopamo pogosto, \xc4\x8dim bolj skupaj. Vendar ne na ra\xc4\x8dun ustrezne \xc4\x8ditljivosti._NEWLINE_9. Na\xc4\x8delo zdru\xc5\xbeljivosti bli\xc5\xbeine. Razdeljena pozornost med dvema viroma informacij je lahko potrebna za dokon\xc4\x8danje ene naloge. Ti viri morajo biti smiselno povezani. Stro\xc5\xa1ki dostopa do informacije morajo biti \xc4\x8dim ni\xc5\xbeji, kar je mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine (npr. bli\xc5\xbeina, povezanost barv, vzorcev, oblik, itd.) Vendar pa je tak prikaz lahko tudi \xc5\xa1kodljiv, ker povzro\xc4\x8da prekrivanje._NEWLINE_10. Na\xc4\x8delo ve\xc4\x8d virov. Uporabnik la\xc5\xbeje obdeluje informacije iz razli\xc4\x8dnih virov. Na primer vizualne in zvo\xc4\x8dne informacije, so lahko predlo\xc5\xbeene hkrati namesto izklju\xc4\x8dno vizualnih ali zvo\xc4\x8dnih informacij.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dela spomina\n_START_PARAGRAPH_\n11. Zamenjaj spomin z vizualno informacijo: znanje v svetu. Uporabniku ni potrebno ohraniti pomembne informacije samo v delovnem spominu ali pa jo priklicati iz dolgoro\xc4\x8dnega spomina. Meni, kontrolni seznam, ali druga\xc4\x8den prikaz, lahko uporabniku olaj\xc5\xa1a uporabo njegovega spomina. Vendar pa je uporaba spomina lahko v\xc4\x8dasih v korist uporabniku, ker odpravlja potrebo po viru neke vrste znanja na svetu (npr. izku\xc5\xa1en ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki operater bo raje uporabljal ukaze po spominu, kot se zana\xc5\xa1al na priro\xc4\x8dnik). Uporaba znanja uporabnika in znanja v svetu mora biti uravnote\xc5\xbeena za u\xc4\x8dinkovito oblikovanje._NEWLINE_12. Na\xc4\x8delo predvidevanja pomo\xc4\x8di. Proaktivne dejavnosti so po navadi bolj u\xc4\x8dinkovite kot reaktivni ukrepi. Zaslon mora posku\xc5\xa1ati odpraviti zahtevne kognitivne naloge in jih nadomestiti s preprostej\xc5\xa1imi zaznavnimi nalogami za zmanj\xc5\xa1anje rabe uporabnikovih miselnih virov. To omogo\xc4\x8da uporabniku, ne samo da se osredoto\xc4\x8da na trenutne razmere, pa\xc4\x8d pa tudi razmi\xc5\xa1lja o nadaljnih mo\xc5\xbenostih. Primer predvidevanje pomo\xc4\x8di je prometni znak, ki prikazuje oddaljenost od dolo\xc4\x8denega cilja._NEWLINE_13. Na\xc4\x8delo doslednosti. Stare navade iz drugih vmesnikov bo uporabnik z lahkoto prenesel v uporabo novih, \xc4\x8de so bili na\xc4\x8drtovani na dosleden na\xc4\x8din. Uporabnikov dolgoro\xc4\x8dni spomin bo spro\xc5\xbeil dejanja, ki naj bi bila ustrezna. Na\xc4\x8drtovanje mora upo\xc5\xa1tevati to dejstvo in uporabljati usklajenost med razli\xc4\x8dnimi vmesniki.'