b'\n_START_ARTICLE_\nErnst Bloch\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nErnst Bloch se je 8. julija 1885 v Ludwigshaffnu na Renu rodil materi Berthi Bloch in o\xc4\x8detu Maxu Blochu, ki je bil upravnik na \xc5\xbeeleznici. Po \xc5\xa1tudiju filozofije se je leta 1913 poro\xc4\x8dil z Elso von Stritzky, h\xc4\x8derjo baltskega pivovarja, ki je umrla leta 1921. Kmalu za tem se je poro\xc4\x8dil z Lindo Oppenheimer, vendar je tudi ta zakon trajal le nekaj let. Njegova tretja \xc5\xbeena je bila poljska arhitektka Karola Piotrowska, s katero se je na Dunaju poro\xc4\x8dil leta 1934. S prihodom nacistov na oblast sta bila prisiljena prebegniti najprej v \xc5\xa0vico kasneje v Avstrijo, Francijo in \xc4\x8cehoslova\xc5\xa1ko, nazadnje pa v ZDA. Blochu je Univerza v Leipzigu leta 1948 ponudila mesto profesorja na Filozofski fakulteti, ki ga je sprejel in se zato naslednje leto vrnil v Vzhodno Nem\xc4\x8dijo._NEWLINE_Leta 1955 je bil nagrajen z narodno nagrado Zahodne Nem\xc4\x8dije, bil pa je tudi sprejet na Nem\xc5\xa1ko akademijo znanosti v Berlinu (AdW) in je postal politi\xc4\x8dni filozof Zahodne Nem\xc4\x8dije. Iz vrst njegovih \xc5\xa1tudentov je prihajal Blochov asistent Manfred Buhr, ki je pod njegovim mentorstvom naredil doktorat in je kasneje postal profesor na Greifswaldu ter nato direktor Centralnega in\xc5\xa1tituta za filozofijo na Akademiji znanosti v Berlinu. Kasneje je postal eden izmed najve\xc4\x8djih Blochovih kritikov._NEWLINE_Mnenje sicer marksisti\xc4\x8dnega Blocha je proti tedaj vladajo\xc4\x8di Enotni socialisti\xc4\x8dni stranki Nem\xc4\x8dije leta 1956 spremenilo dogajanje med mad\xc5\xbearsko revolucijo. Zaradi politi\xc4\x8dnih razlogov so ga upokojili leta 1957, \xc4\x8demur je javno nasprotovalo veliko \xc5\xa1tevilo znanstvenikov in \xc5\xa1tudentov, med drugimi tudi priznani profesor in njegov sodelavec Emil Fuchs s svojimi \xc5\xa1tudenti ter vnukom Klausom Fuchs-Kittowskim. Ko je bil zgrajen Berlinski zid leta 1961, se ni vrnil v Vzhodno Nem\xc4\x8dijo, ampak je od\xc5\xa1el v T\xc3\xbcbingen v Zahodni Nem\xc4\x8diji, kjer je prejel \xc4\x8dastno mesto profesorja na Filozoski fakulteti. Umrl je 4. avgusta 1977 v T\xc3\xbcbingenu.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nV svoji filozofiji je bil Bloch kriti\xc4\x8den ne le do me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe marve\xc4\x8d tudi do marksizma in vseh njegovih kasnej\xc5\xa1ih oblik ter je poudarjal oblikovanje brezrazredne dru\xc5\xbebe. Med drugim si je prizadeval odkriti bistvo \xc4\x8dasovne strukture \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega obstoja. Med odkrivanje bistva je naletel na nagone, kjer je ugotovil, da ima \xc4\x8dlovek ve\xc4\x8d temeljnih nagonov, ki se izra\xc5\xbeajo izmenjajo\xc4\x8de. Poudarjal je aktivna afekta pri\xc4\x8dakovanja in upanja, saj sta nasprotja pasivnih afektov tesnobe in strahu. S tem je nasprotoval Heideggerjevi eksistencialisti\xc4\x8dni koncepciji bivanja kot skrbi in tesnobe._NEWLINE_V svojih delih vpelje idejo "Humanuma", podru\xc5\xbeabljenega \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva kot cilj, ki ga je mo\xc4\x8d dose\xc4\x8di s komunizmom - brezrazredno dru\xc5\xbebo. Z nastajanjem bolj znanstvenega socializma se v njem razvija skrb za \xc4\x8dloveka, kon\xc4\x8dni cilj socializma pa je prepre\xc4\x8ditev samoodtujitve in hkratno spodbujanje aktivnega zagovora lastnih idej. _NEWLINE_Pri Blochu je praksa dobila osrednje mesto v njegovi filozofiji, saj vklju\xc4\x8duje razli\xc4\x8dne aspekte \xc4\x8dlovekovega dojemanja zunanjega sveta, kot so: tehni\xc4\x8dni,  poeti\xc4\x8dni, socialni in teoreti\xc4\x8dni in prav ti aspekti so pomembni pri doseganju podru\xc5\xbeabljenega \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva._NEWLINE_Bloch je razdelil dialekti\xc4\x8dni proces na 1) fronto, 2) novum in 3) materijo, pri \xc4\x8demer je fronto opredelil kot \xc4\x8dasovni odsek v katerem nastaja prihodrnost (naslednje). Novum je opisal kot kraljestvo svobode, kjer je realna mo\xc5\xbenost \xc5\xa1e nezavestnega in \xc5\xa1e nenastalega, materijo pa kot realni substrat, mo\xc5\xbenosti dialekti\xc4\x8dnega procesa, kot nekaj v \xc4\x8dimer se vse lahko udejani. _NEWLINE_V nadaljevanju svojega razmi\xc5\xa1ljanja je Bloch v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de postavil globlje misle\xc4\x8dega \xc4\x8dloveka, saj \xc4\x8dlovekova zavest ni samo produkt njegovega obstoja, ampak jo sestavlja \xc5\xa1e nekaj ve\xc4\x8d, kar Bloch opredeljuje kot "prese\xc5\xbeek". Ta se izra\xc5\xbea v dru\xc5\xbebenih, gospodarskih in verskih utopijah, v likovni umetnosti, glasbi in sanjarjenju.\n_START_SECTION_\nPrincip upanja\n_START_PARAGRAPH_\nBloch je napisal Princip upanja, ko je  \xc5\xbeivel v ZDA, kjer je najprej prebival v New Hampshireju, nato pa se je preselil v Massachusetts. Tri zvezke Principa upanja je napisal v \xc4\x8ditalnici Widenerjeve knji\xc5\xbenice na Harvardu. Najprej je delo poimenoval Sanje o bolj\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju (Dreams of a Better Life), nato pa Princip upanja. V tem delu posku\xc5\xa1a dolo\xc4\x8diti splo\xc5\xa1no razlago \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke in naravne usmeritve proti socialnemu in tehnolo\xc5\xa1kemu napredku. Nem\xc5\xa1ki idealizem je vplival na filozofske kategorije, katere je Bloch uporabil, da je razvil svoj etni\xc4\x8dni in politi\xc4\x8dni ideal. Bloch je za temelje svoje utopi\xc4\x8dne misli uporabil na\xc4\x8dela Immanuela Kanta in Georga Hegla, upo\xc5\xa1teval pa je tudi razmi\xc5\xa1ljanje dvojice Karla Marxa in Friedricha Engelsa. Svoj koncept nadaljevalnega napredka je vzel iz svoje interpretacije Heglovega koncepta o napredku. V  svojem konceptu je predstavil proces, s katerim imajo dolo\xc4\x8dene dobe mo\xc5\xbenost za ponovno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje snovi iz preteklosti za prilagoditev svojih ideolo\xc5\xa1kih potreb, ki so lahko napredne ali nazadnja\xc5\xa1ke. _NEWLINE_Princip upanja zbira dogodke tako imenovanega prese\xc5\xbeka utopi\xc4\x8dnih misli skozi leta. Bloch si predstavlja utopijo kot ne tako nedostopen ideal, ampak kot mo\xc5\xbeno stanje, ki je politi\xc4\x8dno dosegljivo z razvojem socializma. Slednjega vidi Bloch kot moderno izra\xc5\xbeanje utopi\xc4\x8dnega predstavljanja, ki vpliva na spremembo, kot sredstvo za vzpostavitev utopije, proti kateri sili zgodovina. _NEWLINE_V Blochovi filozofiji zgodovina ni vnaprej dolo\xc4\x8dena, vendar napreduje z odprtim procesom, ki ni dolo\xc4\x8den izklju\xc4\x8dno s posameznikom, temve\xc4\x8d tudi s predmetom. Bloch predpostavlja, da predmet vsebuje sloje mo\xc5\xbenih rezultatov v stvarnosti, ki so zanj objektivne narave, hkrati pa je sinteza subjektivnih in objektivnih spoznanj._NEWLINE_Zaradi tega poskusa sinteze je Bloch pogosto postavljen v romanti\xc4\x8dno tradicijo, kjer sta domi\xc5\xa1ljija in materialisti\xc4\x8dni svet idealisti\xc4\x8dno zdru\xc5\xbeena. Ena izmed razlik med Blochovo in ostalimi filozofijami nem\xc5\xa1kih romantikov je v tem da Bloch vztraja pri vklju\xc4\x8devanju mo\xc5\xbenega razvoja osebka v materialisti\xc4\x8den objektiven proces, medtem ko so bili filozofi romantike najprej zaskrbljeni zaradi subjektivnih dojemanj \xc4\x8dloveka. Bloch dopu\xc5\xa1\xc4\x8da dialekti\xc4\x8dno komuniciranje med objektivnimi in subjektivnimi stali\xc5\xa1\xc4\x8di. S pomo\xc4\x8djo tega izpelje politi\xc4\x8dno nalogo humaniziranja materialih pogojev. Le s teoreti\xc4\x8dnim in prakti\xc4\x8dnim delom lahko nekdo pride do spoznanja mo\xc5\xbenosti o ureditvi sveta, ki ga lahko ljudje naredijo bolj \xc4\x8dloveku prijaznega in manj odtujenega. Vpra\xc5\xa1anje logike svobode in reda o ureditvi sveta, ki ga Bloch postavi kot osvetlitev svojega dela, ostaja pomembno.\n_START_SECTION_\nVplivi\n_START_PARAGRAPH_\nBlochovo delo je postalo vplivno v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudentskih protestnih gibanj v letu 1968 in v \xc4\x8dasu teologije osvoboditve. Psihoanalitik Joel Kovel je hvalil Blocha kot najve\xc4\x8djega modernega utopi\xc4\x8dnega misleca. Blochovo delo je vplivalo tudi na Roberta S. Corringtona, ki pa se je trudil njegove ideje prilagoditi, da bi slu\xc5\xbeile liberalni namesto marksisti\xc4\x8dni politiki.'