b'\n_START_ARTICLE_\nBogojina\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Bogojina le\xc5\xbei na ravnini, na nadmorski vi\xc5\xa1ini 195 m in predstavlja strnjeno pozidavo ob lokalni cesti v smeri proti Prosenjakovcem in, ki se navezuje na regionalno cesto Moravske Toplice - Dolga vas 5 km JV od Moravskih Toplic. Na jugu jo omejuje potok Lipnica, na zahodu Bogojinski potok, na severu so v glavnem vinogradi, ki preidejo v gozd. Bogojanske gorice tukaj prehajajo v Gori\xc4\x8dko. Tukaj je 246 m visok hrib Vr\xc5\xa1i\xc4\x8d s kapelo sv. Urbana (okoli 1826), Trnavski breg in druge.  Ob regionalni cesti stojijo kulturna dvorana, po\xc5\xa1ta, krajevni urad, trgovina in gostilna, ve\xc4\x8dina preostalega naselja pa se razteza proti severu, kjer je drugo va\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_S okoli 680 prebivalci je drugo najve\xc4\x8dje naselje v ob\xc4\x8dini Moravske Toplice. Zaradi ravninske lege in plodne prsti, se v okolici raztezajo njive in travniki, precej pa je razvito tudi sadjarstvo in vinogradni\xc5\xa1tvo. Okoli\xc5\xa1ki gozd sestavljajo bukve, hrasti in akacija, v njem je precej gob in jagodi\xc4\x8devja ter divjad. Prebivalci se poleg kmetijstva ukvarjajo tudi s turizmom in obrtjo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi\xc4\x8d se Bogojina omenja leta 1208 v listini ogrskega kralja Andreja II., ki je omen\xc2\xadjenega leta podelil Nikolaju, \xc5\xbeupanu \xc5\xbdelezne \xc5\xbeupanije, obse\xc5\xbeno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de v severovzhodnem delu sedanjega Prekmurja. Meja zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da je \xc5\xa1la pri vasi Bogma (Bogojina). \xc5\xbdupnija in cerkev v Bogojini sta verjetno nastali med letoma 1334 in 1371. V dokumentih, pa se omenjata v letu 1501. Zemlji\xc5\xa1ki podlo\xc5\xbeniki so \xc2\xbbmorali\xc2\xab\xc2\xa0menjavati veroizpoved kot njihovi gospodarji. Dolnjelendavski zemlji\xc5\xa1ki gospod \xc5\xa0tefan Banffy (1522 - 1568) je postal v 50. letih 14. stoletja evangeli\xc4\x8dan, prav tako njegov sin Nikolaj. Ko pa sta se Nikolaj in naslednik Kri\xc5\xa1tof (1577 - 1644) oklenila kalvinizma, je za\xc4\x8del delovati v Bogojini kalvinski duhovnik. _NEWLINE_Leta 1688 je naselje pridobilo pravice trga (oppidum). V tem \xc4\x8dasu so v kraju delovali lon\xc4\x8darji, tkalci in sodarji organizirani v cehe. Njihova pravila je potrdila Marija Terezija in so \xc5\xa1e ohranjena. _NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i objekt v naselju je \xc5\xbeupnijska cerkev Gospodovega vnebohoda. Poleg te pa \xc5\xa1e Dom gasilcev iz leta 1974 in Zadru\xc5\xbeni dom iz leta 1959, v katerem se odvijajo razli\xc4\x8dne prireditve in imajo prostor razli\xc4\x8dne va\xc5\xa1ke organizacije. Tukaj sta \xc5\xa1e knji\xc5\xbenica in vrtec iz leta 1950._NEWLINE_Prvo \xc5\xa1olsko poslopje so zgradili 1827. leta, v \xc5\xa1olskem letu 1950/51 pa so odprli ni\xc5\xbejo gimnazijo. Leta 1958 je bila ustanovljena osemletka, ki se je leta 1961 preselila v novo poslopje in se poimenovala po Ivanu Cankarju.\n_START_SECTION_\nZnani Bogojin\xc4\x8dani\n_START_PARAGRAPH_\nV Bogojini sta se rodila pisatelj in etnolog Jo\xc5\xbeef Ko\xc5\xa1i\xc4\x8d ter mariborski \xc5\xa1kof Jo\xc5\xbeef Smej. V Bogojini je \xc5\xbeivel in \xc5\xbeupnikoval Ivan Ba\xc5\xa1a, pisatelj in politi\xc4\x8dni vodnik.'