b'\n_START_ARTICLE_\nEkskubitorji\n_START_PARAGRAPH_\nEkskubitorji ali ekskubiti (latinsko excubitores ali excubiti, dobesedno tisti, ki ne spijo, se pravi stra\xc5\xbearji, gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x90\xce\xbe\xce\xba\xce\xbf\xcf\x85\xce\xb2\xce\xaf\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x81\xce\xb5\xcf\x82 [ekskub\xc3\xadtores] ali \xe1\xbc\x90\xce\xbe\xce\xba\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xb2\xce\xb9\xcf\x84\xce\xbf\xce\xb9 [eksk\xc3\xbabitoi]) so bili ustanovljeni okoli leta 460 kot telesna stra\xc5\xbea bizantinskih cesarjev. Njihovi poveljniki so kmalu dosegli velik vpliv in dali v 6. stoletju ve\xc4\x8d cesarjev. V poznem 7. stoletju so izginili iz uradnih dokumentov, sredi 8. stoletja pa so se ponovno pojavili kot elitna voja\xc5\xa1ka enota (tagma), ki je tvorila profesionalno jedro bizantinske armade. Ekskubitorji so bili zadnji\xc4\x8d omenjeni leta 1081.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEkskubitorje je ustanovil cesar Leon I. (vladal 457-474) okoli leta 460. Enota je \xc5\xa1tela tristo mo\xc5\xbe, ki so jih zaradi Leonove \xc5\xbeelje, da bi v bizantinski vojski zmanj\xc5\xa1al vpliv Gotov in njihovega magistra militum Asparja, pogosto nova\xc4\x8dili med \xc5\xbeilavimi in bojevitimi Izavrijci. Za razliko od starej\xc5\xa1ih pala\xc4\x8dnih gardistov iz Palatinske \xc5\xa1ole, ki so bili pod nadzorom magistra officiorum in so se s\xc4\x8dasoma sprevrgli v paradne enote, so ekskubitorji ostali elitna bojna enota. Ekskubitorji so bili za razliko od palatincev nastanjeni v cesarski pala\xc4\x8di in ne v Trakiji in Bitiniji, in so bili v 6. stoletju tako reko\xc4\x8d edina konstantinopelska voja\xc5\xa1ka enota. Na njihov visok status ka\xc5\xbee tudi dejstvo, da so cesarji njihove \xc4\x8dastnike in vojake pogosto po\xc5\xa1iljali na razli\xc4\x8dne, tudi diplomatske misije._NEWLINE_Ekskubitorjem je poveljeval komes ekskubitorjev (comes excubitorum, \xce\xba\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xb7\xcf\x82 \xcf\x84\xe1\xbf\xb6\xce\xbd \xe1\xbc\x90\xce\xbe\xce\xba\xce\xbf\xcf\x85\xce\xb2\xce\xaf\xcf\x84\xcf\x89\xce\xbd/\xe1\xbc\x90\xce\xbe\xce\xba\xce\xbf\xcf\x85\xce\xb2\xce\xb9\xcf\x84\xcf\x8c\xcf\x81\xcf\x89\xce\xbd [kom\xc4\x93s t\xc5\x8dn exkoubit\xc5\x8dn/exkoubitor\xc5\x8dn]), ki je zaradi stalnega stika s cesarjem postal v 6. In 7. stoletju zelo pomembna osebnost. Njegov polo\xc5\xbeaj so obi\xc4\x8dajno zasedali \xc4\x8dlani o\xc5\xbeje cesarjeve dru\xc5\xbeine, pogosto tudi njihovi nasledniki. S podporo ekskubitorjev je po smrti Anastazija I. leta 518 na prestol pri\xc5\xa1el njihov komes Justin I., ki je vladal do leta 527. Na podoben na\xc4\x8din je pri\xc5\xa1el na prestol tudi Justin II. (vladal 565\xe2\x80\x93578). Komes Tiberij je bil dober Justinov prijatelj in je pri\xc5\xa1el na ta polo\xc5\xbeaj ravno z njegovim posredovanjem. Tiberij je bil celo vladavino njegova desna roka in ga nazadnje celo nasledil kot Tiberij II. (vladal 578-582) Nasledil ga je njegov comes excubitorum Mavricij (vladal 582-602). Med njegovo vladavino je bil na polo\xc5\xbeaju komita ekskubitorjev cesarjev svak Filipik, med Fokasovo vladavino (vladal 602\xe2\x80\x93610) pa Prisk. Vpliven komes je bil tudi general in uzurpator Valentin, ki je pri\xc5\xa1el na polo\xc5\xbeaj med boji za oblast med regentstvom cesarice-vdove Martine leta 641. Valentin je odstavil cesarico in njenega sina Heraklona in na cesarski polo\xc5\xbeaj postavil Konstansa II. (vladal 641\xe2\x80\x93668). Valentin je imel pod novim cesarjem dominanten polo\xc5\xbeaj, njegov poskus, da bi strmoglavil cesarja, pa se je leta 644 kon\xc4\x8dal z Valentinovim lin\xc4\x8dem. Mo\xc4\x8d, ki jo je prinesel polo\xc5\xbeaj, in Priskove in Valentinove spletke so spodkopale ugled komesa in povzro\xc4\x8dile propad ekskubitorjev v drugi polovici 7. stoletja._NEWLINE_Proti koncu 7. stoletja so ekskubitorji izginili iz zgodovinskih virov in se ponovno pojavili v prvi polovici 8. stoletja kot ena od cesarskih tagm, elitnih profesionalnih voja\xc5\xa1kih enot, ki jih je ustanovil cesar Konstantin V. (vladal 741\xe2\x80\x93775). Tagme so bile ustanovljene tudi kot protiute\xc5\xbe tematskim armadam in odli\xc4\x8dno orodje za uveljavljanje Konstantinove ikonoklasti\xc4\x8dne politike. Tagma ekskubitorjev ni bila ve\xc4\x8d cesarska osebna stra\xc5\xbea, ampak enota, ki je aktivno sodelovala v voja\xc5\xa1kih spopadih. Poveljeval ji je domestik ekskubitorjev. Prvi domestik je bil verjetno Strategios Podopaguros, eden od vodij propadle zarote proti Konstantinu V. leta 766. Po odkritju zarote so ga usmrtili._NEWLINE_Ekskubitorji so po dolgoletnem slu\xc5\xbeenju cesarju Konstantinu V. in njegovemu sinu Leonu IV. Hazarju (vladal 775-780) postali odlo\xc4\x8dni privr\xc5\xbeenci ikonoklazma in zato nasprotniki ikonodulske cesarice-regentke Irene Atenske. Njihov domestik jo je manj kot dva meseca po Konstantinovi smrti posku\xc5\xa1al odstaviti in na njeno mesto imenovati Konstantinovega mlaj\xc5\xa1ega sina Nikiforja, vendar mu to ni uspelo. Irena je zaradi njihovega upiranja ponovni uvedbi \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja ikon leta 786 na silo razoro\xc5\xbeila in izgnala pribli\xc5\xbeno 1500 tagmatskih vojakov._NEWLINE_Domestik je bil sprva presenetljivo nizek dvorni polo\xc5\xbeaj, vendar se je postopoma okrepil. V Taktikonu Uspenskega, napisanem okoli leta 842, je bil domestik ekskubitorjev na ni\xc5\xbejem polo\xc5\xbeaju kot vsi tematski poveljniki (strat\xc4\x93goi), v Kletorologiju iz leta 899 pa so bili \xc5\xbee vi\xc5\xa1e od strategov evropskih tem in celo od konstantinopelskega eparha (prefekta). Isto\xc4\x8dasno se je okrepil tudi njihov dvorni polo\xc5\xbeaj in se dvignil na raven protospatarija in celo patricija._NEWLINE_Ekskubitorji so sodelovali v katastrofalni bitki pri Pliski leta 811, v kateri je bolgarski car Krum popolnoma uni\xc4\x8dil bizantinsko vojsko. Domestik ekskubitorjev je v bitki padel. Padli so tudi drugi bizantinski generali in cesar Nikifor I. (vladal 802-811)._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i domestik ekskubitorjev je bil Mihael II. (vladal 820-829), katerega prista\xc5\xa1i so strmoglavili cesarja Leona V. (vladal 813\xe2\x80\x93820) in Mihaela razglasili za cesarja. V drugi polovici 10. stoletja, verjetno med vladavino Romana II. (vladal 959\xe2\x80\x93963), je bila tagma ekskubitorjev razdeljena na dve enoti, eno za Zahod in drugo za Vzhod, katerima sta poveljevala domestika._NEWLINE_Kot ve\xc4\x8dina tagmat tudi regiment ekskubitorjev ni pre\xc5\xbeivel velikih prevratov v poznem 11. stoletju, vdorov tujcev in stalnih dr\xc5\xbeavljanskih vojn, ki so uni\xc4\x8dile ve\xc4\x8dino bizantinske armade. Ekskubitorji so zadnji\xc4\x8d omenjeni v Aleksijadi Ane Komnene. Po njenem pisanju so pod poveljstvom Konstantina Oposa sodelovali v bitki proti Normanom pri Dra\xc4\x8du leta 1981.\n_START_SECTION_\nOrganizacija\n_START_PARAGRAPH_\nNotranja organizacija izvirnega polka ekskubitorjev ni znana. Znano je, da je bil konjeni\xc5\xa1ka enota in da so imeli \xc4\x8dastnike, ki so se imenovali scribones. Zgodovinar Warren Treadgold domneva, do so imeli podobno vlogo kot dekurijoni rednih konjeni\xc5\xa1kih enot, ki so poveljevali enotam 30 mo\xc5\xbe._NEWLINE_Ko so se ekskubitorji v 8. stoletju ponovno pojavili kot samostojna tagma \xe2\x80\x93 pe\xc5\xa1adijski polk, so bili organizirani enako kot druge tagme, vendar z nekaj posebnostmi. Domestik je imel pomo\xc4\x8dnika topotereta (\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x80\xce\xbf\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x81\xce\xb7\xcf\x84\xce\xae\xcf\x82 [topoter\xc3\xa9tes], pribo\xc4\x8dnik) in hartularija (\xcf\x87\xce\xb1\xcf\x81\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbb\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82 [hartul\xc3\xa1rios], tajnik, pisar). Polk je bil razdeljen na najmanj osemnajst band (\xce\xb2\xce\xac\xce\xbd\xce\xb4\xce\xbf\xce\xbd [b\xc3\xa1ndon]), katerim so poveljevali askriboni (\xcf\x83\xce\xba\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb2\xcf\x89\xce\xbd [askr\xc3\xadbon]). Bande so bile razdeljene na manj\xc5\xa1e enote pod poveljstvom drakonarijev (\xce\xb4\xcf\x81\xce\xb1\xce\xba\xce\xbf\xce\xbd\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82 [drakon\xc3\xa1rios], iz poznorimskega draconarius). Imele so tri razrede zastavono\xc5\xa1, ki so opravljali naloge pod\xc4\x8dastnikov: skevoforoje (\xcf\x83\xce\xba\xce\xb5\xcf\x85\xce\xbf\xcf\x86\xcf\x8c\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb9 [skevof\xc3\xb3roi], prapor\xc5\xa1\xc4\x8dak), signoforoje (\xcf\x83\xce\xb9\xce\xb3\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x86\xcf\x8c\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb9 [signof\xc3\xb3roi], nosilec signuma) in sinatorje (\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbd\xce\xac\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x81\xce\xb5\xcf\x82 [sin\xc3\xa1tores], iz poznorimskega senator). Imeli so tudi kurirje (\xce\xbc\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb4\xce\xac\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x81\xce\xb5\xcf\x82 [mandatores]), katerim je poveljeval pr\xc5\x8dtomandat\xc5\x8dr. Nekateri med njimi so se imenovali tudi legati (\xce\xbb\xce\xb5\xce\xb3\xce\xb1\xcf\x84\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xce\xb9 [legat\xc3\xa1roi])._NEWLINE_Velikosti tagme ekskubitorjev in njenih podenot ni mogo\xc4\x8de natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti. Iz seznamov \xc4\x8dastnikov in zapisov arabskih geografov Ibn Khurd\xc4\x81dhbaha in Qud\xc4\x81maha so zgodovinarji ocenili, da je \xc5\xa1tela pribli\xc5\xbeno 4.000 mo\xc5\xbe. Velikost tagem sholarjev in ekskubitorjev se je z delitvijo polkov sredi 10. stoletja pove\xc4\x8dala na 6.000 mo\xc5\xbe. Nekateri zgodovinarji, med katerimi ja najbolj znan John Haldon, so velikost tagem revidirali in jo ocenili na 1.000 mo\xc5\xbe.  Tagmi sholarjev in ekskubitorjev sta bili razpr\xc5\xa1eni po garnizijah po celem cesarstvu, da bi se zmanj\xc5\xa1ala njihova mo\xc4\x8d in verjetnost, da bi ju uporabili v dr\xc5\xbeavnem udaru.'