b'\n_START_ARTICLE_\nAloys Senefelder\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAloys Senefelder se je rodil 6. novembra 1771 v Pragi. Po smrti o\xc4\x8deta, igralca Petra Senefelderja, je moral leta 1793 opustiti \xc5\xa1tudij prava v Inglostadtu. \xc5\xbdivljenje po smrti o\xc4\x8deta je postalo zelo te\xc5\xbeko saj je bilo breme dru\xc5\xbeine na njegovih ple\xc4\x8dih. Sprva je slu\xc5\xbeil skromne denarje kot igralec pri neki potujo\xc4\x8di gledali\xc5\xa1ki skupini, potem pa je od\xc5\xa1el v M\xc3\xbcnchen da bi pisal gledali\xc5\xa1ke igre in jih prodajal. Toda le redko je na\xc5\xa1el koga, ki bi jih kupil in pla\xc4\x8dal \xc5\xa1e visoko ceno za njihovo razmno\xc5\xbeevanje.\n_START_SECTION_\nPot do uspeha\n_START_PARAGRAPH_\nPo neuspelem poskusu prodaje lastnih gledali\xc5\xa1kih iger, se je Senefelder odlo\xc4\x8dil raz\xc5\xa1irjati svoje igre, zato je za\xc4\x8del razmi\xc5\xa1ljati o cenenem postopku razmno\xc5\xbeevanja oziroma tiskanja._NEWLINE_Najprej je v razli\xc4\x8dne materiale zaman posku\xc5\xa1al vrezati zrcalno obrnjene \xc4\x8drke in izdelati postopek visokega tiska, kar je bilo neuspe\xc5\xa1no. Sledila je uporaba \xc4\x8drnila, ki je bilo obstrojeno proti kislini. Z njim je pisal po bakreni plo\xc5\xa1\xc4\x8di, katero je kasnee polil s kislino, k ije samo plo\xc5\xa1\xc4\x8do razjedla in tako so ostale dvignjene \xc4\x8drke. S tem na\xc4\x8dinom tiska je izdelal note za trgovca z muzikalijami, kar je pomenilo da je tiskanje in razmno\xc5\xbeevanje postalo njegov poklic._NEWLINE_Pri uporabi takega kamna in zgoraj omenjene tehnike, je leta 1798 pri\xc5\xa1el do zanimivega odkritja. Vla\xc5\xbeno obru\xc5\xa1eni kamen ni mogel premazati z mastno tiskarsko barvo, kajti voda jo je odbijala. To je izkoristil in z mastnim milom popisal posu\xc5\xa1en kamen, nanj nanesel barvo, ki se je razlila samo po popisanih delih medtem ko je ostala povr\xc5\xa1ina ostala suha in bela. Na kamnito plo\xc5\xa1\xc4\x8do je pritisnil papir in tiskarska barva je ustvarila podobo.\n_START_SECTION_\nKemi\xc4\x8dno na\xc4\x8delo\n_START_PARAGRAPH_\nSenfelder je po svojem odkritju raziskoval dalje in pri\xc5\xa1el do ugotovitve da je skrilavec iz Solnfohna veliko bolj uporaben kot prej\xc5\xa1nji kamen. Kamen je ovla\xc5\xbeil z lepilom iz izlo\xc4\x8dka akacij gumiarabike in popisal z mastnimi pisali. Tako je pri\xc5\xa1el do izuma ploskega tiska, litografije. Ta postopek je poimenoval kemi\xc4\x8dno tiskanje.\n_START_SECTION_\nPo smrti\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Senefelderja leta 1834, se je njegov postopek litografije raz\xc5\xa1iril po celi Evropi. Sledila je tehnike ve\xc4\x8dbarvne kromolitografije, ki je s poceni postopkom omogo\xc4\x8dala tiskanje v \xc5\xbeivih barvah plakate, embala\xc5\xbeo in slike. Leta 1852 so za\xc4\x8deli uporabljati prvo tovrstno hitro stiskalnico, ta pa je postala osnova za nadaljnji razvoj ploskega tiska, ki danes v obliki ofsetnega tiska prevladuje po vsem svetu.'