b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nJanez Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d (tudi Miklosich) brat slavista Franca Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8da je v Ljutomeru obiskoval ljudsko \xc5\xa1olo, nato leta 1842 v Gradcu kon\xc4\x8dal trimese\xc4\x8dni u\xc4\x8diteljski te\xc4\x8daj za pou\xc4\x8devanje na trirazredni \xc5\xa1oli, bil v letih 1842\xe2\x80\x931844 u\xc4\x8ditelj v Lu\xc4\x8danah; se v \xc5\xa1olskem letu 1844/1845 v Gradcu glasbeno izpopolnjeval in kon\xc4\x8dal polletni te\xc4\x8daj za pou\xc4\x8devanje na glavnih ljudskih \xc5\xa1olah. Kot u\xc4\x8ditelj je pou\xc4\x8deval v Stadlu na Gornji \xc5\xa0tajerski (1845\xe2\x80\x931848) in Murauu (1848\xe2\x80\x931851), ko je bil v \xc5\xa1olskem letu 1851/1852 preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Maribor na cesarsko kraljevo okrajno glavno \xc5\xa1olo, ki je imela tedaj naslov\xc2\xa0\xc2\xbbnormalke\xc2\xab\xc2\xa0na mesto glavnega u\xc4\x8ditelja. V Mariboru je pou\xc4\x8deval osnovne predmete in petje. Tu se mu je ponudila mo\xc5\xbenost, da poglobi in izpopolni tudi svoje glasbeno znanje. Stopil je v stik z mariborskimi glasbeniki. Kot u\xc4\x8ditelj je bil med najbolj\xc5\xa1imi, kot organist pa si je pridobil toliko spretnosti, da je v Mariboru slovel za dobrega organista. Zaradi tega je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den na gimnazijo za u\xc4\x8ditelja petja. Ko je pri\xc5\xa1el leta 1859 v Maribor Anton Martin Slom\xc5\xa1ek, je pri\xc5\xa1el tja tudi Peregrin Manich. Manich je bil z Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8dem v stalnem stiku. Ko so uvedli novi \xc5\xa1olski zakon, je Manich postal u\xc4\x8ditelj na dr\xc5\xbeavni \xc5\xa1oli, kjer je deloval do svoje upokojitve 1900. Poleg tega je pa pou\xc4\x8deval tudi petje na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du po tri ure in klavir po dve uri na teden. Kot u\xc4\x8ditelj petja in zborovodja na gimnaziji in u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du je Manich v Mariboru dvignil zborovsko petje; imel je zbor dijakov, ki je \xc5\xa1tel 140\xe2\x80\x93160 pevcev. Poleg nem\xc5\xa1ke pesmi je uvajal na srednji \xc5\xa1oli tudi slovensko pesem. V \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kem zboru, ki ga je Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d prevzel po Manichu, je polo\xc5\xbeil temelj slovenskemu petju v takrat popolnoma nem\xc5\xa1ko usmerjenem Mariboru. Maribor je tako postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za slovensko glasbo na Spodnji \xc5\xa0tajerski. Kot vodja petja je Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d s svojim zborom prirejal koncerte tudi izven Maribora \xc5\xbee od leta 1864 dalje. Z zborom je nastopil na Ptuju, Ljutomeru, Slovenski Bistrici in Framu ter v drugih manj\xc5\xa1ih krajih v okolici Maribora. S tem je postal pomemben dejavnik v razvoju slovenskega koncertnega petja v tem okolju. A \xc4\x8ditalni\xc5\xa1ko petje je okoli leta 1874 zamrlo in Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d je sprejel pouk petja na gimnaziji (1874\xe2\x80\x931880), ker je bil prej prekinil u\xc4\x8diteljsko slu\xc5\xbebo, da se je lahko posvetil samo delu s \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kim zborom. V \xc4\x8ditalnici je ustanovil glasbeni arhiv. Kot skladatelj pa se Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d ni uveljavil, njegove skladbe so bolj lokalnega pomena, namenjene doma\xc4\x8dim potrebam._NEWLINE_Kot didaktik je na podro\xc4\x8dju ljudsko\xc5\xa1olskega pouka zasledoval nove metode pouka in te tudi sam uvajal. Sestavil je naslednje u\xc4\x8dbenike: Stenske tablice za \xc4\x8ditanje po analiti\xc4\x8dno-sinteti\xc4\x8dni metodi (Maribor, 1874); Navod o rabi 80 pregibljivih \xc4\x8drk za prvi poduk v \xc4\x8ditanju (Maribor, 1875); Za\xc4\x8detnica in prvo berilo za ljudske \xc5\xa1ole (Dunaj, 1878); Slovenisch-deutsche Fibel f\xc3\xbcr Volksschulen. Slovensko-nem\xc5\xa1ka za\xc4\x8detnica za ljudske \xc5\xa1ole (Dunaj 1881)._NEWLINE_Pokopan je bil na starem mestnem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du pri Ljudskem vrtu. Ko je Mestna ob\xc4\x8dina Maribor leta 1940 to pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de dokon\xc4\x8dno zaprla, je organizirala njegovo ekshumacijo (tako kot tudi ekshumacijo drugih zaslu\xc5\xbenih mo\xc5\xbe, ki jih niso ekshumirali svojci) in pokop njegovih telesnih ostankov v novi skupni grobnici zaslu\xc5\xbenih mo\xc5\xbe v arkadah fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da na Pobre\xc5\xbeju.'