b'\n_START_ARTICLE_\nIzrek \xc5\xa1tirih barv\n_START_PARAGRAPH_\nIzr\xc3\xa8k \xc5\xa1t\xc3\xadrih b\xc3\xa1rv izjavlja, da se lahko vsako ravnino razdeljeno na podro\xc4\x8dja, kot je na primer politi\xc4\x8dni zemljevid dr\xc5\xbeav, grofij, ali karkoli \xc5\xbee, pobarva z najve\xc4\x8d \xc5\xa1tirimi barvami tako da nobeno izmed sosednjih podro\xc4\x8dij ni pobarvano z isto barvo. Dve podro\xc4\x8dji sta sosednji, \xc4\x8de njuna meja ni le to\xc4\x8dka. Vsako podro\xc4\x8dje se mora stikati z drugim, kar pomeni, da nima eksklav kot jih imata npr. Michigan in Azerbajd\xc5\xbean._NEWLINE_O\xc4\x8ditno je, da tri barve niso dovolj. Tudi ni te\xc5\xbeko pokazati, da je pri barvanju dovolj pet barv._NEWLINE_Izrek \xc5\xa1tirih barvah je bil prvi veliki izrek, ki so ga (leta 1976) dokazali s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalnika. Njegovega dokaza vsi matematiki ne sprejemajo, saj ga \xc4\x8dlovek ne more preveriti na roko. Navsezadnje je treba verjeti v pravilnost prevajalnika in strojne opreme, ki sta izvr\xc5\xa1ila program za dokaz._NEWLINE_Dokazu so o\xc4\x8ditali tudi da ni li\xc4\x8den, ali \xc4\x8de se zapi\xc5\xa1e z besedami iz tistega \xc4\x8dasa:\xc2\xa0\xc2\xbbdober matemati\xc4\x8dni dokaz je kakor pesem - to pa je telefonski imenik!\xc2\xab\n_START_SECTION_\nZgodovina izreka\n_START_PARAGRAPH_\nDomnevo, ki predstavlja problem barvanja, je prvi predlagal 23. oktobra 1852 mladi ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki matematik Francis Guthrie. Pri barvanju angle\xc5\xa1kih grofij je zapazil, da so za to potrebne le \xc5\xa1tiri barve. Guthriejev brat Frederick je bil \xc5\xa1tudent Augustusa De Morgana na Univerzitetnem kolid\xc5\xbeu v Londonu (UCL). Francis je poizvedoval o problemu pri bratu, ta pa ga je podal De Morganu. Guthrie je leta 1850 diplomiral na UCL, kasneje pa je pou\xc4\x8deval matematiko na Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki univerzi v Kaapstadtu._NEWLINE_Problem se je prvi\xc4\x8d pojavil v delu Arthurja Cayleyja O barvanju zemljevidov (On the colourings of maps), ki ga je izdala Kraljeva geografska dru\xc5\xbeba leta 1879._NEWLINE_Pred kon\xc4\x8dnim dokazom se je pojavilo ve\xc4\x8d neuspe\xc5\xa1nih poskusov. Enega od dokazov je podal leta 1879 Alfred Bray Kempe. Njegov dokaz so sprejeli. Drug dokaz je podal leta 1890 \xc5\xa1kotski fizik in matematik Peter Guthrie Tait. Leta 1890 je Percy John Heawood dokazal problem barvanja zemljevidov za pet barv in pokazal, da je Kempeov dokaz nepravilen. Leto kasneje 1891 je Julius Petersen pokazal \xc5\xa1e na nepravilnost Taitovega dokaza.'