b'\n_START_ARTICLE_\nDizel\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xadzel (tudi d\xc3\xadzelmot\xc3\xb3r ali d\xc3\xadzelski mot\xc3\xb3r) je vrsta motorjev z notranjim zgorevanjem, poimenovana po motorjih znamke Diesel. Tovrstni motor je prvi skonstruiral nem\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir Rudolf Diesel.\n_START_SECTION_\nVisoko kompresijsko razmerje\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem, ko je pri obi\xc4\x8dajnem bencinskem motorju kompresijsko razmerje do 9: 1, je pri dizlih mo\xc5\xbeno stisniti zrak, ki je brez goriva, do 22:1. Visoko kompresijsko razmerje je potrebno \xc5\xbee zato, da se v valjih stisnjeni zrak ogreje za samodejni v\xc5\xbeig goriva, na drugi strani pa je termodinamski delovni kro\xc5\xbeni proces ugodnej\xc5\xa1i. Zgorevalni prostor je v dizlu manj\xc5\xa1i kot v bencinskem motorju z enako gibno prostornino, vendar dose\xc5\xbee zaradi velike kompresije bolj\xc5\xa1e izkoristke.\n_START_SECTION_\nVbrizgavanje goriva\n_START_PARAGRAPH_\nZa vbrizgavanje goriva skrbi \xc4\x8drpalka. \xc5\xa0obe (v vsakem valju je ena) vbrizgavajo v pravem trenutku pravo koli\xc4\x8dino goriva po vrstnem redu v\xc5\xbeigov v valjih. Razdeljevanje in vbrizganje goriva po valjih je bilo prvotno uravnavano z mehansko napravo - razvodnikom goriva. Pri novih motorjih vbrizganje goriva vodi elektronika. Ugodnej\xc5\xa1e delovanje se da dose\xc4\x8di s postopnim vbrizganjem goriva; elektronika (ra\xc4\x8dunalnik v\xc5\xbeiga) pa uravnava \xc4\x8das, koli\xc4\x8dino in razpored delnih vbrizganj goriva v valj.\n_START_SECTION_\nSestavni deli motorja\n_START_PARAGRAPH_\nValj je v najenostavnej\xc5\xa1i obliki cev okroglega prereza, ki je na enem koncu zaprta._NEWLINE_Bat se tesno prilega  notranji povr\xc5\xa1ini valja. Idealna bi bila zrakotesnost z isto\xc4\x8dasno prosto gibljivostjo bata po valju navzgor z ro\xc4\x8di\xc4\x8dno gredjo._NEWLINE_Ojnica povezuje bat z ro\xc4\x8di\xc4\x8dno gredjo_NEWLINE_Ro\xc4\x8di\xc4\x8dna gred je glavna gred motorja, ki je ule\xc5\xbeajena v kraterju. Na njej so ro\xc4\x8di\xc4\x8dni \xc4\x8depi, na katere so pritrjene ojnice.\n_START_SECTION_\nDelovanje 4-taktnega dizelskega motorja\n_START_PARAGRAPH_\nPostopek zgorevanja se pri dizelskih motorjih bistveno razlikuje od postopka pri bencinskih motorjih._NEWLINE_-Pri dizelskih motorjih se vsesani zrak mo\xc4\x8dno stisne_NEWLINE_-Tak\xc5\xa1en motor stalno deluje s prese\xc5\xbekom zraka_NEWLINE_-Goriva za dizelski motor imajo ve\xc4\x8dinoma visoko vreli\xc5\xa1\xc4\x8de in imajo visoko v\xc5\xbeigalno sposobnost._NEWLINE_-Zmes goriva in zraka se ustvarja \xc5\xa1ele v zgorevalnem prostoru; dizelski motor torej deluje z notranjim ustvarjanjem zmesi._NEWLINE_-Visoko komprimiran (stisnjen) zrak je tako vro\xc4\x8d, da se vbrizgano gorivo samo v\xc5\xbege; dizelski motor torej deluje na samov\xc5\xbeig._NEWLINE_-Dizelski motor ima ve\xc4\x8dje padce tlaka in temperature, zato ima vi\xc5\xa1jo stopnjo izkoristka in ni\xc5\xbejo temperaturo izpu\xc5\xa1nih plinov. Vir: Hiller, V. (1992). Delovanje motornega vozila. Ljubljana: Tehni\xc5\xa1ka zalo\xc5\xbeba Slovenije.\n_START_SECTION_\nVrste dizlov\n_START_PARAGRAPH_\nDizli so po osnovnem delovanju podobno kot ostali motorji z notranjim zgorevanjem dveh vrst: dvotaktni in \xc5\xa1tiritaktni. Manj\xc5\xa1i motorji so skoraj izklju\xc4\x8dno \xc5\xa1tiritaktni. Dvotaktni so nekateri ve\xc4\x8dji, po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8di motorji, na primer za pogon ladij. Skupna zna\xc4\x8dilnost je samov\xc5\xbeig goriva, ki ga visokotla\xc4\x8dna \xc4\x8drpalka vbrizga skozi \xc5\xa1obo v stisnjen vro\xc4\x8d zrak v obdobju, ko je zrak v valju motorja najbolj stisnjen. Razlikujeta pa se dvotaktni in \xc5\xa1tiritaktni motor po na\xc4\x8dinu dotoka sve\xc5\xbeega zraka in odstranjevanja dimnih plinov iz valja._NEWLINE_Dvotaktni motorji so zelo enostavni in zaradi majhnega \xc5\xa1tevila delov tudi zelo zanesljivi, kar je  klju\xc4\x8dno za uporabo na primer na ladjah. Dvotaktni batni motor ne potrebuje ventilov. Ker je pri vsakem obratu en delovni takt; pri \xc5\xa1tiritaktnem motorju pa je delovni takt le vsak drugi obrat, je mo\xc4\x8d dvotaktnega motorja za enako velikost skoraj dvakrat ve\xc4\x8dja. Pomanjkljivost je v tem, da se zrak in izpu\xc5\xa1ni plini nekoliko me\xc5\xa1ajo. Zaradi ostanka dimnih plinov v valju se mo\xc5\xbena koli\xc4\x8dina goriva, ki zgori v vsakem delovnem taktu, zmanj\xc5\xa1ana. Zaradi tega mo\xc4\x8d dvotaktnega motorja ni natanko dvakrat ve\xc4\x8dja kot pri enako velikem \xc5\xa1tiritaktnem motorju,\n_START_SECTION_\nTurbopolnilnik\n_START_PARAGRAPH_\nPolnjenje motorja s sve\xc5\xbeim zrakom pospe\xc5\xa1imo s kompresorjem, ki je ve\xc4\x8dinoma izveden kot rotacijski ("turbo") kompresor. Z ve\xc4\x8danjem tlaka polnjenja tudi pove\xc4\x8damo vsakokratno koli\xc4\x8dino zraka v valju, kar omogo\xc4\x8da zgorevanje ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine goriva v vsakem delovnem taktu; s tem pa e pove\xc4\x8da tudi mo\xc4\x8d motorja.  S turbopolnilnikom dose\xc5\xbeemo tudi bolj\xc5\xa1o odzivnost motorja._NEWLINE_S turbopolnilnikom se mo\xc4\x8d motorja lahko zelo pove\xc4\x8da, zato se uporablja vse pogosteje._NEWLINE_Energijo za delo turbopolnilnika pridobimo iz izpu\xc5\xa1nih plinov z majhno plinsko turbino. Najve\xc4\x8dkrat je turbopolnilnik (kompresorski del) kar neposredno povezan s turbino na izpu\xc5\xa1ne pline v enoto, ki prosto te\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZagon hladnega motorja\n_START_PARAGRAPH_\nAvtomobilski dizli imajo navadno \xc5\xbearilno sve\xc4\x8dko, ki olaj\xc5\xa1a zagon hladilnega motorja na ta na\xc4\x8din, da pred zagonom \xc5\xbeari toliko \xc4\x8dasa, da se zrak v valjih ogreje na dovolj visoko temperaturo za v\xc5\xbeig plinskega olja._NEWLINE_Velike ladijske motorje za\xc5\xbeenejo najve\xc4\x8dkrat s stisnjenim zrakom. Zagon traja toliko \xc4\x8dasa, da se valji in bat zadosti segrejejo za v\xc5\xbeig goriva.'