b'\n_START_ARTICLE_\nViktor Koro\xc5\xa1ec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ec je ljudsko \xc5\xa1olo obiskoval v Kranju, kjer je prav tako 1918 z odliko maturiral. Od leta 1918 do 1920 je tri semestre \xc5\xa1tudiral teologijo v Ljubljani, nato pa pravo v Ljubljani in M\xc3\xbcnchenu._NEWLINE_Koro\xc5\xa1ec je vse dr\xc5\xbeavne izpite naredil z odliko in leta 1924 diplomiral na Pravni fakulteti v Ljubljani in prav tam 1926 tudi doktoriral_NEWLINE_Zatem je bil praktikant pri de\xc5\xbeelnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani in isto\xc4\x8dasno tajnik ljubljanske pravne fakultete. Profesorji so mu dali pobudo, naj se specializira za rimsko pravo. S \xc5\xa1tipendijo ministrstva je bil 1924 do 1926 tri semestre na univerzi v Leipzigu, kjer je pod vodstvom P. Koschakerja pripravil habilitacijsko delo: Die Erbenhaftung nach r\xc3\xb6mischem Recht (Leipziger rechtswissenschaftliche Studien H. 29, Leipzig, 1927). Leta 1927 je bil imenovan za docenta na ljubljanski pravni fakulteti in 3. novembra je nastopil s predavanjem: Naloge moderne rimskopravne vede s posebnim ozirom na razvoj rimskega prava. Po prizadevanju profesorja Koschakerja je dobil Rockefellerjevo \xc5\xa1tipendijo, \xc5\xa1el za eno leto v Leipzig ter tam \xc5\xa1tudiral sumer\xc5\xa1\xc4\x8dino, akkad\xc5\xa1\xc4\x8dino in hetit\xc5\xa1\xc4\x8dino in se uvajal v prou\xc4\x8davanje staroorientalskih klinopisnih pravnih spomenikov. Plod tega \xc5\xa1tudija je knjiga: Hethitische Staatsvertr\xc3\xa4ge. Ein Beitrag zu ihrer juristischen Wertung (Leipziger rechtswissenschaftliche Studien H. 60, Leipzig, 1931), razprava: Raubund Kaufehe im hethitischen Recht (v zborniku Onoranze Ricoobono, Palermo) in predavanje na 18. mednarodnem kongresu orientalistov v Leidenu 1931: Beitr\xc3\xa4ge zum hethitischen Privatrecht (Zeitschr. d. Savigny-Stift., rom. Abt., 1932). Leta 1930 je bil imenovan za izrednega profesorja na ljubljanski pravni fakulteti. Pred tem je \xc5\xa1e objavil: Nekatere to\xc4\x8dke na\xc5\xa1ega programa (Almanah katoli\xc5\xa1kega dija\xc5\xa1tva, 1922); Mirovna politika Benedikta XV. (SMI, 1922); Zunanja politika (Na\xc5\xa1 dom, 1923); Zveza narodov, mirovno gibanje in pape\xc5\xa1tvo (5. katoli\xc5\xa1ki shod v Ljubljani 1923; Ljubljana, 1924); Politi\xc4\x8dni del nem\xc5\xa1ke ustave (SMI, 1923); Mednarodna za\xc5\xa1\xc4\x8dita manj\xc5\xa1in v Jugoslaviji (\xc4\x8cas, 1923/1924). Leta 1935 redni profesor na PF v Ljubljani kjer je vse od 1927 do 1973 predaval rinsko pravo, na filozofski fakulteti v Ljubljani pa od 1951 do 1968 akadski in od 1957 hetitski jezik ter zgodovino starega Vzhoda (1953 do 1982). Leta 1956 je postal redni \xc4\x8dlan SAZU in od 1958 predstojnik In\xc5\xa1tituta za prava starega Orienta. Za znanstvene dose\xc5\xbeke je 1985 prejel Kidri\xc4\x8devo nagrado.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ec je objavljal tako doma kot v tujini. Objavljena dela je pisal v ve\xc4\x8d svetovnih jezikih, najve\xc4\x8d v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in franco\xc5\xa1\xc4\x8dini. S podro\xc4\x8dja rimskega prava je poleg habilitacijskega spisa o dedi\xc4\x8devem jamstvu za zapustnikove dolgove v starem rimskem pravu (Die Erbenhaftung nach r\xc3\xb6mischem Recht) objavil \xc5\xa1e obse\xc5\xbeen u\xc4\x8dbenik rimskega prava ter razprave, ki so obravnavale nove odlomke Gajevih Institucij, nastanek Avgustovega principata in usodo rimskega prava v Angliji. Na podro\xc4\x8dju pravne orientalistike je prodrl v svetovni vrh s knjigo o hetitskih dr\xc5\xbeavnih pogodbah (Hethitische Staatsvertr\xc3\xa4ge. Ein Beitrag zu ihrer juristischen Wertrung). Koro\xc5\xa1ec se je uveljavil tudi na drugih podro\xc4\x8djih hetitskega prava; \xc5\xbee 1930 je odkril sistematiko prve hetitske pravne zbirke in v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je prevedel Hamurabijev zakonik, zakonik mesta E\xc5\xa1nunne in Lipit-I\xc5\xa1tarjev zakonik. Vrhunec in sinteza Koro\xc5\xa1\xc4\x8devega dela na podro\xc4\x8dju pravne orientalistike je delo Keilschriftrecht; v katerem sistemati\xc4\x8dno obravnava sumersko, akadsko, babilonsko, asirsko in hetitsko pravo.'