b'\n_START_ARTICLE_\nAmon\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nAmonovo ime se v egip\xc4\x8danskih zapisih prvi\xc4\x8d pojavi kot \xe1\xbb\x89mn, kar pomeni nevidni. Glede na to, da v egip\xc4\x8danskih hieroglifih niso zapisovali samostalnikov, so egiptologi posredno ugotovili, da se je ime izgovarjalo kot *jam\xc4\x81nu (brano, IPA: /jama\xcb\x90nu/). Ime je pre\xc5\xbeivelo tudi v koptskem jeziku.\n_START_SECTION_\nRojstvo in \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku je bil samo ocean Nun. Po mitu iz Hermopolisa je imel Nun \xc5\xbeeno Naunet. Iz Nuna je zrasel hrib in na njem je bil ustvarjen Amon ("nevidni", po mitu je Amon obstajal \xc5\xbee pred hribom in je imel \xc5\xbeeno Amaunet). Amon je na hribu izpljunil \xc5\xa0u in Tefnut, dvoj\xc4\x8dka. Postala sta star\xc5\xa1a neba (Nut) in Zemlje (Geb). V Hermopolisu so Nun, Naunet, Amon in Amaunet slavili kot \xc2\xbbo\xc4\x8deta in materi, ki so bili \xc5\xbee pred pravimi bogovi\xc2\xab. Amon je postal kralj bogov,  predvsem v Novem kraljestvu. Na koncu je Amon postal \xc2\xbbneprepoznaven\xc2\xab. Amon je bil najbolj \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den v Karnaku in Luksorju. Vsi faraoni so hoteli pokazati svojo pobo\xc5\xbenost in so gradili dvorane s stebri in kapiteli v obliki papirusa. V templju so \xc4\x8dastili Amona (za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik templja), Mut (Amonova \xc5\xbeena, ki je premagala prej\xc5\xa1njo Amonovo \xc5\xbeeno) in Honsa (boga Lune, sina Amona in Mut). Pot s sfingami z glavami ovna se vidi \xc5\xa1e danes, z njimi je potoval Amon med procesijami do Luksorja, ograjena je bila s palmami, do Minovega templja, kjer naj bi postal Min. Amonovi sve\xc4\x8deniki so bili lastniki bogatih zakladnic, ker so faraoni darovali denar  bogu Amonu, sve\xc4\x8deniki pa so si ga prilastili. Amonov tempelj je bil zaprt v dobi Amarne, ko je vladal Amenofis IV., a je Nefretete (faraonova \xc5\xbeena) po njegovi smrti ponovno uvedla Amonov kult in vrnili so se do takrat nezaposleni sve\xc4\x8deniki. Danes je tempelj brez strehe, stojijo pa mnogi stebri in obeliski.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAmon in Amaunet sta navedena v starih egiptovskih piramidnih besedilih. Amon in Amaunet sta oblikovala \xc4\x8detrtino starodavne ogdoade (skupina osmih bogov) iz Hermopolisa, kar je prvobitna zasnova ali element zraka ali nevidnosti (ustreza \xc5\xa0uju v eneadi), zato je bil Amon kasneje bog vetra. Menili so, da se je Amon sam ustvaril, nato pa \xc5\xa1e okolico._NEWLINE_Amon je bil za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik Teb po koncu prvega vmesnega obdobja v obdobju 11. dinastije. Njegova \xc5\xbeena je bila Mut. V Tebah so Amon kot o\xc4\x8de, Mut kot mati in bog Lune Honsu oblikovali bo\xc5\xbeansko dru\xc5\xbeino ali \xc2\xbbtebansko triado\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nBog zraka\n_START_PARAGRAPH_\nAmon je bil v staroegip\xc4\x8danski mitologiji sprva bo\xc5\xbeanstvo zraka, ki je eden od \xc5\xa1tirih elementov, ki so ustvarili svet (praocean, ve\xc4\x8dnost in tema so preostali trije). Njegovo ime, ki pomeni nevidni, izra\xc5\xbea eno od osnovnih lastnosti zraka in vetra. Kot vse preostale \xc4\x8dlane ogdoade iz Heliopolisa, kjer je bil kult najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, so njegovo mo\xc5\xa1ko stran upodabljali kot \xc5\xbeabo oziroma bitje z \xc5\xbeabjo glavo. Nevidnost je bila simboli\xc4\x8dno predstavljena z modro barvo, ki je barva neba._NEWLINE_Kult ogdoade temelji na dualisti\xc4\x8dni zasnovi \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, zato je imel Amon tudi svojo \xc5\xbeensko stran, imenovano Amunet, ki je \xc5\xbeenska oblika besede Amon. Kot vse preostale \xc5\xbeenske predstavnice ogdoade iz Heliopolisa je bila tudi Amunet upodobljena kot ka\xc4\x8da.'