b'\n_START_ARTICLE_\nRevizionizem\n_START_PARAGRAPH_\nPri revizionizmu ne govorimo o splo\xc5\xa1ni (in neposredni) diskreditaciji marksisti\xc4\x8dne teorije; revizionizem na primer ne trdi, da se je Marx v svojih delih popolnoma motil glede kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe. Ne govorimo niti o popularni paroli, da je Marx sicer pravilno opisoval \xc2\xbbklasi\xc4\x8dni kapitalizem\xc2\xab, ki pa je \xc2\xbbpre\xc5\xbeivet\xc2\xab. Govora je nasprotno o potvarjanju marksisti\xc4\x8dnega nauka na tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din, da se mu odvzame vsaj eden izmed elementov, ki so klju\xc4\x8dni za njegovo revolucionarnost, s tem pa postane skladen z bur\xc5\xbeoaznimi razlagami kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe. Revizionizem se torej nana\xc5\xa1a na napadanje, predvsem pa potvarjanje osnovnih elementov marksizma in odpravljanje njegove radikalnosti. _NEWLINE_Tak\xc5\xa1no definicijo revizionizma moramo dopolniti pred morebitnim nesporazumom. Revizionizem ni vezan le na Marxa in Engelsa, temve\xc4\x8d vse marksisti\xc4\x8dne avtorje. Posledi\xc4\x8dno ni vezan le na marksisti\xc4\x8dno analizo kapitalizma, temve\xc4\x8d tudi na marksisti\xc4\x8dno teorijo prakse (in dejansko revolucionarno prakso). Ta ni omejena le na boj proti kapitalizmu, ampak tudi na gradnjo komunizma; revizionizem se tako lahko pojavi tudi pod socializmom.\n_START_SECTION_\nBoj proti revizionizmu in svoboda kritike\n_START_PARAGRAPH_\nBoj proti revizionizmu ne izklju\xc4\x8duje sleherne kritike znotraj marksisti\xc4\x8dne struje. Ta je nasprotno pomembna za razvoj marksisti\xc4\x8dne misli in je v slednjo tudi zapisana. Ta namre\xc4\x8d gradi na histori\xc4\x8dnem materializmu, kar tudi pomeni, da upo\xc5\xa1teva zgodovinske okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, v katerih je nastala vsakr\xc5\xa1na teorija, vklju\xc4\x8dno z marksisti\xc4\x8dno. _NEWLINE_Temu primerno upo\xc5\xa1teva, da z dru\xc5\xbebenim razvojem dolo\xc4\x8deni deli teorije postanejo zastareli; nadalje se drugi deli lahko izka\xc5\xbeejo za pomanjkljive ali napa\xc4\x8dne. Tak\xc5\xa1en primer je na primer vloga malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva v razrednem boju. Marx in Engels sta predvidevala, da bo proletarizacija malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva pomemben katalizator v razrednem boju, saj bi s tem proletariat na svojo stran pridobil njihovo intelektualno znanje; zgodovinski razvoj je pokazal, da se malome\xc5\xa1\xc4\x8danstvo zdrsu v vrste proletariata upira, tudi z aktivnim bojem proti slednjemu._NEWLINE_Je pa treba razlikovati med konstruktivno svobodno kritiko, ki naslavlja dejanske pomanjkljivosti v marksisti\xc4\x8dni doktrini, ter revizionizmom oziroma neutemeljenim potvarjanjem temeljev marksizma pod pretvezo svobode kritike. V drugem primeru ni ve\xc4\x8d govora o zatiranju svobode kritike, ampak o boju proti revizionizmu pod krinko svobodne in konstruktivne kritike.\n_START_SECTION_\nOpustitev zahtev po revoluciji\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed najve\xc4\x8djih vej revizionizma je opustitev pozicije, da se razredna nasprotja kapitalizma oziroma razredne dru\xc5\xbebe nasploh dajo razre\xc5\xa1iti le z revolucijo, da torej konflikt med izkori\xc5\xa1\xc4\x8danim in izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskim razredom ni mo\xc5\xbeno mirno razre\xc5\xa1iti, torej, da bosta zadovoljni obe strani. Druga pomembna pozicija revizionizma, ki se prepleta s prvo, je opustitev teze, da notranja nasprotja kapitalizma ter sam razvoj slednjega silijo v preseganje samega sebe, ga torej silijo v razvoj novega ekonomskega sistema (komunizma)._NEWLINE_Na tem podro\xc4\x8dju sta reformizem in revizionizem mo\xc4\x8dno povezana, nista pa sinonima. Revizionizem je teoretska podlaga za reformizem, tega pa lahko nadalje spodbudi vrsta zmag v reformisti\xc4\x8dnih bojih (s \xc4\x8dimer se ustvari vtis, da je razre\xc5\xa1itev razrednega boja le vrsta reformisti\xc4\x8dnih zmag, da bodo zadeve vedno tekle tako gladko).\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeava kot posrednik med delom in kapitalom\n_START_PARAGRAPH_\nEden izmed pomembnej\xc5\xa1ih elementov reformizma je, da se razredna nasprotja, s tem pa tudi razredni konflikt, da pomiriti s prisotnostjo dr\xc5\xbeave kot posrednikom med sprtima stranema. Po tak\xc5\xa1nem mi\xc5\xa1ljenju se je dr\xc5\xbeava zmo\xc5\xbena povzpeti nad razredni konflikt, predpostavlja vir univerzalne racionalnosti, iz tega razloga pa naj bi tudi bila zmo\xc5\xbena dokon\xc4\x8dno razre\xc5\xa1iti razredni konflikt med delom in kapitalom (na osnovi razuma)._NEWLINE_Marksizem tak\xc5\xa1nemu pojmovanju o\xc4\x8dita, da je povr\xc5\xa1insko. Natan\xc4\x8dneje: najve\xc4\x8dja pomanjkljivost je v nezmo\xc5\xbenosti razlo\xc4\x8devanja med interesi individualnih kapitalistov in interesi kapitalizma (in s tem bur\xc5\xbeoazije) kot celote, ravno ta razlika pa je klju\xc4\x8dna za razumevanje delovanja dr\xc5\xbeave. _NEWLINE_Bur\xc5\xbeoazna dr\xc5\xbeava tako brez ve\xc4\x8djih problemov povozi interese individualnih kapitalistov, ne da bi pri tem delovala v nasprotju kapitalizma kot takega. Dr\xc5\xbeavna lastnina je na primer v nasprotju z neposrednimi interesi (vsaj nekaterih) kapitalistov, je pa v interesu kapitalizma kot takega (npr. dr\xc5\xbeavna infrastruktura, kot so ceste, po\xc5\xa1ta....). Nadalje je sprejetje reformisti\xc4\x8dnih ukrepov, kot na primer zakonsko dolo\xc4\x8dene minimalne pla\xc4\x8de ali zakonska omejitev delovnega dneva, v nasprotju s kratkoro\xc4\x8dnimi interesi bur\xc5\xbeoazije. Kljub temu pa so tak\xc5\xa1ni ukrepi v njenem dolgoro\xc4\x8dnem interesu; (za\xc4\x8dasno) zmanj\xc5\xa1anje profitne mere je za bur\xc5\xbeoazijo manj\xc5\xa1e zlo kot njena razlastitev. Podobno velja za fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavo, ki jo bur\xc5\xbeoazija prena\xc5\xa1a, ker nima realne alternative komunisti\xc4\x8dni revoluciji._NEWLINE_Opazka, da je dr\xc5\xbeava, vsaj neposredno, nad razrednim konfliktom, dr\xc5\xbei. Ampak tak\xc5\xa1en odnos je le povr\xc5\xa1inski. Dr\xc5\xbeava se sicer povzpne nad takoj\xc5\xa1nje razredne konflikte in jih brzda, a isto\xc4\x8dasno ta dr\xc5\xbeava ni abstraktna tvorba, ampak nasprotno izhaja iz istega razrednega konflikta. Obstoj dr\xc5\xbeave tako ne dokazuje, da je razredni konflikt mo\xc5\xbeno trajno razre\xc5\xa1iti (v okviru obstoje\xc4\x8dih razrednih struktur), ampak nasprotno; da dr\xc5\xbeava obstaja ravno zato, ker se ta konflikt ni zmo\xc5\xbeen sam razre\xc5\xa1iti. Njegovo eskalacijo do revolucionarnih razse\xc5\xbenosti lahko prepre\xc4\x8di samo vi\xc5\xa1ja sila, ki jo iz te nuje proizvede sama razredna struktura.\n_START_SECTION_\nKapitalisti\xc4\x8dna protislovja\n_START_PARAGRAPH_\nMarksisti\xc4\x8dna analiza kapitalisti\xc4\x8dne ekonomije vklju\xc4\x8duje tezo, da je ta zaradi lastnih notranjih protislovij \xc5\xbee po svoji naravi nestabilna. Ta nestabilnost ima destruktivne razse\xc5\xbenosti, saj omenjena protislovja ob\xc4\x8dasno dose\xc5\xbeejo vrhunec in izbruhnejo kot periodi\xc4\x8dne gospodarske krize. Ker nadalje ta protislovja izhajajo iz temeljnih mehanizmov kapitalisti\xc4\x8dne produkcije (npr. kriza zaradi preobilja, kaoti\xc4\x8dnost trga...), iz tega tudi sledi pomembna teza, da je kapitalisti\xc4\x8dne krize mo\xc5\xbeno odpraviti le z odpravo kapitalizma samega._NEWLINE_Revizionisti\xc4\x8dna razli\xc4\x8dica temu oporeka; trdi, da je kapitalizem razvil mehanizme, ki krize omilijo, zamaknejo in dokon\xc4\x8dno odpravijo. Dva najpogostej\xc5\xa1a instrumenta, ki naj bi izpolnila to nalogo, sta kreditni sistem in monopoli; prvi naj bi zapolnili denarne deficite (zastoj na tem mestu tudi za\xc4\x8dne krizo), drugi pa odpravili tr\xc5\xbeno anarhijo. Ne eno ne drugo pa krize ne v teoriji ne v praksi ne odpravlja. _NEWLINE_Kredit opravlja dve funkciji; lahko prevzame funkcijo pla\xc4\x8dilnega sredstva (tj. kreditni denar), lahko pa kot finan\xc4\x8dni vzvod sodeluje (preko bank) pri mobilizaciji dru\xc5\xbebenega kapitala. Na temeljni vzrok krize (prevelika produkcija (hiperprodukcija) glede na tr\xc5\xbeno povpra\xc5\xa1evanje) nima vpliva. Nasprotno. Ravno zato, ker kreditni sistem silovito pove\xc4\x8da obseg produkcija, ta toliko hitreje preide v hiperprodukcijo, uni\xc4\x8denje pa je zaradi nagle rasti toliko ve\xc4\x8dje. S tem, ko omogo\xc4\x8da la\xc5\xbejo \xc5\xa1pekulacijo, kreditni sistem nadalje \xc5\xa1e dodatno destabilizira trg. Kredit tako krize ne odpravlja, ampak pove\xc4\x8da njene razse\xc5\xbenosti._NEWLINE_Monopoli ravno tako ne odpravljajo anarhije trga. Prvi razlog je v tem, da so sami monopoli nestabilni; osnovani so izklju\xc4\x8dno z namenom povi\xc5\xa1ati profit in se tudi razpustijo, ko niso ve\xc4\x8d zmo\xc5\xbeni izpolnjevati tega cilja (npr. v \xc4\x8dasu krize). Drugi razlog je v samem delovanju monopola; ta ima vi\xc5\xa1ji profit, ker ga realizira na \xc5\xa1kodo drugih, ne-monopoliziranih sfer. Druga\xc4\x8de: monopol lahko funkcionira ravno zato, ker ne zajema celotne dru\xc5\xbebene ekonomije. V tak\xc5\xa1nem primeru bi monopol izgubil svoj pomen, saj ne bi imel nadpovpre\xc4\x8dnega profita, ravno to pa je osnovni smoter monopola. Nadalje monopol, tako kot kreditni sistem, ne naslovijo temeljnega vzroka gospodarske krize, ampak nasprotno naslavljajo vpra\xc5\xa1anje razporeditve kriznega udarca znotraj dru\xc5\xbebenega kapitala (u\xc4\x8dinki krize ostanejo za delavski razred enaki)._NEWLINE_Pristop, da razliko med ponudbo in povpra\xc5\xa1evanjem zapolni dr\xc5\xbeava, ravno tako ne odpravi krize. \xc4\x8ce je trg prenasi\xc4\x8den, je vseeno, ali je vir povpra\xc5\xa1evanja dr\xc5\xbeava ali privatni sektor. Opcija, da dr\xc5\xbeava proizvaja povpra\xc5\xa1evanje zgolj zavoljo povpra\xc5\xa1evanja (kot npr. z voja\xc5\xa1kimi izdatki), je neustrezno naslavljanje notranjih protislovij kapitalizma; pomeni zavestno tro\xc5\xa1iti ogromne koli\xc4\x8dine sredstev in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega dela zgolj za re\xc5\xa1evanje investicij kapitala, delavski razred pa s tak\xc5\xa1nim pristopom ni ni\xc4\x8d na bolj\xc5\xa1em. _NEWLINE_Primer prvega pristopa je me\xc5\xa1ana ekonomija pod keynesianskim pristopom, ki pa je \xc5\xa1e vedno podrejena tr\xc5\xbenim zakonitostim in s tem istim mehanizmom, ki povzro\xc4\x8dajo krize. Primer drugega pristopa je militarizem, zagovarjanje tak\xc5\xa1nega pristopa v imenu proletariata pa ima vrsto pomanjkljivosti (vklju\xc4\x8dno z nekriti\xc4\x8dnostjo do militarizma in imperializma); vse izhajajo iz nezmo\xc5\xbenosti razlikovanja med interesi bur\xc5\xbeoazije in interesi proletariata (v Komunisti\xc4\x8dnem manifestu je tak\xc5\xa1no razmi\xc5\xa1ljanje ozna\xc4\x8deno za bur\xc5\xbeoazni utopi\xc4\x8dni socializem).\n_START_SECTION_\nPristop do imperializma\n_START_PARAGRAPH_\nPri vpra\xc5\xa1anju imperializma in kapitalizma je za marksizem klju\xc4\x8dno vpra\xc5\xa1anje, kak\xc5\xa1en je odnos med imperializmom in razvojem kapitalisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina produkcije. Druga\xc4\x8de povedano: ali imperializem izhaja iz same kapitalisti\xc4\x8dne produkcije, ali se pojavi kot odgovor na njena notranja protislovja? \xc4\x8ce je odgovor odklonilen, ima kapitalizem do imperializma povsem oportunisti\xc4\x8dni pristop; poslu\xc5\xbeuje se ga, ker je v danih zgodovinskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah to zanj ugodno (je prilo\xc5\xbenosten vir dodatnega profita). \xc4\x8ce je odgovor pritrdilen, imperializem ni zgodovinska dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo kapitalizem podeduje, ampak ga na neki to\xc4\x8dki poraja sam kapitalizem. V tem primeru sta imperializem in kapitalizem nelo\xc4\x8dljiva; v prvem primeru ne.  _NEWLINE_Nadalje: kak\xc5\xa1ni so odnosi med ve\xc4\x8d imperialisti\xc4\x8dnimi silami? Ali se konflikti med njimi s\xc4\x8dasoma stopnjujejo, pomirjajo ali pa se nasprotno vzpostavi cikel vojn in premirij? Kar vodi do odlo\xc4\x8dilnega vpra\xc5\xa1anja: ali je mo\xc5\xbeno trajno odpraviti konflikt med imperialisti\xc4\x8dnimi silami?_NEWLINE_Revizionizem na prvi sklop vpra\xc5\xa1anj odgovori odklonilno; za imperializem trdi, da je le eden izmed mo\xc5\xbenih rezultatov kapitalisti\xc4\x8dnega razvoja, da lahko kapitalizem pre\xc5\xbeivi tudi brez imperializma. To ima za posledico lo\xc4\x8ditev proti-kapitalisti\xc4\x8dnega in proti-imperialisti\xc4\x8dnega boja. Vpra\xc5\xa1anje imperializma tako ni ve\xc4\x8d ekonomsko in politi\xc4\x8dno, temve\xc4\x8d le \xc5\xa1e politi\xc4\x8dno; s tem pa se iz vpra\xc5\xa1anja izpusti tudi vzrok imperializma._NEWLINE_Alternativna verzija revizionizma se obesi ravno na ekonomsko plat imperializma, ki jo predstavlja kot \xc2\xbbdokaz\xc2\xab, da kapitalisti\xc4\x8dni imperializem sam na sebi ne vodi v vojne in da mo\xc5\xbenosti zanje celo zmanj\xc5\xa1uje. Po tak\xc5\xa1ni logiki je to zato, ker je klju\xc4\x8dni element kapitalisti\xc4\x8dnega imperializma ekonomski, posledi\xc4\x8dno pa naj bi to veljalo tudi za metode njegove \xc5\xa1iritve; \xc5\xa1iril naj bi se predvsem preko trgov, ne z vojsko. Tak\xc5\xa1no pojmovanje vojne in imperializma je problemati\xc4\x8dno iz dveh razlogov. _NEWLINE_Prvi\xc4\x8d: pove samo, da se kapital raje \xc5\xa1iri preko trgov kot preko vojne, ne pove pa, kaj se zgodi, ko tak\xc5\xa1en pristop ni dovolj. Ne pove, kaj se zgodi, \xc4\x8de (bodo\xc4\x8da) kolonija uvede protekcionisti\xc4\x8dno ekonomsko politiko ali \xc4\x8de se poskusi osamosvojiti; ne bo dele\xc5\xbena samo ekonomskega (npr. sankcij), ampak tudi politi\xc4\x8dnega (vklju\xc4\x8dno z dr\xc5\xbeavnimi udari) in voja\xc5\xa1kega pritiska. Nadalje zanemarja zatiranje domorodnega prebivalstva v kolonijah in ve\xc4\x8dinoma nasilnega prila\xc5\xa1\xc4\x8danja zemlje. Ni\xc4\x8d izmed na\xc5\xa1tetega ni \xc2\xbbmirna \xc5\xa1iritev preko trgov\xc2\xab._NEWLINE_Drugi\xc4\x8d: ne zagotavlja miru niti med imperialisti\xc4\x8dnimi de\xc5\xbeelami. Ultra-imperializem, na primer, namiguje na mo\xc5\xbenost, da se bodo finan\xc4\x8dni kapitali vseh imperialisti\xc4\x8dnih de\xc5\xbeel s\xc4\x8dasoma zdru\xc5\xbeili in bodo skupaj izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali preostanek sveta. Do tega pa ne pride iz istega razloga, kot ne pride do zdru\xc5\xbeitve vseh kapitalov v skupni dru\xc5\xbebeni monopol; ker je odlo\xc4\x8dilni faktor pri delitvi plena med imperialisti\xc4\x8dnimi silami njihova relativna mo\xc4\x8d. Vsaka imperialisti\xc4\x8dna sila se ho\xc4\x8de okoristiti na ra\xc4\x8dun drugih sil in aktivno i\xc5\xa1\xc4\x8de prilo\xc5\xbenosti za tak\xc5\xa1no uveljavljanje svojih interesov; zavezni\xc5\xa1tva med imperialisti so le dodatno orodje za dosego tega cilja. Imperialisti\xc4\x8dne sile so neizogibno potisnjene v medsebojno tekmovanje, ker je koli\xc4\x8dina razpolo\xc5\xbeljivega plena (tj. nezasedenih ozemelj) omejena, kar vodi v konflikt za ponovno delitev sveta med imperialisti\xc4\x8dnimi silami. Ultra-imperializem je tako revizionisti\xc4\x8den, ker zanika nujnost konfliktov, ki izhajajo iz imperializma.\n_START_SECTION_\nTrg in socializem\n_START_PARAGRAPH_\nBlagovno gospodarstvo je gospodarstvo, kjer individualni produkcijski obrati zaradi dru\xc5\xbebene delitve dela niso medsebojno neodvisni; ne producirajo torej v prvi vrsti zase, ampak za nekoga drugega. Zaradi kapitalisti\xc4\x8dne privatne lastnine pa dru\xc5\xbebena produkcija ni direktno povezana v celoto, ampak je razbita na vrsto posameznih kapitalov, ti pa stopajo v medsebojne stike preko blagovne menjave (tako pridejo tudi do kon\xc4\x8dnih potro\xc5\xa1nikov); ta je tako glavni kohezivni element kapitalisti\xc4\x8dne ekonomije._NEWLINE_Komunizem, za katerega je zna\xc4\x8dilno plansko gospodarstvo, trga ne potrebuje; niti produkcija niti distribucija nista dolo\xc4\x8deni na osnovi trga in interesov posameznih kapitalov, temve\xc4\x8d sta zavestno na\xc4\x8drtovana na nivoju celotne dru\xc5\xbebe. Produkcija ni ve\xc4\x8d vezana na zahtevo po nenehni in siloviti rasti (posledica zahteve kapitala po \xc4\x8dimve\xc4\x8djem profitu); ravno tako se produkcija ne dolo\xc4\x8da glede na kapacitete trga (tj. \xc2\xbbkaj se bo lahko prodalo\xc2\xab), ampak glede na dejanske dru\xc5\xbebene potrebe. Te so tudi osrednji element pri postavljanju sistema distribucije dru\xc5\xbebenega produkta; v kapitalizmu je dru\xc5\xbebena potreba dolo\xc4\x8dena glede na tr\xc5\xbene potrebe (tj. potrebe potro\xc5\xa1nika so dolo\xc4\x8dene z njegovo kupno mo\xc4\x8djo)._NEWLINE_Plansko gospodarstvo, ki v celoti odpravi blagovno menjavo, mora imeti pod svojim nadzorom celotno dru\xc5\xbebeno ekonomijo. V socializmu (ni\xc5\xbeji stopnji komunizma) ni nujno, da je ta pogoj dejansko izpolnjen; zgodovinski primer so kolhozi v ZSSR. Ti so sicer bili na dr\xc5\xbeavnem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du in so uporabljali dr\xc5\xbeavna produkcijska sredstva, a niso bili povsem integrirani v plansko gospodarstvo; pridelek so obdr\xc5\xbeali kolhozi, ki so s preostankom dru\xc5\xbebe bili ekonomsko povezani preko blagovne menjave (tj. zamenjava pridelka za industrijske izdelke in gorivo). Ohranitev elementov blagovne menjave je bila zgodovinsko pogojena okoli\xc5\xa1\xc4\x8dina; tak\xc5\xa1na politika je izhajala iz velikega dele\xc5\xbea kme\xc4\x8dkega prebivalstva, ki \xc5\xa1e niso bilo mo\xc4\x8dno povezani z mestom. Opisan ekonomski odnos (blagovne menjave) med dr\xc5\xbeavno ekonomijo in kolhozi tako ni bil mi\xc5\xa1ljen kot trajna re\xc5\xa1itev, ampak kot tranzicija integracije v plansko gospodarstvo in dokon\xc4\x8dno odpravo blagovne produkcije. _NEWLINE_Revizionisti\xc4\x8dna smer zavzame nasprotno smer. Tr\xc5\xbenih elementov ne vidi kot ostankov preteklega dru\xc5\xbebenega reda, ki bodo s\xc4\x8dasoma odmrli, ampak jih revizionizem nasprotno utrjuje. _NEWLINE_Zgodovinski primer iz Sovjetske Zveze je poskus Libermannove reforme iz leta 1965. Med pomembnej\xc5\xa1e ukrepe spadajo uvedba profitabilnosti kot pomembnega ekonomskega indikatorja, ki tudi bistveno vpliva na gospodarsko planiranje. Reforma je nadalje predvidela pove\xc4\x8dano avtonomijo dr\xc5\xbeavnih podjetij; gospodarski plani tako ne bi bili ve\xc4\x8d zavezujo\xc4\x8de direktive, ampak vodila, ki naj bi se jih implementirala preko ekonomskih vzvodov (materialnih stimulacij). Z ve\xc4\x8djo avtonomijo dr\xc5\xbeavnih podjetij in profitabilnostjo kot pomembnim ekonomskim indikatorjem se je vzpostavil socialisti\xc4\x8dni trg, ki je imel veliko sorodnih zna\xc4\x8dilnosti s kapitalisti\xc4\x8dnim trgom (entropija na makro ekonomskem nivoju in pove\xc4\x8devanje dru\xc5\xbebene neenakosti). Revizionisti\xc4\x8dni pristop do trga in planskega gospodarstva tako ni zabrisoval ostankov razredne dru\xc5\xbebe, ampak jih je okrepil.\n_START_SECTION_\nMirna koeksistenca\n_START_PARAGRAPH_\nMirne koeksistence ne smemo ena\xc4\x8diti z enkratnimi kompromisi socialisti\xc4\x8dne oblasti, ki so posledica neugodnega mednarodnega polo\xc5\xbeaja. Brest-litovski mir je na primer bil podpisan z namenom pove\xc4\x8danja mo\xc5\xbenosti, da se oktobrska revolucija obdr\xc5\xbei (tudi zato, ker nem\xc5\xa1ke revolucije \xc5\xa1e ni bilo na vidiku); bil je torej kompromis, ki je bil klju\xc4\x8dnega pomena za pre\xc5\xbeivetje nove revolucionarne oblasti (ki je bila isto\xc4\x8dasno vpletena \xc5\xa1e v dr\xc5\xbeavljansko vojno). _NEWLINE_Mirna koeksistenca nasprotno ozna\xc4\x8duje pozicijo, da lahko socialisti\xc4\x8dni in kapitalisti\xc4\x8dni blok dr\xc5\xbeav sobivata, da je tak\xc5\xa1no ravnote\xc5\xbeje stabilno in se lahko obdr\xc5\xbei tudi na dolgi rok.Tak\xc5\xa1na pozicija se razlikuje od proletarskega internacionalizma, ki komunisti\xc4\x8dne revolucije ne pojmuje kot nacionalni, temve\xc4\x8d kot svetovni proces, temu primerno pa do kapitalisti\xc4\x8dnega sveta zavzame antagonisti\xc4\x8den odnos. V proletarskem internacionalizmu socialisti\xc4\x8dna de\xc5\xbeela podpre revolucionarne boje v tujini; mirna koeksistenca je do tak\xc5\xa1nega pristopa zadr\xc5\xbeana, saj bi \xc5\xa1kodoval odnosom z imperialisti\xc4\x8dnimi dr\xc5\xbeavami. Mirna koeksistenca (v revizionisti\xc4\x8dnem pomenu besede) tako pomeni koeksistenco z imperializmom in minimalno nasprotovanje le-temu._NEWLINE_Zgodovinsko je koncept uveljavil Nikita Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov, ki je v svoji zunanji politiki poudarjal prijateljski odnos in sodelovanje z ZDA. Njegov pristop je bil dele\xc5\xbeen kritike s strani marksistov drugih socialisti\xc4\x8dnih de\xc5\xbeel. Mao Zedong je Hru\xc5\xa1\xc4\x8dovu na primer o\xc4\x8dital, da je z mirno koeksistenco iz boja med socializmom in kapitalizmom izpustil najprej politi\xc4\x8dno vsebino, s poudarkom na prijateljskem sodelovanju pa \xc5\xa1e konflikt kot tak. Nadalje mu je o\xc4\x8dital, da je s tem opustil na\xc4\x8delo svetovne revolucije in ga zato ozna\xc4\x8dil za \xc2\xbbizdajalca marksizma-leninizma\xc2\xab. _NEWLINE_Podobno mnenje je izrazil Che Guevara, ki je, tako kot Mao, izpostavil, da sobivanje socialisti\xc4\x8dnih in kapitalisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav ne pomeni razrednega sobivanja. Nadalje je izpostavil, da v praksi mirna koeksistenca pomeni, da naj imperialisti\xc4\x8dne velesile (kot npr. ZDA) nadalje neovirano izvajajo kolonializem in neokolonializem. Iz tega je postavil zahtevo, da naj mirna koeksistenca ne velja le za svetovne velesile, ampak za vse dr\xc5\xbeave sveta. Podobno pozicijo je Lenin zavzel pod frazo \xc2\xbbpravica narodov do samoodlo\xc4\x8dbe\xc2\xab.'