b'\n_START_ARTICLE_\nAtabeg\n_START_SECTION_\nPoreklo in pomen\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda atabeg je sestavljena iz dveh besed: tur\xc5\xa1ka beseda ata pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbo\xc4\x8de ali prednik\xc2\xab, mnogo starej\xc5\xa1a sogdijska beseda beg pa pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbvodja\xc2\xab. \xc4\x8ce je seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki vladar umrl in zapustil mladoletnega naslednika, so mlademu vladarju dolo\xc4\x8dili skrbnika, ki ga je \xc5\xa1\xc4\x8ditil in vodil. Skrbniki so se pogosto poro\xc4\x8dali njihovimi ovdovelimi materami in postali nasledniku nekak\xc5\xa1en nadomestni o\xc4\x8de._NEWLINE_Ko so v 12. stoletja na Bli\xc5\xbenjem vzhodu zavladali Seld\xc5\xbeuki, je postal naslov atabeg precej pogost in so ga uporabljali celo v Mezopotamiji (Iraku)._NEWLINE_Med turkmenskimi plemeni v Perziji je bil polo\xc5\xbeaj atabega vi\xc5\xa1ji od polo\xc5\xbeaja kana._NEWLINE_Naslov atabeg se je uporabljal tudi za uradnike in oficirje v mamelu\xc5\xa1kem Egiptu. Nekateri atabegi so se pred vklju\xc4\x8ditvijo Egipta v Otomansko cesarstvo celo razglasili za sultane. Po propadu Seld\xc5\xbeukov se je naslov uporabljal samo ob\xc4\x8dasno._NEWLINE_Azerbajd\xc5\xbeanski vladarji iz dinastije Ildeniz (Ildegoz) so uporabljali naslov Atabeg-e-Azam (Veliki atabeg), ki je ozna\xc4\x8deval njihov visoki polo\xc5\xbeaj, mo\xc4\x8d in vpliv na seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ke sultane. Naslov Atabeg-e-Azam se je s presledki uporabljal vse do leta 1916 in je v\xc4\x8dasih nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal naslov Vazir-e-Azama, ki je pripadal \xc5\xa1ahovemu velikemu vezirju.\n_START_SECTION_\nBli\xc5\xbenji vzhod\n_START_PARAGRAPH_\nOd 12. stoletja naprej so atabegi ustvarili ve\xc4\x8d dinastij in v ve\xc4\x8d kne\xc5\xbeevinah izpodrinili zakonite naslednike seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kih emirjev. Tak\xc5\xa1ne dinastije so ustvarili nekateri osvobojeni mameluki, ki so imeli na dvoru visoke polo\xc5\xbeaje. Ko so emirji umrli, so najprej postali za\xc5\xa1\xc4\x8ditniki emirjevih naslednikov, kasneje pa so si prisvojili njihove prestole. Tak\xc5\xa1na je bila na primer dinastija v Damasku, ki jo je ustanovil Tughtigin (1103-1128)._NEWLINE_Druga atabe\xc5\xa1ka\xc2\xa0\xc2\xbbkraljestva\xc2\xab\xc2\xa0so nastala na severovzhodu. Eno tak\xc5\xa1nih kraljestev sta okrog leta 1101 v Kaifi v Diyarbak\xc4\xb1ru ustanovila Sokman (S\xc3\xb6kmen) in njegov brat Ilghazi, imenovan Mardi. V Mosulu na Tigrisu so prav tako vladali atabegi, med njimi Aksunkur in Zengi. Zengi je postal atabeg Mosula leta 1128 in kmalu zatem tudi neodvisen vladar ve\xc4\x8djega dela severne Mezopotamije in Sirije, vklju\xc4\x8dno z Alepom._NEWLINE_Severnemu delu Luristana, ki se je v\xc4\x8dasih imenoval Luriku\xc4\x8dik (Mali Luristan), so vladali neodvisni vladarji iz dinastije Hur\xc5\xa1idov, ki so se imenovali atabegi vse do za\xc4\x8detka 17. stoletja, ko je zadnjega atabega \xc5\xa0aha Verdi Kana odstavil perzijski \xc5\xa1ah Abbas I. in namesto njega postavil na oblast Huseina Kana, poglavarja rivalskega plemena. Huseinu so namesto naslova atabeg dali guvernerski naslov vali, katerega so obdr\xc5\xbeali tudi njegovi nasledniki._NEWLINE_Veliki Luristan v ju\xc5\xbenem delu Luristana je bil neodisna dr\xc5\xbeava atabegov Fazlevijev od leta 1160 do leta 1424. Glavno mesto dr\xc5\xbeave je bil Idad\xc5\xbe, ki je danes kup ru\xc5\xa1evin v Malamirju, kak\xc5\xa1nih sro kilometrov jugovzhodno od Shushtarja.\n_START_SECTION_\nKavkaz\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ams al-Din Eldiguz (1137\xe2\x80\x931175), veliki atabeg seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kega sultana v Bagdadu, je v severozahodnem delu Irana ustanovil neodvisno dinasti\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavo Azerbajd\xc5\xbean, ki je trajala do leta 1225.'