b'\n_START_ARTICLE_\nDob pri \xc5\xa0entvidu\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nVas je dobila ime po vrsti hrasta, imenovanega dob (Quercus robur), ki je o\xc4\x8ditno rasel na ravnini, kjer je sedaj vas, \xc4\x8deprav danes okoli vasi na pobo\xc4\x8djih raste prete\xc5\xbeno bukev ter druga vrsta hrasta, tj. hrast graden (Quercus petrea). Ime vasi se je leta 1953 spremenilo iz \xc2\xbbDob\xc2\xab\xc2\xa0v \xc2\xbbDob pri \xc5\xa0entvidu\xc2\xab. Nem\xc5\xa1ko poimenovanje za naselje je bilo \xc2\xbbAich in der Unterkrain\xc2\xab\xc2\xa0oz. tudi \xc2\xbbEich in Krain\xc2\xab. V preteklosti so h kraju spadali tudi zaselki Sela, Breg in Boga vas, ki pa so danes samostojni kraji.\xc2\xa0 \xc2\xa0\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nZgodovina kraja\n_START_PARAGRAPH_\nVas se prvi\xc4\x8d omenja leta 1145 v listinah, s katerimi oglejski patriarh Pelegrin I. podari pet kmetij v Dobu (Enchen) v posest Cistercijanski opatiji Sti\xc4\x8dna.\xc2\xa0Dob se nadalje omenja v samostanskih listinah iz leta 1296, ko opat Henrik od Majncina Hmeljni\xc5\xa1kega pridobi z menjalno pogodbo \xc5\xa1est kmetij v Dobu (Aich).\xc2\xa0V letu 1356 je Katarina Schintzenpaumer podarila opatu Petru dve kmetiji in vrt v Dobu in sicer za oltar sv. Andreja, pri katerem so bili pokopani \xc4\x8dlani dru\xc5\xbein Schintzenpaumerjev.\xc2\xa0Leta 1362 je opat Arnold od mitni\xc4\x8darja iz Vi\xc5\xa1nje gore kmetijo v Dobu. V letu 1373 Bertold iz Sobra\xc4\x8d z \xc5\xbeeno Marjeto samostanu podari kmetijo v Dobu (Aich) v zameno za vzdr\xc5\xbeevanje ve\xc4\x8dne lu\xc4\x8di na njegovem grobu.\xc2\xa0V najstarej\xc5\xa1em ohranjenem sti\xc5\xa1kem urbarju iz leta 1505, v katerem so bile kmetije, ki so spadale pod opatijo, razdeljene v sedem uradov, je zabele\xc5\xbeeno, da sta dve kmetiji (ena pusta in ena poseljena) v Dobu (Aych per F\xc3\xbctsch), spadali pod t. i. Pitan\xc4\x8dni urad, ter da je 14 kmetij (sedem poseljenih in sedem pustih) v Dobu (Aych) spadalo pod t. i. Hribovski urad. Poro\xc4\x8dilo z dne 25. avgusta 1734 pa prikazuje, da je sti\xc5\xa1ka opatija v Dobu (Aych) imela v tistem \xc4\x8dasu 23 hasnovalcev urbarialne zemlje.\n_START_SECTION_\nNaravne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodno in ju\xc5\xbeno od vasi so znani ponori potoka \xc5\xa0entpavel\xc5\xa1\xc4\x8dica, ki izvira v 4 km oddaljeni vasi \xc5\xa0entpavel na Dolenjskem. V bli\xc5\xbeini vasi potok prite\xc4\x8de iz slab\xc5\xa1e prepustnega v mo\xc4\x8dno zakraselo obmo\xc4\x8dje, tako da tu vode poniknejo in podzemno odtekajo v izvir Krke (kontaktni kras). \xc5\xa0entpavel\xc5\xa1\xc4\x8dica se ob nizkih in srednjih vodah porazgubi v tla, \xc5\xa1e preden dose\xc5\xbee ponore v Dobu, ob mo\xc4\x8dnem de\xc5\xbeevju pa tudi ponori ne zmorejo sprejeti vse vode, tako da se vzhodno in ju\xc5\xbeno od vasi na poljih\xc2\xa0pojavijo ob\xc5\xa1irne poplave. _NEWLINE_Zaradi pogostih poplav, ki jih nastanejo zaradi potoka \xc5\xa0entpavel\xc5\xa1\xc4\x8dica, so va\xc5\xa1\xc4\x8dani v tridesetih letih 20. stoletja o\xc4\x8distili in poglobili ve\xc4\x8d ponorov, in sicer: Me\xc5\xbenarjevo jamo, Grabov\xc4\x8devo jamo, Gaj\xc4\x8dekovo jamo in Krul\xc4\x8devo jamo. Vse jame, ki so globoke do cca. 10 metrov, so pod vodstvom \xc4\x8de\xc5\xa1kega arhitekta, in\xc5\xbeenirja in hidrologa Jana Vladim\xc3\xadrja Hr\xc3\xa1sk\xc3\xbdja obzidali in za\xc5\xa1\xc4\x8ditili s kovinsko mre\xc5\xbeo.\xc2\xa0Prav tako so raz\xc5\xa1irili in utrdili strugo potoka.\xc2\xa0Na betonskem obodu Gaj\xc4\x8dekove jame je \xc5\xa1e danes vidna letnica 1938. _NEWLINE_Struga je bila nazadnje regulirana v letu 1998 vendar pa potok ob ve\xc4\x8djem de\xc5\xbeevju \xc5\xa1e vedno poplavlja.\xc2\xa0'