b'\n_START_ARTICLE_\nStane Vidmar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nStane Vidmar se je rodil 29. novembra 1891 v Ljubljani. Po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli in 4 razredih realke (1902\xe2\x80\x936) je obiskoval 1906\xe2\x80\x938 Mahrovo trgovsko \xc5\xa1olo, nato je delal v o\xc4\x8detovem de\xc5\xbenikarskem podjetju; obiskoval strokovne te\xc4\x8daje za tehni\xc4\x8dno risanje, tekstilno stroko in tuje jezike._NEWLINE_Leta 1914 je bil zaradi izbruha prve svetovne vojne vpoklican k vojakom. Slu\xc5\xbeil je kot \xc4\x8dastnik v Gradcu, v za\xc4\x8detku 1917 pa dezertiral k zaveznikom v Italijo in se priklju\xc4\x8dil Pivkovemu odredu. Kot prostovoljec se je boril na solunski fronti in po 1918 \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa ostal v vojski, v letih 1919\xe2\x80\x9320 je bil obmejni komisar na Jesenicah._NEWLINE_Leta 1922 je odprl tovarno \xc5\xa1portnih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din in telovadnega orodja in jo 1927 prodal, ter se pridru\xc5\xbeil o\xc4\x8detovemu podjetju. Po o\xc4\x8detovi smrti 1930 je prevzel vodstvo in 1931 ustanovil \xc5\xa1e tovarno za nogavice v Savljah. To je bila prva jugoslovanska tovarna de\xc5\xbenikov in nogavic, Vidmar jo je vodil vse do  leta 1947, ko jo je izro\xc4\x8dil dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_V v letih 1930\xe2\x80\x931941 je bil predsednik Zveze trgovskih zdru\xc5\xbeenj za dravsko banovino, predsednik Dru\xc5\xa1tva industrijcev in veletrgovcev, \xc4\x8dlan sveta zbornice za TOI, predsednik konzorcija TL, predsednik Gospodarske zadruge \xc4\x8dlanov Dru\xc5\xa1tva industrijcev in veletrgovcev v Ljubljani._NEWLINE_Leta 1941 je sodeloval pri ustanavljanju OF, zbiral je denarna sredstva in material, veliko pa je prispeval tudi sam. 25. aprila 1942 je bil v Trstu aretiran, prepeljan v Ljubljano, po 6 tednih zapora interniran v Borgomanero v Italiji. Tam je ostal do novembra, ko so ga z bratom Cirilom prepeljali v Ljubljano in dolo\xc4\x8dili za talca. Marca 1943 je bil ponovno deportiran v Italijo, po njeni kapitulaciji je septembra 1943 pobegnil v \xc5\xa0vico. Internirali so ga tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Rotrist pri Oltenu._NEWLINE_Po osvoboditvi se je vrnil v Ljubljano in se je 1946 zaposlil v tekstilnem odseku Ministrstvu  za industrijo oz. pri poznej\xc5\xa1i glavni direkciji tekstilne industrije. Po letu 1948 je bil zaposlen kot glavni direktor tekstilne industrije pri zastopstvu podjetja Commerce. Umrl je 28. julija 1957 v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDelovanje pri Sokolu\n_START_PARAGRAPH_\nKot dijak je telovadil pri Sokolu, dosegal vidne uspehe kot \xc4\x8dlan slovenske dru\xc5\xa1tvene tekmovalne vrste. Leta  1909 je tekmoval kot \xc4\x8dlan Slovenske sokolske zveze na mednarodnem prvenstvu Feder. Intern. Gymn. (FIG) v Luksemburgu. Leta 1911 sodeloval kot \xc4\x8dlan slovenske sekcije na tekmah v Torinu (dosegli 4. mesto), kot posameznik je tekmoval na mednarodnem prvenstvu v Parizu (5. mesto), najve\xc4\x8dji uspeh pa dosegel v Pragi 1912, kjer je na tekmi za slovansko prvenstvo zmagal v ostri konkurenci in postal slovanski sokolski prvak v orodni telovadbi. Bil je \xc5\xa1e \xc4\x8dlan jugoslovanske telovadne reprezentance na tekmovanju za mednarodno prvenstvo v Ljubljani._NEWLINE_Pozneje se je osredoto\xc4\x8dil na vzgojo in bil mednarodni telovadni sodnik. Vidmar spada med tiste telovadce, ki so dvignili slovensko in jugoslovansko orodno telovadbo na mednarodno raven._NEWLINE_Na ustanovnem zboru jugoslovanskega sokolstva je bil 1919 izvoljen za prvega na\xc4\x8delnika Sokolske zveze Srbov, Hrvatov in Slovencev. To funkcijo je opravljal do leta 1921._NEWLINE_V uporu proti vodstvu v dru\xc5\xa1tvu Sokol Ilirija, v katerem so telovadci terjali demokrati\xc4\x8dne pravice, je v disciplinskem procesu branil obto\xc5\xbeene \xc4\x8dlane vendar pa skupini kasneje, ko se je opredelila za levo krilo slov. sokolstva, ni sledil. Tudi po drugi svetovni vojni se je posve\xc4\x8dal telesnovzgojnemu delu, deloval v Telovadni zvezi Slovenije (kasneje Partizan), bil sodnik na tekmah in leta 1948 tri mesece trener jugoslovanske reprezentance za olimpijske igre v Londonu._NEWLINE_Vidmar je pisal tudi razne \xc4\x8dlanke o gospodarstvu, zlasti o svojem podjetju, ter o telovadnih vajah. Leta 1930 je uredil sokolski koledar. Skomponiral je ve\xc4\x8d telovadnih skladb in bil slikar samouk.'