b'\n_START_ARTICLE_\nMladoletnice\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke razli\xc4\x8dnih velikosti (od 3,5 do 40 mm dol\xc5\xbeine) in mehkim zunanjim skeletom, obi\xc4\x8dajno rjave barve. Na glavi so dolge, nitaste tipalnice, pogosto vsaj tako dolge kot krila, majhne sestavljene o\xc4\x8di in tri o\xc4\x8desca ter enostavno grizalo, ki je lahko tudi reducirano. Najvidnej\xc5\xa1i so deli maksil, t. i. maksilarni palpi, ki izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo ob strani glave, sestavljeni so iz treh do petih \xc4\x8dlenov. Sredoprsje (mezotoraks) je najve\xc4\x8dji \xc4\x8dlen oprsja, predprsje (protoraks) pa je pomanj\xc5\xa1ano. Krila so dobro razvita, le samice nekaterih vrst so brez njih. V primerjavi z drugimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami imajo zelo malo pre\xc4\x8dnih \xc5\xbeil, poleg tega pa so pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z dla\xc4\x8dicami, iz katerih izhaja znanstveno ime mladoletnic. Sprednji par kril je o\xc5\xbeji in dalj\xc5\xa1i od zadnjega, zlagajo jih strehasto nad telesom. Noge so dolge, z zna\xc4\x8dilnimi dlakami (\xc2\xbbostrogami\xc2\xab) na tibijah, katerih \xc5\xa1tevilo je uporaben taksonomski znak. Na zadku ni posebnih struktur._NEWLINE_Zelo enostavno jih je zamenjati z nekaterimi no\xc4\x8dnimi metulji, a podrobnej\xc5\xa1i pregled kril razkrije, da niso pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z majhnimi luskami, temve\xc4\x8d z dla\xc4\x8dicami. Poleg tega mladoletnice nimajo zavitega sesala. Tudi mre\xc5\xbeekrilcem so podobni, a jih od njih lo\xc4\x8dimo po pora\xc5\xa1\xc4\x8denih krilih, ki imajo bistveno manj pre\xc4\x8dnih \xc5\xbeil._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke imajo zelo hitinizirano glavino kapsulo in dobro razvite \xc4\x8deljusti, izoblikovane v grizalo. Oprsje je srednje trdno, nosi dobro razvite noge, zadek pa je mehak in pora\xc5\xa1\xc4\x8den s peresastimi \xc5\xa1krgami. Tiste, ki si gradijo hi\xc5\xa1ice, imajo par kavljem podobnih priveskov na koncu zadka (kampodeiformne li\xc4\x8dinke). Prosto\xc5\xbeive\xc4\x8de li\xc4\x8dinke pa imajo tr\xc5\xa1i zadek brez priveskov (eruciformne li\xc4\x8dinke).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamica odlo\xc5\xbei ve\xc4\x8djo maso jaj\xc4\x8dec v vodo in jih obda mukoznim ovojem. Le samice vrst s prosto\xc5\xbeive\xc4\x8dimi li\xc4\x8dinkami odlagajo jaj\xc4\x8deca v vodo posami\xc4\x8d. Po dveh ali treh tednih se izle\xc5\xbeejo drobne li\xc4\x8dinke. Li\xc4\x8dinke ve\xc4\x8dine vrst si zgradijo hi\xc5\xa1ico, s katero za\xc5\xa1\xc4\x8ditijo ob\xc4\x8dutljiv zadek. \xc5\xbdleza blizu ust izlo\xc4\x8da svili podoben izlo\xc4\x8dek, ki ga li\xc4\x8dinka ovije okrog sebe in nanj nalepi material. Li\xc4\x8dinke razli\xc4\x8dnih vrst uporabljajo razli\xc4\x8den material, od kamen\xc4\x8dkov, delcev vodnih rastlin do ko\xc5\xa1\xc4\x8dkov pol\xc5\xbejih hi\xc5\xa1ic, tako da je pogosto mo\xc5\xbeno dolo\xc4\x8diti li\xc4\x8dinko \xc5\xbee po uporabljenem materialu. Hi\xc5\xa1ica je odprta na obeh straneh, \xc4\x8deprav je lahko zadnja odprtina neopazna. Skoznjo se pretaka voda, iz katere pridobivajo kisik. Ko li\xc4\x8dinka raste, dodaja nov material k sprednjemu delu hi\xc5\xa1ice. Glava in noge molijo pri sprednjem delu iz hi\xc5\xa1ice in omogo\xc4\x8dajo premikanje. Li\xc4\x8dinke drugih vrst \xc5\xbeivijo v svilenih mre\xc5\xbeah, ki jih spletejo okoli vodnega rastlinja, najredkej\xc5\xa1e pa so prosto\xc5\xbeive\xc4\x8de, ki ne gradijo posebnih struktur. Te imajo po navadi tr\xc5\xa1i zadek. Ve\xc4\x8dina li\xc4\x8dink je vsejedih, prehranjujejo se z organskim materialom, ki ga voda prinese naokoli, le prosto\xc5\xbeive\xc4\x8de so plenilske. Zabubijo se znotraj svoje hi\xc5\xa1ice, ki jo pred tem pritrdijo na podlago, tudi prosto\xc5\xbeive\xc4\x8de si pred tem zgradijo ovoj iz peska. Bube so precej aktivne, tako kot li\xc4\x8dinke ves \xc4\x8das izvajajo gibe za prezra\xc4\x8devanje \xc5\xa1krg. Imajo \xc5\xbee razpoznavne noge, tipalnice in krila, poleg tega pa velike \xc4\x8deljusti. Pred zadnjo levitvijo se pregrizejo skozi ovoj in se preobrazijo v odraslo \xc5\xbeival na povr\xc5\xa1ini vode ali na bregu._NEWLINE_Odrasle \xc5\xbeivali lahko poletijo skoraj takoj po levitvi, \xc4\x8deprav morajo krila otrdeti preden lahko normalno letijo. So ve\xc4\x8dinoma slabi letalci, tako da jih pogosto najdemo blizu vodnih teles, kjer so se izlegli. Imajo \xc5\xa1ibke \xc4\x8deljusti - ve\xc4\x8dina se sploh ne prehranjuje, le nekatere odrasle mladoletnice se prehranjujejo z nektarjem. Njihova glavna naloga je parjenje. Paritev se za\xc4\x8dne v zraku in nadaljuje na rastlinju. Celoten \xc5\xbeivljenjski krog traja eno leto, ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa zavzema stadij li\xc4\x8dinke, odrasle \xc5\xbeivali pa \xc5\xbeivijo najve\xc4\x8d nekaj tednov. Nekatere vrste prezimijo kot bube, ve\xc4\x8dina pa kot li\xc4\x8dinke - slednje se zabubijo spomladi in odrastejo zgodaj poleti.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nMladoletnice so edini red \xc5\xbeu\xc5\xbeelk s popolno preobrazbo, ki imajo vodne li\xc4\x8dinke. Vezanost na vodna telesa pomeni, da tudi odrasle najdemo v vla\xc5\xbenej\xc5\xa1ih obmo\xc4\x8djih, pogosto nedale\xc4\x8d od vode, kjer so se izlegli. Samo li\xc4\x8dinke vrste iz rodu Enoicyla so kopenske, pa tudi te potrebujejo vla\xc5\xbeno podlago za razvoj. Tako li\xc4\x8dinke kot odrasle \xc5\xbeivali so pomemben del vodnega ekosistema, saj predstavljajo vir hrane za ribe, vodne ptice in druge plenilce. Njihovo obliko pogosto posnemajo z vabami za muharjenje. Zelo so ob\xc4\x8dutljive na zmanj\xc5\xa1anje koncentracije kisika v vodi in prisotnost toksi\xc4\x8dnih snovi, zato se uporabljajo kot bioindikatorski organizmi pri ocenjevanju kakovosti povr\xc5\xa1inskih voda. Najve\xc4\x8d vrst je v predelih blizu izvirov in potokih do \xc5\xa1irine enega metra. Stoje\xc4\x8de vode naseljuje manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo vrst. Ogro\xc5\xbea jih predvsem onesna\xc5\xbeevanje voda z odplakami, pesticidi in umetnimi gnojili, melioracija in regulacija vodotokov ter zajezitve._NEWLINE_Glavni plenilci odraslih \xc5\xbeivali so pti\xc4\x8di in netopirji.\n_START_SECTION_\nMladoletnice v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je na ra\xc4\x8dun geografske raznolikosti velika pestrost vrst mladoletnic. Za na\xc5\xa1e ozemlje je znanih 212 vrst, vendar so nekateri deli dr\xc5\xbeave kar se ti\xc4\x8de mladoletnic \xc5\xa1e zelo slabo raziskani, zato njihovo dejansko \xc5\xa1tevilo ocenjujejo na 240 do 250. Pri nas \xc5\xbeivi tudi nekaj vrst, ki so verjetno endemne. To so Rhyacophila palmeni, Wormaldia vargai, Ecclisopteryx asterix, Chaetopteryx clara, Chaetopteryx goricensis in Chaetopteryx irenae._NEWLINE_Prvi se je s to skupino \xc5\xbeivali v Sloveniji ukvarjal \xc5\xbee Scopoli v 18. stoletju. Opisal je ve\xc4\x8d novih vrst, do danes sta se od njegovih poimenovanj obdr\xc5\xbeali znanstveni imeni za vrsti Philopotamus variegatus in Odontocerum albicorne.'