b'\n_START_ARTICLE_\nW. E. B. Du Bois\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nWilliam Edward Burghardt Du Bois se je rodil 23. februarja 1868, Great Barrington, Massachusetts. Identificiral se je kot mulat. Njegova mati, Mary Silvina Burghardt, je bila gospodinja, o\xc4\x8de, Alfred Du Bois, pa brivec. Pribli\xc5\xbeno dve leti po sinovem rojstvu, je o\xc4\x8de dru\xc5\xbeino zapustil in Williama je vzgojila mati s pomo\xc4\x8djo svoje dru\xc5\xbeine. Prav na pobudo svoje matere, se je William vpisal na tamkaj\xc5\xa1njo srednjo \xc5\xa1olo in tako postal postal prvi \xc4\x8dlan dru\xc5\xbeine, ki je obiskoval srednjo \xc5\xa1olo in jo leta 1884 tudi zaklju\xc4\x8dil. U\xc4\x8ditelji so prepoznali njegovo intelektualnost in ga spodbujali. Poleg tega, da je bil v srednji \xc5\xa1oli zelo uspe\xc5\xa1en, je v tem \xc4\x8dasu \xc5\xbee pisal \xc4\x8dlanke za regijska \xc4\x8dasopisa The Springfield Republican in The New York Globe._NEWLINE_Leta 1885, \xc5\xa1est mesecev po smrti njegove matere, se je preselil v Tennessee, kjer je obiskoval univerzo Fisk, \xc5\xa1olo za temnopolte, katere \xc5\xa1olnino mu je pomagala pla\xc4\x8dati soseska. Bil je urednik \xc5\xa1tudentske revije Herald in za\xc4\x8del se je seznanjati z ju\xc5\xbenja\xc5\xa1kim ameri\xc5\xa1kim rasizmom. Po prejeti diplomi je Du Bois za\xc4\x8del s \xc5\xa1tudijem na ameri\xc5\xa1ki univerzi Harvard, katere \xc5\xa1olnino je pla\xc4\x8dal z denarjem, ki ga je zaslu\xc5\xbeil s poletnim delom, s \xc5\xa1tipendijo in posojili prijateljev. Tam so nanj naredila velik vtis predavanja Williama Jamesa. Po tem, ko je iz zgodovine diplomiral z odliko, je od\xc5\xa1el na \xc5\xa1tudij v Berlin. Tam je \xc5\xa1tudiral med leti 1892 in 1894 ter veliko potoval po Evropi, vendar \xc5\xa1tudija ni zaklju\xc4\x8dil. Ker ni imel dovolj denarja, se je moral vrniti v Ameriko._NEWLINE_Po vrnitvi v Ameriko, je dve leti pou\xc4\x8deval na univerzi Wilberforce v Ohiu, kjer je pou\xc4\x8deval jezike in literaturo. Tam je spoznal Nino Gomer, tamkaj\xc5\xa1njo \xc5\xa1tudentko, s katero se je poro\xc4\x8dil leta 1896 in imel z njo dva otroka. Med profesuro v Ohiu, je Du Bois leta 1895 na Harvardu zaklju\xc4\x8dil svojo doktorsko nalogo in postal prvi Afroameri\xc4\x8dan, ki je doktoriral na Harvardu. Njegova disertacija, Represija trgovanja z afri\xc5\xa1kimi su\xc5\xbenji v ZDA (The Suppression of the African Slave-Trade to the United States of America, 1638-1870), je bila izdana leta 1896 kot prva knjiga iz serije zgodovinskih \xc5\xa1tudij na Harvardu. Istega leta ga je univerza v Pensilvaniji povabila, naj izvede raziskavo afroameri\xc5\xa1kih sosesk v Filadelfiji. Po pribli\xc5\xbeno 835 urah intervjujev na 2500 domovih, je raziskavo zaklju\xc4\x8dil. Poimenovana je The Philadelphia Negro, izdana pa je bila leta 1899. Z njo je Du Bois spoznal, da so najve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave temnopolte skupnosti rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, kriminal, pomanjkanje izobrazbe in nezaupanje tistih, ki niso \xc4\x8dlani skupnosti. Prav tako se je za\xc4\x8del zavedati, da je rasna integracija klju\xc4\x8dna za enakopravnost v ameri\xc5\xa1kih mestih. S frazo ,,talentirani deseti\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 (,,the talented tenth\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99), je poimenoval verjetnost, da en od desetih temnopoltih mo\xc5\xbe postane voditelj njihove rase. Za ameri\xc5\xa1ki urad za statistiko fizi\xc4\x8dnega dela, je izvedel \xc5\xa1e nekaj drugih raziskav in ugotovil, da su\xc5\xbeenjstvo \xc5\xa1e vedno vpliva na osebna \xc5\xbeivljenja Afroameri\xc4\x8danov._NEWLINE_Po tem je kot profesor delal na univerzi v Atlanti, kjer je pou\xc4\x8deval zgodovino in ekonomijo. V tem \xc4\x8dasu je nase opozoril, ko je javno nasprotoval kompromisu v Atlanti (Atlanta Compromise, 1895). Booker T. Washington je v svojem govoru zatrjeval, da je poklicna izobrazba, ki temnopoltim nudi ekonomsko varnost, bolj pomembna kot vi\xc5\xa1ja izobrazba in politi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj. Predlagali so kompromis ju\xc5\xbenim belskim elitam, s katerim bi se temnopolti odrekli volilnim in civilnim pravicam v zameno za ekonomske prilo\xc5\xbenosti. Du Bois je Washingtona kritiziral, saj ni zahteval enakosti za Afroameri\xc4\x8dane._NEWLINE_Leta 1906 se je v Kanadi sestal \xc5\xa1e z drugimi borci za pravice in dogodek je bil ozna\xc4\x8den za za\xc4\x8detek niagarskega gibanja (Niagara Movement). Gibanje je nasprotovalo kompromisu v Atlanti in zahtevalo enake pravice temnopoltih na vseh podro\xc4\x8djih. Gibanje je melo tudi pan-afri\xc5\xa1ki oddelek, glasili gibanja pa sta bili reviji Moon in Horizon, katerih urednik in za\xc4\x8detnik je bil Du Bois, ki je med leti 1919 in 1927 organiziral tudi mnoge pan-afri\xc5\xa1ke kongrese._NEWLINE_Maja 1909 se je udele\xc5\xbeil Mednarodne konference \xc4\x8drncev (National Negro Conference) v New Yorku, kjer so ustanovili Mednarodni odbor \xc4\x8drncev (National Negro Comittee), usmerjen proti boju za civilne pravice, enake volilne pravice in enake mo\xc5\xbenosti za izobrazbo. Leta 1910 se je odvila druga National Negro Conference, kjer so ustanovili organizacijo N.A.A.C.P (National Association for the Advancement of Colored People). Du Bois se je odpovedal slu\xc5\xbebi v Atlanti, se preselil v New York in postal urednik revije, The Crisis (pod okriljem N.A.A.C.P.). Revija ni vklju\xc4\x8devala le \xc4\x8dlankov o aktualnih dogodkih, vendar tudi poezijo, ocene in eseje o zgodovini ter kulturi. Organizacijo in revijo je zapustil leta 1934 in se za nekaj let vrnil na univerzo v Atlanti. Leta 1944 se je zopet pridru\xc5\xbeil organizaciji N.A.A.C.P. in v njenem imenu leta 1947 na UN napisal prito\xc5\xbebo (An Appeal to the World), v kateri so \xc5\xbeeleli, da ponovno razmislijo o kr\xc5\xa1itvah \xc4\x8dlovekovih pravic, ki so jih ZDA izvajale nad Afroameri\xc4\x8dani. Leta 1950 mu je umrla \xc5\xbeena in leto kasneje se je poro\xc4\x8dil s Shirley Graham, avtorico, dramati\xc4\x8darko, skladateljico in aktivistko._NEWLINE_Du Bois se je kasneje preselil v Gano in leta 1961 prevzel gansko dr\xc5\xbeavljanstvo. Napisati je \xc5\xbeelel enciklopedijo, ki bi zajemala afri\xc5\xa1ko diasporo (Encyclopedia Africana), a je umrl, preden jo je uspel dokon\xc4\x8dati, 27. avgusta 1963.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bil Du Bois v prvi vrsti sociolog, borec za pravice temnopoltih in nasprotnik bele supremacije, je bil obenem tudi pomembna figura v filozofiji. Ker se njegova sociolo\xc5\xa1ka miselnost venomer prepleta s filozofijo, je slednjo te\xc5\xbeko definirati. Prav tako je skozi leta svojega dolgega \xc5\xbeivljenja izpopolnjeval samo ubesedenje svojega razmi\xc5\xa1ljanja. Ameri\xc5\xa1ki filozof in aktivist Cornel West ga je ozna\xc4\x8dil za t.i. \xe2\x80\x98pragmati\xc4\x8dnega filozofa\xe2\x80\x99, ki se, namesto s klasi\xc4\x8dno filozofijo in razmi\xc5\xa1ljanjem, ukvarja z gibanjem pravic posameznikov in skupnosti. Prav tako ga je ozna\xc4\x8dil za interdiscipliniranega, saj je kritiziral mo\xc4\x8d, \xc5\xa1e posebej mo\xc4\x8d bele rase kot dominantne skupnosti. Nekateri drugi filozofi ga ozna\xc4\x8dujejo za hegelista, saj je sam po sebi razdvojen; zaradi tega je bil skoraj primoran boriti se za doseganje vi\xc5\xa1je, bolj\xc5\xa1e sinteze identitete posameznika v neki novi, \xc5\xa1e neobstoje\xc4\x8di obliki._NEWLINE_Ta razdvojenost se tudi ka\xc5\xbee v njegovem knji\xc5\xbeevnem delu Du\xc5\xa1e \xc4\x8drncev (Souls of Black Folk). V njem ka\xc5\xbee idejo razdvojenosti osebe kot nekaj, kar je pozitivno; ko se posamezni deli osebnosti zdru\xc5\xbeijo spet nazaj v celoto, v eno osebnost, lahko postane \xc4\x8dlovek bolj resni\xc4\x8den. Ta na\xc4\x8din razmi\xc5\xa1ljanja je bil podlaga za njegovo aktivisti\xc4\x8dno delovanje, saj je z njim razlagal vrednost in edinstvenost Afroameri\xc4\x8danov ter na drugi strani njihov dejanski status zaradi represije._NEWLINE_Drugi pomemben koncept v Du Boisovi filozofiji je \xe2\x80\x98drugi vid/vizija\xe2\x80\x99, ki ga razvije v delu Temna voda (Darkwater). Du Bois je namre\xc4\x8d menil, da imajo Afroameri\xc4\x8dani zaradi svoje razdvojene osebnosti privilegij, ker imajo druga\xc4\x8den, epistemolo\xc5\xa1ki pogled na svet. Zaradi tega so vseeno, \xc4\x8deprav so izob\xc4\x8denci, zmo\xc5\xbeni razumeti svet belca. Nasprotno temu pa ima belec v Ameriki kot del dominantne kulture zgolj eno perspektivo - gleda svet iz sebe, hkrati pa je njihov pogled univerzalen na svetovni ravni, saj se celoten sistem odra\xc5\xbea v prid belcem. Tako so temnopolti, zaradi svojega drugega zornega kota, zmo\xc5\xbeni razgaliti problemati\xc4\x8dnost miselnosti pripadnikov prevladujo\xc4\x8de kulture._NEWLINE_Danes Du Boisevo delovanje razumemo kot anga\xc5\xbeirani odmik od abstraktne filozofije in primik k dru\xc5\xbebeni kritiki. Vplival je na spremembe, ki so se v filozofiji uveljavile na ra\xc4\x8dun Afroameri\xc4\x8danov. Poudarjal je nujnost rabe pragmatizma in filozofijo nasploh zdru\xc5\xbeil z dru\xc5\xbebeno kritiko, namesto s klasi\xc4\x8dno absolutno brez\xc4\x8dasno resnico.\n_START_SECTION_\nKomunizem\n_START_PARAGRAPH_\nV poznej\xc5\xa1ih letih je za\xc4\x8del zagovarjati komunizem kot podlaga temu, kar je \xc5\xbee sam prej zagovarjal - pravice temnopoltih. Bil je prepri\xc4\x8dan, da je ekonomsko stanje, neenakomerno razporejeno bogastvo ter imetje Afroameri\xc4\x8danov izvor njihove represije. Re\xc5\xa1itev je videl v enakomerni razporeditvi imetja med ljudmi. V ideologijo pa je imel tudi lastne vpoglede; menil je, da komunizem sam ne zajema konkretnih sredstev za osvoboditev temnopoltih. Poudarjal je, da predstavljajo nebelske rase ve\xc4\x8dinski del svetovnega proletariata ter da brez njihove osvoboditve komunizem ne bo nikoli dose\xc5\xbeen._NEWLINE_Drugi izmed njegovih druga\xc4\x8dnih vpogledov je mo\xc4\x8d sanj; po njegovem mnenju ima \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki um sposobnost \xe2\x80\x98letenja v neskon\xc4\x8dne svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine\xe2\x80\x99, kar pa je klju\xc4\x8dno za uveljavitev komunizma, saj je slednji zaenkrat le \xc5\xa1e utopi\xc4\x8dne sanje, ki jih lahko uresni\xc4\x8dimo le z distanco od obstoje\xc4\x8dega kapitalisti\xc4\x8dnega sistema._NEWLINE_Vseeno pa se je Du Bois zavedal, da se do dolo\xc4\x8dene mere svoboda ter prisila prekrivata. Ljudje smo prisiljeni pridobiti hrano, zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ter vzgajati svoje otroke. To prekrivanje pa izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo elitisti, \xe2\x80\x98na\xc5\xa1i voditelji\xe2\x80\x99 - ustvarjajo delovni trg kot pogoj, da bi lahko izpolnili svoje najosnovnej\xc5\xa1e \xe2\x80\x98prisile\xe2\x80\x99, s katerimi se da \xc5\xbeiveti tudi v utopi\xc4\x8dnem svetu komunizma. Tako kapitalisti prepre\xc4\x8dijo svobodo posameznikov ter jih ujamejo v za\xc4\x8darani krog eksploitacije.'