b'\n_START_ARTICLE_\nGozdna \xc5\xbeeleznica \xc4\x8crnomelj\xe2\x80\x93Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nGozdna \xc5\xbeeleznica \xc4\x8crnomelj - Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di je bila prometna pot za prevoz lesa iz gozdov Velikega bukovja, ki le\xc5\xbeijo med Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di in Tribu\xc4\x8dami do \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje v \xc4\x8crnomlju v Beli krajini._NEWLINE_Po dograditvi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Ljubljana - Novo mesto so leta 1912 pri\xc4\x8deli graditi progo iz Novega mesta proti Karlovcu. Dela na tej progi so bila kon\xc4\x8dana tik pred pri\xc4\x8detkom prve svetovne vojne. Zaradi velikih potreb po lesu se je voja\xc5\xa1ka uprava odlo\xc4\x8dila pose\xc4\x8di v \xc5\xa1e neizkori\xc5\xa1\xc4\x8dene gozdne povr\xc5\xa1ine od \xc4\x8crnomlja proti Adle\xc5\xa1i\xc4\x8dem. Gozd imenovan Veliko bukovje je bil do dograditve belokranjske \xc5\xbeeleznice tako reko\xc4\x8d nepomemben, saj lesa ni bilo mogo\xc4\x8de odva\xc5\xbeati v oddaljene kraje._NEWLINE_Pri \xc4\x8crnomlju se je nastanila 32. \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka kompanija kot del cesarsko-kraljevih voja\xc5\xa1kih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih enot. Z vojnimi ujetniki so pri\xc4\x8deli graditi ozkotirne voja\xc5\xa1ke izvla\xc4\x8dilne \xc5\xbeeleznice t. i. \xc2\xbbRohllbahne\xc2\xab\xc2\xa0v smeri proti Velikemu bukovju, oziroma Adle\xc5\xa1i\xc4\x8dem. Progo so gradili kot gozdno \xc5\xbeeleznico in pri tem uporabljali standardni voja\xc5\xa1ki material za te vrste prog. Na kraju, ki se danes imenuje Sekular, ker je tam stala \xc5\xbeaga cirkularka za rezanje pragov, so postavili ujetni\xc5\xa1ko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de. V njem je \xc5\xbeivelo okoli 600 vojnih ujetnikov, ve\xc4\x8dinoma Rusov in Italijanov, ki so 22. oktobra 1917 pri\xc4\x8deli graditi progo. Gradnja je bila kon\xc4\x8dana 5. avgusta 1918._NEWLINE_Proga je potekala iz \xc4\x8crnomlja proti zaselku \xc5\xbdagarci, kjer je bil zgrajen most preko Lahinje, mimo Desinec in Tribu\xc4\x8d v Bukovje in naprej do Adle\xc5\xa1i\xc4\x8dev, in je bila dolga okoli 18 km. V gozdovih Bukovja se je delila na ve\xc4\x8d kraj\xc5\xa1ih stranskih prog-kotura\xc4\x8d, po katerih so z lesom nalo\xc5\xbeene tovorne vagon\xc4\x8dke vlekli s konji. Te stranske proge so imele skupno dol\xc5\xbeino okoli 4 km. Tako je imela celotna proga dol\xc5\xbeino okoli 22 km._NEWLINE_Za obratovanje s parnimi lokomotivami je bila primerna le glavna proga proti Adle\xc5\xa1i\xc4\x8dem. Na progi, ki je imela tirno \xc5\xa1irino 600 mm, je obratovalo \xc5\xa1est parnih lokomotiv. \xc5\xa0tevilo vagon\xc4\x8dkov \xc5\xbeal ni znano, bili pa so to obi\xc4\x8dajni vagon\xc4\x8dki gozdnih \xc5\xbeeleznic iz tistega \xc4\x8dasa, imenovani \xc2\xbbgipi\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbrami\xc2\xab. Vagon\xc4\x8dki so bili robustno izdelani in brez vzmetenja. Ro\xc4\x8dne zavore so imeli le nekateri. Kompozicija gozdnega vlaka je obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1tela deset vagon\xc4\x8dkov. Na en vagon\xc4\x8dek so nalo\xc5\xbeili okoli 10 m\xc2\xb3 lesa. Dnevno so opravili dve do tri vo\xc5\xbenje._NEWLINE_V Velikem bukovju so kuhali tudi oglje in ga z \xc5\xbeeleznico vozili v \xc4\x8crnomelj. Ni znano, kak\xc5\xa1ne vagon\xc4\x8dke so uporabljali za ta namen._NEWLINE_Gozdna \xc5\xbeeleznica v Veliko bukovje je vplivala na vse okoli\xc5\xa1ke vasi in \xc5\xbeivljenje v njih. Prebivalci so dobili stalno ali pa ob\xc4\x8dasno zaposlitev, lahko so tudi posojali \xc5\xbeivino za vleko v gozdovih. Progo so opustili leta konec 1927. \xc5\xbdeleznica je dajala zaslu\xc5\xbeek ljudem v krajih, ki so bili gospodarsko zelo pasivni, zato jih je opustitev proge in se\xc4\x8dnje \xc5\xa1e posebno prizadela in pove\xc4\x8dala rev\xc5\xa1\xc4\x8dino ter izseljevanje._NEWLINE_Trasa gozdne \xc5\xbeeleznice je bila po 2. svetovni vojni raz\xc5\xa1irjena in spremenjena v gozdno cesto. Zanimivo je, da doma\xc4\x8dini \xc5\xa1e vedno uporabljajo stare krajevne oznake, ki so nastale ob gradnji \xc5\xbeeleznice. Imena kot so \xc5\xa0tacjon, Veksel, Sekular, Mali glajz idr., so \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeiva.'