b'\n_START_ARTICLE_\nSijaj (mineralogija)\n_START_PARAGRAPH_\nSijaj je opis na\xc4\x8dina, kako se svetloba odbija od sve\xc5\xbee povr\xc5\xa1ine kristala, minerala ali kamnine. Za diamant na primer re\xc4\x8demo, da ima diamanten sijaj, za pirit pa da ima kovinski sijaj. Izraz se uporablja tudi za opis sijaja drugih snovi, na primer tkanin, predvsem svile in satena, in kovin._NEWLINE_Razlikujemo diamanten, bisern, steklast, kovinski, moten, masten, smolnat in svilnat sijaj.\n_START_SECTION_\nTerminologija\n_START_PARAGRAPH_\nZa opis sijaja mineralov je na razpolago \xc5\xa1iroka paleta izrazov, saj se sijaji zvezno spreminjajo in med njimi ni ostrih meja. Isti sijaj lahko zato razli\xc4\x8dni viri opi\xc5\xa1ejo razli\xc4\x8dno. Opis je \xc5\xa1e te\xc5\xbeji zaradi tega, ker ima lahko isti mineral razli\xc4\x8dne sijaje. Opisi so zato pogosto kombinacije ve\xc4\x8d sijajev, na primer "stekleno masten" sijaj.\n_START_SECTION_\nDiamantni sijaj\n_START_PARAGRAPH_\nDiamantni minerali imajo izjemen sijaj, ki je najbolj izrazit pri diamantu. Tak\xc5\xa1ni minerali so prozorni ali prosojni in imajo velik lomni koli\xc4\x8dnik (1,9 ali ve\xc4\x8d).  Minerali s pravim diamantnim sijajem so redki. Poleg dimanta sta tak\xc5\xa1na \xc5\xa1e cerusit (PbCO\xe2\x82\x83) in cirkon (ZrSiO\xe2\x82\x84)._NEWLINE_Minerali z nekoliko manj\xc5\xa1im, a \xc5\xa1e vedno relativno visokim sijajem, imajo poldiamantni sijaj. Tak\xc5\xa1na minerala sta na primer granat (X\xe2\x82\x83Y\xe2\x82\x82(SiO\xe2\x82\x84)\xe2\x82\x83) in korund (Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83).\n_START_SECTION_\nBiserni sijaj\n_START_PARAGRAPH_\nBiserni minerali vsebujejo tanek sloj koplanarnih listi\xc4\x8dev. Svetloba, ki se odbija od njih, jim daje videz biserov. Tak\xc5\xa1ni minerali imajo popolno razkolnost. Mednje spadata muskovit (KAl\xe2\x82\x82(AlSi\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x81\xe2\x82\x80)(F,OH)\xe2\x82\x82) in stilbit (NaCa\xe2\x82\x82Al\xe2\x82\x85Si\xe2\x82\x81\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x83\xe2\x82\x86\xc2\xb714H\xe2\x82\x82O).\n_START_SECTION_\nMastni sijaj\n_START_PARAGRAPH_\nMastni minerali so podobni ma\xc5\xa1\xc4\x8dobi ali masti. Masten sijaj mineralov povzro\xc4\x8da velika koli\xc4\x8dina mikroskopskih vklju\xc4\x8dkov na primer v opalu (SiO\xe2\x82\x82\xc2\xb7nH\xe2\x82\x82O). in kordieritu ((Mg,Fe)\xe2\x82\x82Al\xe2\x82\x84Si\xe2\x82\x85O\xe2\x82\x81\xe2\x82\x88). Mnogi minerali z mastnim sijajem imajo tudi masten otip.\n_START_SECTION_\nKovinski sijaj\n_START_PARAGRAPH_\nMinerali s kovinskim ali ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dim sijajem imajo videz polirane kovinske povr\xc5\xa1ine. Tak\xc5\xa1ni so na primer galenit (PbS), pirit (FeS\xe2\x82\x82) in magnetit (Fe\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x84).\n_START_SECTION_\nPolkovinski sijaj\n_START_PARAGRAPH_\nPolkovinski sijaj je podoben kovinskemu sijaju, vendar je bolj medel in manj odseven. Polkovinski sijaj se pogosto pojavlja pri skoraj motnih mineralih z visokimi lomnimi koli\xc4\x8dniki  kot so sfalerit ((Zn,Fe)S) cinabarit (HgS) in kuprit (Cu\xe2\x82\x82O).\n_START_SECTION_\nSmolnati sijaj\n_START_PARAGRAPH_\nSmolnati minerali imajo videz smole, \xc5\xbeve\xc4\x8dilnega gumija ali plastike z gladko povr\xc5\xa1ino. Glavni predstavnik je jantar, ki je okamenela smola iglavcev.\n_START_SECTION_\nSvilnati sijaj\n_START_PARAGRAPH_\nSvilnati minerali vsebujejo izjemno fina vzporedno urejena vlakna, ki jim dalejo sijaj podoben svili. Tak\xc5\xa1ni minerali so azbest, uleksit (NaCaB\xe2\x82\x85O\xe2\x82\x86(OH)\xe2\x82\x86\xc2\xb75(H\xe2\x82\x82O)) in selenit (CaSO\xe2\x82\x84\xc2\xb72H\xe2\x82\x82O). Svilnatemu sijaju je podoben vlaknasti sijaj, ki ima bolj grobo teksturo.\n_START_SECTION_\nSteklasti sijaj\n_START_PARAGRAPH_\nSteklasti minerali imajo videz stekla. Tak\xc5\xa1en sija je eden najbolj pogostih  in se pojavlja pri prozornih ali prosojnih mineralih z relativno majhnimi lomnimi koli\xc4\x8dniki. Zna\xc4\x8dilni predstavniki tak\xc5\xa1nih mineralov so kalcit (CaCO\xe2\x82\x83), kamena strela (SiO\xe2\x82\x82), topaz (Al\xe2\x82\x82SiO\xe2\x82\x84(F,OH)\xe2\x82\x82), beril (Be\xe2\x82\x83Al\xe2\x82\x82(SiO\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x86), turmalin in fluorit (CaF\xe2\x82\x82).\n_START_SECTION_\nVo\xc5\xa1\xc4\x8deni sijaj\n_START_PARAGRAPH_\nVo\xc5\xa1\xc4\x8deni minerali imajo videz voska. Mednje spadata \xc5\xbead in kalcedon (SiO\xe2\x82\x82).\n_START_SECTION_\nMotni sijaj\n_START_PARAGRAPH_\nMotni (ali zemljasti) minerali imajo grobe granulacije, ki odbijajo svetlobo v vse smeri, zato nimajo skoraj nobenega ali nobenega sijaja. Zna\xc4\x8dilen primer tak\xc5\xa1nega minerala je kaolinit (Al\xe2\x82\x82Si\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x85(OH)\xe2\x82\x84), Motne minerale se v\xc4\x8dasih lo\xc4\x8duje od zemljastih mineralov po tem, da so slednji bolj grobi in imajo manj\xc5\xa1i sijaj.\n_START_SECTION_\nAsterizem\n_START_PARAGRAPH_\nAsterizem je pojavljanje zvezdi podobne ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de povr\xc5\xa1ine. Asterizem se pojavljajo pri nekaterih safirjih in rubinih zaradi onesna\xc5\xbeenja z  rutilom. Pojavlja se tudi v granatu (X\xe2\x82\x83Y\xe2\x82\x82(SiO\xe2\x82\x84)\xe2\x82\x83), diopsidu  (MgCaSi\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x86) in spinelu (MgAl\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x84)\n_START_SECTION_\nAventurescenca\n_START_PARAGRAPH_\nAventurescenca je pojav odboja svetlobe, ki je podoben ble\xc5\xa1\xc4\x8dicam. Pojav nastane zaradi zelo majhnih pravilno urejenih mineralnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic v osnovnem mineralu. Plo\xc5\xa1\xc4\x8dice so tako \xc5\xa1tevilne, da vplivajo tudi na mineralovo osnovno barvo. Fuksit (kalcedon) s primesmi kroma obarva aventurin zeleno, razni \xc5\xbeelezovi oksidi pa rde\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nSvetlikanje\n_START_PARAGRAPH_\nSvetlikanje ali u\xc4\x8dinek ma\xc4\x8djih o\xc4\x8di je pojavljanje svetle\xc4\x8dih pasov, ki se navidez premikajo, ko se mineral zasu\xc4\x8de. Tak\xc5\xa1ni minerali so sestavljani iz vzporednih vlaken ali pa vsebujejo vlaknaste praznine ali vklju\xc4\x8dke, ki odbijajo svetlobo pravokotno na njihovo orientacijo in tvorijo pasove svetlobe. Najbolj znana predstavnika sta tigrovo oko in cimofan, pojav pa je mogo\xc4\x8d tudi v drugih mineralih, na primer v akvamarinu, mese\xc4\x8devem kamnu in turmalinu.\n_START_SECTION_\nPrelivanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrelivanje je kovinska mavrica, ki nastane pod povr\xc5\xa1ino minerala, kadar se svetloba odbija med sloji minerala. Pojav je opazen pri mese\xc4\x8devem kamnu in labradoritu in je zelo podoben adularescenci in aventurescenci.\n_START_SECTION_\nSpreminjanje barv\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znan dragi kamen, ki spreminja barve je aleksandrit (hrizoberil). Barve lahko spremijnjajo tudi  safir, granat in spinel. Aleksandrit spreminja barvo odvisno od svetlobe zaradi mo\xc4\x8dnega pleohroizma. Pojav je posledica zamenjave majhnega dela aluminija s kromovim oksidom, ki zna\xc4\x8dilno zeleno barvo aleksandrita spreminja  v rde\xc4\x8do. Aleksandrit z Urala (Ruska federacija) je pri dnevni svetlobi zelen,  pri svetlobi \xc5\xbearnice pa rde\xc4\x8d. Druge razli\xc4\x8dice aleksandrita so lahko pri dnevni svetlobi rumenkaste ali ro\xc5\xbenate, pri svetlobi \xc5\xbearnice pa golobje sive ali malinasto rde\xc4\x8de. Optimalna ali idealne barvna sprememba naj bi bila od  sijajne smaragdne zelene v \xc5\xa1krlatno rde\xc4\x8do. Tak\xc5\xa1ni primerki so izjemno redki.'