b"\n_START_ARTICLE_\nBaro\xc4\x8dna arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nBaro\xc4\x8dna arhitektura je izrazito dekorativen in teatralen slog, ki se je v Italiji pojavil v za\xc4\x8detku 17. stoletja in se postopoma raz\xc5\xa1iril po Evropi. Prva jo je uvedla katoli\xc5\xa1ka cerkev, zlasti jezuiti, kot sredstvo za boj proti reformaciji in protestantska cerkev z novo arhitekturo, ki je vzbujala presene\xc4\x8denje in strahospo\xc5\xa1tovanje. Svoj vrhunec je dosegel v visokem baroku (1625-1675), ko so ga uporabljali v cerkvah in pala\xc4\x8dah v Italiji, \xc5\xa0paniji, na Portugalskem in v Franciji ter Avstriji. V poznem baro\xc4\x8dnem obdobju (1675\xe2\x80\x931750) je segel vse do Rusije in \xc5\xa1panskih in portugalskih kolonij v Latinski Ameriki. Od leta 1730 se je v Srednji Evropi pojavila in razcvetela \xc5\xa1e bolj dovr\xc5\xa1eno dekorativna razli\xc4\x8dica, imenovana rokoko._NEWLINE_Baro\xc4\x8dni arhitekti so vzeli osnovne elemente renesan\xc4\x8dne arhitekture, vklju\xc4\x8dno s kupolami in kolonadami, ter jih naredili vi\xc5\xa1je, mogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e, bolj okra\xc5\xa1ene in bolj dramati\xc4\x8dne. Notranji u\xc4\x8dinki so bili pogosto dose\xc5\xbeeni z uporabo iluzionisti\xc4\x8dnega stropnega slikarstva ali trompe l'oeil slik v kombinaciji s kiparskim okrasom; Oko je povle\xc4\x8deno navzgor, kar daje iluzijo, da \xc4\x8dlovek gleda v nebesa. Grozdi izklesanih angelov in poslikanih figur krasijo strop. Za dramati\xc4\x8den u\xc4\x8dinek je bila uporabljena tudi svetloba; tekla je navzdol iz kupol in se odra\xc5\xbeala v obilju pozlate. Zviti zidovi so bili pogosto uporabljeni tudi za iluzijo gibanja navzgor, kartu\xc5\xa1e in drugi dekorativni elementi pa so zasedali vsak razpolo\xc5\xbeljiv prostor. V baro\xc4\x8dnih pala\xc4\x8dah so velika stopni\xc5\xa1\xc4\x8da postala osrednji element._NEWLINE_V zgodnjem baroku (1584\xe2\x80\x931625) je ve\xc4\x8dinoma prevladovalo delo rimskih arhitektov, zlasti cerkev Il Ges\xc3\xb9 Giacoma della Porta (posve\xc4\x8dena 1584), pro\xc4\x8delje in kolonada bazilike sv. Petra Carla Maderna (dokon\xc4\x8dana 1612) in razko\xc5\xa1na notranjost Barberinijeve pala\xc4\x8de Pietra da Cortone (1633\xe2\x80\x931639). V Franciji je bil zgodnji primer tega sloga Luksembur\xc5\xa1ka pala\xc4\x8da (1615\xe2\x80\x9345), ki jo je zgradil Salomon de Brosse za Marijo Medi\xc4\x8dejsko._NEWLINE_Visoki barok (1625\xe2\x80\x931675) je ustvaril ve\xc4\x8dja dela v Rimu, vklju\xc4\x8dno Cerkev Santi Luca e Martina (1635\xe2\x80\x9350) Pietro da Cortona, Francesco Borromini (San Carlo alle Quattro Fontane (1634\xe2\x80\x931646) in Gian Lorenzo Bernini (Kolonada bazilike svetega Petra) (1656\xe2\x80\x9357). V Benetkah so visoka baro\xc4\x8dna dela Santa Maria della Salute, Baldassara Longhena. Primeri v Franciji so Pavillon de l'Horloge  Louvrske pala\xc4\x8de Jacquesa Lemerciera (1624\xe2\x80\x931645), kapela na Sorbonni Jacquesa Lemercierja (1626\xe2\x80\x9335) in Ch\xc3\xa2teau de Maisons  Fran\xc3\xa7oisa Mansarta (1630\xe2\x80\x931651)_NEWLINE_V poznem baroku (1675\xe2\x80\x931750) se je slog raz\xc5\xa1iril po vseh delih Evrope ter v kolonijah \xc5\xa0panije in Portugalske v Novem svetu. Nacionalni slogi so postali bolj raznoliki in izraziti. Pozni barok v Franciji, pod Ludvikom XIV. je bil bolj urejen in klasi\xc4\x8den; primeri so Dvorana ogledal Versajske pala\xc4\x8de in kupola Les Invalides. Posebej okra\xc5\xa1ena varianta se je pojavila v za\xc4\x8detku 18. stoletja; prvi\xc4\x8d se je imenoval rocaille v Franciji; nato rokoko v \xc5\xa0paniji in Srednji Evropi. Izdelana in poslikana dekoracija pokriva vsak prostor na stenah in stropu. Njegov najslavnej\xc5\xa1i arhitekt je bil Balthasar Neumann, znan po Baziliki \xc5\xa1tirinajstih svetih pomo\xc4\x8dnikov in  W\xc3\xbcrzbur\xc5\xa1ki rezidenci (1749\xe2\x80\x9351) [5] Druga varianta iz 18. stoletja je bila luteranska baro\xc4\x8dna umetnost, ki jo je ponazorila Dresdenska Frauenkirche (1726\xe2\x80\x931743)."