b"\n_START_ARTICLE_\nOblak\n_START_PARAGRAPH_\nObl\xc3\xa1k je pojav v Zemljinem ozra\xc4\x8dju, v katerem so zgo\xc5\xa1\xc4\x8deni vodni hlapi ali kristal\xc4\x8dki ledu, premera manj kot 0,01 mm. Enak pojav v ni\xc5\xbejih plasteh se imenuje megla._NEWLINE_Tudi drugi planeti z lastno atmosfero imajo lahko oblake. Na Veneri so oblaki \xc5\xbeveplenih par, Mars ima vodne oblake, Jupiter in Saturn imata amonijeve oblake, Uran in Neptun pa predvsem oblake iz metanovih par.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeine in klasifikacija v rodove\n_START_PARAGRAPH_\nPo vi\xc5\xa1ini razlikujemo tri obmo\xc4\x8dja ozra\xc4\x8dja v katerih nastajajo razli\xc4\x8dne vrste oblakov. Visoki oblaki so ledeni oblaki s temperaturami pod -35\xc2\xa0\xc2\xb0C v vi\xc5\xa1ini od 7 do 13\xc2\xa0km. Srednje visoki oblaki iz ledu s temperaturami med -10 in -35\xc2\xa0\xc2\xb0C so med 2 do 7\xc2\xa0km visoko. Najni\xc5\xbeje so vodni oblaki s temperaturami od -10 do nad 0\xc2\xa0\xc2\xb0C, ki so od tal pa do vi\xc5\xa1ine 2\xc2\xa0km. Vi\xc5\xa1inske meje oblakov niso natan\xc4\x8dne, ker se oblaki pogosto \xc5\xa1irijo prek mej. Tako se lahko na primer kumulusi in altostratusi pojavijo vi\xc5\xa1e, nimbostratusi se lahko \xc5\xa1irijo navzgor ali navzdol. Izstopa kumulonimbus (nevihtni oblak), ki lahko se\xc5\xbee \xc4\x8dez vsa tri podro\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nVisoki oblaki\n_START_PARAGRAPH_\nOblaki v tej dru\xc5\xbeini se formirajo na vi\xc5\xa1ini 3.000 to 7.600 m v polarnem obmo\xc4\x8dju, na 5.000 to 12.200 m v zmernem obmo\xc4\x8dju in na 6.100 do 18.300 m v tropskem obmo\xc4\x8dju. Vsi oblaki oblike ciro so klasificirani kot visoki in zatorej pripadajo enemu samemu rodu cirus (Ci). Oblaki oblike stratokumulo in strato v tej dru\xc5\xbeini nosijo predpono ciro- in v ta rod prina\xc5\xa1ajo imena cirokumulus (Cc) in cirostratus (Cs). Strato- je izlo\xc4\x8den iz cirokumulus v izogib dvojnim predponam. Najvi\xc5\xa1ji oblaki nastanejo kot rezultat naravnih atmosferskih procesov. Vendar kondenzacijska sled, ki jo tvori reaktivno letalo pri velikih hitrostih, lahko obstane in se raz\xc5\xa1iri v oblike podobne cirusom, cirokumulusom ali cirostratusom. Ta razli\xc4\x8dica nima posebne WMO ozna\xc4\x8dbe, v\xc4\x8dasih pa ji dajo ime Aviaticus. Ti oblaki so pri zagovornikih ene izmed teorij zarote pogosto ozna\xc4\x8deni tudi kot tako imenovani chemtrails.\n_START_SECTION_\nSrednji oblaki\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeina srednjih oblakov je tipi\xc4\x8dno sestavljena iz roda oblike stratokumulo in oblike strato. Imajo predpono alto- in v ta rod prina\xc5\xa1ajo imena altokumulus (Ac) in altostratus (As). Predpona Strato- je izlo\xc4\x8dena iz altokumulus. Ti oblaki se lahko pojavijo od 2.000 m od tal navzgor na katerikoli zemljepisni \xc5\xa1irini, toda blizu te\xc4\x8dajev so lahko na vi\xc5\xa1ini 4.000 m, 7.000 m na srednji zemljepisni \xc5\xa1irini in 7.600 m v tropih.\n_START_SECTION_\nNizki oblaki\n_START_PARAGRAPH_\nNizki oblaki se pojavljajo od tal do vi\xc5\xa1ine 2.000 m. Ta dru\xc5\xbeina oblakov v glavnem vklju\xc4\x8duje rod oblakov oblike stratokumulo in strato, medtem ko so oblaki vertikalnega razvoja klasificiranji posebej. Ko se nizek oblak oblike strato dotakne tal, se le-ta imenuje megla, \xc4\x8deprav radiacijski in advekcijski tipi megle ne nastanejo iz plasti stratusa. Tipi rodov v tej dru\xc5\xbeini ali nimajo predpone ali pa se le-ta nana\xc5\xa1a na zna\xc4\x8dilnost in ne na vi\xc5\xa1ino. Od obeh rodov v tej dru\xc5\xbeini je rod s predpono stratokumulus (Sc), oblak z nizko vi\xc5\xa1ino z omejeno konvekcijo; in rod brez predpone je ne-konvektivni stratus (St), ki se obi\xc4\x8dajno oblikuje v razmeroma tanko plast. Majhen oblak lepega vremena cumulus (Cu) z omejeno konvekcijo je prav tako vklju\xc4\x8den v to dru\xc5\xbeino.\n_START_SECTION_\nNavpi\xc4\x8dni oblaki\n_START_PARAGRAPH_\nOblaki navpi\xc4\x8dnega navzgor usmerjenega razvoja imajo bazo na nizki ali srednji vi\xc5\xa1ini in se lahko formirajo blizu tal do vi\xc5\xa1ine 2,400 m v zmernem obmo\xc4\x8dju in pogosto precej vi\xc5\xa1je v su\xc5\xa1nih regijah vse do vi\xc5\xa1ine tropopavze. Ti oblaki nastajajo zaradi mo\xc4\x8dnih konvektivnih gibanj v ozra\xc4\x8dju. Ta dru\xc5\xbeina vklju\xc4\x8duje en rod oblike kumulo in kumulonimbo, in en rod oblike strato. Prvi izmed njih je konvektivni kumulus (Cu), ki nima predpone. Obi\xc4\x8dajno se formira v obmo\xc4\x8dju nizkih vi\xc5\xa1in razen v pogojih relativno nizke vla\xc5\xbenosti, ko se baza oblakov lahko povzpne v srednje obmo\xc4\x8dje. Druga dva tipa imata predpone, ki niso povezane z vi\xc5\xa1ino. Kumulonimbus (Cb) ima predpono glede na svoje konvektivne zna\xc4\x8dilnosti. Nimbostratus (Ns) je ne-konvektivni rod oblike strato, ki se obi\xc4\x8dajno formira iz altostratusa srednjih vi\xc5\xa1in in dose\xc5\xbee navpi\xc4\x8dno raz\xc5\xa1iritev  ko se  debeli med padavinami z bazo, ki se pogreza v ni\xc5\xbeje vi\xc5\xa1insko ombo\xc4\x8dje.  Nimbo- predpona pomeni zmo\xc5\xbenost proizvajanja precej\xc5\xa1ne koli\xc4\x8dine de\xc5\xbeja ali snega preko \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Nekatere metode klasifikacije po vi\xc5\xa1ini omejujejo izraz navpi\xc4\x8den na navpi\xc4\x8dno navzgor razvijajo\xc4\x8de se rodove oblike kumulo in kumulonimbo, katerih navpi\xc4\x8dna plast presega svojo vodoravno \xc5\xa1irino baze. Navzdol rasto\xc4\x8di nimbostratus je lahko tako debel kot ve\xc4\x8dina navzgor rasto\xc4\x8dih navpi\xc4\x8dnih kumulusov, toda njegov horizontalni obseg ima tendenco biti \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji. To v\xc4\x8dasih pripelje do izklju\xc4\x8ditve tega tipa rodu iz dru\xc5\xbeine navpi\xc4\x8dnih oblakov. Priznani strokovnjaki, ki sledijo temu pristopu obi\xc4\x8dajno ume\xc5\xa1\xc4\x8dajo nimbostratuse ali kot nizke  z namenom ozna\xc4\x8ditve njegove normalne vi\xc5\xa1ine baze ali kot srednje glede na vi\xc5\xa1insko obmo\xc4\x8dje kjer se obi\xc4\x8dajno formirajo. V\xc4\x8dasih je uporabljen izraz multi-level za vse zelo debele ali visoke tipe oblakov, ki vklju\xc4\x8duje nimbostratuse v izogib konotaciji 'navpi\xc4\x8den' s samo konvektivnim rodom oblike kumulo.  Alternativno, nekatere klasifikacije ne prepoznavajo oznake navpi\xc4\x8dna dru\xc5\xbeina in vklju\xc4\x8dujejo vse navpi\xc4\x8dne konvektivne tipe oblike kumulo in kumulonimbo v dru\xc5\xbeino nizkih oblakov._NEWLINE_Nimbostratusi in nekateri kumulusi v tej dru\xc5\xbeini obi\xc4\x8dajno dose\xc5\xbeejo razmeroma skromno navpi\xc4\x8dno raz\xc5\xa1iritev. Kakorkoli, z dovolj veliko nestabilnostjo zra\xc4\x8dne mase lahko navzgor rasto\xc4\x8di oblaki oblike kumulo zrastejo zelo visoko. \xc4\x8ceprav se tipi rodov z navpi\xc4\x8dno \xc5\xa1iritvijo pogosto uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v samostojno dru\xc5\xbeino, Mednarodna organizacija civilnega letalstva (International Civil Aviation Organization (ICAO)) nadaljnje razlikuje visoko rasto\xc4\x8de oblake kot lo\xc4\x8deno skupino ali podskupino z izrecno dolo\xc4\x8ditvijo, da morajo biti ti zelo veliki tipi oblike kumulo in kumulonimbo identificirani z njihovimi standardnimi imeni ali kraticami v vseh letalskih opazovanjih (METARS) in napovedih (TAFS) zaradi opozarjanja pilotov na mo\xc5\xbene skrajne vremenske razmere in turbulence.\n_START_SECTION_\nKaoti\xc4\x8dno nebo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so oblaki razdeljeni v 10 rodov z razli\xc4\x8dnimi oblikami, da jih la\xc5\xbeje razlikujemo, so tako izrazite oblike oblakov redke. Oblaki so svojevrstne tvorbe, ki se ne dr\xc5\xbee vedno dodeljenih vi\xc5\xa1in in tudi nimajo zna\xc4\x8dilnih oblik, kakr\xc5\xa1nih bi si \xc5\xbeelel opazovalec. Vremenoslovci pravijo razmr\xc5\xa1enemu nebu kaoti\xc4\x8dno nebo."