b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc5\xbeu \xc5\xa0id\xc5\xbeje\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nIz njegovega \xc5\xbeivljenja je znano le to, da je vsaj 20 let pre\xc5\xbeivel kot potujo\xc4\x8di u\xc4\x8ditelj matematike._NEWLINE_Ohranili sta se dve njegovi deli. Uvod v \xc5\xa1tudij matematike (matemati\xc4\x8dni \xc5\xa1tudij) (\xe7\xae\x97\xe5\xad\xb8\xe5\x95\x9f, Suan\xc5\xa1ue \xc4\x8dimeng) iz leta 1299 je elementarno delo o matematiki. D\xc5\xbeu je v njo vklju\xc4\x8dil okoli 260 problemov, ki se nana\xc5\xa1ajo na operacije v aritmetiki in algebri. Knjiga je pokazala tudi kako merimo dve razli\xc4\x8dni dvorazse\xc5\xbeni krivulji in trirazse\xc5\xbena telesa. Uvod je zelo vplival na razvoj matematike na Japonskem. Knjiga se je na Kitajskem izgubila, leta 1839 pa so naredili kopijo iz korejske knjige._NEWLINE_Njegova druga knjiga iz leta 1303 Dragoceno (popolno, natan\xc4\x8dno) ogledalo \xc5\xa1tirih elementov (neznank), (Podrobni zgledi) (\xe5\x9b\x9b\xe5\x85\x83\xe7\x8e\x89\xe9\x91\x92,Sijvan jud\xc5\xbeajn) je njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo. S knjigo je D\xc5\xbeu pripeljal kitajsko algebro do njenega najvi\xc5\xa1jega nivoja. Knjiga vsebuje razlago njegove metode \xc5\xa1tirih elementov, s katerimi izrazimo \xc5\xa1tiri neznanke v algebrski ena\xc4\x8dbi. Pojasnil je tudi kako ra\xc4\x8dunamo kvadratne korene in je veliko prispeval k teoriji vrst in zaporedij. V uvodu je opisal svoje 20 letno potovanje po Kitajski._NEWLINE_Z njegovim delom je dosegel vrh svojega razvoja tisti del kitajske algebre, ki temelji na posebnem polaganju ra\xc4\x8dunskih pali\xc4\x8dic na polja ra\xc4\x8dunskih tabel (matri\xc4\x8dni ra\xc4\x8dun). V zvezi s tem je treba omeniti predvsem njegovo spretnost pri re\xc5\xa1evanju algebrskih ena\xc4\x8db vi\xc5\xa1jih stopenj. Sicer pa je znano, da je dobro poznal \xc5\xbee tudi aritmeti\xc4\x8dni trikotnik (danes Pascalov trikotnik) do 9. vrstice in lastnosti binomskih koeficientov, ki sta jih poznala \xc5\xbee tudi Jang Hui malo pred njim in \xc4\x8cia Sien (Chia Hsien) v 11. stoletju.'