b'\n_START_ARTICLE_\nValter Bohinec\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo maturi na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Ljubljani je \xc5\xa1tudiral na Dunaju, v Neaplju, v Zagrebu in promoviral na univerzi v Ljubljani leta 1921 z disertacijo Vertikalno premikanje prebivalstva v ju\xc5\xbenem prito\xc4\x8dju Drave od Tobla\xc5\xa1kega polja do Dravograda v letih 1880 - 1910. Zatem se je eno leto izpopolnjeval pri A. Hettnerju v Heidelbergu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSlu\xc5\xbebeno pot je za\xc4\x8del kot asistent v Geografskem in\xc5\xa1titutu ljubljanske univerze(do 1926), nato pa od leta 1927 do 1939 delal v \xc5\xa1olstvu in pou\xc4\x8deval na tretji oziroma prvi gimnaziji v Ljubljani. Nekaj \xc4\x8dasa(od 1939 do 1942) je bil privatni docent za regionalno geografijo na univerzi v Ljubljani._NEWLINE_Leta 1939 se je zaposlil v Narodni in univerzitetni knji\xc5\xbenici, kjer je delal do upokojitve konec leta 1965 kot bibliotekar oziroma vi\xc5\xa1ji znanstveni sodelavec. Tu je ostal \xc5\xa1e dve leti, dokler ni leta 1967 postal zunanji znanstveni sodelavec In\xc5\xa1tituta za geografijo SAZU. Bibliotekarski stroki je ostal Bohinec zvest kar osemindvajset let. Delal je v univerzitetni knji\xc5\xbenici, ko je bila ta \xc5\xa1e v prostorih poljanske gimnazije, in \xc5\xbee leta 1939 opravil dr\xc5\xbeavni strokovni izpit za bibliotekarja. Dolga leta je bil vodja kartografskega in slikovnega oddelka in vzgojitelj \xc5\xa1tevilnih knji\xc5\xbeni\xc4\x8darskih delavcev. Na obeh podro\xc4\x8djih, kjer je pri\xc5\xa1lo do veljave njegovo obse\xc5\xbeno in temeljito strokovno znanje, je opravil pravo pionirsko delo. Ustanovil je kartografski in slikovni oddelek, ki ga je predvidevala \xc5\xbee uredba Narodne vlade Slovenije o Narodni in univerzitetni knji\xc5\xbenici iz leta 1945, a je bil zaradi pomankanja prostora odprt \xc5\xa1ele leta 1948. Valter Bohinec je pove\xc4\x8deval \xc5\xbee obstoje\xc4\x8do zbirko z gradivom, ki ga je zbiral iz Federalnega zbirnega centra in raznih zapu\xc5\xa1\xc4\x8din, z nakupi in dotokom dol\xc5\xbenostnih izvodov. Tako je zbiral in obdeloval ne le zemljevide in atlase, temve\xc4\x8d tudi \xc5\xa1tevilne slike znamenitih osebnosti, pokrajinske in umetni\xc5\xa1ke razglednice, ekslibrise, grbe, grafike in drugo pomembnej\xc5\xa1e slikovno gradivo. Kot izredno razgledan znanstvenik je razvil oddelek na raven podobnih zbirk v evropskih knji\xc5\xbenicah. Njegova \xc5\xa1iroka razgledanost in podrobno poznavanje knji\xc5\xbene zaloge na\xc5\xa1e najve\xc4\x8dje knji\xc5\xbenice sta mu omogo\xc4\x8dala, da je z nasveti pomagal mnogim strokovnjakom, ki so \xc4\x8drpali njeno bogastvo. Bil je vedno pripravljen pomagati vsakomur pri \xc5\xa1tudiju in znanstvenem delu in je bil v pravem pomenu besede sodobni bibliotekar informator. Poleg tega je Bohinec skrbel tudi za usposabljanje knji\xc5\xbeni\xc4\x8darskih kadrov in je predaval na bibliotekarskih te\xc4\x8dajih \xc5\xbee od njihovega za\xc4\x8detka. Za te\xc4\x8dajnike je napisal izredno zanimiva skripta o zgodovini knjig, knji\xc5\xbenic in tiska. Njegova predavanja so bila prijetno privla\xc4\x8dna in nazorna. Sodeloval je tudi v izpitni komisiji za priznavanje bibliotekarskih nazivov, v strokovnem kolegiju knji\xc5\xbenice, v nabavni komisiji knji\xc5\xbenice. Po smrti Mirka Rupla je nekaj \xc4\x8dasa nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal ravnatelja zavoda. Pripravljal in urejal je razne razstave, na primer leta 1954 razstavo Kartografska podoba slovenskega ozemlja v zgodovinskem razvoju, ki je bila v okviru drugega Ljubljanskega festivala v NUK, in leta 1957 ravno tako v okviru petega Ljubljanskega festivala skupaj z Dru\xc5\xa1tvom za raziskovanje jam Slovenije razstavo Slovenski podzemeljski svet. V oddelku je ve\xc4\x8d let zaporedoma organiziral manj\xc5\xa1e razstave zemljevidov in predaval o razvoju kartografije._NEWLINE_Valter Bohinec na kartografskem podro\xc4\x8dju ni deloval samo kot bibliotekar, ampak predvsem kot soavtor \xc5\xa1tevilnih kart. Njegovo delo je bilo za razvoj slovenske sodobne kartografije izredno pomembno. Na podro\xc4\x8dju geografije je bil Bohinec nad 55 let vsestransko delaven. Bil je med glavnimi pobudniki ustanovitve Geografskega dru\xc5\xa1tva (1922) in izdajanja slovenskega geografskega glasila. Prvi zvezek Geografaskega vestnika je iz\xc5\xa1el leta 1925 in Bohinec, ki je bil njegov odgovorni izdajatelj in urednik (do 1927), je napisal uvodno razpravo o dotedanjem razvoju geografije pri Slovencih. V nadaljnjih letih je Bohinec opravil veliko delo za popularizacijo geografije ne le s pisanjem znanstvenih oziroma strokovnih razprav in ocen, poljudnoznanstvenih spisov, u\xc4\x8dbenikov in prevodov ter \xc5\xbee omenjenih zemljevidov in atlasov, marve\xc4\x8d tudi s \xc5\xa1tevilnimi predavanji za \xc5\xa1ir\xc5\xa1i krog poslu\xc5\xa1alcev in po raznih dru\xc5\xa1tvih tako doma kot v tujini. Udele\xc5\xbeil se je prvega kongresa slovanskih geografov v Pragi leta 1924 in \xc5\xa1tevilnih doma\xc4\x8dih in mednarodnih geografskih kongresov, na katerih je ve\xc4\x8dkrat sodeloval z referati. Bibliografija njegovih del obsega ve\xc4\x8d sto naslovov. Od leta 1954 do 1962 je bil predsednik Dru\xc5\xa1tva za raziskovanje jam Slovenije. Izvoljen je bil tudi za prvega predsednika Speleolo\xc5\xa1ke zveze Jugoslavije, sodeloval na prvem speleolo\xc5\xa1kem kongresu v Postojni leta 1954 in na nadaljnjih kongresih z referati ali predavanji. Opravljal je odgovorno nalogo generalnega sekretarja na \xc4\x8detrtem mednarodnem kongresu v Jugoslaviji leta 1965._NEWLINE_Doma in v tujini priznanega strokovnjaka je \xc5\xbee leta 1956 Avstrijsko geografsko zdru\xc5\xbeenje imenovalo za dopisnega \xc4\x8dlana, Dru\xc5\xa1tvo za raziskovanje jam Slovenije za \xc4\x8dastnega predsednika 1968. leta, Geografsko dru\xc5\xa1tvo Slovenije ga je istega leta izvolilo za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana, Prirodoslovno dru\xc5\xa1tvo Slovenije pa leta 1972. Turisti\xc4\x8dna zveza Slovenije mu je leta 1955 podelila zlati turisti\xc4\x8dni znak. Leta 1968 je bil odlikovan z redom dela z rde\xc4\x8do zastavo, leta 1975 pa z redom zaslug za narod s srebrnimi \xc5\xbearki. Priznanje za neutrudno in po\xc5\xbertvovalno strokovno delo na podro\xc4\x8dju knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva so mu podelili tudi bibliotekarji. Dru\xc5\xa1tvo bibliotekarjev Slovenije mu je leta 1967 podelilo \xc4\x8copovo diplomo, diplomo pa mu je podelila leta 1974 tudi Zveza dru\xc5\xa1tev bibliotekarjev Jugoslavije.\n_START_SECTION_\nObjave, pomembna dela\n_START_PARAGRAPH_\nKer takrat \xc5\xa1e niso imeli strokovnih napotkov za obdelavo zemljevidov in podobnega gradiva, je napisal Navodila za katalogizacijo zemljevidov in atlasov (Ljubljana 1953) in pravila Katalogizacija kartografskega gradiva( Knji\xc5\xbenica 1966)._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1929 je priredil stenski politi\xc4\x8dni zemljevid Evrope, dve leti pozneje stenski zemljevid Dravske banovine, ki se odlikuje po plasti\xc4\x8dni podobi pokrajine in po pravilnem imenoslovju. Zagreb\xc5\xa1ki geograf M.\xc5\xa0enoa ga je pritegnil kot sodelavca k prirejanju Kocenovega \xc5\xa1olskega atlasa in tako je \xc5\xbee pred vojno sodeloval pri izdajah geografskih atlasov in zemljevidov celin (Evropa, Severna Amerika, Ju\xc5\xbena Amerika, Avstralija, Afrika), tako pa je zapisano Bohin\xc4\x8devo ime na raznovrstnih izdajah \xc5\xa1olskih atlasov, stenskih in ro\xc4\x8dnih zemljevidov. Po osamosvojitvi je v \xc4\x8dasu najve\xc4\x8djega pomanjkanja kartografskih u\xc4\x8dnih pripomo\xc4\x8dkov s sodelavci pripravil stenske in ro\xc4\x8dne zemljevide Jugoslavije in Slovenije. Ro\xc4\x8dni zemljevid Jugoslavije 1\xc2\xa0:1,500.000 je od leta 1948 izhajal v \xc5\xa1tevilnih izdajah v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dini,srb\xc5\xa1\xc4\x8dini ali makedon\xc5\xa1\xc4\x8dini in so ga uporabljali v \xc5\xa1olah po vsej dr\xc5\xbeavi. Stenski zemljevid Jugoslavije 1\xc2\xa0: 500.000 je bil tiskan od leta 1949 do 1972 kar v devetnajstih izdajah. Ravno tako je iz\xc5\xa1el v ve\xc4\x8d izdajah stenski zemljevid Slovenije 1:150.000. Popravljene izdaje ro\xc4\x8dnih \xc5\xa1olskih zemljevidov \xc5\xa1e vedno tiska DZS, ki skupaj s TLOS U\xc4\x8dila Zagreb \xc5\xa1e sedaj zalaga osnovne in srednje \xc5\xa1ole z atlasi, katerih sourednik je bil Bohinec. Nadalje je sodeloval pri izdelavi planinskih kart Kamni\xc5\xa1kih Alp s Karavankami in Julijskih Alp 1:75.000. v zalo\xc5\xbebi Planinske zveze Slovenije. Veliko vrzel je izpolnil z zelo lepim in popolnim turisti\xc4\x8dnim zemljevidom Slovenija in sosednje pokrajine 1:300.000, ki ga je izdal Komite za turizem in gostinstvo pri vladi LRS leta 1952._NEWLINE_Ime Valterja Bohinca zasledimo tudi na prometnih zemljevidih. Tako je iz\xc5\xa1la avtokarta Jugoslavije 1:800.000 v \xc5\xa1tevilnih vzporednih izdajah za razna podjetja. Kot soavtor je pripravil turisti\xc4\x8dno prometni zemljevid Ljubljane 1:10.000. V sedanjem \xc4\x8dasu pa je najbolj poznana in raz\xc5\xa1irjena Turisti\xc4\x8dna avtokarta Slovenije z Istro in Hrvatskim Primorjem 1:300.000, ki jo uporablja skoraj vsak avtomobilist in jo v velikih nakladah izdaja Avto - moto zveza Slovenije. V Geografskem vestniku je objavljal razne znanstvene razprave, med drugim o ljubljanski mestni aglomeraciji, o morfologiji rate\xc5\xa1ke pokrajine, o postglacialnem Koren\xc5\xa1kem jezeru idr., za Slovensko \xc5\xa1olsko matico je pripravil prvo knjigo Geografija sodobne Evrope (Ljubljana 1934), za poljudnoznanstveno knji\xc5\xbenico Svet pa knjigo Nil in de\xc5\xbeela Egip\xc4\x8danov (Ljubljana 1944). Sodeloval je pri zborniku Julijska Krajina, pri knjigi Na\xc5\xa1e morje (1933), pri Spominskem zborniku Slovenije, pri Primorski enciklopediji, pri Slovenskem biografskem leksikonu. Pisal je strokovne in poljudne \xc4\x8dlanke tudi v druge geografske \xc4\x8dasopise med drugim v Glasnik geografskog dru\xc5\xa1tva (Beograd), Hrvatski geografski glasnik (Zagreb), v Glasnik Muzejskega dru\xc5\xa1tva za Slovenijo, Proteus, Planinski vestnik, v Etnologa, Slovenskega etnografa, Mentorja, Mladiko, Na\xc5\xa1e razglede, v slovenski dnevni tisk ter v pra\xc5\xa1ke Slawische Rundschau in Prager Presse.'