b'\n_START_ARTICLE_\nNarodni park Kozara\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKozara je planina dinami\xc4\x8dnega reliefa, katere vrhi ne presegajo 1000 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine. Klima je umirjeno- kontinentalna. Veliko \xc5\xa1tevilo son\xc4\x8dnih dni in lahek dostop do planinskih vrhov , ki delujejo kot razgledni stolp iz katerih se vidi Bosanska Gradi\xc5\xa1ka, Prijedor, Bosanska Dubica in okolica, kar daje posebeno vrednost tej planini. Centralni del Nacionalnega parka in planine Kozare zavzema podro\xc4\x8dje Mrakovice, na katerem se razprostira nekoliko zravnanih planot vi\xc5\xa1ine od 700-800 metrov. Ostali zna\xc4\x8dilni vrhovi so: Gola planina (876 m), Rudine (750 m), Jar\xc4\x8devica (740 m), Glavu\xc5\xa1a (793 m), Be\xc5\xa1i\xc4\x87a-Poljana (784 m), Vrnova\xc4\x8dka glava (719 m), Benkovac-Juri\xc5\xa1ina kosa (705), \xc5\xa0upljikovac (652 m), Ze\xc4\x8diji kamen (667 m), Kozara\xc4\x8dki kamen (659 m). Klima je zmerno kontinentalna. Na obmo\xc4\x8dju Nacionalnega parka so izviri ve\xc4\x8d potokov in rek (Mlje\xc4\x8danice, Mo\xc5\xa1tanice, Kozarske reke - Starenice), kar Nacionalni park Kozaro, naredi orohidrografsko mre\xc5\xbeo istoimenovane planine. Nacionalni park je obkro\xc5\xbeen z rekami Una, Sava, Sana in Vrbas. Srednji del parka zajema zravnano planoto Mrakovicu, kjer je postavljen spomenik \xc5\xbertvam usta\xc5\xa1ko - fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega terorja\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nSeverni del Kozare zavzemajo visoki gozdovi v katerih dominirata bukev in jelka, ju\xc5\xbeni del povr\xc5\xa1ine pa je pora\xc5\xa1\xc4\x8den z nizkimi (mogo\xc4\x8dnimi) gozdovi hrast in iglavci (\xc4\x8drni bor, beli bor, smreka).\n_START_SECTION_\nFavna\n_START_PARAGRAPH_\nMed avtohtonimi \xc5\xbeivalskimi vrstami najdemo \xc5\xbeivali kot so\xc2\xa0: divja svinja, srnjad, divji zajec, divja ma\xc4\x8dka, lisica, veverica, jazbec, kuna zlatica, kuna belica, podlasica in druge._NEWLINE_Kozara nudi dom tudi velikem \xc5\xa1tevilu pti\xc4\x8djih vrst. Po dostopnih podatkih, na Kozari \xc5\xbeivijo beloglavi jastrebi, sokoli, sove. Med neplenilci pa izstopajo: jerebica, golob grivar, golob duplar, grlica, sraka, slav\xc4\x8dek, \xc4\x8drna \xc5\xbeolna, sinice, in vrabec.'