b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Andreas Hansen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHansen je bil danskega porekla in sin zlatarja. V Flensburgu se je izu\xc4\x8dil za urarja in se od leta 1818 do 1820 izpopolnjeval v Berlinu in Tondernu. Od leta 1821 do 1825 je bil pomo\xc4\x8dnik Schumacherja na novoustanovljenem observatoriju v Altoni. Zatem je postal predstojnik observatorija v Seebergu pri Gothi. Leta 1829 so ga povabili, da bi zamenjal Friedricha von Struveja v Dorpatu, kakor tudi leta 1847, da bi zasedel Besslovo mesto v K\xc3\xb6nigsbergu. Raziskoval je teorijo napak in\xc5\xa1trumentov, najve\xc4\x8d pa gibanja nebesnih teles, \xc5\xa1e posebej njihove nepravilnosti._NEWLINE_Po 20. letih napornega dela je leta 1838 izdelal teorijo Luninega gibanja in jo izdal v delu Fundamenta nova investigationis, &c.. Njeni rezultati so se ujemali na 1" z natan\xc4\x8dnimi dolgoletnimi opazovanji Lune na Kraljevem observatoriju Greenwich._NEWLINE_Hansen je leta 1854 objavil svoje Son\xc4\x8deve tabele (Solar Tables), ki jih je izdelal s pomo\xc4\x8djo Olufsna._NEWLINE_Za gibanje Lune je leta 1857 za britansko admiraliteto izdal znane Lunine tabele (Tables de la Lune, Tables of the Moon), ki so jih uporabljali \xc5\xa1e pol stoletja. Delaunay je leta 1860 in 1867 objavil teorijo o Luninem gibanju, izdelano po druga\xc4\x8dni osnovi. Newcomb je pokazal, da se je njegova teorija odli\xc4\x8dno ujemala s Hansenovo teorijo. Hansen je na\xc5\xa1el ena\xc4\x8dbo za redukcijo poldnevni\xc5\xa1kih opazovanj Tobiasa Mayerja. Na\xc5\xa1el je postopek reflektiranih poldnevni\xc5\xa1kih prehodov._NEWLINE_Dolo\xc4\x8deval je Son\xc4\x8devo paralakso. Izhajal je iz Son\xc4\x8devih motenj v Luninem gibanju (paralakti\xc4\x8dna neena\xc4\x8dba) in leta 1857 in 1863 dobil za Son\xc4\x8devo paralakso vrednost 8,92", ter od tu seveda vrednost astronomske enote 147,49 \xc2\xb7 10\xe2\x81\xb9 m. S tem je potrdil tedaj sprejeto preveliko Enckejevo vrednost iz leta 1825._NEWLINE_Dvakrat je obiskal Anglijo.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1830 je od berlinske Akademije prejel nagrado za svoje raziskave medsebojnih motenj Jupitra in Saturna._NEWLINE_Za svoje znanstvene dose\xc5\xbeke je Hansen leta 1850 prejel Copleyjevo medaljo Kraljeve dru\xc5\xbebe iz Londona. Tega leta mu je pari\xc5\xa1ka Akademija znanosti (Acad\xc3\xa9mie des sciences) podelila nagrado za razpravo o motnjah kometov._NEWLINE_Kraljeva astronomska dru\xc5\xbeba (RAS) mu je dvakrat podelila Zlato medaljo, leta 1842 in 1860.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje krater Hansen na Luni.'