b'\n_START_ARTICLE_\nIvan \xc5\xbdmavc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIvan \xc5\xbdmavc se je rodil v Slogonskem (danes Vrhje) kmetu Jo\xc5\xbeefu in Heleni \xc5\xbdmavc. Njegov mlaj\xc5\xa1i brat je bil Andrej \xc5\xbdmavc, enolog in u\xc4\x8ditelj. Klasi\xc4\x8dno gimnazijo je obiskoval v Mariboru (1882 - 1890), nato \xc5\xa1tudiral teologijo na Kolegiju Germaniku v Rimu, nato 1892 pre\xc5\xa1el na filozofijo, matematiko, fiziko in naravoslovje v Gradec in Pragi (od 1897). Tu je 1898 doktoriral iz filozofije in naravoslovja. Istega leta se je zaposlil kot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar v Javni in univerzitetni knji\xc5\xbenici v Pragi in bil tam v letih 1919\xe2\x88\x921934 namestnik ravnatelja. Leta 1919 so ga imenovali za rednega profesorja politi\xc4\x8dne ekonomije na Univerzi v Ljubljani, a mesta ni nastopil. V Pragi je bil med ustanovitelji zalo\xc5\xbebe Masarykova akademie pr\xc3\xa1ce (tudi njen generalni  tajnik), podpornega dru\xc5\xa1tva slovenskih akademikov in \xc4\x8cehoslova\xc5\xa1ko-jugoslovanske lige in redni \xc4\x8dlan Slovansk\xc3\xa9ho \xc3\xbastavu. Leta 1936 je v Beogradu predaval o Nau\xc4\x8dni organizaciji rada i narodnom  blagostanju (objavljeno v Biblioteki Matice rada, Beograd 1939, zvezek \xc5\xa1t. 6) in dobil odlikovanje red svetega Save 2. razreda. _NEWLINE_\xc5\xbdmavc je bil znanilec modernega knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva. Ob posodabljanju knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem po 1. svetovni vojni se je po prou\xc4\x8devanju zahodnoevropskega knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva zavzemal za notranjo preureditev znanstvenih knji\xc5\xbenic, njihovo tehni\xc4\x8dno posodobitev in zlasti upravljanje po ekonomskih na\xc4\x8delih. Svoje nazore je podal v knjigi Hospod\xc3\xa1rn\xc3\xa9 \xc5\x99\xc3\xadzen\xc3\xad osv\xc4\x9btov\xc3\xa9 \xc4\x8dinnosti v\xc4\x9bdeck\xc3\xbdch knihoven (Praga 1924)._NEWLINE_Obravnaval je tudi gospodarsko, socialno in kulturno \xc5\xbeivljenje, v to uvajal naravoslovne metode in tako izoblikoval sociotehniko kot svojo razli\xc4\x8dico sociologije. O tem je napisal v \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dini in nem\xc5\xa1\xc4\x8dini ve\xc4\x8d knjig in \xc4\x8dlankov, v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini pa delo Ozdravljenje socialnega \xc5\xbeivljenja z uporabo prirodoslovja (Gorica, 1913) in tudi objavil ve\xc4\x8d \xc4\x8dlankov v slovenskih revijah._NEWLINE_Kot filozof se je opiral predvsem na filozofijo Augusta Comteja, Wilhelma Ostwalda in Herberta Spencerja ter se  navdu\xc5\xa1eval tudi za Masarykovo filozofijo, ki jo je ocenjeval kot \xc2\xbbznanstveno vero\xc2\xab, ter si prizadeval za \xc2\xbbharmoni\xc4\x8dni razvoj \xc4\x8dustvenosti\xc2\xab. Njegova filozofija sodi med materialisti\xc4\x8dno usmerjene filozofske smeri. \xc4\x8clovek je zanj samo sistem energij, saj materija ni ni\xc4\x8d drugega kot energija, du\xc5\xa1evnost pa je zgolj njena funkcija. Na podlagi fizikalnega zakona o ohranitvi energije je sklepal, da je \xc4\x8dlovek nesamostojno bitje in podrejen zakonom fizike. Filozofija naj govori samo o prihodnosti in raziskuje funkcije organskih bitij - od najpreprostej\xc5\xa1e celice do \xc4\x8dlovekovih mo\xc5\xbeganov. To je za \xc5\xbdmavca najbolj pristni predmet filozofskega raziskovanja._NEWLINE_V sociologiji je imel za osrednjo vlogo \xc4\x8dlovekovega \xc5\xbeivljenja delo, ki naj mu omogo\xc4\x8da, da ohrani \xc4\x8dim ve\xc4\x8d energije. Tudi delo naj bo \xc2\xbbznanstveno\xc2\xab, to je urejeno po merilih racionalnosti, ki naj uredi tudi dotlej kaoti\xc4\x8dno gospodarstvo. Zamisel prihodnje socialne ureditve je videl v idejah znanstvenega socializma ob upo\xc5\xa1tevanju Masarykovih kritik marksizma. Sociotehnika, to je znanstveno obravnavanje sociolo\xc5\xa1kih vpra\xc5\xa1anj, naj bi omogo\xc4\x8dila pravi\xc4\x8dno porazdelitev materialnih dobrin._NEWLINE_Objavljal je prete\xc5\xbeno v \xc4\x8de\xc5\xa1kih in nem\xc5\xa1kih \xc4\x8dasopisih, \xc5\xa1e najmanj v slovenskih, zato ga imajo \xc4\x8cehi za svojega sociologa in filozofa. Njegov vpliv na Slovenskem je bil predvsem v smislu energetizma viden pri na\xc5\xa1ih naravoslovcih (Zarniku, Seidlu), polemi\xc4\x8dno pa je \xc2\xbbobra\xc4\x8dunal\xc2\xab\xc2\xa0z njegovo filozofijo Ale\xc5\xa1 U\xc5\xa1eni\xc4\x8dnik (\xc4\x8cas 1907, 193\xe2\x80\x93204), a mu je bila zgolj povod, da je zavrnil filozofijo evolucionizma in sod. naravoslovnega materializma.'