b'\n_START_ARTICLE_\nHitra cesta H4\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nHitra cesta H4 se je pri\xc4\x8dela graditi na 710 m dolgem odseku od odcepa s takrat regionalno cesto \xc5\xa0empeter-Vrtojba do mednarodnega mejnega prehoda Vrtojba, vklju\xc4\x8dno z obojestranskim tovornim terminalom za mejno kontrolo blaga in kamionsko cesto. Odsek je bil predan prometu \xc5\xbee leta 1980. Lokacija mejnega prehoda je bila dolo\xc4\x8dena 1971 leta s sporazumom med Italijo in Jugoslavijo, za kar je bilo potrebno popraviti tudi potek dr\xc5\xbeavne meje, kar je bilo dolo\xc4\x8deno z Osimskimi sporazumi._NEWLINE_Dela so se nato nadaljevala \xc5\xa1ele leta 1994 na odseku Selo-\xc5\xa0empeter, ki je bil predan prometu leta 1996. Da pa bi lahko odsek sploh pri\xc4\x8deli graditi, so se \xc5\xbee leta 1988 pri\xc4\x8dela dela na vodnih nasipih akumulacije Vogr\xc5\xa1\xc4\x8dek. Na tem odseku je bila zgrajena tudi cestninska postaja Bazara. \xc5\xa0ele maja 1998 pa je bila dokon\xc4\x8dana 1500 m dolga povezava med prej navedenima odsekoma skupaj s priklju\xc4\x8dkom \xc5\xa0empeter. V letih 1997 do 1999 se je zgradil odsek med Vipavo in Selom. V okviru investicije tega odseka hitre ceste je bila zgrajena tudi obvoznica Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dine. V letu 1998 do 2000 je bil zgrajen razcep Nanos preko katerega se je avtocesta A1 za dolgih 9 let navezovala na glavno cesto proti Vipavski dolini. Na tem razcepu je bila zgrajena tudi cestninska postaja Nanos. V podno\xc5\xbeju Rebernic sta se v nadaljevanju zgradila \xc5\xa1e dva kraj\xc5\xa1a odseka hitre ceste in sicer: Vipava-Log leta 2001 in Podnanos-Vipava leta 2003._NEWLINE_Kar od leta 2002 do leta 2009 je trajala gradnja zadnjega, najzahtevnej\xc5\xa1ega 10\xc2\xa0km dolgega odseka hitre ceste H4 preko Rebernic. Tako je bila avgusta 2009 hitra cesta H4 v celoti dokon\xc4\x8dana.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nHitra cesta H4 poteka po zelo raznolikem terenu. Od razcepa Nanos se spusti po geotehni\xc4\x8dno zelo zahtevnem pobo\xc4\x8dju Nanosa v Vipavsko dolino skozi katero poteka tako, da se sicer ogiba naseljem pa vendar \xc4\x8dim bolj ohranja rodovitno dolino enotno. Pri naselju Selo se vzpne v gri\xc4\x8devnat, geotehni\xc4\x8dno zahtevnej\xc5\xa1i teren, pre\xc4\x8dka dolino potoka Lijak, \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Nova Gorica-Se\xc5\xbeana in se kon\xc4\x8da na, od leta 2008, opu\xc5\xa1\xc4\x8denem mednarodnem mejnem prehodu Vrtojba._NEWLINE_Hitra cesta H4 je zaradi okoljevarstvenih, ekonomskih in prometnih razlogov zgrajena je v tako imenovanem "var\xc4\x8dnem" pre\xc4\x8dnem prerezu \xc5\xa1irine 19,8 metrov. \xc5\xa0tiripasovnica ima 4 vozne pasove \xc5\xa1irine po 3,5 m, robni pa 0,3 m, zo\xc5\xbeen srednji lo\xc4\x8dilni pas \xc5\xa1irine 2 m. V srednjem lo\xc4\x8dilnem pasu je postavljena dvostranska varnostna ograja s protislepilno za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Namesto odstavnih pasov so zgrajene pogoste odstavne ni\xc5\xa1e._NEWLINE_Veliko prometnih te\xc5\xbeav na odseku hitre ceste preko Rebernic in delu Vipavske doline povzro\xc4\x8dajo mo\xc4\x8dni sunki burje. Predvsem po dolini so \xc5\xbee bile nareje nekatere protivetrne ograje, preko Rebernic pa je bila v letu 2011 dokon\xc4\x8dana \xc5\xa1tudija glede protivetrne za\xc5\xa1\xc4\x8dite, ki pa bo narejena postopno glede na mo\xc5\xbenosti financiranja.\n_START_SECTION_\nVarstvo okolja in prometa\n_START_PARAGRAPH_\nZa za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred hrupom so po Vipavski dolini zgrajeni protihrupni nasipi in postavljene protihrupne ograje. Pri Vipavskem Kri\xc5\xbeu pa je zgrajen tudi pokriti vkop, ki omogo\xc4\x8da prehajanje \xc5\xbeivalim preko hitre ceste in so\xc4\x8dasno protihrupna za\xc5\xa1\xc4\x8dita in prostor za deviacijo lokalne ceste._NEWLINE_Na odseku hitre ceste med Razdrtim in Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dino je velik problem pojav burje, ki lahko dosega tudi orkanske hitrosti in lahko traja tudi ve\xc4\x8d dni zaporedoma. V takem primeru se pod posebnimi pogoji hitra cesta zapre za dolo\xc4\x8dene vrste prometa (osebna vozila s prikolicami, tovorna vozila s ponjavami, itd). Za ugotavljanje hitrosti so postavljena merilna mesta na naslednjih lokacijah: razcep Nanos, viadukt \xc5\xa0umljak, Zemono, nadvoz Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina in viadukt Selo.'