b'\n_START_ARTICLE_\nVenetska teorija\n_START_SECTION_\nRazmerje med Veneti in Slovani\n_START_PARAGRAPH_\nNa podlagi pri Germanih tradicionalnega poimenovanja slovanskih ljudstev z imenom Veneti (pragermansko *W\xc3\xa9neth\xc5\x8dz > nem\xc5\xa1ko Wenden, Winden) so nekateri srednjeve\xc5\xa1ki kronisti in novove\xc5\xa1ki zgodovinarji ena\xc4\x8dili anti\xc4\x8dne Venete s Slovani. Obenem so se zaradi podobnosti imena pojavljale tudi razlage o istovetnosti germanskih Vandalov in Slovanov. Podobne teze so posamezni avtorji zagovarjali \xc5\xa1e v 18. stoletju. V 19. stoletju jih je zgodovina, ki se je takrat razvila v moderno znanost, zavrnila, iz narodnoemancipacijskih razlogov pa so jih obudili nekateri amaterski raziskovalci. Med Slovenci je teorijo o venetskem izvoru Slovencev zagovarjal predvsem narodnjak in duhovnik Davorin Trstenjak, ki pa se je tem tezam pozneje odrekel, ko je spoznal, da so temeljile na metodolo\xc5\xa1ko nevzdr\xc5\xbenih osnovah.\n_START_SECTION_\nVenetska teorija\n_START_PARAGRAPH_\nV 80. letih 20. stoletja so Ivan Toma\xc5\xbei\xc4\x8d, Matej Bor in Jo\xc5\xbeko \xc5\xa0avli predstavili avtohtonisti\xc4\x8dno teorijo o izvoru Slovencev iz Venetov. Na podlagi relativno \xc5\xa1tevilnih omemb razli\xc4\x8dnih, mnogokrat te\xc5\xbeko opredeljivih ljudstev s histori\xc4\x8dnim imenom Veneti, poskusa branja venetskih napisov s pomo\xc4\x8djo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in razlaganja izvora slovensko zvene\xc4\x8dih zemljepisnih imen v Evropi so oblikovali hipotezo, da naj bi v prazgodovini velik del Evrope naseljevalo praslovansko ljudstvo Veneti oziroma *Sloveneti (izraz je izmi\xc5\xa1ljen). Njihovi neposredni potomci in avtohtoni prebivalci Slovenije naj bi bili dana\xc5\xa1nji Slovenci. Avtorji venetske teorije so torej sku\xc5\xa1ali zavrniti v znanosti uveljavljeno razlago o naselitvi Slovanov v Vzhodne Alpe med 6. in 9. stoletjem._NEWLINE_Predvsem v obdobju slovenskega osamosvajanja je venetska teorija pridobila mo\xc4\x8dno podporo v slovenski lai\xc4\x8dni javnosti, v znanstvenih krogih pa je bila povsem zavrnjena. Razlog za to je njena neskladnost z zgodovinskimi, arheolo\xc5\xa1kimi in jezikoslovnimi dejstvi ter \xc5\xa1tevilne povsem napa\xc4\x8dne metode, ki so jih zagovorniki venetske teorije uporabljali v svojih izvajanjih (posebej na podro\xc4\x8djih jezikoslovja, etimologije in arheologije). Jezikoslovci venetski teoriji o\xc4\x8ditajo nestrokovno metodo, ki besede primerja po naklju\xc4\x8dni glasovni podobnosti brez upo\xc5\xa1tevanja razvojnih zakonitosti jezikov. O nevzdr\xc5\xbenosti te teorije je bila leta 1990 izdana posebna \xc5\xa1tevilka glasila Slovenskega arheolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva Arheo z naslovom Venetovanje: prispevki k razmerju Veneti \xe2\x80\x93 Slovani._NEWLINE_Trditve zagovornikov venetske teorije, da ni dokazov za naselitev Slovanov, ki naj bi bila le konstrukt nem\xc5\xa1ke ali jugoslovanske ideologije, so bile v znanosti ovr\xc5\xbeene kot povsem neutemeljene, izpodbijajo pa jih tudi novej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ke raziskave. Na slovenskem ozemlju in v njegovi okolici so izpri\xc4\x8dane vse tri zgodnjeslovanske arheolo\xc5\xa1ke kulture (pra\xc5\xa1ka, penkivska in kolo\xc4\x8dinska), ki predstavljajo arheolo\xc5\xa1ki odraz Slovanov v 6. stoletju._NEWLINE_Danes venetska teorija velja predvsem za nacionalisti\xc4\x8dni poskus ugotavljanja zgodovine kontinuitete naroda na lastnem etni\xc4\x8dnem ozemlju, ter tako nasprotuje uveljavljeni razlagi o preseljevanju ljudstev v \xc4\x8dasu starega veka.\n_START_SECTION_\nVenetska teorija in teorija paleolitske kontinuitete\n_START_PARAGRAPH_\nV novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu se zagovorniki venetske teorije pogosto opirajo na genetske raziskave in na teorijo paleolitske kontinuitete, \xc4\x8deprav se v osnovnih podmenah teoriji razhajata. Venetska teorija je izvorno izhajala iz predpostavke, da naj bi bili Veneti prvotni prebivalci Evrope, ki naj bi iz\xc5\xa1li iz lu\xc5\xbei\xc5\xa1ke arheolo\xc5\xa1ke kulture na dana\xc5\xa1njem Poljskem, in nato med 13. in 10. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t. osvojili dobri dve tretjini Evrope. Bili naj bi ne le neposredni predniki Slovanov in predvsem Slovencev, temve\xc4\x8d tudi ve\xc4\x8dine srednjeevropskih narodov. Toda na za\xc4\x8detku devetdesetih let se je eden izmed vodilnih teoretikov venetske teorije, Jo\xc5\xbeko \xc5\xa0avli v svoji knjigi\xc2\xa0\xc2\xbbEtru\xc5\xa1\xc4\x8dani in Veneti\xc2\xab\xc2\xa0oddaljil od te hipoteze in zatrdil, da naj bi se kljub venetski ekspanziji marsikje - \xc5\xa1e zlasti pa na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju severnega Jadrana - ohranile \xc5\xa1tevilne kulturne in tudi nekatere jezikovne posebnosti predindoevropskih prebivalcev (ki jih \xc5\xa0avli imenuje\xc2\xa0\xc2\xbbafro-evropski\xc2\xab\xc2\xa0in jih na ve\xc4\x8d mestih izmeni\xc4\x8dno ena\xc4\x8di z Baski oz. Berberi). Kontinuiteta Slovencev (in sosednjih srednjeevropskih ljudstev) naj bi torej kljub venetski invaziji in vsem kasnej\xc5\xa1im spremembam (germanizaciji, romanizaciji in mad\xc5\xbearizaciji staroselskega prebivalstva) segala vse do paleolitika. Nasprotno pa je glavna teza teorije paleolitske kontinuitete, da naj bi ne le etni\xc4\x8dni in\xc2\xa0\xc2\xbbgenetski\xc2\xab, temve\xc4\x8d tudi jezikovni fenomeni v Evropi obstajali v osnovi nespremenjeni \xc5\xbee od paleolitika, pri \xc4\x8demer njen utemeljitelj Mario Alinei predpostavlja, da naj bi Slovani (in ne Veneti) \xc5\xbee od paleolitika \xc5\xbeiveli na obmo\xc4\x8dju jugovzhodne Evrope in se od tam \xc5\xa1irili proti severu in severovzhodu, medtem ko naj bi v preostalem delu Evrope kontinuirano \xc5\xbeivela keltska, germanska in italska ljudstva (med slednje uvr\xc5\xa1\xc4\x8da tudi severnojadranske Venete).'