b'\n_START_ARTICLE_\nPreperevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPreperevanje je proces razpadanja kamnin pod vplivom atmosferskih pojavov in humusnih kislin. Poteka v vrhnjih predelih zemeljske skorje in tako tam povzro\xc4\x8da nastajanje prepereline oziroma eluvija ter nadalje prsti. Preperevanje je proces nastajanja prepereline brez premikanja in ga je zato potrebno lo\xc4\x8devati od erozije, ki je premikanje in razpadanje kamnin pod vplivom voda, ledu, vlage in te\xc5\xbenosti._NEWLINE_Proces preperevanja je sestavni del kamninskega kroga in je kot tako ni\xc4\x8d drugega od prilagajanja kamnin novim razmeram na povr\xc5\xa1ju Zemlje, saj tu nastopijo druga\xc4\x8den pritisk ter temperature kot v notranjosti zemeljske skorje. Preperevanje je zato mogo\xc4\x8de obravnavati kot od metamorfizma (nastajanje metamorfnih kamnin) nasproten postopek. Preperevanje je pomembno za nastanek prsti in posledi\xc4\x8dno tudi za \xc4\x8dloveka. Tip prsti je odvisen od mati\xc4\x8dne kamnine: ob pretvorbi le ene kamnine v prst bo tej v mnogo primerih primanjkovalo katere izmed za npr. rodovitnost pomembnih snovi, zato je za pridobivanje rodovitne prsti za\xc5\xbeelena me\xc5\xa1anica kamnin, kakr\xc5\xa1na je ledeni\xc5\xa1ka sedimentna kamnina._NEWLINE_Razli\xc4\x8dne postopke preperevanja je mogo\xc4\x8de lo\xc4\x8diti v dve osnovni kategoriji, tj. mehansko in kemi\xc4\x8dno preperevanje. Prvo pomeni razpadanje kamnin brez spremembe njihove kemijske substance. V glavnem se dogaja zaradi temperaturnih sprememb, zavoljo katerih se kamnine raztezajo in kr\xc4\x8dijo ter zato razpokajo in omogo\xc4\x8dijo dostop vode v notranjost, ta pa ob zamrzovanju poskrbi za tretje kamnine. Povzro\xc4\x8ditelj mehanskega preperevanja pa so tudi npr. korenine rastlin. Tak\xc5\xa1no preperevanje je zlasti opaziti na brez rastlinske odeje zavarovanih predelih povr\xc5\xa1ja Zemlje: v pu\xc5\xa1\xc4\x8davah, visokogorju, polarnih krajih in na golem krasu. Kemi\xc4\x8dno preperevanje pa pomeni snovno razpadanje kamnin na manj\xc5\xa1e dele. Glavni dejavnik je teko\xc4\x8da voda s kislinami, zlasti ogljikovo. Sicer pa h kemi\xc4\x8dnemu preperevanju pripomorejo tudi kisik v zraku in kisline v humusu, pa alge in li\xc5\xa1aji na povr\xc5\xa1ju kamnin ter mikroorganizmi (slednji na\xc4\x8din preperevanja nekateri viri lo\xc4\x8dujejo v od kemi\xc4\x8dne skupine lo\xc4\x8deno biolo\xc5\xa1ko preperevanje). Tudi krti in de\xc5\xbeevniki imajo svoj pomen zaradi prepu\xc5\xa1\xc4\x8danja atmosferskih vplivov pod povr\xc5\xa1je s svojim ritjem.'