b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Marijinega vnebovzetja, \xc4\x8cate\xc5\xbe\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cude\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina romanj na Zaplazu se pri\xc4\x8denja s \xc4\x8dude\xc5\xbeem, ko je neki pobo\xc5\xbeni mo\xc5\xbe \xc5\xa1el na hrib sekat kole. Takrat je bil hrib \xc5\xa1e ves pora\xc5\xa1\xc4\x8den z grmovjem. Na vrhu hriba je sredi grmovja na\xc5\xa1el kip Matere Bo\xc5\xbeje z Detetom Jezusom in ga vesel odnesel domov ter spravil v skrinjo. Drugi dan najde \xc5\xa1e en enak kip na istem mestu na hribu in tudi tega odnese domov. Tretji dan se zgodi isto, in ko sku\xc5\xa1a zdaj \xc5\xbee tretjega spraviti k prvima dvema, ugotovi, da je skrinja prazna. Od doma\xc4\x8dih nih\xc4\x8de ne ve, da bi kipa kdo vzel ali prestavil, zato tretjega zaznamuje s posebnim znakom in ga ponovno polo\xc5\xbei v skrinjo. Ko gre spet sekat kole, najde kakor v prej\xc5\xa1njih primerih kip na svojem mestu, le da ima to pot njegovo znamenje. Tedaj spozna, da se dogaja nekaj \xc4\x8dude\xc5\xbenega. Iz vej postavi nekak\xc5\xa1en \xc5\xa1otor in vanj postavi kip in hodi gor molit. \xc4\x8cez \xc4\x8das pa mu hudo zboli \xc5\xbeena pri porodu. Priporo\xc4\x8di jo Materi Bo\xc5\xbeji, katere kip je na\xc5\xa1el, in \xc5\xbeena nenadoma ozdravi. Novica se hitro raznese po okoli\xc5\xa1kih krajih in ljudje za\xc4\x8dnejo trumoma romati k znamenju na Zaplaz._NEWLINE_Ena izmed zgodb pripoveduje, da je mati med spanjem zadu\xc5\xa1ila otroka, vendar mo\xc5\xbeu iz strahu ni ni\xc4\x8d povedala, da je otrok mrtev. Pregovorila je mo\xc5\xbea, da sta romala na Zaplaz in mo\xc5\xbeu je bilo med potjo \xc4\x8dudno, kako da je otrok ves \xc4\x8das tiho, vendar mu je mati samo rekla, da otrok pa\xc4\x8d spi. Pri \xc5\xa1otoru pa je mati dete polo\xc5\xbeila na oltar\xc4\x8dek in \xc5\xa1la dvakrat po kolenih okoli, vendar se \xc5\xa1e ni zgodilo ni\xc4\x8d. Ko pa je \xc5\xa1la tretji\xc4\x8d, je dete zajokalo. \xc5\xa0ele tedaj je povedala mo\xc5\xbeu, kaj se je zgodilo in zakaj sta \xc5\xa1la na Zaplaz.\n_START_SECTION_\nPrve kapelice\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0otor iz vej se je po\xc4\x8dasi podrl in klju\xc4\x8dar \xc4\x8date\xc5\xa1ke cerkve je na tem mestu postavil kri\xc5\xbe. To je bilo v \xc4\x8dasu cesarja Jo\xc5\xbeefa II., ki je ukinjal romarske poti, \xc4\x8de\xc5\xa1 da so praznoverje, zato so omenjenega klju\xc4\x8darja zaprli. Kljub vsemu so \xc5\xa1e pred letom 1808 sezidali prvo kapelico. Za \xc4\x8dasa Napolenonove okupacije so romanja normalno \xc5\xbeivela, po obnovi avstrijske oblasti pa se je spet za\xc4\x8delo zatiranje. V tem \xc4\x8dasu so kapelico nekajkrat podrli, vendar je vsakokrat bila obnovljena in gosposki nikoli ni uspelo dognati, kdo jo je obnovil, kakor pravi poro\xc4\x8dilo iz leta 1825. Zadnja kapela pred izgradnjo cerkve je bila velika 4 x 6 metre, imela je zvonik, vendar brez zvona, pokrita pa je bila s skodlami. Za steklom se je nahajal Marijin kip, odet v svileno krilo.\n_START_SECTION_\nPrva cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nKer so romanja postala \xc4\x8dedalje bolj mno\xc5\xbei\xc4\x8dna, se je \xc4\x8date\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik Matija Ko\xc5\xa1ak odlo\xc4\x8dil, da sezida cerkev. Vendar so mu z odredbo z dne 17. maja 1839 zagrozili, da na \xc4\x8cate\xc5\xbeu ne bo birme, \xc4\x8de ne poskrbi za odpravo Bo\xc5\xbeje poti. Leta 1845 je pri\xc5\xa1el birmovat knezo\xc5\xa1kof Anton Alojzij Wolf, ki naj bi obenem tudi posvetil \xc5\xbeupnijsko cerkev sv. Mihaela. Prepri\xc4\x8dal se je, da se na Zaplazu ne godijo nikakr\xc5\xa1na praznoverja in ko je kmalu na to \xc5\xbeupnik Ko\xc5\xa1ak ponovno zaprosil za dovoljenje, so mu gradnjo cerkve odobrili._NEWLINE_Cerkev je zgradil severovzhodno od kapele. Bila je brez zvonika, imela pa je kor za pevce. Dokon\xc4\x8dana je bila leta 1848. V letih 1850\xe2\x80\x931851 jo je poslikal Franz Kurz zum Thurn und Goldenstein z Marijinimi motivi. Leta 1855, za \xc4\x8dasa \xc5\xbeupnika Jurija Kobeta, jo je posvetil trebanjski dekan Jo\xc5\xbee Rozman. Cerkev je postajala \xc4\x8dedalje bolj tesna za vse \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e romarje, zato se je \xc5\xbeupnik Jo\xc5\xbee Gregori\xc4\x8d odlo\xc4\x8dil, da jo raz\xc5\xa1iri. Prezidava, ki se je za\xc4\x8dela leta 1866, je potekala dolgo in je bila v arhitekturnem smislu bolj kot ne sad improvizacij. Cerkev je bila dolga 30 metrov, vi\xc5\xa1ina do strehe pa je zna\xc5\xa1ala 4 metre. Ob prezbiteriju sta stala dva ne prav visoka zvonika.\n_START_SECTION_\nSedanja cerkev\n_START_PARAGRAPH_\n3. julija 1902 je pri\xc5\xa1el na \xc4\x8cate\xc5\xbe za \xc5\xbeupnika Hinko Pov\xc5\xa1e, ki si je zadal za nalogo sezidati novo dostojno cerkev in se nemudoma lotil dela. \xc5\xa0tiri leta so zbirali gradbeni material, nakar so 24. junija 1906 za\xc4\x8deli podirati staro cerkev. Pustili so samo zid prezbiterija, ki so ga povi\xc5\xa1ali in obokali. To leto so cerkev zgradili do vrha, naslednje leto, 1907, pa so jo pokrili. Glavni oltar s \xc4\x8dude\xc5\xbeno podobo iz stare cerkve se prenesli v stransko kapelo in naredili nov oltar z novo podobo. Leta 1912 so bile narejene nove klopi. 14. oktobra 1917 je cerkev posvetil \xc5\xa1kof Anton Bonaventura Jegli\xc4\x8d. V letih 1925\xe2\x80\x931926 sta bila pozidana \xc5\xa1e oba zvonika._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno sta bila hrib in cerkev pri\xc4\x8da kar 27 voja\xc5\xa1kim napadom. Najhuj\xc5\xa1a sta bila spomladi in jeseni leta 1943, \xc5\xa1e zlasti 11. oktobra, ko je na hrib z okolico padlo kar 760 granat. Odmetavala so jih letala, zlasti pa nem\xc5\xa1ki topovi iz Trebnjega. Nekatere sicer niso eksplodirale, druge pa so naredile v cerkvi in okolici veliko \xc5\xa1kode. Povsod je bilo vse polno jam, zelo prizadeta pa je bila tudi cerkev. Mo\xc4\x8dno je bil po\xc5\xa1kodovan zvonik, ki se je \xc5\xbee nagibal. Kljub vsem tem po\xc5\xa1kodbam bogoslu\xc5\xbeje v cerkvi ni prenehalo. Obnova se je za\xc4\x8dela po vojni, ko so najprej odstranili leseni strop in ga nadomestili z drugim \xe2\x80\x93 za\xc4\x8dasnim. Razbita stekla so odstranili in okna zasilno zaprli. Pokrpati je bilo treba tudi omet in zidove prepleskati.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kofijsko romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPo ustanovitvi \xc5\xa0kofije Novo mesto 7. aprila 2006 je kmalu nastopilo vpra\xc5\xa1anje, katero romarsko cerkev naj \xc5\xa1kofija razglasi za svoje glavno romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Na obmo\xc4\x8dju \xc5\xa1kofije se nahaja vsaj 10 Marijinih romarskih cerkva. \xc4\x8ceprav so nekatere starej\xc5\xa1e in tudi lep\xc5\xa1e, so izbrali cerkev na Zaplazu. Pri tem je bila odlo\xc4\x8dilna dostopnost z avtobusi in prostorske mo\xc5\xbenosti glede parkiranja, pravtako pa tudi dejstvo, da je sama cerkev dovolj prostorna za ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo vernikov. Cerkev je bila uradno razgla\xc5\xa1ena za \xc5\xa1kofijsko romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de 1. marca 2008, 4. maja tega leta pa je bila slovesna razglasitev._NEWLINE_Oktobra 2008 se je za\xc4\x8dela temeljita obnova cerkve. Dotrajan lesen strop je bil v celoti zamenjan z novim, ki je kasetiran. Pri tem je bilo potrebno z betonom oja\xc4\x8dali oboke in zidove. Leta 2009 so za\xc4\x8deli obnavljati fasado in zvonika, kar so dokon\xc4\x8dali leta 2010. Ker je imela cerkev dva zelo majhna zakristijska prostora, so pripravili na\xc4\x8drte za prizidek. 24. oktobra 2010 je novome\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Andrej Glavan po slovesni ma\xc5\xa1i blagoslovil temeljni kamen nove zakristije in ve\xc4\x8dnamenskega prostora, objekt pa je bil dokon\xc4\x8dan aprila 2011. V njegovem pritli\xc4\x8dnem delu se nahajajo velika zakristija, romarski urad, spovednica za gluhe in sanitarije, v kletnih prostorih pa ve\xc4\x8dnamenska dvorana za 50 romarjev, skladi\xc5\xa1\xc4\x8de za stole in kurilnica. Hkrati je bila urejena tudi okolica cerkve, pri \xc4\x8demer so nekoliko zni\xc5\xbeali plato pred cerkvijo. Pozimi 2010 so v cerkvi za\xc4\x8deli urejati Grozdetovo kapelo in jo dokon\xc4\x8dali v za\xc4\x8detku maja 2011._NEWLINE_27. maja 2011, slabo leto po beatifikaciji mu\xc4\x8denca Lojzeta Grozdeta in na njegov prvi svetni\xc5\xa1ki god, so v cerkev prinesli njegove relikvije in jih naslednji dan, 28. maja, ob slovesni sveti ma\xc5\xa1i apostolskega nuncija Juliusza Janusza polo\xc5\xbeili v stranski oltar, ki je posve\xc4\x8den Grozdetu. Za kraj poslednjega Grozdetovega groba je bilo sicer v igri ve\xc4\x8d cerkva, med drugim kripta novome\xc5\xa1ke stolnice, Cerkev sv. Ruperta v \xc5\xa0entrupertu, v bli\xc5\xbeini katere je bil na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du do tedaj Grozde pokopan, in Grozdetova doma\xc4\x8da \xc5\xbeupnijska Cerkev sv. Trojice v Tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du. Naposled je bila zaradi bli\xc5\xbeine s \xc5\xa0entrupertom in zaradi statusa osrednjega romarskega kraja \xc5\xa1kofije izbrana zapla\xc5\xa1ka cerkev._NEWLINE_27. maja 2015, ob 70. obletnici konca druge svetovne vojne, so blagoslovili spomenik sprave, ki se nahaja pred cerkvijo \xe2\x80\x93 velik kri\xc5\xbe kot znamenje odre\xc5\xa1enja. Pod njim stoji posoda z zemljo iz 31 krajev. Na kamniti plo\xc5\xa1\xc4\x8di so zapisana imena krajev, ki so predstavljali mori\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbertev.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nV tlorisu cerkev sestavljajo pravokotna ladja s stranskima kapelama, ravno zaklju\xc4\x8den prezbiterij in zvonika, postavljena ob ladijskem pro\xc4\x8delju. Zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dino v neorenesan\xc4\x8dnem slogu zgrajene cerkve zaznamuje \xc4\x8dlenitev s pilastri z jonskimi kapiteli in profiliranimi ven\xc4\x8dnimi zidci ter poudarjena rustika, med katero se vrivajo visoka polkro\xc5\xbena okna. Glavno pro\xc4\x8delje in fasadi kapel so s trikotnimi \xc4\x8deli in pilastri oblikovani po vzoru anti\xc4\x8dnih templjev in slavolokov._NEWLINE_Notranj\xc5\xa1\xc4\x8dina cerkve se pona\xc5\xa1a s prostorno, vi\xc5\xa1insko poudarjeno ladjo, prekrito s kasetiranim lesenim stropom. Stene bogatijo pilastri z geometri\xc4\x8dnimi kapiteli, ki nosijo polkro\xc5\xbene oproge. Pravi zidan obok vidimo le v prezbiteriju, in sicer v kri\xc5\xbeno grebenasti razli\xc4\x8dici.\n_START_SECTION_\nOltarji\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oltar je narejen po na\xc4\x8drtu Franca Avsca, \xc5\xbeupnika v Podkumu in konzervatorja, po vzoru tamkaj\xc5\xa1njega tabernaklja. Marijin kip so napravili v Gr\xc3\xb6dnu na Ju\xc5\xbenem Tirolskem. Obdan je z bogato figuraliko \xc5\xbearkov, oblakov in puttov._NEWLINE_Levi stranski oltar svetega Jo\xc5\xbeefa vsebuje ob strani \xc5\xa1e kipa svete Lucije in svete Katarine._NEWLINE_Desni stranski oltar svetega Roka vsebuje tudi kipa svetega Karla Boromejskega in svetega Antona Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika._NEWLINE_Kapela Marije Pomo\xc4\x8dnice kristjanov z oltarjem vsebuje izvirni kip, ki je znan iz zgodbe o \xc4\x8dude\xc5\xbeu na Zaplazu. Oltar je bil leta 2017 narejen na novo. Ob osrednjem kipu se nahajata \xc5\xa1e kipa svete Ane in svetega Joahima._NEWLINE_Kapela bla\xc5\xbeenega Lojzeta Grozdeta z oltarjem je bila urejena med zimo 2010 in majem 2011 po na\xc4\x8drtih arhitektov Jo\xc5\xbeeta in Matije Marinka. Oltar je kamnit in je postavljen na sredino, v njem pa se nahaja sarkofag z Grozdetovimi relikvijami. Za oltarjem se nahaja konkavna stena z mozaikom, ki ga je izdelal Marko Ivan Rupnik s svojimi sodelavci 4. in 5 maja 2011. Na njem je upodobljen Kristus Vsevladar v nebe\xc5\xa1ki slavi, desno od njega Lojze Grozde s palmino vejico v roki in ob njem sveti Janez Krstnik kot tisti, ki je pokazal na Kristusa. Na levi strani stojita Mati Bo\xc5\xbeja in levo od nje skrivnostna \xc5\xbeena, ki je brez svetni\xc5\xa1kega sija in predstavlja katero izmed \xc5\xbeena, ki so Grozdetu v \xc5\xbeivljenju pomagale: njegovo mati Marijo ali teto Ivanko, ki je zanj skrbela po materini poroki. V ozadju mozai\xc4\x8dne stene, oziroma nad njo, je upodobljen polkro\xc5\xbeni beli studenec, za katerega se zdi, kakor da te\xc4\x8de za mozaikom do oltarja, v katerega spodnjem delu je narejen predor, skozi katerega te\xc4\x8de naprej po stopnicah in se razliva v cerkev. Ta studenec po Rupnikovih besedah simbolizira Bo\xc5\xbejo milost, ki jo Bog po svojem slu\xc5\xbeabniku \xe2\x80\x93 mu\xc4\x8dencu Grozdetu razliva na nas. Namre\xc4\x8d, pri mu\xc4\x8dencu, ki ga je v ideolo\xc5\xa1ki obsedenosti narod sam ubil, je zelo pomembno videti, kako v svoji poveli\xc4\x8danosti pripomore k ozdravljanju svojega naroda. Gre torej za zmago ljubezni nad ma\xc5\xa1\xc4\x8devanjem.\n_START_SECTION_\nVitra\xc5\xbei\n_START_PARAGRAPH_\nVitra\xc5\xbei v cerkveni ladji so delo Staneta Kregarja, dve okni v prezbiteriju pa sta delo njegovega u\xc4\x8denca Bo\xc5\xa1tjana Putriha iz leta 1978._NEWLINE_Barvno okno na koru je poslikal Marko Jerman. V osrednjem delu prikazuje Marijino vnebovzetje skupaj s Sveto Trojico, poleg pa pomembne verske osebnosti iz novome\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije: misijonarja Friderika Barago in Ignacija Knobleharja na levi strani ter \xc5\xa1kofa Alojzija \xc5\xa0u\xc5\xa1tarja in Janeza Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Gnidovca na desni strani. V spodnjem delu je upodobljen \xc4\x8dude\xc5\xbe s kipom Matere Bo\xc5\xbeje na Zaplazu ter Lojze Grozde na levi in bla\xc5\xbeene drinske mu\xc4\x8denke na desni strani.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nDenar za ogle je darovala dobrotnica iz \xc5\xa0vice, ki je po rodu Slovenka. Cerkev je bila tedaj edina od ve\xc4\x8djih romarskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d v Sloveniji, ki \xc5\xa1e ni imela orgel, zato se je \xc5\xbeupnija odlo\xc4\x8dila naro\xc4\x8diti nove. Izdelal jih je orglarski mojster Anton \xc5\xa0krabl. V cerkvi so jih za\xc4\x8deli postavljati 14. novembra 2016, slovesen blagoslov pa je opravil \xc5\xa1kof Andrej Glavan 23. aprila 2017._NEWLINE_Orgle so zasnovane na zna\xc4\x8dilnostih francoskih romanti\xc4\x8dnih orgel in imajo mehansko in kombinirano registrsko trakturo. Imajo dva manuala in pedal, 29 registrov, ter sestojijo iz 1836 pi\xc5\xa1\xc4\x8dali, od katerih jih je 314 lesenih, druge pa so iz kositra in svinca.'