b"\n_START_ARTICLE_\nSrinivasa Ajangar Ramanud\xc5\xbean\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v Angliji\n_START_PARAGRAPH_\nPo za\xc4\x8detnem obotavljanju je Hardy odgovoril s pripombami in zaprosil za dokaze nekaterih odkritij. Posku\xc5\xa1al je dose\xc4\x8di, da bi Ramanud\xc5\xbean pri\xc5\xa1el v Anglijo. Kot pravoverni brahman se je Ramanud\xc5\xbean obrnil na astrolo\xc5\xa1ke podatke glede svojega potovanja, saj bi zaradi religioznih vzrokov izgubil svojo kasto, \xc4\x8de bi potoval v tuje de\xc5\xbeele. Ramanud\xc5\xbeanova mati je dejala, da je sanjala sanje v katerih ji je dru\xc5\xbeinska boginja povedala, da ne sme stati na poti svojemu sinu. Tako se je Ramanud\xc5\xbean odlo\xc4\x8dil, da odide na pot._NEWLINE_Hardy je o Ramanud\xc5\xbeanovih ena\xc4\x8dbah, ki jih sprva ni mogel razumeti, dejal:\xc2\xa0\xc2\xbbkratek pogled nanje poka\xc5\xbee kako jih je lahko zapisal le matematik najbolj\xc5\xa1e vrste. Morajo biti pravilne, saj \xc4\x8de ne bi bile, nih\xc4\x8de ne bi imel predstave, da bi jih odkril.\xc2\xab\xc2\xa0Hardy je v pogovoru z Erd\xc5\x91sem dejal, da je bil njegov najve\xc4\x8dji doprinos matematiki odkritje Ramanud\xc5\xbeana. Primerjal ga je z matemati\xc4\x8dnima velikanoma Eulerjem in Jacobijem. Ramanud\xc5\xbeana so kasneje 12. maja 1918 imenovali za \xc4\x8dlana Kraljeve dru\xc5\xbebe v Londonu in 18. oktobra za \xc4\x8dlana Kolid\xc5\xbea Trinity za \xc5\xa1est let._NEWLINE_Ramanud\xc5\xbean je v\xc4\x8dasih \xc4\x8de\xc4\x8dkal ena\xc4\x8dbe v svojo bele\xc5\xbenico neprestano po ve\xc4\x8d kot 30 ur, nato pa je padel v spanec dolg 20 ur. Tak\xc5\xa1en neenakomerni tek dnevnega dela je nanj zelo slabo vplival._NEWLINE_Zaradi \xc5\xbeivljenja v tuji de\xc5\xbeeli dale\xc4\x8d stran od doma in zaradi neprestanega obsedenega dela se mu je zdravje zelo poslab\xc5\xa1alo. Na to je vplivalo tudi njegovo hudo prizadevanje in pomanjkanje vegetarijanske hrane med 1. svetovno vojno. Zbolel je za tuberkulozo in za mo\xc4\x8dnim pomanjkanjem vitaminov. Analiza njegovih zdravni\xc5\xa1kih zapisov iz leta 1994 je pokazala, da je verjetno bolehal za parazitskim vnetjem jeter. To je podpiralo tudi dejstvo, da je Ramanud\xc5\xbean \xc5\xbeivel v Madrasu, kjer je bila bolezen raz\xc5\xa1irjena. Bolezen so te\xc5\xbeko diagnosticirali, vendar so jo znali zdraviti. Ramanud\xc5\xbean se je vrnil v Indijo leta 1919 in kmalu nato umrl. Zadnji njegov dar svetu je bilo odkritje 'la\xc5\xbenih funkcij theta'. Njegova \xc5\xbeena S. Janaki Ammal je \xc5\xbeivela pri \xc4\x8cenaju in je umrla leta 1994._NEWLINE_Ramanud\xc5\xbean je pripisoval svojo bistroumnost dru\xc5\xbeinski boginji Namagiri. K njej se je zatekal po navdih za svoje delo. Ve\xc4\x8dkrat je dejal:\xc2\xa0\xc2\xbbEna\xc4\x8dba zame nima pomena, \xc4\x8de ne predstavlja misel Boga.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nRamanud\xc5\xbeanova domneva in njena vloga\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav obstaja veliko izjav, ki bi se jih lahko imenovalo Ramanud\xc5\xbeanova domneva, je ena \xc5\xa1e posebej pomembna in je zelo vplivala na kasnej\xc5\xa1i razvoj. Ramanud\xc5\xbeanova domneva, oziroma Ramanud\xc5\xbean-Peterssonova domneva je trditev o velikosti funkcije \\tau (p), ki ima za rodovno funkcijo diskriminantno modularno formo \xce\x94(q), tipi\xc4\x8dno formo v teoriji modularnih form. S popolnim dokazom Weilovih domnev leta 1973 je Deligne pritrdilno dokazal tudi Ramanud\xc5\xbeanovo domnevo.\n_START_SECTION_\nRamanud\xc5\xbeanove bele\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nRamanud\xc5\xbean je \xc5\xbee v Indiji zapisoval svoja odkritja v bele\xc5\xbenice s posameznimi listi. Ena\xc4\x8dbe niso bile izpeljane. Od tod verjetno izhaja mi\xc5\xa1ljenje, da Ramanud\xc5\xbean ni bil sposoben dokazati svojih ena\xc4\x8db, in jih je le zapisoval. Berndt je pri svojem pregledu bele\xc5\xbenic in Ramanud\xc5\xbeanovega dela smatral, da je Ramanud\xc5\xbean vsekakor znal dokazati ve\xc4\x8dino svojih odkritij, vendar se je odlo\xc4\x8dil, da jih ne bo._NEWLINE_Na\xc4\x8din dela je morda imel ve\xc4\x8d razlogov. Ker je bil papir zelo drag, je Ramanud\xc5\xbean ve\xc4\x8dinoma pisal in morda zapisal dokaze na tablici, nato pa je na papir zapisal le rezultate. Tablice so tedaj v Indiji na \xc5\xa1iroko uporabljali za ra\xc4\x8dunanje. Verjetno je na Ramanud\xc5\xbeana vplival slog ene izmed knjig, iz katerih se je nau\xc4\x8dil veliko vi\xc5\xa1je matematike, Carrove knjige Pregled \xc4\x8diste in uporabne matematike (Synopsis of Pure and Applied Mathematics). Knjiga je navajala ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d izsledkov brez dokazov. Nenazadje je lahko Ramanud\xc5\xbean imel svoje bele\xc5\xbenice le zase in je navajal le rezultate._NEWLINE_Prva bele\xc5\xbenica je imela 351 strani s 16 do neke mere urejenimi poglavji in nekaj neurejenih. Druga bele\xc5\xbenica je imela 256 strani v 21 poglavjih in 100 neurejenih strani. Tretja bele\xc5\xbenica je imela 33 neurejenih strani. Rezultati v njegovih bele\xc5\xbenicah so navdihnili ve\xc4\x8d \xc4\x8dlankov kasnej\xc5\xa1ih matematikov, ki so posku\xc5\xa1ali dokazati kar je odkril. Hardy je objavil \xc4\x8dlanke, ki so obravnavali probleme iz Ramanud\xc5\xbeanovega dela. Prav tako Watson, B. M. Wilson in Berndt. \xc4\x8cetrto bele\xc5\xbenico -\xc2\xa0\xc2\xbbizgubljeno\xc2\xab, je Andrews ponovno na\xc5\xa1el leta 1976 v Wrenovi knji\xc5\xbenici Kolid\xc5\xbea Trinity Univerze v Cambridgeu.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid glavnega pasu 4130 Ramanud\xc5\xbean (4130 Ramanujan), ki ga je 17. februarja 1988 odkril R. Rad\xc5\xbeamohan na Observatoriju Vainuja Bappuja."