b"\n_START_ARTICLE_\nStolnica Marijinega vnebovzetja, Rouen\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je \xc5\xbee bila prisotna na lokaciji \xc5\xbee v poznem 4. stoletju in eventalna stolnica je bila ugotovljena tako v Rouenu, kot v Poitiersu.  Bila je ve\xc4\x8dja od sv. Ouen iz leta 650, Karel Veliki jo je obiskal leta 769._NEWLINE_Vsi objekti so propadli med Vikin\xc5\xa1kimi osvajanji v 9. stoletju. Rollo je bil tukaj kr\xc5\xa1\xc4\x8den leta 915 in pokopan leta 931. Rihard I. jo je pove\xc4\x8dal leta 950, stolp sv. Romana je bil zgrajen leta 1035. Stavbe nad\xc5\xa1kofa Roberta II. so bile posve\xc4\x8dene leta 1065. V stolnico je udarila strela leta 1110._NEWLINE_Gradnja sedanje stavbe se je za\xc4\x8dela v 12. stoletju v zgodnjem gotskem slogu s stolpom Sv. Romana, na sprednji strani verande in delu cerkvene ladje. Stolnica je zgorela leta 1200. Ostali glavni deli so bili zgrajeni v visokem gotskem slogu: ladja, transepta, kor in prvo nadstropje glavnega stolpa v 13. stoletju; stranski kapeli, Marijina kapela in stranska vrata, v 14. stoletju. Nekatera okna so \xc5\xa1e vedno okra\xc5\xa1ena z vitraji iz 13. stoletja, ki so znani zaradi posebne kobaltno modre barve, ki je znan kot modro iz Chartresa. Severni transept je iz konca 1280-tih._NEWLINE_V stolnico je spet udarila strela leta 1284. V letu 1302 je bila stara Marijina kapela poru\xc5\xa1ena in zgrajena nova do leta 1360. Zvonik se je podrl leta 1353, korna okna so raz\xc5\xa1irili leta 1430, zgornja eta\xc5\xbea severozahodnega stolpa je bila dodana leta 1477, zatrep severnega transepta pa zgrajen leta 1478._NEWLINE_Nekaj dodatnih delov je bilo zgrajenih v poznem gotskem slogu: zadnja eta\xc5\xbea stolpa Sv. Romana je iz 15. stoletja,  Tour de Beurre (maslen stolp), glavna veranda spredaj in dve nadstropji stolpa z laterno sta iz 16. stoletja. Gradnja. jugozahodnega stolpa se je za\xc4\x8dela leta 1485 in je bila kon\xc4\x8dana leta 1507. Masleni stolp je bil zgrajen v za\xc4\x8detku 16. stoletja. Maslo je bilo prepovedano v postnem \xc4\x8dasu in tisti, ki se mu  niso \xc5\xbeeleli odre\xc4\x8di, so darovali denar six deniers Tournois za vsako \xc5\xa1kofovo dovoljenje. S prihodki, ustvarjenimi s prodajo masla, so financirali gradnjo zvonika._NEWLINE_Realizacija maslenega stolpa je povzro\xc4\x8dala motnje v izdelavi fasade, kar je povzro\xc4\x8dilo rekonstrukcijo centralnega portala in zahodne fasade, ki se je za\xc4\x8dela leta 1509 in kon\xc4\x8dala v 1530. Prvotni gotski zvonik je utrpel po\xc5\xbear leta 1514, kljub temu je bil projekt zvonika iz kamna zavrnjen in lesena konstrukcija pokrita s pozla\xc4\x8denim svincem se je za\xc4\x8dela izvajati leta 1515. Ograja je bila dodana leta 1580._NEWLINE_V poznem 16. stoletju je bila stolnica v francoskih verskih vojnah mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana: kalvinisti so po\xc5\xa1kodovali precej opreme, grobov, oken iz pobarvanega stekla in kipov. V stolnico je spet udarila strela v letih 1625 in 1642, nato pa jo je prizadel orkan leta 1683. Leseni deli kora so zgoreli leta 1727, zvon se je zlomil 1786. V 18. stoletju je vlada stavbo nacionalizirala in prodala nekaj pohi\xc5\xa1tva in kipov, da bi denar porabili za oro\xc5\xbeje za podporo vojni Francoske republike._NEWLINE_Renesan\xc4\x8dni zvonik je uni\xc4\x8dila strela leta 1822. Nov je bil izdelan v neogotskem slogu, toda iz drugega materiala: litega \xc5\xbeeleza. Stolnica je bila najvi\xc5\xa1ja stavba (svetilnik z litega \xc5\xbeeleza iz 19. stoletja) na svetu (151 m) od 1876 do 1880. V 20. stoletju, v \xc4\x8dasu druge svetovne vojne, april 1944, je bila stolnica bombardirana s strani Royal Air Force. Sedem bomb je padlo na stavbo, po\xc5\xa1kodovan je bil klju\xc4\x8dni steber stolpa, zelo je bila po\xc5\xa1kodovana ju\xc5\xbena stranska ladja in uni\xc4\x8deni dve rozeti. Ena od bomb ni eksplodira. Drugo bombardiranje, ki ga je izvedla vojska ZDA (pred izkrcanjem v Normandiji v juniju 1944) je za\xc5\xbegalo najstarej\xc5\xa1i stolp, imenovan Severni stolp ali Sv. Roman. Med po\xc5\xbearom so se zvonovi stalili. Leta 1999, med orkanskim neurjem, se je bakrena kritina lesene kupole, ki je tehtala 26 ton, zlomila in deloma padla v cerkev in po\xc5\xa1kodovala kor.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica Notre-Dame v Rouenu stoji danes na temeljih romanske stolnice in ima skupno sedem stolpov: Tour Saint-Romain, katerega spodnji del je oblikovan med pribli\xc5\xbeno 1145 - 1164, medtem ko je bil zgornji del postavljen \xc5\xa1ele v 15. stoletju in 75 metrov visok Tour de Beurre (maslen stolp) na zahodni fasadi, zgrajen v razposajenem gotskem slogu v poznem 15. stoletju, ki se zaklju\xc4\x8di z osmerokotno krono. Tu so \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri pre\xc4\x8dne ladje in prehodi z ustreznimi stolpi._NEWLINE_75-metrov visok \xc5\xa1est-nadstropen maslen stolp je bil kon\xc4\x8dan leta 1506 in je izjemen primer umetnosti poznega razposajenega gotskega sloga, ki dose\xc5\xbee vrhunec v osmerokotni kroni, okra\xc5\xa1eni s prefinjenimi \xc5\xa1tirimi velikimi in \xc5\xa1tirimi majhnimi fialami._NEWLINE_V 19. stoletju je star stolp na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem uni\xc4\x8dila strela. Viden od dale\xc4\x8d (visok 151,5 m) je bil kon\xc4\x8dana leta 1877 in je v celoti izdelan iz litega \xc5\xbeeleza. Do zaklju\xc4\x8dka katedrale leta 1880, je bila katedrala najvi\xc5\xa1ja stavba na svetu\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nNa zahodni galeriji, pod gotskim rozeta oknom, so velike orgle. Zgrajene so bile v poznem 17. stoletju, kot nadomestek za instrument, ki je bil zgrajena konec srednjega veka in je bila hudo po\xc5\xa1kodovana leta 1683 med nevihto. Ohi\xc5\xa1je orgel je izdelal Joseph Pilon in so od leta 1862 pod spomeni\xc5\xa1kim varstvom._NEWLINE_S\xc4\x8dasoma so razli\xc4\x8dni graditelji orgel te obnovili in preuredili. Dana\xc5\xa1nje orgle so delo delavnice orgel Jacquot-Lavergne in so bile kon\xc4\x8dane leta 1956. Orgle imajo 68 registrov na \xc5\xa1tirih manualih in pedal. Trije manuali so nastali kot expressif. Registri so name\xc5\xa1\xc4\x8deni levo in desno od manualov. Orgle delajo na elektro pogon. Leta 1982 je bil obnovljen prospekt. Leta 1992 in 1995 pa so bile orgle na novo ugla\xc5\xa1ene.\n_START_SECTION_\nGlasbena tradicija\n_START_PARAGRAPH_\nKatedrala ima mo\xc4\x8dno glasbeno tradicijo \xc5\xbee od srednjega veka. Njen zbor je bil znan po petju po spominu vse do francoske revolucije. Prvi ve\xc4\x8dji organist, ki je delati v njej je bil Jean Titelouze, tako imenovani o\xc4\x8de francoske \xc5\xa1ole organistov. Mesto je zasedal v letih 1588-1633. Okoli leta 1600 je Titelouze, v sodelovanju z znamenitim francosko-flamskim graditeljem orgel Crespin Carlierjem, preoblikoval orgle stolnice v enega izmed najbolj\xc5\xa1ih instrumentov v Franciji. Pribli\xc5\xbeno 80 let kasneje je legendarni graditelj orgel Robert Clicquot le-te obnovil in izbolj\xc5\xa1al. Med organisti, ki so igrali na te orgle, so bili nekateri ugledni skladatelji, kot so Jacques Boyvin (v 1674-1706) in Fran\xc3\xa7ois d'Agincourtu (1706-1758). Nove orgle so bile zgrajene med letoma 1858-1860, delo firme Merklin & Sch\xc3\xbctze in po drugi svetovni vojni, delo Jacquot-Lavergne"