b'\n_START_ARTICLE_\nPompeji\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v Pompejih\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci Pompejev so se imenovali Oski. Dobra lega je privabila Grke, Samnite, Etru\xc5\xa1\xc4\x8dane in nastalo je rimsko mesto. Na za\xc4\x8detku je \xc5\xbeivelo v Pompejih 3000 prebivalcev. Ob vpadu Rimljanov so zdr\xc5\xbeali mesto eno leto, kasneje pa so se vdali._NEWLINE_Pompeji so bili v primerjavi z ostalimi rimskimi mesti majhni, vendar so bili zaradi dobrega podnebja ter rastlinstva bolj priljubljeni od Rima. Potres je kasneje poru\xc5\xa1il mesto do tal, a so ga kasneje obnavljali in se je ponovno razcvetelo. Pompejski forum se je nahajal na zelo ugodnem mestu zaradi prelepega zaliva ter vulkana Vezuva. Najpomembnej\xc5\xa1i prostor za prebivalce je bila tr\xc5\xbenica, ker so bili Pompejci trgovsko zelo razviti, trgovali so predvsem s sadjem ter zelenjavo._NEWLINE_Za Pompejce je bilo tudi zna\xc4\x8dilno, da so zelo skrbeli za svojo higieno. Imeli so svoje terme, tam so imeli kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, telovadnico, najzanimivej\xc5\xa1i del mesta pa so bile vro\xc4\x8de kopeli. Imeli so tudi ogrevanje, kar je bilo takrat za tiste \xc4\x8dase prava redkost. Pompejci so imeli tudi amfiteater. Sprejel je do 5000 obiskovalcev. V njem so potekali gladiatorski boji. Pompejci so za gradnjo hi\xc5\xa1 uporabljali apnen\xc4\x8dast kamen in lehnjak. Hi\xc5\xa1e so pokrivali s stre\xc5\xa1niki. Najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1a hi\xc5\xa1a je imela atrij ter zunanji vrt, vendar so kasneje hi\xc5\xa1e postale \xc5\xa1e prostornej\xc5\xa1e in bogatej\xc5\xa1e. Bile so udobne, vendar bilo je hrupno zaradi trgovskih cest. V Pompejih so bile zelo priljubljene tudi pekarne. Pri odkopavanju so v pe\xc4\x8di odkrili celo star kruh, saj vanjo ni prodrl pepel. Arheologi so se zelo za\xc4\x8dudili, saj je bil kruh enak kruhu v tistem \xc4\x8dasu \xe2\x80\x94 torej 1700 let pozneje! Tudi tkali so veliko, kajti tkanine so bile v tistih \xc4\x8dasih zelo dragocene. Tkali so na ro\xc4\x8dnih statvah. Zanimivo je, da so tkanine bolj cenili kot ko\xc5\xbeuhovino, ki je niso veliko uporabljali. Ko so volili novega vladarja, so stene okrasili z napisi tistega, katerega so volili.\n_START_SECTION_\nPropad\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 62 je Pompeje prizadel potres, a so mesto obnovili, naposled pa je zaradi kopi\xc4\x8denja plinov v vulkanu, ki so iskali izhod, a so bili dolga leta pre\xc5\xa1ibki, da bi predrli vulkanov zama\xc5\xa1ek, s\xc4\x8dasoma pritisk tako narasel, da se je spro\xc5\xbeil izbruh. Nekega dne je bilo morje zelo razburkano, Vezuv se je sumljivo tresel in oddajal nenavadne zvoke. Tudi \xc5\xbeivali so se \xc4\x8dudno vedle, nato pa je zaradi velikega pritiska para pritisnila na sto\xc5\xbeec in ga razgnala na majhne kamen\xc4\x8dke. Pompejce je pokon\xc4\x8dal de\xc5\xbe majhnih kamen\xc4\x8dkov, ki so bruhnili iz vulkana. \xc5\xa0tiri kilometre od vulkana je stalo mestece Herkulanej, vendar so prebivalci imeli sre\xc4\x8do, ker so vedeli, da v njihovo smer prihaja gmota blata, prav zaradi tega so se lahko re\xc5\xa1ili. Ve\xc4\x8dina ljudi je pre\xc5\xbeivela prvih dvanajst ur izbruha. \xc5\xa0ele po polno\xc4\x8di je vrsta kamninskih tokov pokopala pod sabo tiste ljudi, ki so bili najbli\xc5\xbeje vulkanu. Mesti pa sta za nekaj stoletij ostali prekriti z debelim nanosom vulkanskega pepela in lave; Pompejev in Herkulaneja ni bilo ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nUNESCO-va svetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPompeji in okolica so od leta 1997 vpisani v UNESCO-v seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Zaradi ne\xc4\x8dinkovite in po\xc4\x8dasne obnove in za\xc5\xa1\xc4\x8dite spomenika (zaradi vpliva lokalne mafije je precej sredstev kon\xc4\x8dalo v zasebnih \xc5\xbeepih) so za nadzor obnove parka izbrali poseben model zunanjega mednarodnega nadzora.'