b'\n_START_ARTICLE_\nPsiholo\xc5\xa1ke teorije poklicne orientacije\n_START_PARAGRAPH_\nPsiholo\xc5\xa1ke teorije poklicne orientacije so teorije, ki govorijo o izboru poklica in poklicne kariere. Spadajo med teorije poklicne orientacije, kamor poleg psiholo\xc5\xa1kih uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tudi nepsiholo\xc5\xa1ke teorije. Teorije zajemajo razli\xc4\x8dne sklope aktivnosti, ki posamezniku omogo\xc4\x8dajo, da ugotovi, kateri so njegovi interesi, njegove zmo\xc5\xbenosti in sposobnosti. Na podlagi tega se nato odlo\xc4\x8di za \xc5\xa1olanje, izobra\xc5\xbeevanje ter za poklic in slu\xc5\xbebo, ki jo \xc5\xbeeli opravljati.\n_START_SECTION_\nTeorija lastnosti in zahtev\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detnik teorije je Frank Parsons, ki je leta 1909 opisal poklicno svetovanje kot stopenjski proces. Teorija spada v sklop teorij ujemanja in temelji na diferencialni psihologiji.\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku so teorijo obravnavali zgolj kot pristope in vodila. Skozi zgodovino je bila mo\xc4\x8dno odvisna od so\xc4\x8dasnega razvoja statisti\xc4\x8dnih in psihometri\xc4\x8dnih metod (zlasti regresijskih tehnik). S tem se je v veliki meri ukvarjal Clark L. Hull, ki je leta 1928 izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da teorije zapisal v svoji knjigi Aptitude testing. Po letu 1933 so jo uporabljali v okviru projektov Tennessee Valley Authority, ki jih je vodil Patterson. Na njeni podlagi je avtor Strong razvil Vpra\xc5\xa1alnik poklicnih interesov. Kritiki v 50 letih 20. stoletja so opozorili, da gre pri teh pristopih za teorijo in jo kot poimenovali kot Teorijo lastnosti in zahtev. Najve\xc4\x8dji prispevek pri tem je imel Donald E. Super. Na njeni podlagi je Rodger leta 1954 razvil na\xc4\x8drt sedmih to\xc4\x8dk za izvedbo selekcijskih intervjujev, ki jih strokovnjaki uporabljajo \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nTeorija Johna L. Hollanda\n_START_PARAGRAPH_\nHollandova tipolo\xc5\xa1ka teorija izbire poklica govori o \xc5\xa1estih tipih osebnosti. Teorijo je razvil John L. Holland. Ljudi lahko razvrstimo v realisti\xc4\x8dni, raziskovalni, umetni\xc5\xa1ki, socialni, podjetni\xc5\xa1ki ali konvencionalni tip osebnosti._NEWLINE_Nadalje pravi, da ljudje i\xc5\xa1\xc4\x8demo delovno okolje, ki se sklada z na\xc5\xa1im tipom osebnosti. Bolj\xc5\xa1e ujemanje pomeni ve\xc4\x8dje zadovoljstvo z delom.\n_START_SECTION_\nModel RIASEC\n_START_PARAGRAPH_\nHollandova tipolo\xc5\xa1ka teorija izbire poklica je ozna\xc4\x8dena tudi kot model RIASEC, kjer vsaka kratica predstavlja za\xc4\x8detnico angle\xc5\xa1kega izraza za posamezen tip osebnosti. Holland je RIASEC model predstavil v obliki \xc5\xa1esterokotnika. \xc5\xa0est tipov je znotraj \xc5\xa1esterokotnika razporejenih po njihovi relativni podobnosti. Na primer: socialni in podjetni\xc5\xa1ki tip, ki v modelu stojita skupaj, sta si bolj podobna kot socialni in realisti\xc4\x8dni tip, ki sta si v \xc5\xa1esterokotniku nasproti drug drugemu.\n_START_SECTION_\nRealisti\xc4\x8dni tip\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilno urejeno in sistemati\xc4\x8dno ravnanje s predmeti, stroji ali \xc5\xbeivalmi. Cenijo konkretne stvari kot so denar, mo\xc4\x8d, dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj. Zna\xc4\x8dilna nefleksibilnost, mehani\xc4\x8dna spretnost, slab\xc5\xa1e socialne spretnosti._NEWLINE_Tehni\xc4\x8dni poklici: avtomehanik, voznik tovornjaka, elektri\xc4\x8dar, kmet, gozdar, kovinar, strojnik, ...\n_START_SECTION_\nRaziskovalni tip\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilna radovednost, nagnjenost k analiziranju, re\xc5\xa1evanju kompleksnih problemov, ugank, iskanju dejstev. Cenijo natan\xc4\x8dnost, znanost, logi\xc4\x8dnost. So neodvisni, nekomunikativni, vodenje prepu\xc5\xa1\xc4\x8dajo drugim._NEWLINE_Znanstvenoraziskovalni poklici: fizik, matematik, biolog, farmacevt, programer, ...\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ki tip\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilne svobodne in nesistemati\xc4\x8dne dejavnosti, ki omogo\xc4\x8dajo ustvarjalnost, domi\xc5\xa1ljijo, inovativne ideje. Cenijo umetnost, odkrivanje, svobodo delovanja. So sanja\xc5\xa1ki, introvertirani, z mo\xc4\x8dnimi estetskimi vrednotami._NEWLINE_Umetni\xc5\xa1ki poklici: ilustrator, arhitekt, igralec, kritik, slikar, modni oblikovalec, ...\n_START_SECTION_\nSocialni tip\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilne dejavnosti, ki vklju\xc4\x8dujejo delo z ljudmi. Pomo\xc4\x8d drugim pri u\xc4\x8denju in razvoju. Cenijo socialne in eti\xc4\x8dne vrednote. So spretni v komunikaciji, ekstravertni._NEWLINE_U\xc4\x8diteljski, socialni poklici: u\xc4\x8ditelj, socialni delavec, terapevt, medicinska sestra, psiholog, vzgojitelj, ...\n_START_SECTION_\nPodjetni\xc5\xa1ki tip\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilna prakti\xc4\x8dna usmerjenost, \xc5\xbeelja po takoj\xc5\xa1nji realizaciji in preizku\xc5\xa1nji vsake ideje. Cenijo dru\xc5\xbeben polo\xc5\xbeaj, uspeh. So ambiciozni, dominantni, verbalno spretni, z voditeljskimi sposobnostmi._NEWLINE_Voditeljski in drugi poklici: manager, samostojni podjetnik, politik, tr\xc5\xbenik, novinar, ...\n_START_SECTION_\nKonvencionalni tip\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilno urejeno, sistemati\xc4\x8dno delo s podatki, dr\xc5\xbeanje natan\xc4\x8dnih navodil. Cenijo sistemati\xc4\x8dnost, organiziranost, poslovne in ekonomske dose\xc5\xbeke. So konzervativni, dru\xc5\xbeabni, vljudni, zadr\xc5\xbeani._NEWLINE_Poklici, povezani z nadzorom: ra\xc4\x8dunovodja, tajnik, ban\xc4\x8dnik, knjigovodja, uradnik, ...\n_START_SECTION_\nTest SDS \xe2\x80\x93 Iskanje poklicne poti\n_START_PARAGRAPH_\nNa podlagi svoje teorije, po kateri ve\xc4\x8dino ljudi in poklicev razvrstimo v enega od \xc5\xa1estih tipov, je Holland razvil test SDS \xe2\x80\x93 Iskanje poklicne poti (angle\xc5\xa1ko Self Directed Search), ki slu\xc5\xbei kot psihodiagnosti\xc4\x8dno sredstvo. Leta 1993 je iz\xc5\xa1la njegova slovenska priredba. Od leta 2008 dalje je mo\xc5\xbeno vpra\xc5\xa1alnik re\xc5\xa1evati preko interneta, pri \xc4\x8demer posameznik po izpolnjevanju takoj dobi povratno informacijo._NEWLINE_Vpra\xc5\xa1alnik testiranca spra\xc5\xa1uje o dejavnostih, ki bi jih rad opravljal, o poklicnih \xc5\xbeeljah, o zmo\xc5\xbenostih, ki jih ima po svojem mnenju, o poklicih, ki ga zanimajo ali privla\xc4\x8dijo, ter o ocenah samega sebe glede na dolo\xc4\x8dene lastnosti. Razlika med najvi\xc5\xa1jim in najni\xc5\xbejim dose\xc5\xbekom na posameznih lestvicah vpra\xc5\xa1alnika je stopnja diferenciranosti osebnosti oz. okolja, ki vpliva na napovedi, ki jih lahko naredimo na podlagi tipa osebnosti, okolja ali njune interakcije._NEWLINE_Podro\xc4\x8dje uporabe vpra\xc5\xa1alnika je precej \xc5\xa1iroko. Uporablja se v \xc5\xa1olah, ko se mladi odlo\xc4\x8dajo za nadaljevanje \xc5\xa1olanja, v slu\xc5\xbebah za zaposlovanje, pri kandidatih za zaposlitev, brezposelnih, za samozaposlovanje, pri prekvalifikacijah, na\xc4\x8drtovanju razvoja kadrov, re\xc5\xa1evanju kadrovskih problemov, ugotavljanju razlogov za neustreznost zaposlitve, itd. Test se lahko uporablja skupinsko ali individualno.\n_START_SECTION_\nTeorije socialnega u\xc4\x8denja\n_START_PARAGRAPH_\nTeorije socialnega u\xc4\x8denja je razvijalo ve\xc4\x8d avtorjev, najpomembnej\xc5\xa1i med njimi je John D. Krumboltz.Podlaga teorij je Teorija socialnega u\xc4\x8denja avtorja Alberta Bandure. Osredoto\xc4\x8dajo se na to, kako posameznike nau\xc4\x8diti tehnik kariernega odlo\xc4\x8danja in njihove u\xc4\x8dinkovite uporabe.\n_START_SECTION_\nDomneve teorij\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce je posameznik med uspe\xc5\xa1nim ukvarjanjem z dejavnostjo prejel pozitivne podkrepitve, bo bolj nagnjen k izra\xc5\xbeanju preferenc in obratno. \xc4\x8ce je prejemal negativne podkrepitve ali bil za dejavnost kaznovan, bo izra\xc5\xbeal negativne preference oz. bo dejanje odklanjal._NEWLINE_\xc4\x8ce oseba na podro\xc4\x8dju poklicnih odlo\xc4\x8ditev prejema pozitivne povratne informacije in spodbude, je bolj verjetno, da bo imela do tega pozitivno stali\xc5\xa1\xc4\x8de. Podobno, \xc4\x8de opazuje drug model, ki prejema pozitivne povratne informacije. V kolikor so povratne informacije negativne ali je oseba (ali model) za svoje vedenje kaznovana, so verjetnej\xc5\xa1e negativne preference oz. izogibanje._NEWLINE_\xc4\x8ce oseba izrazi preferenco za neko dejavnost, je bolj verjetno, da se bo vklju\xc4\x8dila v \xc5\xa1olanje, ki ji bo omogo\xc4\x8dilo delo na izbranem podro\xc4\x8dju. Bolj verjetno se bo odlo\xc4\x8dila za \xc5\xa1olanje na nekem podro\xc4\x8dju tudi takrat, ko je prejela informacije o \xc5\xa1oli, kot \xc4\x8de jih ni prejela. Verjetnost za vpis na dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1olo je ve\xc4\x8dja, ko se posameznikove spretnosti ujemajo z zahtevami okolja, v katerem dejavnost poteka.\n_START_SECTION_\nHoppockova eklekti\xc4\x8dna teorija\n_START_PARAGRAPH_\nHoppock je v svoji teoriji strnil in povzel vse bistvene in sti\xc4\x8dne to\xc4\x8dke razli\xc4\x8dnih teorij, pri \xc4\x8demer je se osredoto\xc4\x8dil predvsem na na\xc4\x8dela, ki vplivajo ne delo svetovalcev, ki se vsakodnevno ukvarjajo s kariernim svetovanjem. Nastala je v okviru Hoppockovega u\xc4\x8dbenika o poklicnem informiranju.\n_START_SECTION_\nTeorija Ginzberga, Ginzburga, Axelarda in Herme\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija je nastala na podlagi trditve, da dejavnost poklicnih svetovalcev ne temelji na teoreti\xc4\x8dnih temeljih. Razvili so jo na empiri\xc4\x8dnih temeljih z longitudinalno raziskavo in sodi med razvojne teorije.\n_START_SECTION_\nTeorija Anne Roe\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija Anne Roe sodi med psihodinami\xc4\x8dne teorije. Avtorica je v svoji teoriji povezovala Murphyjevo psihoanaliti\xc4\x8dno teorijo in Maslowo motivacijsko teorijo. Glavni poudarek njene teorije so motivacijski faktorji, ki niso zavestni, poudarja pa tudi pomen zgodnjih izku\xc5\xa1enj v otro\xc5\xa1tvu in star\xc5\xa1evsko vzgojo.\n_START_SECTION_\nTeorija Donalda E. Superja\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija Donalda E. Superja je razvojna teorija poklicnega razvoja.  Avtor je izhajal iz kritike Teorije lastnosti in zahtev. Teorija je pod mo\xc4\x8dnim vplivom razvojne psihologije (zlasti C. B\xc3\xbchler) in psihologije jaza ter samopodobe. Osrednji pojem teorije je pojem kariera, ki ga Super opredeljuje kot zaporedje opravil in dru\xc5\xbebenih vlog, ki jih posameznik opravlja v svojem \xc5\xbeivljenju. Sem so vklju\xc4\x8dena vsa opravila in vloge, ne le tiste, povezane s poklicnim \xc5\xbeivljenjem. Drugi pomembne pojem je izbira poklica, ki je opredeljena kot proces dogodkov in odlo\xc4\x8ditev. Posameznik z njo izrazi svojo samopodobo in za\xc4\x8dne z novo dru\xc5\xbebeno vlogo. Poklicni razvoj pa je le en vidik posameznikovega razvoja.\n_START_SECTION_\nTeorija prilagoditve delu\n_START_PARAGRAPH_\nTeorijo sta leta 1984 razvila Dawis in Lofquist. Ukvarja se z razlago uspe\xc5\xa1nosti na delovnem mestu. Ta je odvisna od ujemanja med posameznikovimi delovnimi sposobnostmi (zaznavnimi, spoznavnimi in gibalnimi) in delovnimi zahtevami ter zadovoljstvom posameznika. Zadovoljstvo je odvisno od ujemanja vrednot osebe in poklicnih oja\xc4\x8devalcev. Ko prihaja do razhajanj med posameznikovimi zna\xc4\x8dilnostmi in zahtevami okolja, posameznik za\xc4\x8dne s prilagajanjem na delovno mesto. Pri tem so pomembne njegove vrednote, zna\xc4\x8dilnosti in slogi prilagajanja, zato je pri kariernem svetovanju pomembno upo\xc5\xa1tevati vse faktorje.\n_START_SECTION_\nTeorija poklicne dodelitve\n_START_PARAGRAPH_\nAvtor teorije je K. Roberts, nastala je kot alternativa teorijam Ginzberga in Supra. Izhaja iz predpostavke, da je velika ve\xc4\x8dina posameznikov zaradi notranjih in zunanjih dejavnikov omejenih pri izbiri poklica. Avtor je dal poudarek na omejitve, ki vplivajo na izbiro dolo\xc4\x8denega poklica. Roberts uvede pojem destandardizacija \xc5\xbeivljenjskih okolij, ki govori o tem, da se kariera zaradi razli\xc4\x8dnih zahtev po izobra\xc5\xbeevanju, razli\xc4\x8dnih prilo\xc5\xbenosti in strukture dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja pri razli\xc4\x8dnih posameznikih razvija razli\xc4\x8dno in razli\xc4\x8dno hitro. Pri svetovanju je zato treba poleg zna\xc4\x8dilnosti posameznika upo\xc5\xa1tevati tudi razvoj njegove lastne kariere in razmere na trgu dela.\n_START_SECTION_\nTeorija skupnostne interakcije\n_START_PARAGRAPH_\nTeorijo je leta 1981 zasnoval B. Law. Temelji na predpostavki, da so najpomembnej\xc5\xa1i dejavniki v kariernih odlo\xc4\x8ditvah medosebne izmenjave v lokalnih okoljih. Pomen okolja opredeli kot informacije, ki jih oseba dobiva od bli\xc5\xbenjih ljudi, pri\xc4\x8dakovanja okolja, oseb, ki jim posameznik v zvezi s poklicnim odlo\xc4\x8danjem zaupa, podporo, ki ji oseba dobiva iz okolja in skladnost te podpore s posameznikovimi \xc5\xbeeljami in pri\xc4\x8dakovanji.'