b'\n_START_ARTICLE_\nSavlje\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nVas je dobila ime po prebivalcih ob reki Savi, ki te\xc4\x8de v bli\xc5\xbeini.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSavlje se v virih pojavijo prvi\xc4\x8d leta 1282 kot Sevlach, kar je nem\xc5\xa1ki zapis imena v Savljah._NEWLINE_Izmed vseh vasi Ljubljanskega Posavja, so bile Savlje omenjene prve._NEWLINE_Skozi celotno zgodovino je bila vas kme\xc4\x8dka. \xc5\xa0e v stari Jugoslaviji sta bili vasi Savlje in Kle\xc4\x8de prete\xc5\xbeno kme\xc4\x8dki, lepi z veliko gruntarskih in nekaj ve\xc4\x8djih kmetij, ki so bile skrbno urejene in vodene. Vasi sta bili strnjeni, z lepo lego, kar sta ohranili \xc5\xa1e danes. V nekdanji Je\xc5\xbeenski ob\xc4\x8dini so Savlje in Kle\xc4\x8de prve dobile elektri\xc4\x8dno lu\xc4\x8d iz nekdanje \xc4\x8cesnove elektrarne na Brodu ob Savi. To je bilo v letih 1919-1920. Znani gostilni v Savljah sta bili pri Jo\xc5\xbeetu in Perdanu. Tukaj so bile tudi tri manj\xc5\xa1e trgovine, imeli so kova\xc4\x8da, kolarja, sedlarja in kroja\xc4\x8da. Po eletrifikaciji vasi je tudi kmetijska zadruga dobila stroje na elektri\xc4\x8dni pogon. To staro zadrugo ki je nastala \xc5\xa1e v Avstriji so vodili prete\xc5\xbeno liberalni kmetje, ki so nudili usluge kmetom za mla\xc4\x8dev, celo na Je\xc5\xbeico in Sto\xc5\xbeice, dokler niso dobile elektrike. Proti koncu tridesetih let so se v saveljski kmetijski zadrugi vse mo\xc4\x8dneje in s podporo uveljavili klerikalci ki so ustanovili svojo kmetijsko zadrugo in zgradili zadru\xc5\xbeno shrambo. Ta zadruga je po vojni ugasnila.\n_START_SECTION_\n2. svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\n11. aprila 1941 so na obmo\xc4\x8dje prispeli italijanski vojaki, kmalu za njimi pa nem\xc5\xa1ki. Italijansko nem\xc5\xa1ko mejo so postavili po glavni cesti, tako da so si Kle\xc4\x8de in Savlje razdelili na pol. Cesta je pripadla Nem\xc4\x8diji. Zapore so postavili na mostu v Savlje, \xc4\x8dez kamni\xc5\xa1ko progo in pri transformatorju v Kle\xc4\x8dah Italijani, Nemci pa pri Unkovi gostilni v Kle\xc4\x8dah. Saveljci in Kle\xc4\x8dani so bili razdeljeni med oba okupatorja in niso smeli uporabljati ceste skozi vas. Kdor je prestopil dr\xc5\xbeavno mejo, je kon\xc4\x8dal v zaporu. Posledica tak\xc5\xa1ne meje so bila neobdelana Polja na obeh straneh meje. Meja takrat \xc5\xa1e ni bila natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena. Kasneje so jo premaknili severno od obeh vasi. Potekala je po spodnjem polju Produ. Tako sta obe vasi ostali v Italijanski okupaciji. Na omenjenem polju so Nemci zgradili nem\xc5\xa1ko cesto (danes Obvozna cesta) in novo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko zvezo z gorenjsko \xc5\xbeeleznico mimo \xc4\x8crnu\xc4\x8d do Laz. Mejo pod Savljami in Kle\xc4\x8dami so Nemci opremili z \xc5\xbei\xc4\x8dnimi ovirami, minskimi polji in visokimi stra\xc5\xbearskimi stolpi, ki so pono\xc4\x8di osvetljevali mejno podro\xc4\x8dje. Glavni mejni prehod je bil na Je\xc5\xbeici, na prostoru kjer je sedaj avtobusno obra\xc4\x8dali\xc5\xa1\xc4\x8de. V Savljah v tovarni pri Vidmarju so se stalno zadr\xc5\xbeevali posamezni \xc4\x8dlani gestapa. 4. Oktobra 1941 je borbena skupina na nekdanjem lesenem saveljskem mostu \xc4\x8de\xc5\xbe kamni\xc5\xa1ko progo, \xc4\x8dakala na okupatorjeve vojake da jih razoro\xc5\xbei. S kolesom se je pripeljal finan\xc4\x8dni stra\xc5\xbenik \xe2\x80\x93 mili\xc4\x8dnik Ernest Gregori. Pozvan je bil naj se preda in dvigne roke. Ker je posku\xc5\xa1al uporabiti oro\xc5\xbeje, ga je skupina ustrelila. Posledi\xc4\x8dno so karabinjeri \xc5\xbee naslednji dan aretirali vso Kosovo dru\xc5\xbeino iz Savelj, brivskega mojstra na Je\xc5\xbeici in njegove zaposlene. Kasneje so jih izpustili saj je bilo ugotovljeno, da so nedol\xc5\xbeni.\n_START_SECTION_\nOsvobodilno gibanje\n_START_PARAGRAPH_\nPoleti 1941 je bilo organizirano prvo osvobodilno gibanje v Savljah, s sede\xc5\xbeem v delavnici sedlarja Petra Klemena. Tukaj so se sklepale prisege Narodne za\xc5\xa1\xc4\x8dite. Centralna tehnika KPS pa je tukaj zgradila tudi skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de za sedlarske izdelke, ki jih je Peter izdeloval za partizane. Po italijanski ofenzivi na partizane 1942 in nastanitvi belogardistov v Kle\xc4\x8dah je postalo delo OF vsak dan te\xc5\xbeje. Veliko aktivistov je od\xc5\xa1lo v partizane nekatere pa je okupator ubil ali odpeljal v internacijo._NEWLINE_V Saveljski postojanki so belogardisti uporabljali za aretirane in zasli\xc5\xa1ane dve manj\xc5\xa1i kleti pod hi\xc5\xa1o. Tu so zadr\xc5\xbeevali tudi po 15 do 20 jetnikov naenkrat. Zasli\xc5\xa1evali so tudi v kleti. Sem so prihajali zasli\xc5\xa1evat uslu\xc5\xbebenci tajne italijanske policije, npr dr. Loch., policijski agentje, Franc Perni\xc5\xa1ek iz Sto\xc5\xbeic, zasli\xc5\xa1evali pa so najve\xc4\x8d belogardisti sami.\n_START_SECTION_\nObdobje komunizma in socializma\n_START_PARAGRAPH_\nPo vojni se je vas precej pove\xc4\x8dala, zgrajene so bile nove hi\xc5\xa1e, pozidano je bilo celotno obmo\xc4\x8dje med \xc5\xbeeleznico in Kle\xc4\x8dami. Blokov se tukaj ni gradilo, tako da je vas delno le ohranila svojo identiteto. Zgrajena je bila tudi tovarna nogavic Savlje (Tonos), v kateri je kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das deloval slavni slovenski muzikant Slavko Avsenik. Ob zvoku stroja v tej tovarni, se mu je porodila ideja o danes ponarodeli vi\xc5\xbei Na Golici.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih petnajstih letih je bilo podrtih ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1, starosti od 30 \xe2\x80\x93 50 let, \xc5\xa1e ne dotrajanih in uporabnih. Razli\xc4\x8dne gradbene investitorje je zamikala bli\xc5\xbeina Ljubljane, tako so bile na mestih podrtih hi\xc5\xa1 zgrajene nove hi\xc5\xa1e, ve\xc4\x8dinoma ve\xc4\x8dstanovanjske, ki so prinesle velik zaslu\xc5\xbeek posameznim osebam. Arhitektura oziroma skladnost objektov z okolico, teh oseb ni preve\xc4\x8d zanimala, tako najdemo dosti primerov stavb, ki mo\xc4\x8dno izstopajo od dejanske podobe vasi. Najnovej\xc5\xa1a ponudba v Savljah je preno\xc4\x8ditveni obrat Slovenska hi\xc5\xa1a Vida in je ena prvih turisti\xc4\x8dnih ponudb v vasi. Kmetijstvo, ki je bilo skozi celotno zgodovino za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak vasi, je mo\xc4\x8dno upadlo. Danes je kmetov le \xc5\xa1e nekaj, za njihovo ve\xc4\x8djo prepoznavnost pa je poskrbel novej\xc5\xa1i projekt Pot dobrot.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSavlje le\xc5\xbeijo med Kle\xc4\x8dami in Je\xc5\xbeico. Podobno kot v vseh vaseh Ljubljanskega Posavja, del vasi le\xc5\xbei pod je\xc5\xbeo, drugi del pa nad njo. Spodnjemu delu pravijo Spodnje Savlje. Doma\xc4\x8dini mejo med Je\xc5\xbeico in Savljami dolo\xc4\x8dajo na Saveljskem mostu, ki poteka preko Kamni\xc5\xa1ke proge. Mejo med Kle\xc4\x8dami pa nekako pri kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du Av\xc5\xa1i\xc4\x8deve ceste, ceste Ur\xc5\xa1ke Zatlerjeve ter Saveljske ceste. Savlje imajo najvi\xc5\xa1jo lego v Ljubljanskem Posavju, 305m.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\n1787 \xe2\x80\x93 31 hi\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 201 prebivalcev_NEWLINE_1936 so imele Kle\xc4\x8de in Savlje skupaj 150 volivcev, od tega je bilo 79 delavcev. Nekaj jih je delalo v vodarni v Kle\xc4\x8dah, v tovarni nogavic Stane Vidmar v Savljah pa so imeli skoraj samo \xc5\xbeensko delovno silo._NEWLINE_2013 je bilo v \xc4\x8detrtni skupnosti Posavje 9.547 prebivalcev, od tega je v Savljah bivalo pribli\xc5\xbeno 8% (700-800) prebivalstva, v pribli\xc5\xbeno 250 stanovanjskih stavbah (podatki so neuradni). Uradni podatki veljajo samo za celotno \xc4\x8detrtno skupnost, saj se podatkov za. V neuradnih podatkih so zajete stavbe spodaj omenjenih ulic.\n_START_SECTION_\nUlice\n_START_PARAGRAPH_\nUlica Pavle Jeromnove \xe2\x80\x93 Imenovana po Pavli Jeromen (1919-1944), rojeni v Kle\xc4\x8dah. Bila je aktivistka OF in delavka v tovarni Stora. Umrla je v Auschwitzu, kamor so jo odpeljali domobranci._NEWLINE_\xc4\x8cema\xc5\xbearjeva ulica \xe2\x80\x93 Imenovana po Lovru \xc4\x8cema\xc5\xbearju \xe2\x80\x93 Ton\xc4\x8dku (1901-1944), rojenem\xc2\xa0 v Savljah. Bilj je \xc4\x8devljar in borec, umrl je v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Wittemberg pri Hanovru, kamor so ga odpeljali domobranci._NEWLINE_Kregarjeva ulica \xe2\x80\x93 Imenovana po Tonetu Kregarju (1912-1942), rojen v Kle\xc4\x8dah. Bil je aktivist OF, umrl je v Mariboru, kjer je bil ustreljen kot talec._NEWLINE_Ker\xc5\xa1evanova ulica \xe2\x80\x93 Imenovana po Du\xc5\xa1anu Ker\xc5\xa1evanu (1923-1943), rojen v Kle\xc4\x8dah. Bil je mladinski aktivist OF, borec Tom\xc5\xa1i\xc4\x8deve brigade, padel v bli\xc5\xbeini Rakeka v brigadnem tanku, ki je zavozil na mino._NEWLINE_Ziljska ulica \xe2\x80\x93 imenovana po Ziljski dolini na Avstrijskem Koro\xc5\xa1kem._NEWLINE_Hribernikova ulica \xe2\x80\x93 Imenovana po Simonu Hriberniku (1904-1942) rojenem v Golici pri Zgornjem Tuhinju, aktivist OF. Ubila ga je italijanska patrulja v bli\xc5\xbeini vodarne v Kle\xc4\x8dah, ko se je vra\xc4\x8dal z dela._NEWLINE_Kosova ulica \xe2\x80\x93 imenovana po Jo\xc5\xbeetu (1912-1942), \xc5\xa0tefanu (-1942), in Francki Kos (1920- 1943). Jo\xc5\xbee je bil borec, zdravil se je v bolni\xc5\xa1nici Ognjenca pri Lo\xc5\xa1kem potoku, po izdaji so ga ubili med italijansko ofenzivo. \xc5\xa0tefan je bil borec in komandir Delavske \xc4\x8dete, zajeli so ga Italijani in ustrelili v Velikem gabru pri Trebnjem. Francka je bila aktivistka in borka v Gub\xc4\x8devi brigadi. Padla kot bolni\xc4\x8darka v bojih pri \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku._NEWLINE_Saveljska cesta \xe2\x80\x93 naslov nosijo hi\xc5\xa1e ob cesti, ki poteka skozi vas v smeri sever \xe2\x80\x93 jug._NEWLINE_Savlje \xe2\x80\x93 naslov nosijo hi\xc5\xa1e ob glavni cesti, ki poteka skozi vas v smeri vzhod \xe2\x80\x93 zahod, ter hi\xc5\xa1e v ulici med \xc4\x8cema\xc5\xbearjevo in Ker\xc5\xa1evanovo ulico._NEWLINE_Cesta Ur\xc5\xa1ke Zatlerjeve \xe2\x80\x93 rojena 1904 v Savljah, bila je uradnica in predvojna revolucionarka, \xc4\x8dlanica KPJ, aktivistka OF in radiotelegrafistka pri glavnem \xc5\xa1tabu NOV in POS, padla je oktobra 1944 na Riglju pri Dolenjskih Toplicah. Po njej je imenovan tudi vrtec pri stari osnovni \xc5\xa1oli na Je\xc5\xbeici in krajevna skupnost v novem stanovanjskem naselju v nekdanji zgornji Mali vasi._NEWLINE_Selanova ulica \xe2\x80\x93 Imenovana po Matiji Selanu (1892- 1969), kolarju iz Kle\xc4\x8d, aktivist OF. Leta 1944 so ga domobranci odpeljali na prisilno delo v Nem\xc4\x8dijo, od kjer pa je pobegnil. Po vojni je bil aktivist v Savljah in Kle\xc4\x8dah._NEWLINE_Pred Savljami \xe2\x80\x93 ime nosijo hi\xc5\xa1e v novej\xc5\xa1em naselju v ju\xc5\xbenem predelu Savelj.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nKapelica svete Marije \xe2\x80\x93 zgrajena v za\xc4\x8detku 20. stoletja._NEWLINE_Va\xc5\xa1ko jedro - Obcestni del vasi z ohranjeno histori\xc4\x8dno zazidalno strukturo. Ve\xc4\x8dina pritli\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1, kritih s strmimi simetri\xc4\x8dnimi ope\xc4\x8dnimi strehami stoji pre\xc4\x8dno na cesto. V globino dvori\xc5\xa1\xc4\x8da se v nizu nadaljuje gospodarski del objekta. Prva omemba 1161. Vpisano v register nepremi\xc4\x8dne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Vila Selanova 20 \xe2\x80\x93 Enonadstropna dru\xc5\xbeinska vila. Pravokotni tloris s polo\xc5\xbenej\xc5\xa1im stre\xc5\xa1nim naklonom. Fasade oblikovane delno v ometu in poudarjene s kamnitimi in kovanimi \xc4\x8dleni. Pripadajo\xc4\x8da vrtna ureditev. Prva polovica 20. stol.\n_START_SECTION_\nPraznovanja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tehvanje - stara ljudska igra, ki izvira iz Ziljske doline na avstrijskem koro\xc5\xa1kem. Za\xc4\x8detki v Ljubljani segajo v leto 1935, ko je etnomuzikolog France Marolt to konjeni\xc5\xa1ko igro \xc5\xbeelel pokazati na folklornem festivalu v Ljubljani. Zanjo je navdu\xc5\xa1il fante iz vasi ljubljanskega Posavja: iz Kle\xc4\x8d, Savelj, Je\xc5\xbeice, Sto\xc5\xbeic in Male vasi, ki so veljali za dobre jaha\xc4\x8de in rejce konj. Na za\xc4\x8detku so igro prirejali na razli\xc4\x8dnih delih okolice Ljubljane v \xc4\x8dasu vojne pa je povsem zamrla. Leta 1954 so igro zopet obudili in priredili tekmovanje v Savljah. Od takrat se igro prireja vsako leto, prizori\xc5\xa1\xc4\x8da pa se na ve\xc4\x8d let menjajo, tokrat samo v mejah Je\xc5\xbeice, Savelj in Kle\xc4\x8d. Tekmovanje poteka v Juniju._NEWLINE_Igra poteka tako, da se v tla zabije lesen drog, na katerega se povezne lesen sod\xc4\x8dek obit z leskovimi obro\xc4\x8di. Fantje nato jezdijo mimo v gorenjski narodni no\xc5\xa1i in zbijajo sod\xc4\x8dek s posebnimi kovinskimi kiji. Fantje ob razbijanju soda zbirajo to\xc4\x8dke. Zmagovalec je tisti, ki zbere najve\xc4\x8d to\xc4\x8dk. Igra ima tekmovalni zna\xc4\x8daj in poteka nekoliko druga\xc4\x8de kot v Ziljski dolini._NEWLINE_Leta 2012 je bila vpisana v register \xc5\xbeive kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.'