b'\n_START_ARTICLE_\nZaposlovanje nekdanjih zapornikov\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj nekdanjih zapornikov z vidika zaposlitve\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina obsojencev je \xc5\xbee pred prestajanjem zaporne kazni brezposelnih, izjema so le tisti, ki jih bremenijo prometni prekr\xc5\xa1ki. Tisti posamezniki, ki so pred prestajanjem kazni prijavljeni na zavodu za zaposlovanje, se morajo, v primeru da prestajanje kazni traja ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1est mesecev, odjaviti iz evidence zavoda in pri tem ne morejo biti dele\xc5\xbeni nobenih programov politike zaposlovanja. Pri tistih posameznikih, ki so bili pred prestajanjem zaporne kazni zaposleni, pa o njihovi nadaljnji zaposlitvi odlo\xc4\x8da dol\xc5\xbeina prestajanja kazni. Zakon o delovnih razmerjih dolo\xc4\x8da, da v primeru ko kazen traja \xc5\xa1est mesecev ali manj, obsojenec svojega dela za\xc4\x8dasno ne more opravljati in pride do suspenza pogodbe o zaposlitvi. Torej pogodba v tem \xc4\x8dasu ne neha veljati, prav tako pa je delodajalec ne sme prekiniti. Pogodbo lahko prekine le v primeru, da so podani razlogi za izredno odpoved ali pa je uveden postopek za prenehanje delodajalca. Pogodba v tem \xc4\x8dasu miruje, s tem pa se za\xc4\x8dasno prekinejo vse pravice in obveznosti iz delovnega razmerja. Suspenz pogodbe o zaposlitvi neha veljati z dnem, ko se preneha prestajanje zaporne kazni. Pravica in dol\xc5\xbenost delavcev je, da se nato na svoje delovno mesto vrnejo v roku petih dni. V primeru da prestajanje zaporne kazni traja ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1est mesecev, se delovno razmerje prekine. _NEWLINE_Zakon o izvr\xc5\xa1evanju kazenskih sankcij opredeljuje delo obsojenca med prestajanjem zaporne kazni, in sicer praviloma obsojenec dela v okviru zapora. Lahko pa se mu v zadnjih \xc5\xa1estih mesecih prestajanja zaporne kazni omogo\xc4\x8di, da opravlja delo tudi zunaj zavoda. Delo v okviru ali izven zapora pa obsojence opravlja po lastni \xc5\xbeelji. _NEWLINE_Kot sem \xc5\xbee omenila je ve\xc4\x8dina posameznikov po odpustu iz zapora brezposelnih. Pogosto se zgodi, da tisti, ki so bili pred prestajanjem zaporne kazni prijavljeni na zavodu za zaposlovanje in se iz evidence brezposelnih niso odjavili, jih zavod iz te evidence izbri\xc5\xa1e, ker se zaradi prestajanja zaporne kazni niso javljali na zavodu in udele\xc5\xbeevali njihovih dejavnosti. Posledi\xc4\x8dno se ne morejo ponovno prijaviti na zavod in koristiti katerega od ukrepov zaposlovanja. _NEWLINE_V primeru da se osebe po prestajanju zaporne kazni ne morejo zaposliti ali vsaj vklju\xc4\x8diti v kak\xc5\xa1ne program, se hitro lahko zopet znajdejo v za\xc4\x8daranem krogu in pogosto pride do ponavljanj kaznivih dejanj. _NEWLINE_Pogosto se posamezniki, ki pridejo iz zapora, soo\xc4\x8dajo z razli\xc4\x8dnimi odvisnostmi in nizko stopnjo izobrazbe, kar jim tudi onemogo\xc4\x8da vstop na trg dela. Tudi v primeru da posameznik nima omenjenih ovir, jih delodajalci ne vzamejo na dolo\xc4\x8deno delavno mesto, \xc4\x8de poznajo njihovo kriminalno preteklost. Posledi\xc4\x8dno se pogosto dogaja, da nekdanji zaporniki pri iskanju zaposlitve to preteklost zamol\xc4\x8dijo in odsotnost od sfere dela pojasnijo z drugimi razlogi. _NEWLINE_Strokovni delavci na centrih za socialno delo tudi ugotavljajo, da je veliko takih posameznikov, ki si zaposlitve sploh ne \xc5\xbeelijo oziroma se jim ne zdi smiselna, saj lahko veliko bolje zaslu\xc5\xbeijo z delom na \xc4\x8drno, nelegalnim delom, raznimi drugimi prilo\xc5\xbenostnimi deli in z raznimi oblikami finan\xc4\x8dne pomo\xc4\x8di, kot bi sicer zaslu\xc5\xbeili glede na njihov polo\xc5\xbeaj na trgu dela.\n_START_SECTION_\nOvire pri zaposlovanju\n_START_PARAGRAPH_\nKlju\xc4\x8dni vpliv pri prepre\xc4\x8devanju recidiva in uspe\xc5\xa1ni reintegraciji nekdanjih zapornikov v dru\xc5\xbebo, ima njihova sposobnost obdr\xc5\xbeati stabilno zaposlitev oziroma jo sploh pridobiti. Pri tem pa naletijo na ogromno ovir, ki jim prepre\xc4\x8dujejo pridobitev legitimne zaposlitve. Dr\xc5\xbeava jim je dol\xc5\xbena nuditi programe, ki so jim v pomo\xc4\x8d pri reintegraciji in samoizpopolnjevanju. Avtorji kot ovire pri zaposlovanju najpogosteje navajajo tiste, ki delujejo na strani ponudb delovnih mest na trgu dela in na strani povpra\xc5\xa1evanja. Ovire, ki se nana\xc5\xa1ajo na ponudbe delovnih mest vklju\xc4\x8dujejo, slabe kompetence, pomanjkanje izku\xc5\xa1enj za opravljanje dolo\xc4\x8denega delovnega mesta, zelo malo povezav za pridobitev le-tega, omejeno izobrazbo, ote\xc5\xbeen transport do delovnega mesta, poleg tega pa tudi zlorabe alkohola in psihoaktivnih substanc ter druge mentalne in fiziolo\xc5\xa1ke bolezni. Na stran povpra\xc5\xa1evanj za dolo\xc4\x8deno delovno mesto pa uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo predvsem stali\xc5\xa1\xc4\x8da delodajalcev do nekdanjih zapornikov. Ta stali\xc5\xa1\xc4\x8da delodajalcev igrajo pomembno vlogo pri zaposljivosti nekdanjih zapornikov. Veliko raziskav poro\xc4\x8da, da pribli\xc5\xbeno dve tretjini delodajalcev ni pripravljenih zaposliti nekdanjega zapornika in namesto njega raje zaposlijo kandidate z minimalnimi izku\xc5\xa1njami. Delodajal\xc4\x8deva pripravljenost zaposliti nekdanjega zapornika se pove\xc4\x8da, \xc4\x8de ima le-ta diplomo ali pa je opravil vsaj tri programe za usposabljanje in ponovno integracijo v dru\xc5\xbebo v sklopu raznih zavodov in organizacij. Za nekatera delovna mesta je \xc5\xbee po zakonu dolo\xc4\x8deno, da jih posamezniki s kriminalno preteklostjo ne smejo opravljati; to so dela, ki vklju\xc4\x8dujejo zdravstvene storitve, kontakt z otroki in varnostne storitve ._NEWLINE_Pogosta ovir, s katero se soo\xc4\x8dajo nekdanji zaporniki, je tudi stigma. Prestajanje zaporne kazni ima mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vpliv na posameznika kot \xc4\x8de mu je spodletelo pri maturi. Socialni procesi, na katerih temeljijo ti vplivi, pa \xc5\xa1e niso povsem definirani. Mo\xc5\xbene razlage teh procesov so naslednje: izguba kapitala med prestajanjem kazni, socializacija v kulturo zapora, nepovezanost s socialnimi omre\xc5\xbeji, s pomo\xc4\x8djo katerih bi lahko sledili razpisom delovnih mest, in stigma, povezana s tem, da imajo kriminalno preteklost oziroma da so kriminalci. Ta stigma tudi do neke mere pojasni negativne vplive prestajanja zaporne kazni na zaposlovanje nekdanjih zapornikov ._NEWLINE_Izzivi iskanja zaposlitve nekdanjih zapornikov so poleg \xc5\xbee omenjenega prepletajo tudi s \xc5\xa1tevilnimi odpu\xc5\xa1\xc4\x8danji in hitrim nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem brezposelnosti zaradi sedanje gospodarske recesije .\n_START_SECTION_\nBrezposelnost in psiholo\xc5\xa1ko zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci s podro\xc4\x8dja psihologije dela so dokazali, da obstaja povezava med smiselnostjo zaposlitve in psiholo\xc5\xa1kim blagostanjem. S pomo\xc4\x8djo dela v dolo\xc4\x8deni organizaciji posameznik oblikuje svojo socialno identiteto in potrdi svoje \xc4\x8dlanstvo v dru\xc5\xbebi, kar ima prav tako pomembno vlogo pri ohranjanju optimalnega psiholo\xc5\xa1kega blagostanja. Nedvomno je, da tisti posamezniki, ki so konstantno ujeti v kroni\xc4\x8dni brezposelnosti, si bodo oblikovali mnenje, da je delo dostopno le tistim, ki prihajajo iz privilegiranega okolja. Ujetost v kroni\xc4\x8dni brezposelnosti je pogosto prisotna v \xc5\xbeivljenju nekdanjih zapornikov, ki se sku\xc5\xa1ajo ponovno integrirati v dru\xc5\xbebo, v upanju, da bodo dobili drugo prilo\xc5\xbenost in svojim dru\xc5\xbeinam in dru\xc5\xbebi dokazali, da so lahko dobri in produktivni dr\xc5\xbeavljani. Konstanten stres, s katerim se soo\xc4\x8dajo nekdanji zaporniki zaradi nezmo\xc5\xbenosti najti smiselno zaposlitev, lahko vodi v depresijo (ang. postrelease depression) .\n_START_SECTION_\nBrezposelnost in recidiv\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilne raziskave poro\xc4\x8dajo, da ima stabilna, legalna zaposlitev klju\xc4\x8dno vlogo pri prepre\xc4\x8devanju ponovnega vra\xc4\x8danja v zapor. Poleg tega je stabilna zaposlitev pomemben napovednik uspeha nekdanjih zapornikov. Mo\xc5\xbena utemeljitev omenjenih povezav je, da delo organizira dnevne aktivnosti zaposlenih nekdanjih zapornikov, njihovo vedenje in oblikuje vzorce njihove interakcije ter predstavlja pomemben vir njihove neformalne socialne kontrole .\n_START_SECTION_\nVpliv kompetenc\n_START_PARAGRAPH_\nZa populacijo nekdanjih zapornikov je v splo\xc5\xa1nem zna\xc4\x8dilno, da ima zelo revno delovno preteklost in nizko izobrazbo. Nizko razvite kompetence jih zelo ovirajo pri prilo\xc5\xbenostih za zaposlitev. Tako kot je zna\xc4\x8dilno v populaciji posameznikov brez kriminalne preteklosti tudi med nekdanjimi zaporniki velja pravilo, da bolj razvite kompetence z ve\xc4\x8djo verjetnostjo vodijo do bolj\xc5\xa1e zaposlitve. Prav tako velja, da bodo z ve\xc4\x8djo verjetnostjo zaposlili tiste nekdanje zapornike, ki imajo za delo na dolo\xc4\x8denem delovnem mestu ve\xc4\x8d izku\xc5\xa1enj kot tiste nekdanje zapornike, ki izku\xc5\xa1enj nimajo. Torej lahko zaklju\xc4\x8dimo, da vi\xc5\xa1je kompetence in ve\xc4\x8d izku\xc5\xa1enj za delo laj\xc5\xa1ajo negativne u\xc4\x8dinke kriminalne preteklosti ._NEWLINE_Najmanj\xc5\xa1a je verjetnost, da bodo nekdanjega zapornika zaposlili na delovnem mestu, ki vklju\xc4\x8duje delo z denarjem in strankami oziroma nasploh z ljudmi. Najpogosteje nekdanje zapornike zaposlijo v gradbeni\xc5\xa1tvu, proizvodnji in v raznih skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih v primerjavi z ostalimi delovnimi mesti. Torej je pomembno, da delovno mesto ne vklju\xc4\x8duje dela z denarjema ali strankami in bo na voljo tudi nekdanjim zapornikom .\n_START_SECTION_\nVpliv resnosti kriminalne obsodbe\n_START_PARAGRAPH_\nNa splo\xc5\xa1no velja, da kriminalna obsodba zelo zmanj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenosti za zaposlitev, pri tem pa ima pomembno vlogo tudi tip storjenega zlo\xc4\x8dina. Za prekr\xc5\xa1ek velja druga\xc4\x8dna zakonodaja kot za hud zlo\xc4\x8din in s tem tudi z zakonom dolo\xc4\x8dena druga\xc4\x8dna kazen. V eni izmed raziskav so se ukvarjali z vpra\xc5\xa1anjem, kako delodajalci gledajo na resnost kriminalne obsodbe. Pri tem so raziskovali obto\xc5\xbebe in ne obsodbe. V primeru obto\xc5\xbebe krivda \xc5\xa1e ni dokazana, v primeru obsodbe pa so dolo\xc4\x8denemu posamezniku krivdo dokazali. Ugotovili so, da v o\xc4\x8deh delodajalcev ne prihaja do razlik, torej v selekcijskem postopku podobno gledajo na to ali je posameznik storil le prekr\xc5\xa1ek ali hud zlo\xc4\x8din ._NEWLINE_V za\xc4\x8detni fazi selekcijskega postopka - preverjanja prijav na razpisano delovno mesto imata prekr\xc5\xa1ek in hud zlo\xc4\x8din enak vpliv na zaposljivost posameznika, ne glede na to, da hud zlo\xc4\x8din pomeni vi\xc5\xa1je pravne sankcije. V primeru da je posameznik pri\xc5\xa1el v naslednjo fazo selekcijskega izbora za dolo\xc4\x8deno delovno mesto, mu ve\xc4\x8d izku\xc5\xa1enj za to delo pove\xc4\x8duje verjetnost zaposlitve. Izku\xc5\xa1nje imajo pomembne vpliv le pri posameznikih brez kriminalne preteklosti in pri tistih, ki so storili le prekr\xc5\xa1ek. V primeru da je posameznik storil hud zlo\xc4\x8din, mu izku\xc5\xa1nje ne bodo pomagale pri zaposlovanju. Samo izku\xc5\xa1nje za dolo\xc4\x8deno delovno mesto torej niso dovolj, da delodajalec spregleda, da je posameznik v svoji preteklosti storil hud zlo\xc4\x8din. V tem primeru pomembnej\xc5\xa1o vlogo igra izobrazba. Izkazalo se je, da vi\xc5\xa1ja ko je izobrazba, ve\xc4\x8dja je verjetnost, da bo posameznik dobil zaposlitev ne glede na resnost storjenega kriminalnega dejanja .\n_START_SECTION_\nPredsodki delodajalcev\n_START_PARAGRAPH_\nNekdanji zaporniki torej predstavljajo marginalno skupino, za katero je zna\xc4\x8dilno veliko tveganje brezposelnosti, saj jih poleg slabih izobra\xc5\xbeevalnih in socialnih spretnosti spremlja tudi oznaka\xc2\xa0\xc2\xbbzlo\xc4\x8dinec\xc2\xab. Zelo veliko oviro pri iskanju zaposlitve pa jim predstavljajo predsodki delodajalcev in njihovo diskriminativno ravnanje. Na Irskem zakon dolo\xc4\x8da, da mora vsak posameznik, v primeru da ga vpra\xc5\xa1ajo, razkriti svojo kriminalno preteklost . Tudi v Sloveniji zahtevajo potrdilo o nekaznovanosti, vendar je to odvisno od delovnega mesta in organizacije. V eni izmed raziskav so ugotovil, da velika ve\xc4\x8dina delodajalcev zahteva poro\xc4\x8danje o preteklih kriminalnih dejanjih in da ima poro\xc4\x8danje o takih dejanjih zelo \xc5\xa1kodljiv u\xc4\x8dinek na mo\xc5\xbenosti zaposlovanja, saj so dokazali, da so nekdanji zaporniki pogosto avtomati\xc4\x8dno izklju\xc4\x8deni iz selekcijskega postopka, ne glede na to, katero obliko kaznivega dejanja je posameznik storil, koliko \xc4\x8dasa je preteklo od takrat in kak\xc5\xa1en pomen ima to dejanje za potencialno delovno mesto. V eni izmed ameri\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij se je izkazalo, da delodajalci raje zaposlijo posameznika z manj izku\xc5\xa1njami za delo na dolo\xc4\x8denem delovnem mestu kot nekdanjega zoprnika, ki bi bil za to delovno mesto bolj kvalificirani. _NEWLINE_Med delodajalci je zelo pogosto prisotna negativna predpostavka, da kdor je bil enkrat zlo\xc4\x8dinec, da bo vedno zlo\xc4\x8dinec, saj menijo, da je med nekdanjimi zaporniki prisotno zelo veliko tveganje, da bodo kaznivo dejanje ponovili. Na splo\xc5\xa1no pa velja, da je opa\xc5\xbeeno tveganje veliko ve\xc4\x8dje od dejanskega, saj raziskave potrjujejo, da je mo\xc5\xbenost recidiva zelo manj\xc5\xa1a, v primeru da je nekdanji zapornik dele\xc5\xbeen stabilne in dobre zaposlitve. Taka zaposlitev velja za klju\xc4\x8dno pri prepre\xc4\x8devanju recidiva pri nekdanjih zapornikih. V eni izmed britanskih raziskav pa so ugotovili, da bi delodajalci bili bolj pripravljeni zaposliti nekdanjega zoprnika, v primeru da bi lahko o njem pridobili ve\xc4\x8d informacij, na primer da bi lahko kontaktirali center za socialno delo in podobno. Poleg tega moramo upo\xc5\xa1tevati, da ko so nekdanji zaporniki uspe\xc5\xa1ni pri iskanju zaposlitve, so izku\xc5\xa1nje delodajalcev izredno pozitivni in v primeru problemov, v ve\xc4\x8dji meri vzroke pripisujejo posameznikovemu vedenju ali okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinam kot njihovemu kriminalnemu statusu.\n_START_SECTION_\nPostpenalna pomo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPostpenalna pomo\xc4\x8d je tista oblika pomo\xc4\x8di, ki se nudi obsojenim osebam po odpustu iz zapora na prostost. Njen namen je, pomagati nekdanjim zapornikom, da se \xc4\x8dim prej vklju\xc4\x8dijo v normalno \xc5\xbeivljenje. Lahko bi jo opredelili tudi kot pomo\xc4\x8d pri la\xc5\xbejem premagovanju ovir in odstranjevanju preprek, s katerimi se nekdanji zaporniki sre\xc4\x8dujejo na prostosti. Poleg tega je njen namen usposobitev nekdanjih zapornikov, da si bodo sposobni sami pomagati in se znajti na prostosti ._NEWLINE_V prvi fazi odpusta je najpomembnej\xc5\xa1a nastanitev, torej priskrbeti nekdanjemu zaporniku prostor za preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Druga najpomembnej\xc5\xa1a stvar pa je pridobitev slu\xc5\xbebe oziroma zaposlitve, s katero si bo nekdanji zapornik zagotovil osnovan sredstva za pre\xc5\xbeivetje. Vse na\xc5\xa1tete cilje je\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dez no\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0dokaj te\xc5\xbeko dose\xc4\x8di, zato je pomembno, da je nekdanjim zapornikom po odpustu iz zapora vedno kdo na voljo, da jih vodi, usmerja in svetuje .'