b'\n_START_ARTICLE_\nInformacijski sistem Carinske uprave RS\n_START_SECTION_\nVloga Carinske uprave RS\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot ostale carinske administracije Evropske unije (v nadaljevanju EU) je glavna naloga Carinske Uprave RS (v nadaljevanju CURS) usmerjena v varovanje evropskega gospodarstva ter zagotavljanje njegove konkuren\xc4\x8dnosti na svetovnih trgih. Tako se med osnovne naloge carinske slu\xc5\xbebe \xc5\xa1tejejo:_NEWLINE__NEWLINE_- varovanje okolja in prebivalstva_NEWLINE__NEWLINE_- podpiranje zakonitih gospodarskih tokov ter odkrivanje nezakonitega trgovanja_NEWLINE__NEWLINE_- dodajanje svojega prispevka k ve\xc4\x8dji konkuren\xc4\x8dnosti gospodarskih subjektov v smislu poenostavljanja carinskih postopkov ter pospe\xc5\xa1evanja dobavnih verig zakonitih tokov._NEWLINE__NEWLINE_Prvo strategijo je Carinska uprava RS za\xc4\x8dela na\xc4\x8drtovati v letu 1997. V za\xc4\x8detku so bile velike sprembe osredoto\xc4\x8dene na spreminjanje zakonodaje in pripravo pravne podlage za uvajanje novih metod dela v carinski slu\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nElektronsko poslovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo osamosvojitvi R Slovenije leta 1991 je slovenska carinska slu\xc5\xbeba opravljala carinske postopke izklju\xc4\x8dno v papirni obliki. Z razvojem informacijske tehnologije je v letu 1996 prvi\xc4\x8d uvedla informacijsko podporo. Programsko re\xc5\xa1itev so v CURS poimenovali CIS (carinski informacijski sistem) kateri je delal v DOS sistemu. S pomo\xc4\x8djo tega programskega orodja je za\xc4\x8dela carinska slu\xc5\xbeba spremljati carinske postopke tudi v elektronski obliki. Zakonodaja je takrat bila \xc5\xa1e vedno zastavljena tako, da podatki, ki se hranijo v elektronski obliki \xc5\xa1e vedno nimajo pravnega pomena. Zaradi tak\xc5\xa1ne zakonodaje je carinska slu\xc5\xbeba poslovala dvotirno. Elektronski podatki so carinski slu\xc5\xbebi slu\xc5\xbeili bolj kot podpora za izdelavo ra\xc4\x8dunov (obra\xc4\x8dun dajatev), evidentiranje postopkov, izdelavo analiti\xc4\x8dnih izpisov ipd. Papirna oblika dokumentacije pa je imela pravno podlago v izvajanju carinskih postopkov.\n_START_SECTION_\nZametki razvoja informacijskih sistemov\n_START_PARAGRAPH_\nPrva leta po vstopu Republike Slovenije v Evropsko Unijo leta 2004 je CURS \xc5\xa1e vedno delovala na na\xc4\x8din kot je bil opisan v poglavju elektronsko poslovanje. Prvi zametki, kateri so za\xc4\x8deli carinske administracije EU siliti k uvajanju elektronskega poslovanja so se za\xc4\x8deli v letu 2004. Takrat je bilo s strani Evropske komisije dr\xc5\xbeavam \xc4\x8dlanicam nalo\xc5\xbeeno, da je potrebno Skupnostne tranzitne postopke izvajati s sistemom za avtomatsko obdelavo podatkov. Zaradi obse\xc5\xbenosti projekta je bil carinskim administracijam EU predpisan kot zadnji rok za uvedbo 01.07.2005. Da je slovenska administracija zadostila pogoju Evropske komisije je takrat kupila gr\xc5\xa1ko razli\xc4\x8dico programskega orodja._NEWLINE_Odlo\xc4\x8den premik v smislu uvedbe elektronskega poslovanja je zapisan v Lizbonski strategiji, katera nalaga dr\xc5\xbeavam \xc4\x8dlanicam EU, da morajo poskrbeti k pove\xc4\x8danju konkuren\xc4\x8dnosti gospodarstva EU. Na podlagi Lizbonske strategije je pri\xc5\xa1lo v Evropski uniji do sprememb zakonodaje na podro\xc4\x8dju postopne uvedbe elektronskega poslovanja in pove\xc4\x8danja poenostavljenih postopkov pri uvozu in izvozu blaga. S tak\xc5\xa1no korenito spremembo v zakonodaji je EU omogo\xc4\x8dila svojim carinskim administracijam pri\xc4\x8detek resnih priprav za uvedbo informacijskega sistema.\n_START_SECTION_\nRazvoj informacijskega sistema\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi novo sprejeta Zakonodaja tudi dejansko za\xc5\xbeivela je Evropska Komisija tudi dolo\xc4\x8dila roke za uvedbo posameznih sistemov. Da bi Carinska Uprava RS u\xc4\x8dinkovito izvedla zahteve Evropske Komisije se je v letu 2006 odlo\xc4\x8dila, da bo sama za\xc4\x8dela razvijati svoj informacijski sistem katerega bo lahko tudi prilagajala nacionalni zakonodaji. S tem bi se tudi pove\xc4\x8daa u\xc4\x8dinkovitost informacijskega sistema. Zaradi obse\xc5\xbenosti naloge je bil na javnem razpisu izbran tudi zunanji izvajalec, kateri poskrbi za programski razvoj informacijskega sistema._NEWLINE__NEWLINE_Informacijski sistem je zastavljen tako, da deluje v internetnem okolju. Vse aplikacije pa so vklju\xc4\x8dene v platformo informacijskega sistema katere se med seboj skladno s potrebami tudi povezujejo.\n_START_SECTION_\nPortal SICIS\n_START_PARAGRAPH_\nInformacijski sistem je slovenska carinska administracija poimenovala Slovenski carinski informacijski sistem -portal SICIS (angl. Slovenian customs information system). Znotraj portala SICIS tako sedaj deluje ve\xc4\x8d sistemov. Glavni sistemi v postopku carinjenja so\xc2\xa0:_NEWLINE__NEWLINE_- SIAES izvozni carinski postopek (angl. Slovenian automated export system)_NEWLINE__NEWLINE_- SIAIS uvozni carinski postopek (angl. Slovenian automated import system)_NEWLINE__NEWLINE_- SINCTS tranzitni carinski postopek (angl. Slovenian national transit custom system)_NEWLINE__NEWLINE_Sam informacijski sistem pa ni hermeti\xc4\x8dno zaprt. Zaradi uvedbe elektronskega poslovanja, katerega uspe\xc5\xa1no koristijo gospodarski subjekti, deluje portal SICIS v notranji in zunanji domeni. Tako deluje v zunanji domeni napram drugim carinskim administracijam EU in gospodarskim subjektom kateri koristijo storitve carinske slu\xc5\xbebe (uvoz in izvoz)._NEWLINE__NEWLINE_Glede na to, da vsaka carinska administracija (27 dr\xc5\xbeav) re\xc5\xa1uje informacijsko podporo na svoj na\xc4\x8din je Evropska Komisija za vsako podro\xc4\x8dje izdelala tehni\xc4\x8dno dokumentacijo katere se morajo vse administracije tudi strogo dr\xc5\xbeati. V tehni\xc4\x8dni dokumentaciji je predpisano kateri podatki so obvezni in kateri so opcijski. Ravno tako pa je tudi predpisano, da morajo ti podatki biti poslani v xml obliki, katero morajo podpirati vsi informacijski sistemi dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic EU.\n_START_SECTION_\nPodsistemi portala SICIS\n_START_PARAGRAPH_\nCarinska Uprava RS je \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka strmela k temu, da bi bil informacijski sistem \xc4\x8dim bolj u\xc4\x8dinkovit. Posledi\xc4\x8dno so se za\xc4\x8deli razvijati razli\xc4\x8dni podsistemi kateri pove\xc4\x8dujejo njegovo funkcionalnost. Tak\xc5\xa1ni podsistemi so:_NEWLINE__NEWLINE_- Sistem ECS (angl. export control sistem). Je podsistem sistema SIAES ter slu\xc5\xbei dokazovanju izstopa blaga iz Skupnosti._NEWLINE__NEWLINE_- Sistem poslovnih pravil. Ta sistem skrbi in opozarja na pravilnost izpolnjevanja deklaracij skladno s Carinskim Zakonikom Skupnosti, Zakonom o upravnem postopku ipd._NEWLINE__NEWLINE_- sistem analize tveganja. Njegova naloga je, da identificira tvegane po\xc5\xa1iljke katere poobla\xc5\xa1\xc4\x8dene uradne osebe ustrezno kontrolirajo._NEWLINE__NEWLINE_- Sistem EORI (angl. economic operator indentification number). Ta sistem preverja EORI \xc5\xa1tevilke gospodarskih subjektov._NEWLINE__NEWLINE_- Sistem GCUKOD preverja zneske garancij gospodarskih subjektov\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nCURS je za\xc4\x8dela razvijati informacijski sistem v letu 2006. Kot prvo programsko orodje katero se je za\xc4\x8delo uporabljati v letu 2007 je bil izvozni carinski postopek. Nato pa so si sledile \xc5\xa1e druge programske re\xc5\xa1itve. Od leta 2006 pa do danes se je na podro\xc4\x8dju carinjenja blaga s pomo\xc4\x8djo informacijskega sistema portal SICIS ter spremembo zakonodaje na evropski ravni naredil ogromen napredek. Tako sedaj na podro\xc4\x8dju carinjenja blaga CURS napram gospodarskim subjektom ter drugim dr\xc5\xbeavam \xc4\x8dlanicam posluje elektronsko v celoti. Z uvedbo elektronskega poslovanja je CURS uspelo skraj\xc5\xa1ati izvedbo carinskih postokov. Na ta na\xc4\x8din je CURS prispeval da se gospodarski tokovi izvajajo hitreje ter z manj\xc5\xa1imi stro\xc5\xa1ki za gospodarske subjekte. S spremembo zakonodaje katera uvaja polno pravno veljavo elektronskemu zapisu podatkov pa je CURS tudi napram okolju prijazen organ.'