b'\n_START_ARTICLE_\nAlternativna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAlternativna zgodovina (alternativna stvarnost) je zvrst fikcije, kjer so zgodbe postavljene v izmi\xc5\xa1ljen svet, podoben resni\xc4\x8dnemu, v katerem pa se je tok zgodovine na dolo\xc4\x8deni to\xc4\x8dki v preteklosti lo\xc4\x8dil od dejanskega. Avtor nato razvija pripoved okrog vpra\xc5\xa1anja \xc2\xbbkaj bi bilo, \xc4\x8de bi bilo...?\xc2\xab_NEWLINE_Dela pogosto vklju\xc4\x8dujejo elemente drugih zvrsti \xc5\xa1pekulativne fikcije, to\xc4\x8dneje denimo znanstvene fantastike ali zgodovinske fikcije, zato nekateri obravnavajo alternativno zgodovino kot podzvrst katere od njih. Posebej pogosti so zapleti, ki vklju\xc4\x8dujejo potovanje v \xc4\x8dasu ali preskakovanje med vzporednimi vesolji kot vzrok za spremenjen tok zgodovine._NEWLINE_Prvo znano alternativnozgodovinsko delo je v 9. knjigi dela Ab urbe condita rimskega zgodovinarja Livija iz 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., v katerem se avtor ukvarja z vpra\xc5\xa1anjem, kaj bi se zgodilo z Rimskim imperijem, \xc4\x8de bi se Aleksander Veliki odlo\xc4\x8dil \xc5\xa1iriti svoj imperij proti zahodu namesto proti vzhodu in se zapletel v vojno z Rimom. Od takrat so alternativnozgodovinska dela ustvarjali mnogi znani pisatelji, med njimi Herbert George Wells, Philip Kindred Dick, Vladimir Nabokov in Isaac Asimov. Najpogosteje je motiv tovrstnih zgodb druga\xc4\x8den razplet 2. svetovne vojne ali ameri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavljanske vojne._NEWLINE_Potrebno pa je razlikovati med alternativno zgodovino in znanstvenofantasti\xc4\x8dnimi deli, ki so bila v \xc4\x8dasu nastanka postavljena v prihodnost, a je \xc4\x8das te prihodnosti danes \xc5\xbee minil. Tak\xc5\xa1na sta denimo Orwellov roman 1984 in Clarkeova 2001: Vesoljska odiseja, ki ju mnogi zamenjujejo za alternativo zgodovino. Prav tako ne sodijo pod ta pojem \xc5\xa1pekulacije o zarotni\xc5\xa1ko prikriti \xc2\xbbresni\xc4\x8dni zgodovini\xc2\xab, ki jih zagovarjajo revizionisti, in alternativni zgodovinski scenariji, ki se uporabljajo v zgodovinskih vedah in pri pou\xc4\x8devanju voja\xc5\xa1ke teorije.'