b'\n_START_ARTICLE_\nFrank Zaitz\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV Ljubljani je obiskoval ljudsko \xc5\xa1olo, nato delal na doma\xc4\x8di kmetiji in 3 leta pri gradbenikih. V prostem \xc4\x8dasu je veliko bral in se sam izobra\xc5\xbeeval. Aprila 1907 je od\xc5\xa1el v ZDA, delal v topilnici rude v Pueblu (Kolorado) do jeseni istega leta, ko so jo zaradi krize zaprli, potoval iz kraja v kraj, na\xc5\xa1el za\xc4\x8dasne zaposlitve pri gradnji predorov, v rudnikih in topilnicah barvastih kovin, pri \xc4\x8demer je obolel. Od 1914 je \xc5\xbeivel v Chicagu, delal v kemi\xc4\x8dni tovarni in drugje, 1918 je kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal pri listu Prosveta pomo\xc5\xbenega urednika, 1919 pri\xc5\xa1el k socialnemu tedniku Proletarec za upravnika, od julija 1920 (po odhodu E. Kristana) in dokler je list izhajal (do 6. februarja 1952) pa mu bil urednik. V letih 1920\xe2\x88\x921950 je urejal tudi Ameri\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeinski koledar, 1933-1945 Majski glas, ter 1953-1957 Prosveto in The Voice of Youth. Zaitz se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med najvidnej\xc5\xa1e slovenske \xc4\x8dasnikarje in urednike v ZDA. V slovensko ameri\xc5\xa1ke liste je dopisoval \xc5\xbee od 1910, zelo veliko pa je pisal po 1920 v \xc4\x8dasopisje, ki ga je urejal, npr. tedenske uvodnike za Proletarca in dnevne \xc4\x8dlanke za Prosveto (komentarje, zgodovinske, statisti\xc4\x8dne in spominske \xc4\x8dlanke o izseljenstvu, preglede slovenskega in jugoslovanskega \xc4\x8dasopisja v ZDA). Kot socialist je bil med vidnimi \xc4\x8dlani Jugoslovanske socialisti\xc4\x8dne stranke in SNPJ. Med 2. svetovno vojno je bil \xc4\x8dlan SANS. Umrl je v Ljubljani, ko je bil na obisku v domovini._NEWLINE_Pisal je tudi poezijo in prozo. Njegova poezija, predvsem so to pesmi v prozi, in proza se omejujeta na proletarsko tematiko z mo\xc4\x8dnim propagandnim sporo\xc4\x8dilom, Pisal je tudi avtobiografske sestavke.'