b'\n_START_ARTICLE_\nCharles Sanders Pierce\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Sanders Peirce se je rodil 10. septembra 1839 v Cambridgeu v zvezni dr\xc5\xbeavi Massachusetts, ZDA. Njegov o\xc4\x8de Benjamin Peirce je bil uveljavljen matematik na Harvardu in eden od ustanoviteljev Nacionalne geodetske dru\xc5\xbebe in In\xc5\xa1tituta Smithsonian. \xc5\xbde star 12 let je skupaj s starej\xc5\xa1im bratom prebral Elementi logike angle\xc5\xa1kega logika Richarda Whatelyja._NEWLINE_Na Univerzo Harvard se je vpisal, ko je imel \xc5\xa1estnajst let. Na Harvardu se je spoprijateljil z do\xc5\xbeivljenskimi prijatelji: Francisom Ellingwoodom Abbotom, Chaunceyjem Wrightom in Williamom Jamesom. S svojim prijateljem za\xc4\x8del raziskovati filozofijo v splo\xc5\xa1nem, najprej z Schillerjevim delom "O estetski vzgoji \xc4\x8dloveka", nadaljevala pa sta s Kantovim delom "Kritika \xc4\x8distega uma". Nad Kantom se je tako navdu\xc5\xa1il, da je svoje \xc5\xbeivljenje posvetil raziskovanju logike._NEWLINE_Charles S. Peirce je diplomiral (B.A.) na Harvardu leta 1859, magistriral (M.A.) leta 1963 in leto kasneje diplomiral \xc5\xa1e iz kemije (B.Sc.).  Na Harvardu ni mogel nadaljevati akademske kariere, saj se je huje sprl z rektorjem Charlesom Williamom Eliotom, ki je vodil univerzo v Peirceovih najbolj ustvarjalnih letih (1869\xe2\x80\x931909) in mu vztrajno onemogo\xc4\x8dal zaposlitev na univerzi. Peirce je od najstni\xc5\xa1kih let trpel z vnetjem trovejnega obraznega \xc5\xbeivca s ponavlajajo\xc4\x8dimi izbruhi bole\xc4\x8dine v obraznem predelu. Omenjeno bolezensko stanje je mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1alo njegov temparament. _NEWLINE_Od leta 1859 do 1891 je bil zaposlen pri Nacionalni geodetski dru\xc5\xbebi, kjer je izvajal geodetske meritve in analize. Slu\xc5\xbebo mu je omogo\xc4\x8dil o\xc4\x8de. S tem delom je pre\xc5\xbeivljal sebe in svojo prvo \xc5\xbeeno Melusino (Zino) Fay, poleg tega pa je ve\xc4\x8dino svojega razmi\xc5\xa1ljanja usmeril v abstraktno logiko. Kljub temu so geodetske preiskave zahtevale natan\xc4\x8dna merjenja intenzitete zemeljskega gravitacijskega polja, s pomo\xc4\x8djo nihal, ki jih je najve\xc4\x8dkrat oblikoval sam. Ta prakti\xc4\x8dna vklju\xc4\x8denost v fizikalno znanost je bila klju\xc4\x8dna pri njegovem spoznanju, ki zavra\xc4\x8da znanstveni determinizem. Na prvem obisku v Evropi leta 1871, ko ga je Geodetska dru\xc5\xbeba slu\xc5\xbebeno poslala opazovat tamkaj\xc5\xa1nji son\xc4\x8dev mrk se je spoznal z angle\xc5\xa1kimi matematiki in logiki Augustosom De Morganom, Williamom S. Jevonsom in Williamom K. Cliffordom. Od leta 1869 do 1872 je bil asistent na harvardskem astronomskem observatoriju, kar je edina zaposlitev, ki jo je imel na Harvardu. Na podlagi svetlosti zvezd je posku\xc5\xa1al dolo\xc4\x8diti obliko na\xc5\xa1e Galaksije. 1877 je bil izvoljen za \xc4\x8dlana Nacionalne akademije znanosti ZDA. Istega leta je predlagal definicijo metra glede na valovno dol\xc5\xbeino svetlobe ob dolo\xc4\x8deni frekvenci. Gre za definicijo, ki je bila v rabi med letoma 1960 in 1983._NEWLINE_Od leta 1879 do 1884 je Charles S. Peirce pou\xc4\x8deval logiko na zasebni Univerzi Johna Hopkinsa. Filozofijo sta na tej univerzi takrat pou\xc4\x8devala Josiah Royce in John Dewey, psihologijo G. Stanley Hall in Joseph Jastrow ter matematiko James Joseph Sylvester, ki je cenil Peirceove matemati\xc4\x8dne in logi\xc4\x8dne sposobnosti. To slu\xc5\xbebo je Peirce \xc4\x8dez no\xc4\x8d izgubil, viri navajajo, da je bilo to povezano zaradi bigamisti\xc4\x8dnega \xc5\xa1kandala. Prva \xc5\xbeena Zna Fay je Peircea zapustila leta 1875, naslednja leta pa se postopoma zaljubil in za\xc4\x8del \xc5\xbeiveti s svojo intimno prijateljico in bodo\xc4\x8do drugo \xc5\xbeeno Juliette Annette Froissy, ne da bi se lo\xc4\x8dil od prve \xc5\xbeene Zine. Ko se je razvedelo o njegovi bigamiji, je to postalo \xc5\xa1kandal: naslednja leta je posku\xc5\xa1al nadaljevati akademsko kariero, vendar so  ga povsod zavrnili. Od prve \xc5\xbeene se je lo\xc4\x8dil \xc5\xa1e leta 1882, z Juliette pa poro\xc4\x8dil naslednje leto.   _NEWLINE_Medtem ko se je ukvarjal z logiko in znanostjo, je pogosto trpela slu\xc5\xbeba pri Geodetski dru\xc5\xbebi, kjer so ga za\xc4\x8duda \xc5\xa1e imeli zaposlenega. V tem \xc4\x8dasu je pisal \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dlanke, njegovo pozornost pa je pritegnila \xc5\xa1e filozofija. Izostajanje geodetskih slu\xc5\xbebenih poro\xc4\x8dil ga je leta 1891 prisililo, da je pustil slu\xc5\xbebo. _NEWLINE_Peirce je v poznih letih \xc5\xbeivel na robu rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in v socialni izolaciji. Leta 1881 mu je umrl o\xc4\x8de in je podedoval ve\xc4\x8dje premo\xc5\xbeenje, ki ga je leta 1887 porabil na nakup ve\xc4\x8dje posesti Milfordu, Pennsylvaniji. Ta investicija se mu nikoli ni povrnila. Toliko se je zadol\xc5\xbeil, da si ni mogel ve\xc4\x8d privo\xc5\xa1\xc4\x8diti kurjave za zimo in je od peka po minimalni ceni kupoval star kruh. Veliko je pisal, le malo objavil, pa \xc5\xa1e to za minimalno pla\xc4\x8dilo. Objavil je nekaj \xc4\x8dlankov po enciklopedijah, nekaj prevodov za Smithsonian, poskusil se je tudi v izumiteljstvu, kjer pa ni dosegel ve\xc4\x8djega preboja. In pisal je na zadnje, prazne strani \xc5\xbee napisanih \xc4\x8dlankov. Za\xc4\x8del in nikoli kon\xc4\x8dal je \xc5\xa1tevilne knjige. Nekaj \xc4\x8dasa se je pred izterjevalci skrival v New Yorku. Dolgove so mu naposled popla\xc4\x8dali njegovi prijatelji, brat James in pa dobri sosedje, ki so se zorganizirali. Majhno tola\xc5\xbebo mu je bila pogodbena slu\xc5\xbeba v komisiji ameri\xc5\xa1ke kovnice denarja United States Mint, kjer je ponovno pri\xc5\xa1lo v osprednje njegovo poznavanje kemije._NEWLINE_Od 90-ih let naprej ga je po vezah z njegovimi prijatelji in biv\xc5\xa1imi sodelavci za\xc4\x8dela postoma odkrivati stroka v filozofiji in psihologiji. V takrat gonilnemu ameri\xc5\xa1kemu filozofskemu zborniku The Monist je bilo objavljenih 14 njegovih prispevkov. Veliko gesel je prispeval za uredni\xc5\xa1ki projekt ameri\xc5\xa1kega filozofa in psihologa Jamesa Marka Baldwina Slovar filozofije in psihologije, ki je izhajal v letih 1901-5. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d gesel je prispevala njegova biv\xc5\xa1a \xc5\xa1tudentka in prijateljica Christine Ladd-Franklin, Peirce pa jih je nato preveril._NEWLINE_Najbolj\xc5\xa1i prijatelj, ki mu je kljub vsem te\xc5\xbeavam vseskoz stal ob strani, je bil William James, ki je zanj zbiral denarno pomo\xc4\x8d. Dvakrat mu je tudi omogo\xc4\x8dil, da je predaval na Harvardu kot gostujo\xc4\x8di profesor (1898 in 1903)._NEWLINE_Peirce je umrl reven 19. aprila 1914 na svoji posesti v Milfordu, \xc5\xbeena Juliette ga je pre\xc5\xbeivela za dvajset let. Otrok ni imel.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nCharles S. Peirce je svoja dela pisal od leta 1857 do svoje smrti, torej okrog 57 let. Njegova objavljena dela obsegajo pribli\xc5\xbeno 12.000 natisnjenih strani, poleg tega je znano, da obstaja \xc5\xa1e okoli 80.000 strani njegovega rokopisa. Pisal je dela navezujo\xc4\x8da na matematiko, fiziko in ostale znanstvene vede ter ekonomijo, filozofijo in ostale dru\xc5\xbebene vede. _NEWLINE_Pri pisanju svojih del se je zgledoval po bli\xc5\xbenjem prijatelju Williamu Jamesu.\n_START_SECTION_\nMatematika\n_START_PARAGRAPH_\nSvoj vpliv v matematiki je Peirce pustil na logi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju. Znan je po Peircovi pu\xc5\xa1\xc4\x8dici \xe2\x86\x93, znaku za NITI-NITI operator, ki je resni\xc4\x8den natanko takrat, kadar sta obe vrednosti neresni\xc4\x8dni. V zapis s tem operatorjem je mogo\xc4\x8de pretvoriti ostale logi\xc4\x8dne operacije: konjunkcijo, negacijo, disjunkcijo in implikacijo. _NEWLINE_Leta 1860 je predlagal aritmetiko kardinalnih \xc5\xa1tevil pri operiranju z matemati\xc4\x8dno neskon\xc4\x8dnostjo._NEWLINE_Leta 1885 je izdal delo, v katerem je razlikoval med izra\xc4\x8dunom prvega in drugega reda logi\xc4\x8dne kvantifikacije. _NEWLINE_Leta 1886 je predvideval, da bi se lahko Boolove algebro izvajali preko elektri\xc4\x8dnih stikal. Idejo je kasneje ponovno aktualiziral ameri\xc5\xa1ki matematik in elektroin\xc5\xbeenir Claude Shannon._NEWLINE_V poznih devetdesetih letih 19. stoletja je tudi grafi\xc4\x8dno oblikoval zapise logi\xc4\x8dnih operacij za predikatni izra\xc4\x8dun. Peirce vedel za dela nem\xc5\xa1kega logika Gottloba Fregeja, ki je oral ledino v predikatni logiki._NEWLINE_Matematiko je razdelil na tri podpodro\xc4\x8dja, in sicer na matemati\xc4\x8dno logiko, diskretno matematiko  ter psevdokontinuum/kontiniuum (kontinuum). Matematiko je tesno vezal na logiko. Verjel je, da je bil njegov najpomembnej\xc5\xa1i doprinos k logiki metoda grafi\xc4\x8dne ponazoritve logi\xc4\x8dnih odnosov. Te grafe je imenoval eksistencialni grafi. Pomembnost teh grafov pa ni bila razvidna dokler se ni razvila ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka ponazoritev grafi\xc4\x8dnega sklepanja. _NEWLINE_Strinjal se je z Augustom Comtejem o pomembnosti z matematike kot bolj osnovne znanosti od filozofije.\n_START_SECTION_\nKontinuum\n_START_PARAGRAPH_\nIz matemati\xc4\x8dnega vidika je dolgo delal na matematiki kontinuuma. Dolgo je bil prepri\xc4\x8dan, da realna \xc5\xa1tevila tvorijo psevdokontinuum in da pravi kontinuum presega in ima prostor za katerokoli naravno \xc5\xa1tevilo. Leta 1908 pa je to idejo opustil in zatrdil, da v kontinuumu mogo\xc4\x8de vseeno primanjkuje prostora.\n_START_SECTION_\nVerjetnost in statistika\n_START_PARAGRAPH_\nPeirce je trdil, da znanost dosega statisti\xc4\x8dne verjetnosti in ne gotovosti ter da spontanost obstaja._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina njegovih statisti\xc4\x8dnih spisov spodbuja frekven\xc4\x8dno razlago verjetnosti in mnogi izmed teh spisov izra\xc5\xbeajo dvom verjetnosti, kadar tak\xc5\xa1ni modeli ne temeljijo na objektivni razdelitvi po naklju\xc4\x8dnem izboru. _NEWLINE_Raziskoval je verjetnostne sodbe raziskovanih osebkov in oceno subjektivne verjetnosti v eksperimentalni psihologiji._NEWLINE_Prav tako velja za enega od za\xc4\x8detnikov statistike, ki je uvedel izraz "verjetnost".\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nPeirce je imel do filozofije znanstven pristop. V eseju z naslovom "Kako narediti na\xc5\xa1e ideje jasne" (How to Make Our Ideas Clear, 1878) je predlagal doktrino pragmatizma, po kateri naj se pojmi razumejo glede na njihov prakti\xc4\x8dni pomen. Do samega pojma \'pragmatizem\' se je distanciral in svojo filozofijo raje opredelil kot \'pragmaticizem\'._NEWLINE_Ustvaril je nov seznam kategorij, ki je Kantovi shemi, vendar zmanj\xc5\xa1ana z 12 na 3: kakovost, odziv, prikaz. V kasnej\xc5\xa1ih spisih jih je v\xc4\x8dasih poimenoval kakovost, odziv in posredovanje. Poimenoval jih je pojmi. V enakem vrstnem redu se pojavljajo pri njegovi delitvi modalilete: mo\xc5\xbenost, dejstvo, nujnost; pri njegovi delitvi znakov na ikone, indekse in simbole; pri delitvi simbolov na pojme, trditve in argumente ter navse zadnje pri delitvi argumentov na abdukcijo, indukcijo in dedukcijo. Tako torej njegova filozofija vsebuje prodorni tri-kategori\xc4\x8dni sistem, prepri\xc4\x8danje, da je resnica nespremenljiva in je tako neodvisna od dejanskega mnenja in radikalnega skepticizma.\n_START_SECTION_\nPragmatizem\n_START_PARAGRAPH_\nPeirce je prve ideje pragmatizma prvi\xc4\x8d predstavil v zbirki esejev z naslovom "Illustrations of the Logic of Science" (1877-1878). Vendar takrat, ko je bila zbirka izdana, le-ta ni vzbudila preveliko pozornosti. Tako se je pragmatizem kot filozofsko gibanje za\xc4\x8delo \xc5\xa1ele leta 1898, ko je njegov prijatelj William James ponovno formuliral Peircove ideje v bolj literarnem in dinami\xc4\x8dnem jeziku._NEWLINE_Teorija prepri\xc4\x8danja: kot tudi drugi pragmatisti je \xc5\xbeelel povezati misel z odzivom. Verjel je, da bi na\xc5\xa1e misli morale proizvesti tak\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje, da bi se zaradi le-teh potem odzvali samozavestno. Kadar smo v dilemi, namre\xc4\x8d odla\xc5\xa1amo z odzivom. Dilema nas prisili, da stvari prei\xc5\xa1\xc4\x8demo, dokler si ne ustvarimo pravilnega prepri\xc4\x8danja. \xc4\x8ce pa nam z nadaljnjo preiskavo ne uspe razbliniti na\xc5\xa1ih dvomov, pa se moramo oprijeti prepri\xc4\x8danja, ki je najbolj verjetno._NEWLINE_Pragmati\xc4\x8dna misel izhaja iz teze, da smo ljudje zmotljivi in na\xc5\xa1 napredek temelji na odkrivanju in odpravljanju napak. _NEWLINE_Jedro pragmatizma je odkrivanje u\xc4\x8dinkov ali posledic pojmov, idej, dejanj. Pragmatisti predpostavljajo, da je dru\xc5\xbebene in spoznavne probleme mogo\xc4\x8de u\xc4\x8dinkovito re\xc5\xa1evati z uporabo raziskovalnih metod, razvitih v moderni znanosti, ki temeljijo na poizku\xc5\xa1anju.\n_START_SECTION_\nMetafizika\n_START_PARAGRAPH_\nPeirce je metafiziko razdelil na ontologijo oz. splo\xc5\xa1no metafiziko, psihi\xc4\x8dno oz. versko metafiziko in fizi\xc4\x8dno metafiziko._NEWLINE_Fizi\xc4\x8dna metafizika: zastopal je stali\xc5\xa1\xc4\x8de objektivnega idealizma.\n_START_SECTION_\nFilozofska logika\n_START_PARAGRAPH_\nPeirce je obravnaval logiko kot del filozofije, kot normativno znanost, ki temelji na estetiki in etiki, kot bolj osnovno od metafizike in kot umetnost razvijanja metode raziskovanja. _NEWLINE_Trdil je, da je logika formalno semioti\xc4\x8dna, formalna \xc5\xa1tudija znakov v naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu, ne le znakov, ki so umetni, jezikovno ali simbolno, ampak tudi znakov, ki so vidni ali se ka\xc5\xbeejo kot reakcije.\n_START_SECTION_\nSklepanje\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo tri osnovne metode sklepanja: abdukcija (Peirce jo je povezal s kategorijo Prvosti), indukcija (povezal jo je z Drugostjo) in dedukcija (povezal jo je s Tretjostjo). _NEWLINE_Abdukcija ne pomeni logi\xc4\x8dno nujnega sklepanja, temve\xc4\x8d ugibanje o razmerjih, ki se vzpostavljajo vzdol\xc5\xbe osi dogodkovnega \xc4\x8dasa oz. \xc4\x8de sta podana pravilo in rezultat, naredimo abduktiven sklep o tem, za kak\xc5\xa1en primer naj  bi \xc5\xa1lo._NEWLINE_Pravilo: Vsi fi\xc5\xbeoli iz te vre\xc4\x8de so beli_NEWLINE_Primer: Ti fi\xc5\xbeoli so beli_NEWLINE_Rezultat: Ti fi\xc5\xbeoli so iz te vre\xc4\x8de_NEWLINE_\xc4\x8ce sta podana primer in rezultat naredimo induktiven sklep o pravilu_NEWLINE_Pravilo: Ti fi\xc5\xbeoli (izbrani naklju\xc4\x8dno) so iz te vre\xc4\x8de_NEWLINE_Primer: Ti fi\xc5\xbeoli so beli _NEWLINE_Rezultat: Vsi fi\xc5\xbeoli v tej vre\xc4\x8di so beli_NEWLINE_\xc4\x8ce sta podana pravilo in primer, naredimo deduktiven sklep o rezultatu._NEWLINE_Pravilo: Vsi fi\xc5\xbeoli v tej vre\xc4\x8di so beli_NEWLINE_Primer: Ti fi\xc5\xbeoli so iz te vre\xc4\x8de_NEWLINE_Rezultat: Ti fi\xc5\xbeoli so beli\n_START_SECTION_\nPrevedeno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\nIzbrani spisi o teoriji znaka in pomena ter pragmaticizmu, 1931\xe2\x80\x9358, cobiss\n_START_SECTION_\nVplivi\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju logike, je Peirce vplival na logika in matematika Ernsta Schr\xc3\xb6derja. _NEWLINE_Z eksisten\xc4\x8dnimi logi\xc4\x8dnimi diagrami ("existential graphs") je Peirce vplival na J. F. Sowa, ki je na podlagi Peircovih grafov izdelal konceptualne grafe, in na Sun-Joo Shinovo shematsko obrazlo\xc5\xbeitev._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju pragmatizma je vplival na Josiahja Roycea in Williama Jamesa. James in Peirce sta vplivala drug na drugega._NEWLINE_Med drugimi je vplival tudi na Karla-Ottoja Apela, Helmuta Papeja, J\xc3\xbcrgena Habermasa, R.B. Braithewaitea, F.P. Ramseya._NEWLINE_Pod Peircevim tutorstvom je na Univerzi Johna Hopkinsa \xc5\xa1tudiral tudi John Dewey, \xc4\x8digar dela od leta 1916 Peirca ve\xc4\x8dkrat omenjajo z ob\xc4\x8dudovanjem. _NEWLINE_Morris Raphael Cohen, \xc5\xa1tudent Josiaha Royca, je bil prvi strokovnjak, ki je namenil Peircu svojo profesionalno pozornost._NEWLINE_Peircev o\xc4\x8de je vplival tudi na njegov pogled na matematiko. Tako je Peirce zagovarjala mnenje, da matematika prou\xc4\x8duje zgolj hipoteti\xc4\x8dne predmete, zato ni le znanost koli\xc4\x8din temve\xc4\x8d tudi znanost, ki prihaja do neizogibnih sklepov oz. zaklju\xc4\x8dkov. Peirce je trdil, da matematika pripomore k logiki in ne obratno, ter da je logika sama del filozofije in znanost o oblikovanju sklepov.'