b'\n_START_ARTICLE_\nPelazgi\n_START_PARAGRAPH_\nPelazgi (starogr\xc5\xa1ko \xce\xa0\xce\xb5\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb3\xce\xbf\xce\xaf, Pelasgo\xc3\xad, edn. \xce\xa0\xce\xb5\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb3\xcf\x8c\xcf\x82, Pelasg\xc3\xb3s) je naziv, s katerim so starogr\xc5\xa1ki pisci imenovali domorodno prebivalstvo, ki je \xc5\xbeivelo v Gr\xc4\x8diji pred Grki, oziroma prebivalstvo, katero so imeli za prednike Helenov. Naziv je v skrajnosti lahko pomenil vsa starodavna, primitivna in domnevno domorodna ljudstva v gr\xc5\xa1kem svetu. Kasneje je izraz dobil \xc5\xa1ir\xc5\xa1i pomen in se za\xc4\x8del uporabljati za vse domorodne prebivalce na podro\xc4\x8dju Egejskega morja in njihove kulture pred prihodom Grkov oziroma uvedbo gr\xc5\xa1kega jezika. Izraz je imel v specifi\xc4\x8dnih kontekstih v\xc4\x8dasih tudi druga\xc4\x8dne pomene. V klasi\xc4\x8dnem gr\xc5\xa1kem obdobju se je nana\xc5\xa1al na nekaj enklav v kopenski Gr\xc4\x8diji, na Kreti in egejski regiji. Prebivalci, ki so jih Grki imeli za Pelazge, so govorili jezik ali jezike, ki so jih imeli za barbarske, \xc4\x8deprav so nekateri gr\xc5\xa1ki pisci Pelazge opisovali kot Grke. Izro\xc4\x8dilo pravi, da je bil pred helenizacijo velik del Gr\xc4\x8dije pela\xc5\xa1ki. Ti deli so se v veliki meri ujemali z ozemljem, ki je bilo v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. naseljeno z Jonci.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nEtnonim Pelasgo\xc3\xad ima nejasno poreklo in nejasno etimologijo, tako kot ve\xc4\x8dina drugih aspektov teorije o Pelazgih. Michel Sakellariou je zbral kar petnajst razli\xc4\x8dnih etimolo\xc5\xa1kih tolma\xc4\x8denj, ki so jih predlagali jezikoslovci v zadnjih dvesto letih, in zaklju\xc4\x8dil, da je ve\xc4\x8dina tolma\xc4\x8denj nerealnih._NEWLINE_Ena od anti\xc4\x8dnih razlag, ki je bila zasnovana na naklju\xc4\x8dni podobnosti besed, je besedo  pelasgos povezovala z besedo  pelargos (\xc5\xa1torklja) in na tej osnovi zaklju\xc4\x8dila, da so bili Pelazgi migranti, ki so kot \xc5\xa1torklje \xe2\x80\x93 ptice selivke pri\xc5\xa1li morda iz Egipta. S to razlago se poigrava na primer Aristofan v svoji komediji Ptice._NEWLINE_Gilbert Murray zagovarja tolma\xc4\x8denje, ki Pelazge povezuje z izrazom pelas g\xc4\x93 (sosednja de\xc5\xbeela): \xc2\xbb\xc4\x8ce je naziv Pelasgoi resni\xc4\x8dno povezan z besedo   \xcf\x80\xce\xad\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x82 (p\xc3\xa9las, blizu), bi njihov naziv pomenil "sosed". Za Grke bi to pomenil najbli\xc5\xbeje tuje ljudstvo, na katero so naleteli med svojo selitvijo.\xc2\xab_NEWLINE_Julius Pokorny m\xc3\xa9ni, da naziv Pelasgoi izhaja iz *pelag-skoi - prebivalci ravnice ali bolj natan\xc4\x8dno  prebivalci tesalske ravnice. Avtor ob tem navaja starej\xc5\xa1e razlage, ki jih je sredi 19. stoletja predlagal William Ewart Gladstone v svojih Spisih o Homerju in homerski dobi. \xc4\x8ce Pelazgi niso bili indoevropejci, so jim to ime dali Grki, sami pa so se imenovali z nekim drugim imenom._NEWLINE_Iz istega korena sta nastali tudi starogr\xc5\xa1ki besedi pelagos  (morje)  in plagos (ravna stran). Ernest Klein na tej osnovi ime Pelazgi tolma\xc4\x8di kot "ljudje z morja"._NEWLINE_Kleinovo tolma\xc4\x8denje predpostavlja, da indoevropejci niso imeli besede morje, ker ga v njihovi bli\xc5\xbeini v dolinah na celini sploh ni bilo. Ko so prvi\xc4\x8d naleteli na morje, so zanj enostavno uporabili svojo besedo, ki je pomenila nekaj ravnega.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dni viri\n_START_PARAGRAPH_\nAnaliza pisnih virov se je za\xc4\x8dela \xc5\xbee v klasi\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji, ko so takratni avtorji \xc4\x8dizali dela, ki so jih o Pelazgih pisali starej\xc5\xa1i pisci. Njihove analize niso dale nobenih dokon\xc4\x8dnih zaklju\xc4\x8dkov, so pa pripomogle k bolj\xc5\xa1emu razumevanju problema. Analize so morda dosegle vi\xc5\xa1ek v viktorijanskem obdobju, ko je za\xc4\x8dela filologija sistemati\xc4\x8dno uporabljati nove primerjalne metode. Tipi\xc4\x8dno delo iz tega obdobja je obse\xc5\xbena in podrobna \xc5\xa1tudija Williama Ewarta Gladstonea, ki se je ukvarjal tudi s klasi\xc4\x8dno filologijo. O Pelazgih govori zelo ob\xc5\xa1irno predvsem v prvem delu \xc5\xa1tudije. Sodobna znanost se pri preu\xc4\x8devanju Pelazgov naslanja predvsem na arheologijo in njej sorodne discipline.\n_START_SECTION_\nHomer\n_START_PARAGRAPH_\nPelazgi so v gr\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeevnosti prvi\xc4\x8d omenjeni v Homerjevi Iliadi kot zavezniki Troje. V delu druge knjiga, znanem kot Katalog ladij, so omenjeni kot prebivalci ozemlja med Helespontom in Trakijo. Homer njihovo mesto ali regijo imenuje Larisa, ki ni istovetna z Lariso v Tesaliji. Opisuje jo kot plodno pokrajino, katere prebivalci so znani kot ve\xc5\xa1\xc4\x8di kopjaniki. Njihova vodja imenuje Hiptoj in Pilej in omenja, da sta sinova Leta, sina Tevtamona. Vsem omenjenim daje gr\xc5\xa1ka ali tako helenizirana imena, da ni v njih zaznati nobenega tujega elementa._NEWLINE_V Odiseji Odisej zase na enem mestu pravi, da je Kre\xc4\x8dan in v nadaljevanju med plemeni, ki so bila naseljena v \xc2\xbbdevetdeset kretskih mestih, kjer se jezik z jezikom me\xc5\xa1a\xc2\xab, omenja tudi Pelazge._NEWLINE_Iliada omenja  "pela\xc5\xa1ki Arg", ki se najverjetneje nana\xc5\xa1a na tesalsko ravnico, in "pela\xc5\xa1kega Zevsa", ki \xc5\xbeivi in vlada v Dodoni, verjetno v znanem prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du v Epirju. Kot prebivalci Tesalije so omenjeni Mirmidonci, Heleni in Ahajci, med prebivalci okolice Dodone pa Selloi. Pelazgi sploh niso omenjeni. Vsa omenjena ljudstva so se v trojanski vojni borila na strani Grkov.\n_START_SECTION_\nHeziod\n_START_PARAGRAPH_\nMed kasnej\xc5\xa1imi gr\xc5\xa1kimi avtorji je malo soglasij o tem, katere lokacije so bile pela\xc5\xa1ke. Heziod imenuje Dodono, \xc4\x8de ima v mislih prav njo, "sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Pelazgov", s \xc4\x8dimer pojasnjuje Homerjevega "pela\xc5\xa1kega Zevsa". Avtor pravi, da je bil Pelazg (starogr\xc5\xa1ko \xce\xa0\xce\xb5\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb3\xcf\x8c\xcf\x82, eponimni prednik Pelazgov) o\xc4\x8de arkadskega kralja Likaona.\n_START_SECTION_\nAsij s Samosa\n_START_PARAGRAPH_\nAsij s Samosa pravi, da je bil Pelazg prvi \xc4\x8dlovek, rojen iz zemlje.\n_START_SECTION_\nAjshil\n_START_PARAGRAPH_\nV Ajshilovi tragegiji Pribe\xc5\xbenice Danaide zbe\xc5\xbeijo iz Egipta in i\xc5\xa1\xc4\x8dejo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pri kralju Pelazgu v Argu, ki se po Ajshilovem zapisu nahaja ob reki Strimon, obsega Perebijo na severu, tesalsko Dodono in pobo\xc4\x8dja Pinda na zahodu in obale Egejskega morja na vzhodu. Ozemlje Arga je bilo torej nekoliko ve\xc4\x8dje od klasi\xc4\x8dne Pelazgiotide. Ju\xc5\xbene meje Arga ne omenja, iz besedila pa je razvidno, da je obsegal celo vzhodno Gr\xc4\x8dijo od severa Tesalije do pelopone\xc5\xa1kega Arga. Kralj je trdil, da vlada Pelazgom in da je otrok Palajhtona, ki je "zrasel iz zemlje". Danaida Hor Pelazgovo kraljestvo imenuje "apijski hrib" in trdi, da razume karbana audan   (gr\xc5\xa1ko \xce\xba\xce\xb1\xcf\x81\xce\xb2\xe1\xbe\xb6\xce\xbd\xce\xb1 \xce\xb4\xe1\xbe\xbd \xce\xb1\xe1\xbd\x90\xce\xb4\xe1\xbd\xb0\xce\xbd), kar bi se lahko prevedlo, da razume "govor barbarov" ali "jezik de\xc5\xbeele, kjer \xc5\xbeivijo Karbani" (Karbanoi). Beseda Karbanoi ni gr\xc5\xa1ka. Danaide so trdile, da so njihovi predniki \xc5\xbeiveli s starodavnem Argu, \xc4\x8deprav same niso pripadnice "\xc4\x8drne rase" (gr\xc5\xa1ko \xce\xbc\xce\xb5\xce\xbb\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb8\xe1\xbd\xb2\xcf\x82 \xce\xb3\xce\xad\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82). Pelazg priznava, da se je de\xc5\xbeela neko\xc4\x8d imenovala Apija, vendar ima Danaide za \xc5\xbeenske iz Libije in Egipta in \xc5\xbeeli vedeti, kako lahko izvirajo iz Arga. Danaide mu odgovorijo, da izvirajo iz Ije. V izgubljeni drami Danajke Ajshil pravi, da je bila pradomovina Pelazgov v okolici Miken.\n_START_SECTION_\nSofoklej\n_START_PARAGRAPH_\nSofoklej v odlomku izgubljene drame Inah prikazuje Inaha kot starca v Argu, na Heninih hribih med "tirsenskim Pelazgi" (gr\xc5\xa1ko Tyrsenoi Pelasgoi). Pelazgi imajo nenavadno dvojno ime Tirseno-Pelazgi. Pomen odlomka je nejasen, ime Tirseni pa se morda nana\xc5\xa1a na Tirence (gr\xc5\xa1ko Tyrrhenoi).\n_START_SECTION_\nEvripid\n_START_PARAGRAPH_\nEvripid v tragediji Orest prebivalce Arga imenuje Pelazgi. V izgubljeni drami Arhelaj Evripid pravi, da je Danaj ob prihodu v Inahovo mesto (Arg) uvedel zakon, da se morajo Pelazgi takoj preimenovati v Danajce.\n_START_SECTION_\nOvidij\n_START_PARAGRAPH_\nRimski pesnik Ovidij je v svojih Metamorfozah Grke, ki so se borili v trojanski vojni, imenoval Pelazgi.\n_START_SECTION_\nHekataj iz Mileta\n_START_PARAGRAPH_\nHekataj iz Mileta v svoji  Genealogiji pravi, da je Deukalionov rod (genos) vladal v Tesaliji, ki se je po kralju Pelazgu imenovala Pelazgija. V drugem odlomku istega dela omenja, da je bil Pelazg sin Zevsa in Niobe in da je njegov sin Likaon ustanovil kraljevsko dinastijo, ki je vladala v Arkadiji.\n_START_SECTION_\nAkusilaj\n_START_PARAGRAPH_\nAkusilaj v enem od svojih spisov omenja, da so Pelopone\xc5\xbeani dobili ime po Pelazgu, sinu Zevsa in Niobe.\n_START_SECTION_\nHelanik\n_START_PARAGRAPH_\nHelanik z Lezbosa se v odlomku 7 svoje Argo\xc5\xa1ke zgodovine ukvarja z besedo "konjerejski", ki se v Iliadi nana\xc5\xa1a na Arg na Peloponezu. Helanik omenja razlage ve\xc4\x8d avtorjev, ki se med seboj razlikujejo. Njegova pojasnila so trivialna in spadajo v domeno mitologije, vsi pa se strinjajo, da Helanik trdi, da se je naziv Argeia, se pravi Argolida, neko\xc4\x8d nana\xc5\xa1al na cel Peloponez in da so Pelazg in njegova brata Argeio dobili kot dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino od svojega o\xc4\x8deta, ki se v razli\xc4\x8dnih virih imenuje Triop, Arestor ali Foronej. Pelazg je pri Argu na reki Erasin zgradil trdnjavo Larisa, od koder izvira izraz Pela\xc5\xa1ki Arg. Kasneje se je preselil v notranjost polotoka, zgradil Faraizijo in pokrajino imenoval Pelazgija. Po prihodu Grkov se je Pelazgija preimenovala v Arkadijo._NEWLINE_V odlomku 76 Helanikove Foronide sta bila Pelazg in njegova \xc5\xbeena Menipa omenjena kot star\xc5\xa1a cele vrste kraljev Pelazgiotide u Tesaliji: Frastorja, Amintorja, Teutamida in Nasa. Pelazgi so se pod Nasom "dvignili" (anest\xc4\x93san) proti Helenom, ki so (v tej zgodbi) o\xc4\x8ditno zavladali Tesaliji, in nato od\xc5\xa1li v Italijo, kjer so najprej zavzeli Kortono in nato ustanovili Tirenijo. Zgodovinarji na tej osnovi zaklju\xc4\x8dujejo, da je bil Helanik prepri\xc4\x8dan, da so bili Pelazgi po poreklu iz Tesalije in predniki Etru\xc5\xa1\xc4\x8danov.\n_START_SECTION_\nEfor\n_START_PARAGRAPH_\nEfor je na osnovi Heziodovega zapisa, ki govori o izro\xc4\x8dilu, da je v Arkadiji \xc5\xbeivelo domorodno pela\xc5\xa1ko prebivalstvo, razvil teorijo, da so Pelazgi kot ljudstvo \xc5\xbeiveli "voja\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje" (strati\xc5\x8dtikon bion) in da so ljudstva, ki so prevzela njihov na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, prevzela tudi njihovo ime. Svoje ime so dali celi Heladi, kolonizirali Kreto in raz\xc5\xa1irili svojo oblast na Epir in Tesalijo in tista ozemlja, ki so jih anti\xc4\x8dni pisci od Homerja dalje imeli za pela\xc5\xa1ka. Peloponez se je v tistem \xc4\x8dasu imenoval Pelazgija.\n_START_SECTION_\nPavzanij\n_START_PARAGRAPH_\nPavzanij v Opisu Helade omenja, da so Arkadci trdili, da je bil Pelazg s svojimi spremljevalci prvi prebivalec njihove de\xc5\xbeele. Ko je postal kralj, je izumil kolibe, ogrinjala iz ov\xc4\x8dje ko\xc5\xbee in prehrano, katere glavna sestavina je bil \xc5\xbeelod. De\xc5\xbeela se je po njem imenovala Pelazgija. Ko je kralj postal Arkad, se je preimenovala v Arkadijo, njeni prebivalci Pelazgi pa v Arkadce.  Pavzanij pravi, da so bili Pelazgi tisti, ki so naredili lesen Orfejev kip v Demetrinem sveti\xc5\xa1\xc4\x8du v Teri in izgnali Minijce in Lakedemonce z Lemnosa.\n_START_SECTION_\nMitologija\n_START_PARAGRAPH_\nPela\xc5\xa1ka mitologija je malo znana. Zdi se, da je bilo njihovo glavno bo\xc5\xbeanstvo bog Ares in ne titan Helij in olimpski Apolon, katera so v klasi\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji imeli za bogova sonca. Sledovi Aresovega kulta so opazni v kultu Arejskega Zevsa (Zeus Areios), ki so ga gojili v Elidi, in imenu atenskega Areopaga (Areois pagos, Aresov gri\xc4\x8d).\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nKer je poznavanje identitete (ali identitet) Pelazgov nezanesljivo, je njihov jezik predmet ve\xc4\x8d teorij. Opisane so samo najpomembnej\xc5\xa1e. Glede na to, da spada gr\xc5\xa1\xc4\x8dina med indoevropske jezike, se takoj pojavi vpra\xc5\xa1anje, ali je bil indoevropski tudi pela\xc5\xa1ki jezik.\n_START_SECTION_\nIbero-kavka\xc5\xa1ki\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri gruzijski znanstveniki, na primer R.V. Gordeziani in M.G. Abdu\xc5\xa1eli\xc5\xa1hvili, povezujejo Pelazge z ibero-kavka\xc5\xa1kimi ljudstvi predzgodovinskega Kavkaza, katera so Grki imenovali Kolhidci in Iberci.\n_START_SECTION_\nAnatolski\n_START_PARAGRAPH_\nZ zahodni Anatoliji \xc5\xa1tevilna krajevna imena z infiksom  -ss- izhajajo iz pridevni\xc5\xa1kega sufiksa, ki se nahaja tudi v klinopisnem luvijskem in palajskem jeziku. Tipi\xc4\x8den primer je  Tarhunta\xc5\xa1a (Mesto boga neurja Tarhunta), medo je kasnej\xc5\xa1a beseda Parnassos morda povezana s hetitsko besedo parna  (hi\xc5\xa1a). Na osnovi teh elementov je nastala teorija, da je bil pela\xc5\xa1ki jezik do neke mere eden od anatolskih jezikov.\n_START_SECTION_\nTra\xc4\x8danski\n_START_PARAGRAPH_\nVladimir I. Georgiev je trdil, da so bili Pelazgi indoevropejci in da njihovo ime izvira iz indoevropske besede pelagos (morje), zato bi lahko bili Ljudstvo z morja (PR\xc5\x9aT), omenjeno na egip\xc4\x8danskih napisih. Povezoval jih je tudi s sosednjimi Tra\xc4\x8dani in postavil tezo o glasovni spremembi na prehodu s praindoevropskega na pela\xc5\xa1ki jezik.\n_START_SECTION_\nAlbanski\n_START_PARAGRAPH_\nAvstrijski dilomat in poznavalec albanskega jezika Johann Georg von Hahn je imel pela\xc5\xa1ki jezik za starodavno fazo v razvoju albanskega jezika. Sodobni znanstveniki so njegovo teorijo zavrgli, vendar je \xc5\xa1e vedno prisotna med albanskimi nacionalisti.\n_START_SECTION_\nNeznan\n_START_PARAGRAPH_\nPo Vladimiru I. Georgievu, ki je pela\xc5\xa1ki jezik umestil med armenski in albanski jezik, je Albert Joris Van Windekens (1915\xe2\x80\x921989) postavil teorijo o nekem nedokazanem hipoteti\xc4\x8dnem indoevropskem jeziu Pelazgov, v katerega je uvrstil gr\xc5\xa1ke besede brez gr\xc5\xa1ke etimologije in se nana\xc5\xa1ajo na imena mest, junake, rastline, obla\xc4\x8dile, predmete za vsakdanjo rabo in dru\xc5\xbebene organizacije. Njegova razprava Le P\xc3\xa9lasgique iz leta 1952 je bila sprejeta dokaj kriti\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nAtika\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 20. stoletja sta Italijanska \xc5\xa1ola arheologije in Ameri\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola klasi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij opravili arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja na atenski Akropoli in drugih najdi\xc5\xa1\xc4\x8dih v Atiki in odkrili neolitska naselja, orodje, keramiko in okostja \xc5\xbeivali, predvsem ovac in rib. Najdbe so bile zelo podobne najdbam na tesalskih akropolah v Sesklu in Diminiju. Najdbe so potrdile gr\xc5\xa1ke zapise, v katerih so Atenci opisani kot potomci Pelazgov, povezanih z neolitskim prebivalstvom Tesalije. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe kot celota ka\xc5\xbeejo, da so se prebivalci \xc5\xbee v 6. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. ukvarjali s poljedelstvom.\n_START_SECTION_\nLemnos\n_START_PARAGRAPH_\nAvgusta in septembra 1926 so \xc4\x8dlani Italijanske \xc5\xa1ole arheologije opravili podobna izkopavanja na otoku Lemnosu. Odkritja so objavili 3. januara 1927 v Messager d\'Ath\xc3\xa9nes. Glavni cilj raziskav je bil osvetliti etrursko-pela\xc5\xa1ko civilizacijo na tem otoku. Arheologi so izkopavali v Helesteji (Paleopolis), kjer so se, po Herodotu,  Pelazgi predali atenskemu poveljniku Miltijadu. Odkrili so tirensko nekropolo iz 9.-8. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. z ve\xc4\x8d kot 130 kostnicami, bronaste predmete in lon\xc4\x8denino. V kostnicah je bil \xc5\xbeenski in mo\xc5\xa1ki nakit. V mo\xc5\xa1kih kostnicah so bili no\xc5\xbei in sekire, v \xc5\xbeenskih pa uhani, bronaste igle, ogrlice, zlati diademi in zapestnice. Nekateri zlati predmeti so bili okra\xc5\xa1eni s spiralnimi vzorci, podobnimi mikenskim. Geometrijskih vzorcev niso odkrili. Rezultati izkopavanj so pokazali, da so bili lemno\xc5\xa1ki Tirenci ali Pelazgi ostanek mikenskega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nBeocija\n_START_PARAGRAPH_\nV 80. letih 20. stoletja so bila na gorskih vrhovih blizu vasi Skurta v Beociji odkrita najdi\xc5\xa1\xc4\x8da iz srednjega in poznega helenskega obdobja. V utrjenih gorskih naseljih so bili, po izro\xc4\x8dilu, vse do konca bronaste dobe naseljeni Pelazgi. Lokacija naselij ka\xc5\xbee tudi na to,  da je pela\xc5\xa1ko prebivalstvo \xc5\xbeelelo poudariti svojo druga\xc4\x8dnost, tako etni\xc4\x8dno kot gospodarsko, v primerjavi z mikenskimi Grki, ki so obvladovali Skurtsko dolino.'