b'\n_START_ARTICLE_\nEkranoplan\n_START_PARAGRAPH_\nEkranoplan je vozilo za izredno hitro vo\xc5\xbenjo po vodi. Po zasnovi je nekak\xc5\xa1en kri\xc5\xbeanec med hitrim \xc4\x8dolnom (gliserjem) in vodnim letalom (hidroplanom) in lahko dose\xc5\xbee hitrosti tudi do 400\xc2\xa0km/h._NEWLINE_Prve ekranoplane je izdelal ruski in\xc5\xbeenir Rostislav Jevgenjevi\xc4\x8d Aleksejev. Bil je tudi eden od prvih resnih raziskovalcev zaslonskega u\xc4\x8dinka (rusko: \xd1\x8d\xd1\x84\xd1\x84\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x82 \xd1\x8d\xd0\xba\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb0 = efekt ekrana), po katerem je ekranoplan dobil ime. Gre za pojav, da se vzgonska sila krila mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da, \xc4\x8de letalo leti zelo nizko nad tlemi in je krilo usmerjeno precej ostro navzdol. Pri tem krilo deluje kot nekak\xc5\xa1en zaslon, pred katerim se nabira ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina stisnjenega zraka, ki deluje podobno kot zra\xc4\x8dna blazina pri vozilih na zra\xc4\x8dno blazino (hovercraft). Ameri\xc5\xa1ki znanstveniki so ta efekt preu\xc4\x8devali pozneje in so ga poimenovali wing-in-ground efekt (kratko WIG efekt). Vozila, ki izrabljajo zaslonski efekt, lahko letijo tudi nad kopnim, vendar je pri tem dosti ve\xc4\x8dja nevarnost tr\xc4\x8denja v trde predmete, zato so v praksi taka vozila uporabna zlasti na velikih vodnih povr\xc5\xa1inah._NEWLINE_Sovjetska zveza je v \xc4\x8dasu hladne vojne podprla delo in\xc5\xbeenirja Aleksejeva, ker so v ekranoplanu videli hitro transportno vozilo za voja\xc5\xa1ke namene. Prve ekranoplane so zgradili ob obali Kaspijskega jezera._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji in tudi najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i model ekranoplana je imel uradno oznako KM, neuradno pa je postal znan kot Kaspijska po\xc5\xa1ast. Zgradili so ga v letih 1964-1965. Imel je razpon kril 37,6\xc2\xa0m, dolg pa je bil okoli 100\xc2\xa0m (ker so ga ve\xc4\x8dkrat predelali, se v virih pojavljajo nekoliko razli\xc4\x8dni podatki). Maksimalna vzletna masa tega ekranoplana je zna\xc5\xa1ala celih 544 ton - do izgradnje letala Antonov An-225 (imenovan \xd0\x9c\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x8f = Sanje) je bil to najve\xc4\x8dji lete\xc4\x8di stroj na svetu._NEWLINE_V letu 1972 so za\xc4\x8deli izdelovati serijo ekranoplanov tipa Orljonok (rusko: \xd0\x9e\xd1\x80\xd0\xbb\xd1\x91\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xba = Orli\xc4\x8d), ki so postali del rednega sestava sovjetske mornarice. Namenjeni so bili morskim desantom. Ta vozila so imela nekoliko izbolj\xc5\xa1ano zasnovo in so lahko kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das letela tudi kot navadna letala (na ra\xc4\x8dun nekoliko manj\xc5\xa1e nosilnosti), zato so jih konstruktoriji pomenovali ekranolet (rusko: \xd1\x8d\xd0\xba\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x91\xd1\x82)._NEWLINE_Leta 1987 je opravil prve testne polete novi udarni ekranoplan nosilec raket z imenom Lunj (rusko: \xd0\x9b\xd1\x83\xd0\xbd\xd1\x8c = Kanja). Njegov nadaljnji razvoj je prekinil razpad Sovjetske zveze._NEWLINE_Na satelitskem posnetku programa Google Earth je mo\xc5\xbeno videti dva ekranoplana ob obali Kaspijskega jezera v kraju Kaspijsk: Lunj na 42\xc2\xb052\xe2\x80\xb254\xe2\x80\xb3N, 47\xc2\xb039\xe2\x80\xb224\xe2\x80\xb3E in Orljonok na 42\xc2\xb052\xe2\x80\xb250\xe2\x80\xb3N, 47\xc2\xb039\xe2\x80\xb257\xe2\x80\xb3E (slika z dne 6.9.2006)._NEWLINE_Danes redno izdeluje velike ekranoplane samo Ladjedelnica Volga, Ni\xc5\xbeni Novgorod. Izdelujejo ekranoplane tipa Orljonok - tehni\xc4\x8dni podatki: maksimalna masa ob vzletu: 140 ton (od tega: 28 ton koristnega tovora), maksimalna hitrost: 400\xc2\xa0km/h, \xc5\xa1tevilo potnikov: 150, doseg: 3000\xc2\xa0km._NEWLINE_Nekaj manj\xc5\xa1ih podjetij in samograditeljev izdeluje tudi male (osebne) ekranoplane, ki po navadi dosegajo hitrosti do 100 ali 150\xc2\xa0km/h in lahko preva\xc5\xbeajo 1 do 8 oseb.'