b'\n_START_ARTICLE_\nPiksida (posoda)\n_START_PARAGRAPH_\nPiksida (gr\xc5\xa1ko \xcf\x80\xcf\x85\xce\xbe\xce\xaf\xcf\x82, mno\xc5\xbeina piksides) je oblika posode iz klasi\xc4\x8dnega sveta, navadno valjasta \xc5\xa1katla z lo\xc4\x8denim pokrovom. Prvotno so jo uporabljale predvsem \xc5\xbeenske za kozmetiko, nakit ali dragulje. Ohranjene pikside so ve\xc4\x8dinoma gr\xc5\xa1ka keramika, iz poznej\xc5\xa1ih obdobij so lahko iz lesa, kovine, slonovine ali drugih vrst materiala. Ime izhaja iz besede za korintsko \xc5\xa1katlo iz lesa drevesa puksos (pu\xc5\xa1pan), ki je tudi imela pokrov. Oblika posode se lahko izsledi do keramike protogeometri\xc4\x8dnega obdobja v Atenah, vendar so atenske pikside same po sebi razli\xc4\x8dnih oblik. Sprva sta prevladovala koni\xc4\x8dasta oblika in ravno dno. Koni\xc4\x8dasta ni trajala veliko dlje kot do 9. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, medtem ko se je z ravnim dnom nadaljevala v pozno geometri\xc4\x8dno dobo. Prav tako so \xc5\xa1e naprej nastajale ve\xc4\x8dje in bolj \xc4\x8dokate v razmerju. Pokrov je pogosto dovr\xc5\xa1eno oblikovan z ro\xc4\x8daji, stene so po navadi nekoliko izbo\xc4\x8dene. V 6. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem pa so v Atenah za\xc4\x8deli delati \xc5\xa1katle s konkavnimi stenami, ki jih je bilo mogo\xc4\x8de zlahka prijeti, ko so stale blizu skupaj na polici. O\xc5\xbeje oblike lahko primerjamo s srednjeve\xc5\xa1kim in zgodnjim sodobnim albarellom. Slike na piksidah obi\xc4\x8dajno prikazujejo poro\xc4\x8dni sprevod mladega dekleta pred hi\xc5\xa1o njenega novega mo\xc5\xbea._NEWLINE_Piks ali ciborij je tudi izraz za posebno liturgi\xc4\x8dno \xc5\xa1katlo, po navadi valjasto, razli\xc4\x8dnih oblik, ki se \xc5\xa1e vedno uporablja za shranjevanje in prenos posve\xc4\x8dene hostije v tradicionalnih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih cerkvah. Cerkev jih je za\xc4\x8dela uporabljati v zelo zgodnjem obdobju.'