b'\n_START_ARTICLE_\nChristen Longberg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de po imenu S\xc3\xb8ren ali Severin je umrl, ko je bil star osem let. Zanj je za\xc4\x8del skrbeti njegov stric. Poslal ga je na \xc5\xa1olanje v Lemvig na zahodu Danske. Po treh letih je od\xc5\xa1el k materi, ker je potrebovala njegovo pomo\xc4\x8d pri delu na poljih. Strinjala se je, da je pozimi lahko \xc5\xa1tudiral z duhovnikom \xc5\xbeupnije. To je veljalo do leta 1577. Tedaj je zaradi zlonamernosti nekaterih svojih sorodnikov in zaradi \xc5\xbeelje po znanju od\xc5\xa1el v Viborg._NEWLINE_Tu se je vpisal na klasi\xc4\x8dno gimnazijo in delal, da bi lahko pla\xc4\x8deval svoje stro\xc5\xa1ke. Leta 1588 je od\xc5\xa1el v K\xc3\xb8benhavn, ki je slovel po dobrih univerzah. Leta 1589 ga je za pomo\xc4\x8dnika vzel Tycho de Brahe na svojem observatoriju Uraniborg. Tu je ostal osem let. Z de Brahejem sta zapustila otok Hueen. 1. junija 1597 je od\xc5\xa1el \xc5\xa1tudirati na nekatere nem\xc5\xa1ke univerze. Januarja 1600 se je spet pridru\xc5\xbeil de Braheju v Pragi in dokon\xc4\x8dal Lunino teorijo svojega u\xc4\x8ditelja. Avgusta se je vrnil domov._NEWLINE_Obiskal je Frombork, kjer je opazoval Nikolaj Kopernik. Magistriral je na Univerzi v Rostocku. V Kobenhavnu je na\xc5\xa1el pokrovitelja, danskega kanclerja Christiana Friisa, ki ga je zaposlil na svojem domu. Leta 1603 so ga imenovali za rektorja \xc5\xa1ole v Viborgu. Dve leti kasneje so ga izbrali za profesorja na Univerzi v Kobenhavnu. Leta 1607 so mu podelili stolico za matematiko, kjer je ostal vse do svoje smrti._NEWLINE_Longberg ni bil napredni u\xc4\x8denjak. zagovarjal je de Brahejeve napa\xc4\x8dne poglede o refrakciji, verjel je, da so kometi glasniki zla in bil je prepri\xc4\x8dan, da je re\xc5\xa1il problem kvadrature kroga. Izra\xc4\x8dunal je, da je obseg kroga s premerom 43 enak kvadratnemu korenu od 18252, kar da 3,14185 ... za vrednost \xc5\xa1tevila \xcf\x80. John Pell in drugi so ga posku\xc5\xa1ali prepri\xc4\x8dati, da se moti. Leta 1632 je v Kobenhavnu slavnostno odprl izgradnjo dr\xc5\xbeavnega astronomskega poslopja, njegove dograditve pa ni dokon\xc4\x8dal. Danski kralj Kristijan IV., kateremu je posvetil delo Astronomia Danica, razlago de Brahejevega sitema sveta, mu je podelil kanoni\xc5\xa1tvo Lundna v Schleswigu._NEWLINE_Longberg se je ukvarjal s problemom vrtenja Zemlje okrog svoje osi.'