b'\n_START_ARTICLE_\nMitilena\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAnti\xc4\x8dna Mitilena je stala na majhnem otoku tik ob obali Lezbosa, z dograditvijo severnega in ju\xc5\xbenega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da pa se je zdru\xc5\xbeila z otokom. Med pristani\xc5\xa1\xc4\x8dema je bil sprva 700 m dolg in 30 m \xc5\xa1irok kanal. O\xc5\xbeina je bila globoka dva metra in dovolj \xc5\xa1iroka za plovbo trirem s tremi ali ve\xc4\x8d vrstami vesel. S\xc4\x8dasoma sta se v njej nabrala mulj in zemlja in ovirala plovbo, potem pa so jo dokon\xc4\x8dno zasuli._NEWLINE_V 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je Mitilena uspe\xc5\xa1no tekmovala z Mitimno na severu otoka za prevlado na otoku in postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de uspe\xc5\xa1nega zaledja vzhodnega dela otoka. Najslavnej\xc5\xa1i me\xc5\xa1\xc4\x8dani so bili Sapfo in Alkej in dr\xc5\xbeavnik Pitakus. Mesto je slovelo po veliki proizvodnji kovancev iz elektrona, ki so jih kovali od poznega 6. do sredine 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Upor Mitilene proti Atenam leta 428 pr. n. \xc5\xa1t. je zatrla atenska ekspedicijska vojska. Atenski javni zbor je po zmagi izglasoval sklep, da se vsi mo\xc5\xa1ki me\xc5\xa1\xc4\x8dani Mitilene pobijejo, \xc5\xbeenske in otroci pa prodajo za su\xc5\xbenje. Naslednji dan so sklep preklicali in proti Lesbosu poslali najhitrej\xc5\xa1o triremo, da bi preklic sporo\xc4\x8dila atenski vojski. Pot, dolgo 186 milj (344 km), je preplula v manj kot enem dneu, vendar je bila prepozna. V tem \xc4\x8dasu so \xc5\xbee usmrtili tiso\xc4\x8d upornih me\xc5\xa1\xc4\x8danov._NEWLINE_V Mitileni je dve leti (337-335 pr. n. \xc5\xa1t.) \xc5\xbeivel Aristotel s svojim prijateljem in naslednikom Teofrastom, rojenim na Lesbosu. Po vrnitvi je postal u\xc4\x8ditelj Aleksandra, sina Filipa II. Makedonskega._NEWLINE_Mitilence so leta 81 pr. n. \xc5\xa1t. uspe\xc5\xa1no oblegali in premagali Rimljani, med katerimi je bil tudi mladi Julij Cezar. \xc4\x8cetudi je Mitilena podpirala premagance v ve\xc4\x8dini velikih vojn v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., so njeni dr\xc5\xbeavniki uspe\xc5\xa1no prepri\xc4\x8dali Rim, da bodo odtlej podpirali rimske vladarje Sredozemlja in Mitilena se je rimskih \xc4\x8dasih razvila v cveto\xc4\x8de mesto._NEWLINE_Leta 56 n. \xc5\xa1t. sta se v mestu za nekaj \xc4\x8dasa ustavila evangelist Luka in apostol Pavel na povratku s Pavlovega tretjega misijonarskega potovanja (Apostolska dela 20:14). Priplula sta iz Asosa in nadaljevala plovbo proti Hiosu._NEWLINE_v Mitileni je bil rojen u\xc4\x8denjak in zgodovinar Zaharija Retorik (465-okoli 536), mitilenski \xc5\xa1kof, verjetno kalcedonske veroizpovedi. Leta 536 ali 553 je bil odstavljen._NEWLINE_V 9. stoletju so bili v Mitileni rojeni bizantinski svetniki, bratje nad\xc5\xa1kof Georgij, Simeon Stilit in David Menih. Njim je posve\xc4\x8dena cerkev sv. Simeona._NEWLINE_Zaradi nesporazumov s cesarico Zojo Porfirogeneto je njen drugi mo\xc5\xbe Mihael IV. Paflagonec  v Mitileno izgnal Konstantina IX. Monomaha. Po smrti Mihaela IV. in odstavitvi njegovega naslednika Mihaela V. Kalafata leta 1042 so Konstatina odpoklicali iz izgnanstva in ga imenovali za sodnika v Gr\xc4\x8diji._NEWLINE_Na Lesbosu in Mitileni so bili \xc5\xbee v antiki naseljeni Judje. Leta 1170 je Benjamin iz Tudele na otoku ustanovil deset judovskih skupnosti._NEWLINE_V srednjem veku je bil Lesbos del Bizantinskega cesarstva. Leta 1085 so ga za nekaj \xc4\x8dasa zasedli Seld\xc5\xbeuki. Leta 1198 je pravice do trgovanja iz mitilenskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da dobila Bene\xc5\xa1ka republika._NEWLINE_V 13. stoletju je Mitileno osvojil nikejski cesar Teodor I. Laskaris. Leta 1335 so Bizantinci s pomo\xc4\x8djo osmanske vojske ponovno osvojili otok, ki je bil takrat v lasti genovskega plemi\xc4\x8da Domenica Cattanea. \xc5\xa0e istega leta je cesar Ivan V. Paleolog otok dal genovskemu avanturistu Francescu Gattilusiju, poro\xc4\x8denemu s cesarjevo sestro Marijo. Cattaneo je leta 1373 obnovil trdnjavo, ki je ostala v genovski posesti do leta 1462, ko jo je oblegal in osvojil sultan Mehmed II. Osvajalec._NEWLINE_Otok Lesbos je ostal pod osmansko oblastjo do prve balkanske vojne leta 1912. Novembra tega leta je postal del Kraljevine Gr\xc4\x8dije.'