b'\n_START_ARTICLE_\nKarel Grabelj\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v proletarski dru\xc5\xbeini, bil je sin usnjarja in dninarice. O\xc4\x8de je od\xc5\xa1el na delo v Ameriko, po vrnitvi domov je padel v prvi svetovni vojni. Karel je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini in \xc5\xbee zgodaj ob\xc4\x8dutil socialno krivi\xc4\x8dnost, kar se odseva v njegovih delih. Po osnovni \xc5\xa1oli je od\xc5\xa1el na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljano. Pou\xc4\x8deval je na osnovni \xc5\xa1oli v Arti\xc4\x8dah, kjer je spoznal svojo \xc5\xbeeno. Leta 1935 se je vpisal na Vi\xc5\xa1jo pedago\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo v Zagrebu, kjer je \xc5\xa1tudiral biologijo, kemijo in geografijo, zaklju\xc4\x8dil jo je leta 1938. Kot predmetni u\xc4\x8ditelj je u\xc4\x8dil v me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli v Trbovljah, nato v Bre\xc5\xbeicah do leta 1941. Ko se je pri\xc4\x8dela druga svetovna vojna, se je z dru\xc5\xbeino umaknil na Vrhniko. Tu je bil med ustanovitelji OF, leta 1942 pa se je pridru\xc5\xbeil partizanom. Ves vojni \xc4\x8das je povezoval politi\xc4\x8dno delovanje s kulturnim. Bil je partijski funkcionar 2. bataljona Dolomitskega odreda, leta 1944 je vodil partijske te\xc4\x8daje na Babnem polju in v gozdovih blizu Ra\xc4\x8dne Gore. Po opravljenem vi\xc5\xa1jem partijskem te\xc4\x8daju v Rogu je leta 1945 postal urednik Novic, glasila OF za Dolenjsko in Notranjsko. V obdobju, ki ga je pre\xc5\xbeivel med partizani, je urejal ve\xc4\x8d glasil, npr. Notranjski glas. To so bili za\xc4\x8detki njegovega aktivnega ukvarjanja z novinarstvom. Po vojni je poldrugo leto urejal rubriko Slovenskega poro\xc4\x8devalca, nato je delal kot gospodarski urednik Ljudske pravice, leta 1949 pa je postal glavni urednik \xc4\x8dasopisa Kme\xc4\x8dki glas, kjer je ostal do upokojitve leta 1962. Po upokojitvi je do leta 1964 deloval v uredni\xc5\xa1kemu odboru revije Kurir\xc4\x8dek. Pokopan je v partizanski grobnici na Dr\xc4\x8di nad Vrhniko._NEWLINE_V Cankarjevi knji\xc5\xbenici Vrhnika je stalna razstava njegovih prvih knjig.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1933 je napisal prvo socialno povest \xc5\xa0trajk, vendar je zaradi leve politi\xc4\x8dne usmerjenosti te\xc5\xbeko dobil zalo\xc5\xbenika. Da ne bi bil cenzuriran, je naslov spremenil ter se skril za psevdonimom A. Ro\xc5\xbemanc. Prvotni naslov je spremenil v Sirene tulijo, delo je iz\xc5\xa1lo pri Cankarjevi dru\xc5\xbebi leta 1933. Delo je bilo politi\xc4\x8dno sporno, saj opisuje veliki \xc5\xa1trajk v tovarni Pollak na Vrhniki. Med vojno je pisal politi\xc4\x8dne \xc4\x8dlanke in uvodnike._NEWLINE_Pravo spodbudo za pisanje je dobil med NOB. Njegovo ime je postalo bolj znano \xc5\xa1ele po drugi svetovni vojni. Posegel je v problematiko partizanstva, vendar ni \xc5\xbeelel prikazati zgolj tega, ampak tudi psiholo\xc5\xa1ko orisati \xc5\xbeivljenje ljudstva v zaledju. Preizkusil se je v pisanju \xc4\x8drtic in novel, ki so izhajale v revijah Novi svet, Ljudska pravica ter Kme\xc4\x8dki glas, pozneje pa so iz\xc5\xa1le zbrane v knjigah Za svobodo in kruh (1947), V novi svet (1950) ter \xc5\xbdive brazgotine (1973). Najizrazitej\xc5\xa1a je \xc4\x8drtica Balada o starem Korenu in njegovem sinu (1947). Prvi roman z naslovom Dolomiti se kru\xc5\xa1ijo je iz\xc5\xa1el leta 1955 pri Slovenskem knji\xc5\xbenem zavodu. Naslednja dva romana Pomlad brez lastovk (1957) ter Most (1959) imata s prvim skupno tematiko partizanstva in zaledja in z njim sestavljata trilogijo. Zadnji roman Nioba (1977) je posvetil materi. Ljube\xc4\x8da slovenska mati kljub ideolo\xc5\xa1ki razdeljenosti in nesoglasju sinov ostaja obema v oporo. Njegovo izbrano delo je izdala zalo\xc5\xbeba Partizanska knjiga leta 1975._NEWLINE_Za mladino je napisal ve\xc4\x8d kraj\xc5\xa1ih povesti, npr. Zgodbe kurirja Tin\xc4\x8dka (1969) ter Moja partizanska oprema (1974), ki je bila dele\xc5\xbena ugodnih ocen. Dve leti pred smrtjo se je lotil domoznanske tematike z delom Cerkveni ma\xc4\x8dek (1938), kjer je popisan utrip Vrhnike na za\xc4\x8detku 20. stoletja._NEWLINE_Roman Nioba je preveden v srb\xc5\xa1\xc4\x8dino ter ru\xc5\xa1\xc4\x8dino, povest Moja partizanska oprema ter roman Med strahom in dol\xc5\xbenostjo v hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino, roman Dolomiti se kru\xc5\xa1ijo v \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dino ter roman Bole\xc4\x8dina v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti proze Karla Grabelj\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nPisal je prozo s socialno in aktivisti\xc4\x8dno tematiko z dogajanjem pred vojno, med vojno in po njej. Grabelj\xc5\xa1ek je vojno tematiko zdru\xc5\xbeeval s temami iz \xc5\xbeivljenja Notranjske in njenega kmeta, ki je ob\xc4\x8dutljiv, v\xc4\x8dasih tudi trmast. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du dogajanja so preprosti ljudje, navezani na zemljo in dru\xc5\xbeino, njihov svet se zamaja z nastopom vojne. Krivica in krivda spremljata trpljenje teh dru\xc5\xbein in posameznikov. V osrednjih romanih Dolomiti se kru\xc5\xa1ijo, Pomlad brez lastovk ter Most, v katerih opisuje partizanski boj v Dolomitih, se vojna prepleta z dru\xc5\xbeinskimi usodami. Posameznikovo \xc5\xbeivljenje dolo\xc4\x8dajo partizansko bojevanje, fronta, kasneje pa predvsem propadanje kmetij ter s tem povezane dru\xc5\xbeinske nesre\xc4\x8de. Psiholo\xc5\xa1ko poglobljeno je delo Med strahom in dol\xc5\xbenostjo (1967), ki nosi pomenljiv podnaslov Kronika osamele doma\xc4\x8dije. V njem odpira bole\xc4\x8do tematiko propadanja doma\xc4\x8dij. \xc4\x8clovek po vojni ostane zdvomljeni, nove spremembe v \xc5\xbeivljenju le s te\xc5\xbeavo prenese. Roman je po besedah Jo\xc5\xbeeta Snoja (Ubijanje zemlje: Revolucija na Slovenskem v prozi Karla Grabelj\xc5\xa1ka, 1987) tiha polemika s Kocbekovim Strahom in pogumom (1951). Po romanu je bil leta 1975 posnet istoimenski film v re\xc5\xbeiji Vojka Duleti\xc4\x8da. Najizrazitej\xc5\xa1a zna\xc4\x8dilnost Grabelj\xc5\xa1kovih pripovedi postane notranji monolog literarnih oseb, ki prika\xc5\xbee mo\xc4\x8dna \xc4\x8dustvena nasprotja, dopolnjena z dvomom, negotovostjo, sovra\xc5\xa1tvom, pohlepom in ma\xc5\xa1\xc4\x8devanjem.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti mladinske proze\n_START_PARAGRAPH_\nTa obsega najve\xc4\x8dji del njegovega literarnega ustvarjanja, v ospredju je partizanska tematika. Otrokom in mladini na hudomu\xc5\xa1en in razigran na\xc4\x8din pribli\xc5\xbeal tematiko vojne. Zgodbe so kratke in zabavne, ilustrirali so jih Bo\xc5\xbeo Kos, Jelka Godec Schmidt idr.'