b'\n_START_ARTICLE_\nStilit\n_START_PARAGRAPH_\nStilit (tudi stebrni svetnik) je asket iz prvih stoletij kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, ki \xc5\xbeivi na stebru (gr\xc5\xa1ko stylos). Ta precej ekstravagantna vrsta meni\xc5\xa1tva se je pojavila v Siriji v 5. stoletju. Ker je ena od bistvenih sestavin meni\xc5\xa1tva odmik od dru\xc5\xbebe, so nekateri to storili tako, da so pobegnili v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo, nekateri v gore, nekateri pa so za simboli\xc4\x8dno\xc2\xa0\xc2\xbbgoro\xc2\xab\xc2\xa0vzeli kak\xc5\xa1en steber opu\xc5\xa1\xc4\x8denega poganskega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Kapitel stebra so si obdali z ograjo, ki je onemogo\xc4\x8dala padec, saj so nekateri stiliti ostali na svojem stebru neprekinjeno ve\xc4\x8d let. \xc5\xbdiveli so izjemno strogo, se postili in posve\xc4\x8dali molitvi. Za najnujnej\xc5\xa1i stik s svetom so uporabljali \xc5\xa1kripec. K nekaterim so \xc5\xbee za \xc4\x8dasa njihovega \xc5\xbeivljenja romali verniki po blagoslov ali nasvet. Najbolj znamenit stebrni svetnik je sveti Simeon Stilit. V bizantinskem svetu je ta na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja ugasnil v 13. stoletju, med ruskimi pravoslavnimi pa je trajal \xc5\xa1e tja v 15. stoletje.'