b'\n_START_ARTICLE_\nKarbonarji\n_START_PARAGRAPH_\nKarbonarji so bili \xc4\x8dlani karbonerije, tajne revolucionarne dru\xc5\xbebe, ki je nastala v Neapeljskem kraljestvu v za\xc4\x8detku devetnajstega stoletja. Imenovali so se karbonarji, to je oglarji, ker so ves simbolizem svoje tajne organizacije prevzeli po poklicu obrtnikov, ki so pripravljali in prodajali oglje, kar spominja na framasonsko simboliko, ki se je opirala na zidarsko obrt, zaradi \xc4\x8desar imenujemo framasone tudi prostozidarje.\n_START_SECTION_\nNastanek karbonerije\n_START_PARAGRAPH_\nKarbonerija je bila po organizaciji, simbolih in predvsem po tajnosti zelo podobna prostozidarstvu. Prav zaradi tega je ve\xc4\x8dina karbonarskih dejanj \xc5\xa1e danes predmet raziskav. Znani so vsi zunanji znaki organizacije in imena njenih najvidnej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlanov, a nikoli ni bila objavljena jasna politi\xc4\x8dna pripadnost ali politi\xc4\x8dni program prvotnega gibanja. Prav ta politi\xc4\x8dna neopredeljenost podpira trditve nekaterih zgodovinarjev, po katerih je bila na za\xc4\x8detku karbonerija povsem framasonska organizacija ali celo odcep od glavne prostozidarske lo\xc5\xbee in kot taka brez specifi\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih nazorov razen popolne neodvisnosti od vsake oblasti.  V biv\xc5\xa1em Neapeljskem kraljestvu, ki je postalo od leta 1816 del Kraljevine Dveh Sicilij, so sestavljali karbonerijo biv\xc5\xa1i napoleonski vojaki in uradniki, ki so bili po Muratovem padcu odstavljeni, ali intelektualci in tiskarji, ki jih je prizadela cenzura, ali tudi trgovci, ki so jih nove carinske omejitve ovirale. Ni jih dru\xc5\xbeilo neko skupno politi\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje, temve\xc4\x8d golo nasprotovanje oblastem.\n_START_SECTION_\nPrve revolucionarne dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1820 so karbonarji prvi\xc4\x8d javno protestirali s pohodom iz Nole proti prestolnici Neaplju. Pohod sta vodila oficirja Michele Morelli in Giuseppe Silvati na \xc4\x8delu svojih konjeni\xc5\xa1kih enot, sledilo pa jim je veliko prebivalcev. Da bi jih pomiril, je kralj Ferdinand obljubil novo ustavo in parlament.  To je pod\xc5\xbegalo karbonarje po ostali Italiji. V Kraljevini Sardiniji je Santorre di Santarosa organiziral pohod na prestolnico Torino , s \xc4\x8dimer so karbonarji dosegli, da je Viktor Emanuel I. obljubil ustavo ._NEWLINE_Oba karbonarska podviga sta bila kmalu izni\xc4\x8dena. Neapeljski karbonarji so bili s pomo\xc4\x8djo Metternichovih \xc4\x8det popolnoma premagani in kralj Ferdinand je prepustil dr\xc5\xbeavna opravila soprogi Mariji Karolini, ki je gibanje zatrla. V Torinu je kralj abdiciral in naslednik Karel Feliks je poklical avstrijske \xc4\x8dete, ki so napadle revolucionarje in karbonerijo popolnoma uni\xc4\x8dile._NEWLINE_Septembra 1821 je pape\xc5\xbe Pij VII. z bulo Ecclesiam a Jesu Christo uradno prepovedal karbonerijo kot prostozidarsko organizacijo in izob\xc4\x8dil vse njene pripadnike. Naslednjega leta je bila odkrita v Modenski vojvodini karbonarska zarota in glavni osumljenec, duhovnik Giuseppe Andreoli, je bil javno obglavljen. _NEWLINE_Znani karbonarji, razen Morellija in Silvatija (oba usmr\xc4\x8dena leta 1822), so bili Federico Confalonieri, Silvio Pellico in Piero Maroncelli, ki so prestali dolge zaporne kazni in izgon. Nekateri karbonarji, na primer Angelo Canova in Giacomo Rezia, so bili zaprti v Ljubljanskem gradu.\n_START_SECTION_\nPrerod karbonerije\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotni karbonarji, ki so nasprotovali oblastem ve\xc4\x8dinoma samo zaradi osebnih nezadovoljstev in lokalnih sporov, so zahtevali od kralja ustavo, ker je to bilo najbolj revolucionarno dejanje, ki so si ga lahko predstavljali. V resnici velika ve\xc4\x8dina pripadnikov karbonerije ni imela pojma, kak\xc5\xa1na naj bi bila ustava in kako naj bi spremenila njihovo \xc5\xbeivljenje. Zato so posebno vodilni kadri organizacije kaj hitro podlegli vplivu republikanskih in komunisti\xc4\x8dnih idej, ki jih je tedaj \xc5\xa1iril Filippo Buonarroti, eden od voditeljev zarote Babeuf.  Po katastrofalnih uporih 1820-1821 je bilo karbonarsko gibanje postopoma reorganizirano. Glavna sprememba je bila odlo\xc4\x8dna politi\xc4\x8dna usmeritev organizacije. Ni \xc5\xa1lo ve\xc4\x8d za splo\xc5\xa1no nasprotovanje oblastem, temve\xc4\x8d za nasprotovanje tistim oblastem, ki so zavirale zdru\xc5\xbeenje Italije. Pojem zdru\xc5\xbeenja vseh prebivalcev Apeninskega polotoka v enotno samostojno dr\xc5\xbeavo je nastal po zaslugi karbonarjev. Politi\xc4\x8dna zavest, da gre za skupno idejo, je dru\xc5\xbeila revolucionarje in je bila podlaga za poznej\xc5\xa1i nastanek dr\xc5\xbeave Italije. Velikokrat se zaradi tega smatra karbonerijo za demokrati\xc4\x8dno in patrioti\xc4\x8dno organizacijo od vsega za\xc4\x8detka, dejansko pa je to postala \xc5\xa1ele v obdobju 1821-1830.\n_START_SECTION_\nDrugo obdobje karbonerije\n_START_PARAGRAPH_\nJulija 1830 so karbonarji sodelovali v pari\xc5\xa1kih protestih proti monarhiji, ki so se zaklju\xc4\x8dili z odstopom kralja Karla X., zadnjega Borbonca, in ustoli\xc4\x8denjem Ludvika Filipa Orleanskega.  Z zamenjavo monarhi\xc4\x8dne dinastije so francoski revolucionarji nameravali spremeniti celotni vladarski re\xc5\xbeim, kar se pa ni uresni\xc4\x8dilo. Julijska vstaja je bila le nekak\xc5\xa1en vzor za vsa protidr\xc5\xbeavna gibanja po ostali Evropi. Ljudsko nezadovoljstvo, ki je bilo do takrat le neorganizirano nasprotovanje oblastem, je zadobilo ve\xc4\x8d ali manj demokrati\xc4\x8dne, socialisti\xc4\x8dne, liberalne, nacionalisti\xc4\x8dne ali republikanske smernice, kar se je pozneje, leta 1848, sprevrglo v vsesplo\xc5\xa1no zahtevo po prenovi. Tudi italijanski karbonarji so se po pari\xc5\xa1ki vstaji opogumili, predvsem v Modenski vojvodini in v Pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_V Modeni, kjer je \xc5\xa1e pred devetimi leti bil usmr\xc4\x8den Andreoli samo zaradi pripadnosti karboneriji, je januarja 1831 Ciro Menotti, karbonar vse od leta 1817, prepri\xc4\x8dal modenskega vojvodo Franca IV., da se mora Modena otresti avstrijske nadoblasti in se priklju\xc4\x8diti filosavojskemu gibanju. Vojvoda je pristal na Menottijev na\xc4\x8drt ljudske vstaje, ker je nameraval izkoristiti mo\xc5\xbenost za nasledstvo Viktorju Emanuelu I., vendar si je v zadnjem trenutku premislil. Zajel je Menottija in 57 upornikov, ki so bili obsojeni na smrt in obe\xc5\xa1eni. V zgodovini Italije so zapisani kot predhodniki Risorgimenta. Sam Garibaldi je svojega prvorojenca imenoval Menotti._NEWLINE_V Pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi je vstaja za\xc4\x8dela v februarju. V ve\xc4\x8djih mestih (Bologna, Reggio Emilia, Imola, Faenza, Ancona, Ferrara, Parma) so karbonarji proglasili za\xc4\x8dasno vlado in razobesili italijansko trobojnico. Ustanovljen je bil korpus prostovoljcev, ki naj bi osvobodil Rim izpod pape\xc5\xa1ke oblasti. Pape\xc5\xbe Gregor XVI. je poklical na pomo\xc4\x8d Avstrijske \xc4\x8dete, ki so vojsko prostovoljcev napadle in uni\xc4\x8dile. Tudi ta vstaja je bila zadu\xc5\xa1ena v krvi, kar zaklju\xc4\x8duje drugo obdobje karbonerije.'