b'\n_START_ARTICLE_\nReka\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa9ka je velik naravni vodni tok. Po navadi vodni slap odvaja del padavinske vode in najde svojo pot z reko ali z vodotokom do oceana ali do velike stoje\xc4\x8de vodne povr\xc5\xa1ine, kot sta morje ali jezero. Reke so sestavljene iz nekaterih osnovnih delov. Njen tok razdelimo na tri predele, izvir in gornji tok tvorita za\xc4\x8detni del reke, ki postane glavni, spodnji ali dolnji tok. Reka te\xc5\xbei k uravnote\xc5\xbeenemu podol\xc5\xbenemu preseku in vzpostavitvi ravnovesja med erozijo in odlaganjem. V zgornjem toku prevladuje erozija. Manj\xc5\xa1i potoki se zdru\xc5\xbeujejo v mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e tokove, ki odna\xc5\xa1ajo vedno ve\xc4\x8d gradiva in v dolgih obdobjih izoblikujejo \xc5\xa1iroke doline. V ni\xc5\xbejih delih toka se strmec zmanj\xc5\xa1a in kamninski drobir se za\xc4\x8dne usedati._NEWLINE_Tista reka, ki dose\xc5\xbee morje ali jezero je glavna reka, manj\xc5\xa1i vodotoki, teko\xc4\x8di po ozemlju, ki ga odmakajo in se zdru\xc5\xbeijo z reko, so pritoki. Vodni tok je navadno zaprt v strugo s koritom med bre\xc5\xbeinama. Voda posku\xc5\xa1a po najkraj\xc5\xa1i poti dose\xc4\x8di erozijsko bazo in pri tem vrezuje struge, erodira povr\xc5\xa1je ter prena\xc5\xa1a in odlaga kamninski drobir. Od koli\xc4\x8dine vode in stalnosti tokov sta odvisni oblika re\xc4\x8dne struge in na\xc4\x8din usedanja kamninskega drobirja._NEWLINE_Najni\xc5\xbeji konec reke je njeno ustje. Glavna reka s svojimi pritoki tvori re\xc4\x8dje ali re\xc4\x8dni sistem. Ozemlju, s katerega odteka voda v glavno reko, re\xc4\x8demo pore\xc4\x8dje ali hidrografski bazen. V Sloveniji so \xc5\xa1tiri pore\xc4\x8dja: so\xc5\xa1ko, najve\xc4\x8dje savsko, dravsko in mursko, kolpsko. Del zemeljskega povr\xc5\xa1ja, ki ga odmaka ve\xc4\x8d re\xc4\x8dij, je povodje. Pore\xc4\x8dja in povodja so med seboj lo\xc4\x8dena z razvodji. \xc4\x8crta, ki razmejuje dve pore\xc4\x8dji ali razvodji je razvodnica. Glavna razvodnica lo\xc4\x8di re\xc4\x8dja, ki se odmakajo v razli\xc4\x8dne oceane._NEWLINE_Reke so najpomembnej\xc5\xa1i dejavnik oblikovanja zemeljskega povr\xc5\xa1ja, poleg tega pa imajo izjemen pomen za \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo, saj neposredno vplivajo na nastajanje mest, kmetijstvo, proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije in promet.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nReka se za\xc4\x8dne pri izviru (ali pogosteje iz ve\xc4\x8d izvirov) in kon\xc4\x8da na ustju, vmes pa sledi toku reke. Voda v reki je omejena na strugo (kanal), ki je obi\xc4\x8dajno sestavljena iz struge med bregovoma. Pri ve\xc4\x8djih rekah tudi med poplavnimi nasipi ali poplavnimi ravnicami, ki prepre\xc4\x8dujejo poplavnim vodam uiti iz struge ali omogo\xc4\x8dajo kontrolo nad njimi. Poplavne ravnice so lahko zelo \xc5\xa1iroke glede na velikost struge. Razlika med strugo in poplavno ravnico je lahko zabrisana, posebej v urbanih obmo\xc4\x8djih, kjer je ta obzidana._NEWLINE_Reke lahko te\xc4\x8dejo po pobo\xc4\x8djih gora, skozi re\xc4\x8dne doline (depresije) ali po ravninah in lahko ustvarijo kanjone ali soteske._NEWLINE_Izraz gornji tok se nana\xc5\xa1a na smer proti izviru reke, tj v nasprotni smeri toka. Podobno izraz spodnji tok opisuje smer proti izlivu._NEWLINE_Izraz levi breg se nana\xc5\xa1a na levo stran v smeri toka, desni breg na desno stran v smeri toka._NEWLINE_Re\xc4\x8dna struga obi\xc4\x8dajno vsebuje en sam tok vode, so pa nekatere reke, ki te\xc4\x8dejo v ve\xc4\x8d prepletenih in povezovalnih vodnih tokovih. Obse\xc5\xbene prepletene reke so v le nekaj regijah po svetu, kot je ju\xc5\xbeni otok na Novi Zelandiji ali nekatere reke v Himalaji (primer Yarlung Tsangpo/Brahmaputra), tudi na Aljaski, itd. Pojavljajo se tudi na zelo ravninskem terenu in v nekaterih ve\xc4\x8djih re\xc4\x8dnih deltah. Anastamosne reke so podobne prepletenim rekam, a so precej redke. Imajo obliko o\xc5\xbeilja in prena\xc5\xa1ajo velike koli\xc4\x8dine sedimentov (primer reka Columbija v Britanski Kolumbiji, reka Narew na Poljskem,...). Obstajajo redki primeri bifurkacije  ko se reka lo\xc4\x8duje in novi tokovi kon\xc4\x8dajo v razli\xc4\x8dnih izlivih, lahko v razli\xc4\x8dnih oceanih. Primer je bifurkacija reke Nerodimka na Kosovu._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Re\xc4\x8dni tok je vir energije, ki deluje na re\xc4\x8dno strugo, da spreminja svojo obliko (smer in prerez). Leta 1757 je nem\xc5\xa1ki hidrolog Albert Brahms empiri\xc4\x8dno ugotovil, da je potopljena te\xc5\xbea predmetov, ki jih lahko odnese reka, proporcionalna do \xc5\xa1estkratne mo\xc4\x8di hitrosti re\xc4\x8dnega toka.   Ta formulacija je zato v\xc4\x8dasih imenovana zakon zra\xc4\x8den je. Torej, \xc4\x8de se hitrost pretoka podvoji, bi tok preselil predmete s 64-krat toliko potopljene te\xc5\xbee. V gorskih hudourni\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8djih je to mogo\xc4\x8de razumeti kot erozijske kanale preko trdih kamnin in ustvarjanje peska in proda z uni\xc4\x8denjem ve\xc4\x8djih skal. Ledeni\xc5\xa1ke doline v obliki \xc4\x8drke U so lahko naslednji primer, pogosto so reke vklesale struge v obliki \xc4\x8drke V. V srednjem toku, kjer reka te\xc4\x8de \xc4\x8dez polo\xc5\xbenej\xc5\xa1a zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, lahko oblikuje okljuke z erozijo zunanjih delov bre\xc5\xbein in odlaganjem materiala na notranji strani zavojev. V\xc4\x8dasih bo reka odrezala zanko, skraj\xc5\xa1ala strugo in oblikovala mrtvico. Reke nosijo velike koli\xc4\x8dine sedimentov in lahko v ustju razvijejo delte. Reke, katerih ustja so v slanih plimskih vodah lahko tvorijo estuarij.._NEWLINE_V celotnem toku reke, bo skupna koli\xc4\x8dina vode, ki se transportira v toku, kombinacija povr\xc5\xa1inskega pretoka vode skupaj z znatnim obsegom, ki te\xc4\x8de skozi podpovr\xc5\xa1inske kamnine in prod. To je tako imenovana hiporei\xc4\x8dna cona, z vodo nasi\xc4\x8deno obmo\xc4\x8dje pod in ob strugi. Hiporei\xc4\x8dna cona je povezana s talno vodo. Pri \xc5\xa1tevilnih rekah v velikih dolinah, lahko ta nevidna komponenta toka mo\xc4\x8dno presega vidni tok.\n_START_SECTION_\nRe\xc4\x8dni relief\n_START_PARAGRAPH_\nRe\xc4\x8dni relief je posledica delovanja re\xc4\x8dnih tokov in je najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1a podoba kopnega povr\xc5\xa1ja Zemlje. Tak\xc5\xa1no povr\xc5\xa1je je sestavljeno iz ve\xc4\x8d pore\xc4\x8dij, ta pa iz dolin in slemen. Pri tem so pomembna tudi pobo\xc4\x8dja kot elementi dolin zaradi omogo\xc4\x8danja denudacije in erozije, re\xc4\x8dni tokovi pa zaradi odna\xc5\xa1anja nane\xc5\xa1enega materiala. Voda v re\xc4\x8dnem toku namre\xc4\x8d premore od svoje hitrosti in koli\xc4\x8dine odvisno kineti\xc4\x8dno energijo, ki je najve\xc4\x8dja v sredini toka tik pod njegovo povr\xc5\xa1ino (prikaz te hitrosti je mogo\xc4\x8d z izotahami). Hitrost tokov se navadno giblje med 1 m/s v ni\xc5\xbeinskih rekah oziroma delih rek ter 6 m/s v gorskih. S hitrostjo je povezan tip preoblikovalnih procesov, tako je v zgornjem toku naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8de zaznati erozijo, v spodnjem akumulacijo in v srednjem me\xc5\xa1anico obeh. Postopek oblikovanja reliefa slemen in dolin je v teoriji erozijskega cikla opisal ameri\xc5\xa1ki geomorfolog William M. Davis, a je bila ta neko\xc4\x8d \xc5\xa1iroko priznana teorija kasneje mo\xc4\x8dno dopolnjena zlasti z vidika \xc5\xa1tevila dejavnikov preoblikovanja povr\xc5\xa1ja.\n_START_SECTION_\nErozija\n_START_PARAGRAPH_\nRe\xc4\x8dna erozija, ki je razdeljena na globinsko in bo\xc4\x8dno, je mo\xc4\x8dna pri velikem strmcu in z njim povezani hitrosti vode, saj se kineti\xc4\x8dna energija toka sprva tro\xc5\xa1i za prenos samega toka, prese\xc5\xbeek se vlo\xc5\xbei v prenos prostih (akumuliranih) delcev in \xc5\xa1ele po premiku vseh slednjih pride do uporabe energije za erodiranje. Zato je zadnje zna\xc4\x8dilno zlasti za zgornji tok reke, dol\xc5\xbeina tega pa se skladno s starostjo re\xc4\x8dnega toka manj\xc5\xa1a zaradi napredovanja erodiranja pobo\xc4\x8dij dolin. Reka na ta na\xc4\x8din dosega erozijsko terminanto oziroma naklon strmca, ki ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8da ne erodiranja ne akumuliranja. Erozijska terminanta v praksi ni mogo\xc4\x8da in se ji najstarej\xc5\xa1e reke sveta le pribli\xc5\xbeujejo, saj sta razgibanost reliefa in z njo strmec odvisna od mnogih preoblikovalnih dejavnikov. Tako se za primer ob premiku morske gladine (erozijska baza reke) zaradi tektonskih dvigov pri\xc4\x8dne ponovno uravnote\xc5\xbeevanje strmca in zato zadenjska (tudi regresivna) erozija, ki preoblikuje re\xc4\x8dno strugo od ustja navzgor proti povirju._NEWLINE_Ker sta erozija in denudacija najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i v zgornjem toku, lahko reka prebije razvodni hrbet ter preusmeri vodo sosednjega povirja v svoj tok (obglavljenje reke). Zaradi vodnih vrtincev in razli\xc4\x8dno odpornih kamnin v dnu struge na obmo\xc4\x8dju erodiranja nastajajo do 2 metra globoki erozijski lonci oziroma draslje, pod slapovi in na re\xc4\x8dnih zavojih pa tolmuni. Slapovi in brzice se pojavljajo na tektonskih stopnjah in so zna\xc4\x8dilni za mlade re\xc4\x8dne profile, kjer erozija \xc5\xa1e ni ob\xc4\x8dutneje uravnote\xc5\xbeila povr\xc5\xa1inskih razlik vzdol\xc5\xbe struge. Posebna oblika so nestabilni slapovi v lehnjaku, ki se tvorijo kot posledica izlo\xc4\x8danja sige. Osamelci v rekah so gmote bolj odpornih kamnin v strugi._NEWLINE_Reka ob zmanj\xc5\xa1anju strmca preide v svoj srednji oziroma spodnji tok, kjer je re\xc4\x8dna dolina \xc5\xa1ir\xc5\xa1a. Tako pride do prostora za vijuganje in reka z bo\xc4\x8dno erozijo ustvarja meandre ter akumulacijske nasipe na notranjih delih zavojev ter globlje erodirane predele na zunanjih straneh._NEWLINE_Posebna oblika erodirajo\xc4\x8dega delovanja vodnih tokov se izra\xc5\xbea v poldnevni\xc5\xa1ko potekajo\xc4\x8dih rekah zaradi u\xc4\x8dinka Coriolisove sile. Prihaja do bolj razjedenih vzhodnih bregov pri v smeri severa teko\xc4\x8dih rekah in razjedenih zahodnih bregov pri na jug potujo\xc4\x8dih rekah, kar je zlasti opazno ob velikih tokovih Rusije, kakr\xc5\xa1en je Volga.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nPrah, pesek in drobir ter raztopljeni apnenec, ki se v re\xc4\x8dni strugi znajdejo zaradi re\xc4\x8dne erozije in denudacije, tok prena\xc5\xa1a po strugi navzdol. Zaradi bru\xc5\xa1enja (to bru\xc5\xa1enje predstavlja tudi pove\xc4\x8dano erodiranje re\xc4\x8dne struge) nastajajo zaobljeni delci, imenovani re\xc4\x8dni prod.\n_START_SECTION_\nOdlaganje (akumulacija)\n_START_PARAGRAPH_\nOdlaganje materiala poteka na podro\xc4\x8djih padca hitrosti toka, kar najve\xc4\x8dkrat pomeni prehod v srednji ali spodnji tok, oziroma prehod iz hribovitega v bolj uravnan svet. Tak\xc5\xa1na povezava z akumulacijo pa ni obvezna, tako zaradi novega uravnote\xc5\xbeevanja reka pri\xc4\x8dne erodirati vzdol\xc5\xbe celotnega toka ob tektonskem dvigovanju podlage (npr. Sava v Posavskem hribovju in Donava v D\xc5\xbeerdapu) ter nasipavati material od primeru tektonskega ugrezanja. Ravno tako prihaja do periodi\xc4\x8dnega akumuliranja v zgornjem toku (nizek vodni stolpec) in erodiranja v spodnjem (visok vodni stolpec). Reke s seboj nosijo velike koli\xc4\x8dine materiala: Sava Dolinka mimo Jesenic potuje s 160.000 m\xc2\xb3 proda letno in Misisipi ob New Orleansu s skoraj 1,5 milijona ton dnevno._NEWLINE_Najjasnej\xc5\xa1a posledica re\xc4\x8dne akumulacije so ravna dna dolin - tako prihaja do nastanka obse\xc5\xbenih prodi\xc5\xa1\xc4\x8d (Furlanija). Zaradi odlaganja na dnu struge se oblikujejo podolgovati re\xc4\x8dni otoki, odlaganje materiala neposredno ob prehodu iz hribovitega v ni\xc5\xbeji svet pa botruje stvaritvi vr\xc5\xa1ajev oziroma pahlja\xc4\x8dastih nanosov materiala ob strugi. \xc5\xa0e ena izmed posledic odlaganja so izgonske struge, katerih dno in bregovi so dvignjeni nad okolico (Pad); tak\xc5\xa1en svet je primeren za gradnjo namakalnih sistemov, a tudi pod vplivom pogostih poplav. Odlaganje materiala ob re\xc4\x8dnih izlivih v morja povzro\xc4\x8da re\xc4\x8dne delte, ki se \xc5\xa1irijo v okolico po delti premikajo\xc4\x8de se struge ter tudi v morje in so podlaga za nastanek obse\xc5\xbenih mo\xc4\x8dvirij (So\xc4\x8da in Nil). Tudi ob izlivih rek v jezera nastajajo jezerske re\xc4\x8dne delte (Savica pri Bohinjskem jezeru in Selenga pri Bajkalskem jezeru)._NEWLINE_Re\xc4\x8dne terase so rezultat menjavanja bo\xc4\x8dne erozije in akumulacije ter globinske erozije. Ob spremembi mno\xc5\xbeine vode v strugi (primer je konec ledene dobe s taljenjem ledenikov in pove\xc4\x8dano koli\xc4\x8dino teko\xc4\x8de vode) ali vi\xc5\xa1ine erozijske baze (morska gladina) reka materiala ne odlaga ve\xc4\x8d, pa\xc4\x8d pa zaradi pove\xc4\x8dane hitrosti (kineti\xc4\x8dne energije) pri\xc4\x8dne erodirati svojo naplavno ravnico in v njej oblikovati novo strugo. Ker obdobje pove\xc4\x8dane kineti\xc4\x8dne energije vodotoka navadno ne traja dolgo, ta ne erodira svoje celotne naplavine, zato ob robovih ostanejo re\xc4\x8dne terase. Postopek se lahko ponovi ve\xc4\x8dkrat in tako tudi pride do oblikovanja ve\xc4\x8deta\xc5\xbenega sistema re\xc4\x8dnih teras.\n_START_SECTION_\nPodzemni tokovi\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina rek, vendar ne vse, te\xc4\x8dejo na povr\xc5\xa1ini. Podzemnih reke te\xc4\x8dejo skozi podzemne jame ali kaverne. Take reke so pogoste v regijah z apnen\xc4\x8dastimi geolo\xc5\xa1kimi formacijami. Podglacialni potoki so pletene reke, ki te\xc4\x8dejo na tleh ledenikov in ledenih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki omogo\xc4\x8dajo ledeni\xc5\xa1ki vodi da se odvaja na \xc4\x8delni strani ledenika. Zaradi gradienta tlaka zaradi krovne mase ledenika, lahko tokovi te\xc4\x8dejo celo navzgor.\n_START_SECTION_\nStalnost pretoka\n_START_PARAGRAPH_\nPresihajo\xc4\x8da reka ali intermitentna reka - z ob\xc4\x8dasnim povr\xc5\xa1inskim tokom, te\xc4\x8de le ob\xc4\x8dasno in je lahko suha celo ve\xc4\x8d let. Te reke se nahajajo na obmo\xc4\x8djih z omejenimi ali zelo spremenljivimi padavinami ali pa se lahko pojavijo zaradi geolo\xc5\xa1kih pogojev, kot je zelo prepustna re\xc4\x8dna struga. Nekatere take reke te\xc4\x8dejo v poletnih mesecih, a ne v zimskem \xc4\x8dasu. Te reke se tipi\xc4\x8dno napajajo iz krednih vodonosnikov, kateri se polnijo iz zimskih padavin.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nReke lahko razvr\xc5\xa1\xc4\x8damo po mnogih kriterijih: glede na topografijo topografije, biotski status, njihov pomen za \xc5\xa1portne dejavnosti in podobno.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija brzic\n_START_PARAGRAPH_\nInternational Scale of River Difficulty se uporablja za oceno izzivov plovnosti, zlasti tistih z brzicami. Razred I je najpreprostej\xc5\xa1i, razred VI je najte\xc5\xbeji.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija re\xc4\x8dnih tokov\n_START_PARAGRAPH_\nStrahler Stream Order uvr\xc5\xa1\xc4\x8da reke glede na povezljivost in hierarhijo, ki jo prispevajo pritoki. Povirje so prvi red, medtem ko je reka Amazonka dvanajsti red. Pribli\xc5\xbeno 80% vodotokov na svetu so prvega in drugega reda.\n_START_SECTION_\nRaba\n_START_PARAGRAPH_\nReke se uporabljajo kot vir vode, za pridobivanje hrane, za prevoz, kot obrambni ukrep, kot vir energije za pogon strojev, za kopanje in kot sredstvo za odstranjevanje odpadkov._NEWLINE_Reke so uporabljali za navigacijo tiso\xc4\x8de let. Na\xc5\xa1li so dokaze za navigacijo Indske civilizacije, ki je obstajala v severozahodnem Pakistanu okoli 3300 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem.  Re\xc4\x8dna navigacija omogo\xc4\x8da poceni prevoz in se veliko uporablja na ve\xc4\x8dini ve\xc4\x8djih rek na svetu, kot so Amazonka, Ganges, Nil, Misisipi, Ind in druge._NEWLINE_V nekaterih gozdnatih obmo\xc4\x8djih: kot sta Skandinavija in Kanada, drvarji uporabljajo reko za spravilo podrtih dreves dolvodno do lokacij za nadaljnjo predelavo._NEWLINE_Reke so vir hrane od prazgodovine in so pomemben vir pitne vode, ki se lahko uporablja za pitje in namakanje. Zato ni presenetljivo, da se ve\xc4\x8dina ve\xc4\x8djih mest na svetu nahaja na bregovih rek. Reke pomagajo dolo\xc4\x8diti oblike urbanega mesta in sosesk in njihovi koridorji pogosto predstavljajo prilo\xc5\xbenost za obnovo mest z razvojem sprehajali\xc5\xa1\xc4\x8d. V manj razvitem svetu zagotavljajo enostaven na\xc4\x8din odstranjevanja odpadkov._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Hitro teko\xc4\x8de reke in slapovi se pogosto uporabljajo kot vir energije za pogon mlinov in hidroelektrarn. Pred izumom parnega stroja so bili mlini za mletje \xc5\xbeita in za predelavo volne in drugih tekstilij pogosti po vsej Evropi. Leta 1890 so bili prvi stroji za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije iz re\xc4\x8dne vode name\xc5\xa1\xc4\x8deni v Cragside v Northumberlandu. V zadnjih desetletjih je pri\xc5\xa1lo do znatnega pove\xc4\x8danja v proizvodnji elektri\xc4\x8dne energije iz vode, \xc5\xa1e posebej v gorskih regijah._NEWLINE_Grobi sedimenti, kot sta prod in pesek, se v veliki meri uporabljajo v gradbeni\xc5\xa1tvu. Taki posegi lahko ustvarijo obse\xc5\xbena nova jezera, habitati gramoznic se ponovno napolnijo z vodo. V drugih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah lahko destabilizira strugo in potek reke in povzro\xc4\x8di hude po\xc5\xa1kodbe za drstenje ribjih populacij, ki se zana\xc5\xa1ajo na stabilne formacije._NEWLINE_Na gorskih rekah, kjer se pojavljajo brzice ali celo slapovi, se te pogosto uporablja za rekreacijo.._NEWLINE_Reke so pomembne pri dolo\xc4\x8danju politi\xc4\x8dnih meja dr\xc5\xbeav in pri obrambi. Na primer, Donava je bila dolgoletna meja rimskega cesarstva, danes pa tvori ve\xc4\x8dino meje med Bolgarijo in Romunijo. Misisipi v Severni Ameriki in Ren v Evropi sta veliki meji vzhod-zahod na teh celinah. Reki Orange in Limpopo v ju\xc5\xbeni Afriki tvorita meje med pokrajinami in dr\xc5\xbeavami vzdol\xc5\xbe njihovih poti.'