b'\n_START_ARTICLE_\nMladinski opus Frana Sale\xc5\xa1kega Fin\xc5\xbegarja\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIVLJENJE IN DELO\n_START_PARAGRAPH_\nFran Sale\xc5\xa1ki Fin\xc5\xbegar se je 9. februarja 1871 v Doslovi\xc4\x8dah pri Breznici na Gorenjskem, umrl pa 2. junija 1962 v Ljubljani._NEWLINE_Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval najprej v doma\xc4\x8dem kraju, nato pa v Radovljici. Gimnazijo je kon\xc4\x8dal v Ljubljani, po kon\xc4\x8danem bogoslu\xc5\xbeju pa je slu\xc5\xbeboval pa raznih slovenskih krajih, najve\xc4\x8d na Gorenjskem. Udejstvoval se je kot pisatelj, dramatik, duhovnik in urednik._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjsko je bil povezan predvsem s kme\xc4\x8dkim ljudstvom, dobro je poznal njegove gmotne in duhovne razmere ter mu posvetil velik del svojega slovstvenega dela. Najbolj znane \xc4\x8drtice iz kme\xc4\x8dkega \xc5\xbeivljenja so: Na petelina, Na\xc5\xa1 vsakdanji kruh, Sama, Dekla An\xc4\x8dka, Prerokovana, Strici.  Velik uspeh je dosegel s svojimi ljudskimi igrami, z zgodovinsko in sodobno snovjo iz kme\xc4\x8dkega \xc5\xbeivljenja: Divji lovec, Na\xc5\xa1a kri, Veriga, Razvalina \xc5\xbeivljenja. Leta 1906-1907 je objavil najob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1i spis, zgodovinski roman Pod svobodnim soncem. Bil je tudi urednik Moharjeve dru\xc5\xbebe in Mladike ter \xc4\x8dlan SAZU od leta 1938. Leta 1951 je prejel Pre\xc5\xa1ernovo nagrado._NEWLINE_Napisal je vrsto pripovedi tudi za mladino, v katerih opisuje naravo, doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali, rastline, planine, svoje otro\xc5\xa1tvo \xe2\x80\xa6 Te pripovedi so: \xc5\xa0tudent naj bo, Makalonca, Iveri, Leta moje mladosti, najbolj znana pa je Gospod Hudournik._NEWLINE_Fran Sale\xc5\xa1ki Fin\xc5\xbegar je realisti\xc4\x8dni pisatelj, ki je napisal veliko ljudskih del, v njih uporabil kme\xc4\x8dki jezik in jih namenil mladini in odraslim bralcem.\n_START_SECTION_\nANALIZA OPISA MLADINSKIH DEL\n_START_PARAGRAPH_\nKer je bil kot otrok in tudi kasneje v \xc5\xbeivljenju tesno povezan s kme\xc4\x8dkim \xc5\xbeivljenjem in ljudstvom, \xc5\xa1e posebno njegova mladinska dela vsebujejo kme\xc4\x8dko obarvan jezik in slog._NEWLINE_\xc5\xa0TUDENT NAJ BO:Zgodba je Fin\xc5\xbegarjeva avtobiografska povest. Opisuje prvo leto \xc5\xa1olanja v Ljubljani, razklanost med domom in Ljubljano, med kme\xc4\x8dkim in mestnim \xc5\xbeivljenjem._NEWLINE_GOSPOD HUDOURNIK:Avtor tudi tu opisuje med drugim tudi sebe, saj je tudi sam imel pred vojno na Zabre\xc5\xa1ki planini pod Stolom ko\xc4\x8do z imenom Murka. Povest Gospod Hudournik je opis narave, kako lepa je in kako premalo jo cenimo._NEWLINE_LETA MOJE MLADOSTI IN IVERI: Avtor pi\xc5\xa1e o mladostnih spominih, o svojih star\xc5\xa1ih, dedu, bratu Janezu, \xc5\xa1olanju, doma\xc4\x8dih planinah, \xc5\xbeivalih, rastlinah\xe2\x80\xa6_NEWLINE_O pisanju je pisatelj dejal: \xc2\xa0\xc2\xbbOj ljubi moji, pisanje koli\xc4\x8dkaj dobrih povesti je te\xc5\xbeko delo. Star\xc4\x8dki nismo za to ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d sposobni. V starosti nam uhajajo misli le nazaj v mlada leta. Iz teh vam poskusim napisati nekaj zgodbic. Vse to je izklesal \xc4\x8das iz mojega \xc5\xbeivljenja; zato jim pravim \xe2\x80\x93 IVERI.\xc2\xab_NEWLINE_MAKALONCA: Je malo nenavadna, saj tu ne najdemo motivov iz kme\xc4\x8dkega ali avtorjevega \xc5\xbeivljenja. Govori o kraljevem sinu, ki je od\xc5\xa1el po svetu slu\xc5\xbeit kruh, se zaljubil v cesarjevo h\xc4\x8der, naletel na kup nesre\xc4\x8d, na koncu pa se le poro\xc4\x8dil in sre\xc4\x8dno \xc5\xbeivel._NEWLINE_VRBENSKI OV\xc4\x8cAR: Ta novela je primer zgodnje Fin\xc5\xbegarjeve mladinske pripovedne proze. Zgodba se godi v Vrbi, ki je od pisateljevih Doslav\xc4\x8d oddaljena  le kilometer. Zgodba ni avtobiografska, vsebuje pa motive iz kme\xc4\x8dkega-planinskega sveta.\n_START_SECTION_\nINTERPRETACIJA DEL\n_START_PARAGRAPH_\nMAKALONCA: Zgodba govori o kraljevem najmlaj\xc5\xa1em sinu Petrusu, ki je od\xc5\xa1el od doma slu\xc5\xbeit kruha in denarja, ker o\xc4\x8de ni vedel kako bi ga zaposlil. Najprej se je preizkusil v kova\xc5\xa1tvu kjer je bil izredno uspe\xc5\xa1en, potem v tesarstvu, in nato \xc5\xa1e v vite\xc5\xa1tvu. Povsod je bil zelo  uspe\xc5\xa1en, vendar zaradi hudobnih in nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivih gospodarjev primoran oditi. Kasneje v nekem boju spozna cesari\xc4\x8dno Makalonco, ker on ni bogat in njen o\xc4\x8de ne bi dovolil poroke skupaj pobegneta. Ta \xc4\x8das pa Petrus izgubi prstan, ki mu ga je dala mati in ga pojde iskat, Makaklonco pa med spanjem pusti samo. Ker ga je na morju doletela nesre\xc4\x8da se dolgo ne vrne, Makalonca pa misli da jo je zapustil. Po dolgem \xc4\x8dakanju se odpravi na pot iskati dela saj ve, _NEWLINE_da se domov ne more vrniti. Usoda je hotela, da se je prav pri Petrusovi materi zaposlila kot spleti\xc4\x8dna. Ko se je Petrus vrnil domov k materi in zagledal Makalonco pri njej je bil presre\xc4\x8den. Za nagrado v nekem boju ko je kralju re\xc5\xa1il premo\xc5\xbeenje, kralj pa ni imel svojega naslednika se je odlo\xc4\x8dil da vse bogastvo zapusti Petrusu. Po veselem sre\xc4\x8danju je na svoj grad odpeljal mater in Makalonco, tam so sre\xc4\x8dno \xc5\xbeiveli naprej._NEWLINE_\xc5\xa0TUDENT NAJ BO: Zgodba govori o prvem \xc5\xa1olskem letu v Ljubljani. Avtor opisuje kako mu je bilo v gimnaziji ker ni znal nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, kako je bil zaznamovan \xc5\xbee samo s tem da je sedel v zadnjih dveh klopeh, kjer so lahko sedeli le otroci s pode\xc5\xbeelja, tisti otroci ki njihovi star\xc5\xa1i niso imeli denarja, oz. so ga imeli komaj za pre\xc5\xbeivetje in pla\xc4\x8devanje \xc5\xa1olnine. Opisuje tudi \xc5\xbeivljenje v \xc5\xa1tudentski sobi pri gospodarici Regini in s stanovalci. Fantom je bilo ime Jaka, Pepe, Julijo. V zgodbi velikokrat omeni svoje domoto\xc5\xbeje, pomanjkanje pravih in po\xc5\xa1tenih prijateljev, omeni da ga gledajo postrani \xc5\xbee samo zaradi obleke, pri profesorjih pa je manj vreden od me\xc5\xa1\xc4\x8danskih otrok. Sostanovalci mu predstavljajo sku\xc5\xa1njavo in zaradi njih zanemarja \xc5\xa1olske obveznosti, s tem pa tudi sam zelo trpi daj se zaveda da o\xc4\x8de in mati trdno delata da lahko pla\xc4\x8dujeta njegovo \xc5\xa1olanje. Zelo mu je hudo, ko se ob koncu leta vrne domov, letnika pa ni izdelal. Doma\xc4\x8di \xc5\xbeupnik fanta podpre, star\xc5\xa1em pa zagotovi, da so za neuspeh v veliki meri krivi sostanovalci, in jim zagotovi da bo tokrat primerno stanovanje poiskal on._NEWLINE_In res, Franceta naslednje leto vpi\xc5\xa1ejo ponovno v prvi letnik, fant pa je ob koncu leta odli\xc4\x8den._NEWLINE_GOSPOD HUDOURNIK: Gospod Hudournik je sinonim za gospoda Kali\xc5\xa1nika, ki je mestni uradnik. Vseskozi je hrepenel po planinah in gorskem zraku medtem ko je cele dneve pre\xc5\xbeivljal v pisarn sredi Ljubljane. Po dolgem sanjarjenju si je kon\xc4\x8dno postavil majhno hi\xc5\xa1ico ki jo je poimenoval Murka po gorskih ro\xc5\xbeah. Ko se je odpravljal na dopust je na vlaku sre\xc4\x8dal nekdanjo so\xc5\xa1olko, ki mu je prodala psa, zraven pa ga nagovorila da je \xc4\x8distokrven. Psa je poimenoval Lisko in ga zelo vneto in vztrajno pou\xc4\x8deval. Lisko se je lepo u\xc4\x8dil, ko pa je gospodar zvedel da je navaden me\xc5\xa1an\xc4\x8dek, ni bil prav ni\xc4\x8d razo\xc4\x8daran celo ponosen je bil na Liskota, ki je bil res izjemno pameten in iznajdljiv. Gospod Hudournik in Lisko v planinah in okolici Murke izjemno u\xc5\xbeivata, sre\xc4\x8dujeta se z raznimi dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dinami, manj\xc5\xa1imi nesre\xc4\x8dami, ki so vselej koristne in predvsem pou\xc4\x8dne za Liska, hodita nabirat zdravilne ro\xc5\xbeice, se sre\xc4\x8dujeta s ka\xc4\x8dami, martin\xc4\x8dki, jeleni, ma\xc4\x8dkami, koko\xc5\xa1mi, polhi in mi\xc5\xa1kami. Dobita tudi goste z mesta, ki pa jih nista ravno navdu\xc5\xa1ena saj kvarijo njun vsakdan. Ko se po prelepem dopustu vra\xc4\x8data nazaj v Ljubljano sta oba \xc5\xbealostna, skrivno pa se \xc5\xbee veselita prihodnjega dopusta._NEWLINE_VRBENSKI OV\xc4\x8cAR: Vrbenski ov\xc4\x8dar z doma\xc4\x8dim imenom Rokica je bil preprost kme\xc4\x8dki \xc4\x8dlovek. Ni bil poro\xc4\x8den, skromno je \xc5\xbeivel s svojo sestro Mreto, ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pa je pre\xc5\xbeivel v planinah, kjer je pasel ovce. Nekega dne je na pa\xc5\xa1niku na\xc5\xa1el majhnega zapu\xc5\xa1\xc4\x8denega otroka. Ker se o\xc4\x8de in mati nista javila, se je odlo\xc4\x8dil da ga bo vzgajal sam. Na za\xc4\x8detku mu je pomagala dekla Marina kasneje pa sestra Mreta. Fanta je poimenoval v Izidorja. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa je s svojim skrbnikom pre\xc5\xbeivel v planinah in postajal odli\xc4\x8den ov\xc4\x8dar. Bil je dele\xc5\xbeen gore\xc4\x8de ljubezni in pre\xc5\xbeivljal brezskrbno otro\xc5\xa1tvo. Nekega dne se pojavi Izidorjev pravi o\xc4\x8de in ga odpelje s seboj. Ker pa je vedel da brez Vrbenskega ov\xc4\x8darja Izidor ne bi nikoli zrasel v tako zdravega fanta, mu je bil iskreno hvale\xc5\xbeen in mu pla\xc4\x8deval, da je lahko Rokica na stara leta dostojno \xc5\xbeivel. Tudi Izidor ni na svojega skrbnika in njegovo ljubezen nikoli pozabil, in ga v znak hvale\xc5\xbenosti redno obiskoval._NEWLINE_LETA MOJE MLADOSTI: Tu so zbrani pisateljevi spomini v katerih najbolj neposredno pi\xc5\xa1e o sebi, o svojih star\xc5\xa1ih in dedu, o domu in svojem prvem \xc5\xa1olanju do prihoda v Ljubljano. Osrednji del pisateljevih spominov so spomini na o\xc4\x8deta in mater. Zgodbe ki so v spominih opisane imajo spodnje naslove:_NEWLINE_Vas Doslovi\xc4\x8de:_NEWLINE_Opis rojstne vasi, kdaj in kako je dobila to ime._NEWLINE_Francetov France: Govori o otro\xc5\xa1tvu svojega o\xc4\x8deta, opi\xc5\xa1e njegovo pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo pa tudi to, da se je zelo hitro u\xc4\x8dil o\xc4\x8detove obrti in sicer \xc5\xa1iviljstva._NEWLINE_Moja rojstna hi\xc5\xa1a: Opi\xc5\xa1e okolico in notranjost rojstne hi\xc5\xa1, bila je lesena in le ometana, ima kru\xc5\xa1no pe\xc4\x8d, veliko javorjevo mizo ob kateri je \xc5\xa1ivaril o\xc4\x8de , stratve\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Smrtni otet: Opi\xc5\xa1e svoj te\xc5\xbeak porod ob katerem bi z mamo skoraj oba umrla. Vsi so bili mnenja da sta z materjo pre\xc5\xbeivela le po \xc4\x8dude\xc5\xbeu._NEWLINE_Moja mladost in moj o\xc4\x8de: Pove, da je bil o\xc4\x8de izredno spreten pri vseh opravilih, kako sta popravljala dimnik, kako se je u\xc4\x8dil \xc5\xa1ivati._NEWLINE_Svojemu o\xc4\x8detu: \xc5\xa0e enkrat poudari o\xc4\x8detovo marljivost, pove mu da ga neizmerno ceni._NEWLINE_Miklav\xc5\xbeev no\xc5\xbei\xc4\x8d: Pove kako je bil vesel Miklav\xc5\xbeevega darila, kako je no\xc5\xbeek kar sam od sebe za\xc4\x8del rezlajti po mizi in kako ga je na to porednost opozoril o\xc4\x8de._NEWLINE_Tretjinek: Zgodba govori kako sta s stricem pasla krave in kako ga je stric med nevihto kar pustil samega, da ga je bilo zelo strah, stric pa je ta \xc4\x8das v kr\xc4\x8dmi pil \xc5\xbeganje._NEWLINE_Lipa vabi: Opi\xc5\xa1e kako so se z va\xc5\xa1kimi de\xc4\x8dki igrali in kako si je pri odskoku z lipe nerodno zlomil roko._NEWLINE_Prvi tobak: O\xc4\x8detu je med spanjem ukradel pipo in celo pokadil, pove da mu je bilo tako slabo, da je moral cel dan le\xc5\xbeati, otroke pa na koncu zgodbice posvari naj se ne lotevajo kajenja._NEWLINE_Zapeljive borovnice: Z o\xc4\x8detom sta od\xc5\xa1la v gozd in o\xc4\x8de ga je poslal malo vi\xc5\xa1je v gozd po sekiro. Zraven sekire so rasle borovnice za\xc4\x8del jih je nabirati in se vse bolj pomikal v gozd, dokler se ni izgubil. Ko ga je na\xc5\xa1el o\xc4\x8de je bil ves sre\xc4\x8den in pomirjen._NEWLINE_Va\xc5\xa1ki pti\xc4\x8darji:  S fanti z vasi so v pti\xc4\x8dja gnezda nosili jajca koko\xc5\xa1i, potem pa nestrpno \xc4\x8dakali do izvalitve. Zato so pravili, da je kak\xc5\xa1en petelin \xc5\xa1e posebno jezen saj naj bi se izvalil v kraguljvem gnezdu._NEWLINE_Zdravnik in u\xc4\x8denik: Neko\xc4\x8d sta z materjo od\xc5\xa1la k zdravniku, ker se je slabo po\xc4\x8dutil, zdravnik pa je materi rekel, da zdravilo za fanta raste v gozdu in sicer to zdravilo je leskova \xc5\xa1iba._NEWLINE_Slovenski Korotan: Govori o zgodovini slovenskega naroda, govori pa tudi o tem ko je \xc5\xa1el slu\xc5\xbeit k nem\xc5\xa1kemu gospodarju z namenom da se nau\xc4\x8di nekaj nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, opi\xc5\xa1e svoje trpljenje in domoto\xc5\xbeje po domu._NEWLINE_Medved \xc4\x8debelar: Medvedje so sladkosnedi  in so v\xc4\x8dasih uni\xc4\x8dili veliko \xc4\x8debelnjakov. Zgodba govori kako je Anton Jan\xc5\xa1a nastavil medvedu past, med pa re\xc5\xa1il pred izgubo._NEWLINE_Pogumni jaha\xc4\x8d: Opi\xc5\xa1e kako je jahal bika, ki ga to ni \xc4\x8disto ni\xc4\x8d motilo. Vendar bi skoraj pri\xc5\xa1lo do nesre\xc4\x8de saj je neki fant dra\xc5\xbeil tega bika, ta pa se je \xc5\xbee pripravljal za napad. K sre\xc4\x8di pa je vmes posegel gospodar pa\xc5\xa1nika in fanta zgrabil za lase, bik pa se je umiril._NEWLINE_Moje \xc5\xbeivali: V naslednjih zgodbah opi\xc5\xa1e svoje \xc5\xbeivali, \xc5\xbeivali ki jih je sre\xc4\x8deval kot otrok in jih nabiral kot \xc5\xa1tudent prvo\xc5\xa1olec._NEWLINE_Na medvedjem lovu: Opi\xc5\xa1e kako je \xc5\xa1el na lov za medvedom, ko je bil \xc5\xbee duhovnik v \xc5\xbdelimljah. In opi\xc5\xa1e svoj strah, ko je medveda res videl, kajti bil je brez pu\xc5\xa1ke._NEWLINE_Lisica pri lovskem obedu: Bil je na lovu pod Mokrcem, in po lovu je najstarej\xc5\xa1i logar Leni\xc4\x8d vsem lovcem pripovedoval zanimive in razvedrilne zgodbe. Lovci so ga tako vneto poslu\xc5\xa1ali, da njim je u\xc5\xa1la lisica, ki so jo prej samo obstrelili._NEWLINE_Moja prva \xc5\xbeivinica: Opi\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje s kanar\xc4\x8dkom, da sta se odli\xc4\x8dno razumela in bila najbolj\xc5\xa1a prijatelja, dokler ga ni pojedel sosedov muc._NEWLINE_Moj ku\xc5\xbea Jazon: V tej zgodbi pa opisuje \xc5\xbeivljenje s ku\xc5\xbekom Jazonom, ki je bil izredno pameten. Odli\xc4\x8dno sta se razumela, vendar ga je moral oddati saj je tako zahtevala gospodinja hi\xc5\xa1e. Ljubezen pa je bila prevelika in Jazon je od novih lastnikov u\xc5\xa1el na vlak in se vrnil nazaj domov, vsi so ga bili veseli, celo gospodinja._NEWLINE_IVERI: Nekaj zgodb se ponovi iz zbirke Leta moje mladosti in te so: Prvi tobak, Zapeljive borovnice, Tretjinek, Lipa vabi, Pogumni jaha\xc4\x8d, Zdravnik in u\xc4\x8denik, Slovenski Korotan. Nekaj zgodb pa je novih in te so._NEWLINE_Bralcem: Opi\xc5\xa1e da dana\xc5\xa1nja mladina rada bere, da so oni imeli le Abecednik in berilo._NEWLINE_Prvi \xc4\x8devlji: Bil je na obisku pri svoji teti, njena petletna h\xc4\x8derka pa je dobila prve \xc4\x8develj\xc4\x8dke, ki jih je ponosno razkazovala naokoli, ker je bila tako vesela se je na pragu spotaknila, teta se je zasmejala in rekla, da se mora \xc4\x8dlovek v \xc5\xbeivljenju marsikaj nau\xc4\x8diti, celo no\xc5\xa1nje prvih \xc4\x8devljev._NEWLINE_Izgubljeni sin: Bajtarici Ne\xc5\xbei se je na poti domov izgubil sin, iskala ga je cela vas. Ko so ga na\xc5\xa1li je bil fant prestra\xc5\xa1en, mati pa zelo sre\xc4\x8dna, ko je spet zagledala sina._NEWLINE_Na racke: Zgodba govori o va\xc5\xa1kem tolmuni v katerem so bile racke in o priseljenih otrocih, ki so te racke obmetavali s kamenjem. Na sre\xc4\x8do je to videl gospodar in fantom navil uhlje, tako da njim kaj takega ni ve\xc4\x8d pri\xc5\xa1lo na misel._NEWLINE_Pod konji: Ko je svoje so\xc5\xa1olce peljal v gore je so\xc5\xa1olec Dolfe splezal kobili na hrbet, ta pa ga je vrgla na tla in ga presko\xc4\x8dila za njo pa \xc5\xa1e drugi konji, Dolfe se je ustra\xc5\xa1il, na koncu pa so se vsi smejali saj na sre\xc4\x8do ni bilo ni\xc4\x8d hudega._NEWLINE_Ponosni padar: Sin dunajskega ministra si je zlomil nogo, zdravniki pa ga niso prav pozdravili, zato je fant \xc5\xa1epal. Pozdravil pa ga je va\xc5\xa1ki samouk. Minister je bil tako vesel, da ga je povabil na Dunaj, kjer bi od pravih zdravnikov dobil dovoljenje da bi za svoje zdravilstvo dobil tudi pla\xc4\x8dilo. Ponosni padar pa je rekel, da ga tisti, ki zlomov ne znajo zdraviti prav, \xc5\xbee ne bodo u\xc4\x8dili in je ostal doma._NEWLINE_Pri ko\xc5\xa1utji lu\xc5\xbei: Dva fanta sta se pri ko\xc5\xa1utji lu\xc5\xbei-tako so ji rekli, ker so se tu dobili mrtvo ko\xc5\xa1uto, spopadla z medvedom. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i fant Luka je na koncu pretepa, ko sta z Urhom medveda premagala rekel, da se nobenega fanta ne ustra\xc5\xa1i in se je z vsemi pripravljen spopasti, vendar da, pa se z medvedom ne bo nikoli ve\xc4\x8d tepel._NEWLINE_  _NEWLINE_\xc2\xba'