b'\n_START_ARTICLE_\nNumus\n_START_PARAGRAPH_\nNumus (gr\xc5\xa1ko \xce\xbd\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbc\xce\xbc\xce\xaf\xce\xbf\xce\xbd [noummion]) je latinska beseda, ki pomeni kovanec, in se sedaj uporablja za poimenovanje poznoanti\xc4\x8dnih rimskih in bizantinskih bakrenih kovancev majhnih vrednosti. Beseda izvira iz gr\xc5\xa1kega izraza nomos, ki je v nekaterih delih ju\xc5\xbene Italije pomenil kovan denar. V pozni Rimski republiki in zgodnjem cesarstvu je numus lahko pomenil kovanec kot tak ali sesterc, ki je bil standardna denarna enota.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV Rimskem cesarstvu se je v obdobju tetrarhije okoli leta 294 pojavil nov velik bronast novec s premerom pribli\xc5\xbeno 30 mm in maso pribli\xc5\xbeno 10 g, ki se je o\xc4\x8ditno imenoval numus, \xc4\x8deprav so ga numizmatiki do nedavnega imenovali folis._NEWLINE_Izraz numus se sedaj uporablja izklju\xc4\x8dno za bizantinske kovance iz 5. do 7. stoletja. Kovanci so bili majhni in slabo izdelani in so tehtali manj kot 1 g. Bili so najmanj\xc5\xa1i apoen bizantinskih kovancev. Uradno so bili ovrednoteni kot 1/7200 zlatega solidusa, vendar so bili najpogosteje vredni 1/6000 ali 1/12000 solidusa. Na numusih je bil na prednji strani praviloma profil vladajo\xc4\x8dega cesarja, na hrbtni strani pa cesarski monogram. Na nekaterih kovancih cesarja Justinijana I. (vladal 527-565) je namesto monograma izpisana \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna vrednost kovanca "A", se pravi ena._NEWLINE_Leta 498 je cesar Anastazij I. (vladal 491-518) reformiral denarni sistem. Reformo je izpeljal comes sacrarum largitionum Ivan Paflagonec. V obtok so pri\xc5\xa1li kovanci z ve\xc4\x8dkratnimi vrednosti numusa: folis (40 numusov), semifolis (20 numusov) in dekanumis (10 numusov). Njihove vrednosti so bile izpisane z gr\xc5\xa1kimi \xc5\xa1tevilkami: M (folis), K (semifolis) in I (dekanumij). Zgleda, da so numus z vrednostjo ena prenehali kovati._NEWLINE_Leta 513 so maso kovancev podvojili, uvedli kovanec za pet numusov (pentanumis) z oznako E, in pobnovno za\xc4\x8deli kovati numuse._NEWLINE_Leta 538/539 je cesar Justinijan pove\xc4\x8dal maso folisa na 25 g in jo leta 541/542 zni\xc5\xbeal na 22,5 g. Proti koncu 6. stoletja so uvedli nov kovanec za 30 numisov z oznako \xce\x9b ali XXX. Kovanec za en numus so v Konstantinoplu prenehali kovati, v Karta\xc5\xbeanskem eksarhatu pa so ga kovali \xc5\xa1e v poznem 7. stoletju._NEWLINE_V 7. stoletju so stalne voja\xc5\xa1ke in finan\xc4\x8dne krize privedle do nadaljnjega zmanj\xc5\xa1evanja mase in slab\xc5\xa1anja kakovosti bronastih kovancev. V \xc4\x8dasu cesarja Konstansa II. (vladal 641\xe2\x80\x93668) je folis tehtal samo \xc5\xa1e 3 grame. Kovanca za pol folisa (semifolis) se zato sploh ni spla\xc4\x8dalo kovati in so ga opustili. Izraz mumus se za\xc4\x8del uporabljati samo kot obra\xc4\x8dunska enota z vrednostjo 1/6000 solidusa in v pogovornem jeziku kot izraz za\xc2\xa0\xc2\xbbdrobi\xc5\xbe\xc2\xab.'