b'\n_START_ARTICLE_\nPlastid\n_START_PARAGRAPH_\nPlastidi so organeli v rastlinskih celicah, udele\xc5\xbeeni v sintezi in skladi\xc5\xa1\xc4\x8denju pomebnih spojin. Rastlinam dajejo barvo (kloroplasti zeleno barvo in kromoplasti rumeno, oran\xc5\xbeno ter rde\xc4\x8do barvo), poleg omenjenih dveh vrst pa spadajo med plastide tudi levkoplasti, ki so neobarvani. Pod dolo\xc4\x8denimi pogoji lahko plastidi prehajajo iz ene oblike v drugo.\n_START_SECTION_\nDedni material v plastidih\n_START_PARAGRAPH_\nPlastidi posedujejo ve\xc4\x8d sto kopij lastne dednine (genoma), ki je sestavljen iz 75\xe2\x80\x93250 kilobaznih parov. V plastidni dednini se nahaja okoli 100 genov, ki zapisujejo informacije za izgradno rRNA in tRNA ter beljakovin, ki so vklju\xc4\x8dene v fotosintezo, gensko prepisovanje in prevajanje. Vendar plastidna dednina nosi zapis le za manj\xc5\xa1i del beljakovin, ki se udele\xc5\xbeujejo procesov v plastidu; za ve\xc4\x8dino teh beljakovin nosi zapis dednina v celi\xc4\x8dnem jedru. Izra\xc5\xbeanje genov v plastidnem in v jedrnem genomu je natan\xc4\x8dno regulirano.\n_START_SECTION_\nPlastidi pri algah\n_START_PARAGRAPH_\nPri algah se izraz levkoplast uporablja za vse neobarvane plastide; njihova funkcija se razlikuje od funkcij levkocitov pri rastlinah. Etioplasti, amiloplasti in kromoplasti se nahajajo le v rastlinskih celicah, ne pa tudi pri algah. Plastidi alg se od rastlinskih lo\xc4\x8dijo tudi po tem, da vsebujejo pirenoide.'