b"\n_START_ARTICLE_\nCirkus (film)\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nNa prizori\xc5\xa1\xc4\x8du zabavi\xc5\xa1\xc4\x8dnega parka revnega in la\xc4\x8dnega Potepuha policija zamenja za \xc5\xbeeparja ter se poda v lov za njim skupaj s pravim kriminalcev, ki je bil skril ukradeni denarnico in uro v Potepuhov \xc5\xbeep. Ob begu se znajde sredi nastopa in nevede postane zvezda predstave. Ravnatelj cirkusa (Al Ernest Garcia) v denarnih te\xc5\xbeavah ga povabi na preizku\xc5\xa1njo naslednjega dne, toda tam klavrno pogori. Scenski delavni odidejo, ker niso dobili pla\xc4\x8de, zato ravnatelj v zameno nemudoma najame Potepuha. Ta v predstavi ponovno nehote ustvari komi\xc4\x8dni kaos, zato ga ravnatelj prebrisano najame kot slabo pla\xc4\x8danega scenskega delavca. _NEWLINE_Potepuh se spoprijatelji s cirku\xc5\xa1ko jaha\xc4\x8dico Merno (Merna Kennedy), s katero ravnatelj in njen o\xc4\x8dim slabo ravna. Razkrije mu, da je sam zvezda predstave, zato prisili ravnatelja, da ga pravi\xc4\x8dno pla\xc4\x8da. Ker zaradi njega poslovanje cirkusa cveti, uspe zagotoviti bolj\xc5\xa1i polo\xc5\xbeaj tudi zanjo. Po tem kot Potepuh slu\xc4\x8dajno sli\xc5\xa1i vede\xc5\xbeevalko napovedati Merni, da vidi \xc2\xbbljubezen in poroko s temnim in \xc4\x8dudnim mo\xc5\xa1kim, ki ti je zdaj blizu\xc2\xab, presre\xc4\x8den kupi prstan od drugega klovna. Medtem ona sre\xc4\x8da Rexa (Harry Crocker), na novo najetega vrvohodca. Potepuh jo ponovno slu\xc4\x8dajno sli\xc5\xa1i, ko pohiti nazaj k vede\xc5\xbeevalki in ji pove,  da se je zaljubila v tega novega mo\xc5\xa1kega. S strtim srcem ne more ve\xc4\x8d zabavati mno\xc5\xbeic. Po ve\xc4\x8d neuspe\xc5\xa1nih predstavah ga ravnatelj opozori, da ima le \xc5\xa1e eno prilo\xc5\xbenost. _NEWLINE_Ko Rexa pred predstavo ni mo\xc4\x8d najti, ravnatelj (ki ve, da je vadil vrvohodstvo, z namenom izpodriniti svojega tekmeca) namesto njega v predstavo postavi Potepuha. Kljub ve\xc4\x8d nezgodam in pripetljajem, ki jih ve\xc4\x8dinoma povzro\xc4\x8dijo navihane pobegle opice, mu uspe pre\xc5\xbeiveti preizku\xc5\xa1njo. Toda, ko po predstavi vidi ravnatelja dati Merni zau\xc5\xa1nico, ga pretepe in dobi odpoved. Merna pobegne, da bi se mu pridru\xc5\xbeila. Medtem Potepuh najde in pripelje Rexa nazaj, da bi se ta poro\xc4\x8dil z Merno. Trojica se vrne v cirkus, kjer za\xc4\x8dne ravnatelj grajati svojo pastorko, toda preneha, ko mu Rex pove, da se je poro\xc4\x8dil z njo. Ko potujo\xc4\x8di cirkus odide, Potepuh ostane. Pobere se in vedro odkoraka stran.\n_START_SECTION_\nProdukcija\n_START_PARAGRAPH_\nChaplin se je prvi\xc4\x8d za\xc4\x8del poigravati z idejo filma o cirkusu \xc5\xbee leta 1920. Pozno leta 1925 se je vrnil z New Yorka v Kalifornijo in za\xc4\x8del razvijati film v Charlie Chaplin Studios. Scenski oblikovalec Danny Hall je skiciral Chaplinove zgodnje ideje za film, ki se je vra\xc4\x8dal k enemu svojih starej\xc5\xa1ih filmov Potujo\xc4\x8di glasbenik (1916) s podobnimi zamislimi za zgodbo in temami. Chaplin je bil dolgoletni ob\xc4\x8dudovalec francoskega komika Maxa Linderja, ki je umrl oktobra 1925, od njega si je pogosto sposojal tudi ske\xc4\x8de in zaplete. Nekateri kritiki izpostavljajo podobnosti med Cirkusom in Linderjevim zadnjim posnetim filmom The King of the Circus._NEWLINE_Snemanje se je pri\xc4\x8delo 11. januarja 1926 in bilo v ve\xc4\x8dji meri kon\xc4\x8dano do novembra. Po mesecu snemanja so odkrili, da je negativ filma opraskan. Z restavracijo so uspeli re\xc5\xa1iti posnetke. Septembra je v studiu izbruhnil po\xc5\xbear, ki je za mesec dni zavlekel produkcijo. Decembra je Chaplin od Lite Grey prejel lo\xc4\x8ditvene papirje in pravni postopki so kon\xc4\x8danje filma zavlekli \xc5\xa1e za eno leto.\n_START_SECTION_\nPremiera\n_START_PARAGRAPH_\nCirkus je bil premierno prikazan 6. januarja 1928 v Strand Theatre v New Yorku in 27. januarja v Grauman's Chinese Theatre v Los Angelesu. Kar je skoraj sovpadalo z za\xc4\x8detkom zvo\xc4\x8dnega filma, saj je bil prvi celove\xc4\x8derni zvo\xc4\x8dni film Pevec Jazza (1927) izdan le mesec dni prej._NEWLINE_Chaplin je za film posnel novo glasbeno podlago leta 1978, leto kasneje je avtorske pravice nad novo razli\xc4\x8dico filma dobil The Roy Export Company Establishment, ki ga je izdal leta 1969.\n_START_SECTION_\nSprejem\n_START_PARAGRAPH_\nFilm je bil dobro sprejet tako pri gledalcih, kot tudi kritikih, sicer je bil tudi finan\xc4\x8dno uspe\xc5\xa1en, vseeno pa manj dobi\xc4\x8dkonosen od Chaplinovega predhodnega filma Zlata mrzlica. (1925). Mnogi kriti ga \xc5\xa1tejejo skupaj z Zlato mrzlico za Chaplinovo najbolj\xc5\xa1o komedijo.\n_START_SECTION_\nAnaliza\n_START_PARAGRAPH_\nFilmski zgodovinar Jeffrey Vance film vidi kot avtobiografsko metaforo:_NEWLINE__NEWLINE_Pridru\xc5\xbei se cirkusu, prerodi poceni burleskni komiko cirku\xc5\xa1kih klovnov in postane velika zvezda. Toda ob koncu filma se cirkus preseli brez njega. Ostane sam v prazni cirku\xc5\xa1ki areni ... To me spominja na Chaplina in njegovo mesto v filmskem svetu. Predstava se seli naprej brez njega. Ta prizor je posnel \xc5\xa1tiri dni po izdaji filma The Jazz Singer (prvi uspe\xc5\xa1ni zvo\xc4\x8dni film) v New Yorku. Ko je za film leta 1928 pisal glasbeno podlago, je ta prizor opremil s skladbo\xc2\xa0\xc2\xbbBlue Skies\xc2\xab, ki jo je proslavil Jolson, toda Chaplin jo je zaigral po\xc4\x8dasi in \xc5\xbealostno, kot pogrebno melodijo.\n_START_SECTION_\nGlasbena podlaga\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1947 je Hanns Eisler delal na glasbeni podlagi za film. Uporabil je glasbo, ki jo je sestavil za svoj Septet \xc5\xa1t. 2 (\xc2\xbbCircus\xc2\xab) za flavto, pikolo in klarinet v B-duru, fagot in strunski kvartet. Eislerjeve skice za sekvence prizorov in rime so shranjene v arhivu Hansa Eislerja v Berlinu._NEWLINE_Leta 1967 je Chaplin za film sestavil novo glasbeno podlago in sam posnel vokalno pesem \xc2\xbbSwing High Little Girl\xc2\xab, uporabljeno ob uvodnih napisih. Nova razli\xc4\x8dica filma je bila premierno prikazana 15. decembra 1969 v New Yorku z novo glasbeno podalo. V Londonu je bila premiera decembra 1970."