b'\n_START_ARTICLE_\nAtom\n_START_PARAGRAPH_\nAt\xc3\xb3m je najmanj\xc5\xa1i del snovi, ki ga kemijsko ne moremo ve\xc4\x8d razstaviti. Beseda izhaja iz stare gr\xc5\xa1\xc4\x8dine: \xe1\xbc\x84\xcf\x84\xce\xbf\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82 : \xc3\xa1tomos - nedeljiv, iz a- - ne- + tomos - rez. Atomi so gradniki molekul in snovi kot take. Atomi se pri kemijskih reakcijah ohranjajo, \xc5\xbee dobrih sto let pa je znano, da v resnici niso nedeljivi, ampak so sestavljeni iz \xc5\xa1e manj\xc5\xa1ih delcev. Velikosti atomov so od 10 do 100 pm.\n_START_SECTION_\nZgradba atomov\n_START_PARAGRAPH_\nAtome sestavlja atomsko jedro in elektroni, ki se gibljejo okoli jedra in tvorijo elektronsko ovojnico._NEWLINE_Jedro je sestavljeno iz protonov in nevtronov, ki jih s skupnim imenom imenujemo nukleoni. Atomi istega elementa imajo enako \xc5\xa1tevilo protonov in elektronov. \xc5\xa0tevilo protonov oziroma elektronov dolo\xc4\x8da kemijsko naravo elementa. Enako je atomskemu \xc5\xa1tevilu, ki ga ozna\xc4\x8dimo s simbolom Z. Vsota \xc5\xa1tevila protonov in nevtronov v jedru atoma je enaka masnemu \xc5\xa1tevilu._NEWLINE_Atomi istega elementa, ki se med seboj razlikujejo po \xc5\xa1tevilu nevtronov, se imenujejo izotopi. Elementi so v naravi lahko raz\xc5\xa1irjeni v obliki razli\xc4\x8dnih izotopov._NEWLINE_Protoni v jedru nosijo po en pozitivni osnovni naboj, nevtroni pa so nenabiti in elektri\xc4\x8dno nevtralni. \xc5\xa0tevilo pozitivnih osnovnih nabojev v jedru je enako \xc5\xa1tevilu negativnih elektronov v elektronski ovojnici, zato so navzven atomi elektri\xc4\x8dno nevtralni._NEWLINE_Nevtroni so pomembi predvsem zaradi prispevanja k masi atoma._NEWLINE_nevtron: 1 masa, _NEWLINE_proton: 1 masa, _NEWLINE_elektron: ena dvatiso\xc4\x8dina mase._NEWLINE_Ker ima elektron tako zelo majhno maso, maso zanemarimo in re\xc4\x8demo, da je nima, kar pa v resnici ni \xc4\x8disto res._NEWLINE_Atom je elektri\xc4\x8dno nevtralen, ker ima enako \xc5\xa1tevilo pozitivnih protonov v jedru kot negativnih elektronov v elektronski ovojnici. \xc4\x8ce atom izgubi ali sprejme enega ali ve\xc4\x8d elektronov, se ravnote\xc5\xbeje med pozitivnimi in negativnimi naboji poru\xc5\xa1i in atom postane elektri\xc4\x8dno nabit. Elektri\xc4\x8dno nabite atome ali atomske skupine (tj. atome ali atomske skupine, ki nimajo enako \xc5\xa1tevilo elektronov in protonov) imenujemo ioni. Pozitivno nabite ione imenujemo kationi, negativne  anioni.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi so o zgradbi snovi razmi\xc5\xa1ljali \xc5\xbee stari Grki. _NEWLINE_Raznovrstne snovi, ki jih sre\xc4\x8dujemo v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju, so sestavljene iz posami\xc4\x8dnih atomov, ki jih je vsega nekaj deset razli\xc4\x8dnih vrst. Obstoj tak\xc5\xa1nih delcev so prvi predlagali v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. gr\xc5\xa1ki filozofi (Demokrit, Levkip in Epikur), vendar je predlog utonil v pozabo, dokler ga ni v 18. stoletju o\xc5\xbeivil Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87, zares pa je za\xc5\xbeivel, ko je Dalton predlagal njegovo uporabo v kemiji._NEWLINE_Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87 je svojo teorijo zasnoval na Newtonovi mehaniki in jo leta 1758 objavil pod naslovom Theoria philosophiae naturalis redacta ad unicam legem virium in natura existentium. V njegovi teoriji so atomi to\xc4\x8dke brez notranje zgradbe, ki med seboj delujejo z odbojnimi in privla\xc4\x8dnimi silami, odvisno od razdalje. Dalton je s teorijo o atomih pojasnil, zakaj se plini vedno spajajo v celo\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnih dele\xc5\xbeih. \xc5\xa0ele Avogadro pa je v 19. stoletju za\xc4\x8del pravilno razlikovati med atomi in molekulami._NEWLINE_Prvi model atoma je postavil Joseph John Thomson, ki je odkril, da atomi niso nedeljivi, marve\xc4\x8d so sestavljeni iz manj\xc5\xa1ih delcev (elektronov). Dandanes lahko atome tudi eksperimentalno opazujemo.'