b'\n_START_ARTICLE_\nGorski Karabah\n_START_SECTION_\nImena\n_START_PARAGRAPH_\nIme ozemlja izhaja iz azerbajd\xc5\xbeanskega imena Da\xc4\x9fliq Qaraba\xc4\x9f (oziroma \xd0\x94\xd0\xb0\xd2\x93\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb3 \xd0\x93\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb1\xd0\xb0\xd2\x93 v azerbajd\xc5\xbeanski cirilici, ki \xc5\xa1e ni izginila iz uporabe), ki pomeni \xc2\xbbgorski \xc4\x8drni vrt\xc2\xab. V armen\xc5\xa1\xc4\x8dini se ozemlje uradno imenuje \xd4\xbc\xd5\xa5\xd5\xbc\xd5\xb6\xd5\xa1\xd5\xb5\xd5\xab\xd5\xb6 \xd5\x82\xd5\xa1\xd6\x80\xd5\xa1\xd5\xa2\xd5\xa1\xd5\xb2 (Lernajin Gharabagh) oziroma \xd4\xbc\xd5\xa5\xd5\xbc\xd5\xb6\xd5\xa1\xd5\xb5\xd5\xab\xd5\xb6 \xd5\x82\xd5\xa1\xd6\x80\xd5\xa1\xd5\xa2\xd5\xa1\xd5\xb2\xd5\xab \xd5\x80\xd5\xa1\xd5\xb6\xd6\x80\xd5\xa1\xd5\xba\xd5\xa5\xd5\xbf\xd5\xb8\xd6\x82\xd5\xa9\xd5\xb5\xd5\xb8\xd6\x82\xd5\xb6 (Lernajin Gharabaghi Hanrapetutjun), vendar ve\xc4\x8dinoma uporabljajo ime \xd4\xb1\xd6\x80\xd6\x81\xd5\xa1\xd5\xad (Arcah), ki izhaja iz starodavnega kraljestva.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje le\xc5\xbei na zahodnem delu nekdanje sovjetske republike Azerbajd\xc5\xbean. Na severu in vzhodu meji na preostanek Azerbajd\xc5\xbeana, na jugu na Iran, na zahodu pa na ju\xc5\xbenoarmenske province Sjunik, Vajoc Dzor in Gegarkunik. Prestolnica Stepanakert (azersko Xank\xc9\x99ndi) le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno v sredini tega ozemlja._NEWLINE_Celotno obmo\xc4\x8dje obsega 4.388 km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje dana\xc5\xa1njega Gorskega Karabaha je bilo del Kavka\xc5\xa1ke Albanije (Alvanije). Leta 95 pr. n. \xc5\xa1t. ga je zasedel armenski kralj Tigran II. Veliki Leta 387 je obmo\xc4\x8dje spet postalo del Alvanije, v 5. stoletju pa je ve\xc4\x8dina prebivalstva sprejela kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Obmo\xc4\x8dje so v 7. in 8. stoletju zasedli Arabci in nekaj prebivalstva spreobrnili v islam. Turki so v 11. stoletju uni\xc4\x8dili Kraljevino Armenijo, vendar so gorati predeli obdr\xc5\xbeali kar precej avtonomije. V 17. stoletju je obmo\xc4\x8dje pri\xc5\xa1lo pod nadzor Perzije, ki je v 18. stoletju ustanovila kanat Karabah. Z gulitanskim sporazumom je obmo\xc4\x8dje leta 1813 dobila Rusija, ki je leta 1822 odpravila kanat in ga priklju\xc4\x8dila_NEWLINE_ruski provinci iz katere je pozneje nastal Azerbajd\xc5\xbean. Ob razpadu carske Rusije leta 1917 je Karabah postal del Transkavka\xc5\xa1ke federacije, ki je kmalu razpadla na Armenijo, Azerbajd\xc5\xbean in Gruzijo in med prvima dvema je kmalu pri\xc5\xa1lo do sporov zaradi delitve ozemlja._NEWLINE_Julija 1918 je armenska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Gorskega Karabaha razglasila avtonomijo obmo\xc4\x8dja in ustanovilo Karaba\xc5\xa1ki narodni svet, ki je avgusta 1919 z Azerbajd\xc5\xbeanom sklenil sporazum o premirju. 28. marca 1920 je zaradi pokola Armencev v takratni prestolnici \xc5\xa0u\xc5\xa1i razveljavil to premirje in razglasil zvezo z Armenijo. Kmalu zatem so obmo\xc4\x8dje zasedli bolj\xc5\xa1eviki in Azerbajd\xc5\xbeanski revolucionarni komite je 30. novembra Gorski Karabah, Zangezur (ju\xc5\xbeni del Armenije) in Nahi\xc4\x8devan priznal za dele Armenije, junija 1921 pa je tudi Armenija razglasila Gorski Karabah za del svojega ozemlja. Medtem so bolj\xc5\xa1eviki v Moskvi v upanju, da bo tudi Atat\xc3\xbcrkova Tur\xc4\x8dija postala socialisti\xc4\x8dna, ustregli tur\xc5\xa1kim zahtevam in Nahi\xc4\x8devan ter Gorski Karabah dodelili Azerbajd\xc5\xbeanu, pod zahtevo, da slednji postane avtonomna pokrajina. 7. julija 1923 je Azerbajd\xc5\xbeanski revolucionarni komite tudi formalno priklju\xc4\x8dil to ozemlje in le delno izpolnil obljubo. Avtonomijo je dobil le del Gorskega Karabaha, ki je bil povsem lo\xc4\x8den od Armenije, vmesno ozemlje je postala Kurdska avtonomna pokrajina, ki je obstajala le do leta 1929, potem pa je postala del Azerbajd\xc5\xbeana. _NEWLINE_Do prvih protestov zaradi priklju\xc4\x8ditve Gorskega Karabaha Azerbajd\xc5\xbeanu je pri\xc5\xa1lo leta 1935, po letu 1960 pa so se za\xc4\x8deli pojavljati \xc5\xbee skoraj vsakoletno, \xc5\xa1e zlasti glasni pa so postali po uvedbi Gorba\xc4\x8dovove politike \xc2\xbbglasnosti\xc2\xab. Po burnih demonstracijah 11. februarja 1988 je 20. februarja skup\xc5\xa1\xc4\x8dina avtonomne pokrajine izglasovala odcepitev od Azerbajd\xc5\xbeana in priklju\xc4\x8ditev k Armeniji ter zaprosila Vrhovni sovjet Sovjetske zveze, naj prizna to odlo\xc4\x8ditev, hkrati pa je pribli\xc5\xbeno 75.000 Armencev podpisalo peticijo s tak\xc5\xa1no zahtevo. V Azerbajd\xc5\xbeanu je to spodbudilo burne odzive in 28. februarja je bilo v Sumgaitu (industrijskem mestu severno od Bakuja) pobitih okoli 30 Armencev, kar je spodbudilo \xc5\xa1e masovnej\xc5\xa1e proteste v Armeniji (udele\xc5\xbeilo se jih je skoraj milijon ljudi). Ker sovjetska zvezna oblast ni ve\xc4\x8d mogla slediti dogodkom, je kmalu pobegnilo 200.000 Azerbajd\xc5\xbeancev iz Armenije in 260.000 Armencev iz Azerbajd\xc5\xbeana. Decembra 1988 so v Moskvi ukazali aretirati \xc4\x8dlane Karaba\xc5\xa1kega komiteja (zaradi mednarodnih protestov so jih 31. maja 1989 izpustili) in 12. januarja 1989 oblast v avtonomni pokrajini podredili neposredno Moskvi. Septembra tega leta je Azerbajd\xc5\xbean za\xc4\x8del z gospodarsko blokado Armenije, 28. novembra istega leta pa so tudi v Moskvi dokon\xc4\x8dno ugotovili svojo nemo\xc4\x8d in oblast nad avtonomno pokrajino predali Azerbajd\xc5\xbeanu. V Armeniji so ponovno izbruhnili protesti, armenski vrhovni sovjet je izglasoval priklju\xc4\x8ditev Gorskega Karabaha (zvezni vrhovni sovjet je to odlo\xc4\x8ditev razveljavil), si dal pravico veta na odlo\xc4\x8ditve iz Moskve in obenem dal tudi prebivalcem Gorskega Karabaha pravico do glasovanja na armenskih volitvah. Po nenehnih konfliktih med Armenci in sovjetsko vojsko je bil za predsednika armenskega vrhovnega sovjeta izbran Levon Ter Petrosjan, ki je 23. avgusta 1990 razglasil neodvisnost Armenije znotraj ZSSR._NEWLINE_Kmalu po neuspelem poskusu prevrata avgusta 1991 je Sovjetska zveza prenehala obstajati. 27. avgusta je Azerbajd\xc5\xbean Gorskemu Karabahu ukinil status avtonomne pokrajine, katere oblasti pa so \xc5\xbee 2. septembra odgovorile z deklaracijo o neodvisnosti (in ne ve\xc4\x8d zgolj pridru\xc5\xbeitvi Armeniji), ki so jo prebivalci 10. decembra z veliko ve\xc4\x8dino potrdili na referendumu. Azerbajd\xc5\xbean je uvedel popolno blokado te nekdanje avtonomne pokrajine in jo voja\xc5\xa1ko napadel z oro\xc5\xbejem, ki je ostalo za razpu\xc5\xa1\xc4\x8deno 4. sovjetsko armado. Kljub vsemu so jih do 8. maja 1992 karaba\xc5\xa1ke enote pregnale iz \xc5\xa0u\xc5\xa1ija in Martakerta, 18. maja pa so armenske enote s tiho pomo\xc4\x8djo Rusije (ki se je postavila na armensko stran, ker je potrebovala zaveznika na meji s Tur\xc4\x8dijo) prebile azerbajd\xc5\xbeansko blokado in vzpostavile koridor prek La\xc4\x8dina (ki so ga po zasedbi preimenovali v Bandzor). Azerbajd\xc5\xbean je z ofenzivo \xc5\xa1e uspel zasesti pribli\xc5\xbeno 60\xc2\xa0% pokrajine, marca 1993 pa so armenske sile ob logisti\xc4\x8dni podpori Rusije pre\xc5\xa1le v protiofenzivo in zasedle ve\xc4\x8dino ozemlja nekdanje avtonomne pokrajine z izjemo okro\xc5\xbeja \xc5\xa0ahumian na njenem skrajnem severu, obmo\xc4\x8dja vzhodno od Martunija na skrajnem vzhodu in obmo\xc4\x8dja vzhodno od Martakerta na severovzhodu. Poleg tega so zasedle tudi nekatera obmo\xc4\x8dja, ki pred konfliktom niso bila deli avtonomne pokrajine: obmo\xc4\x8dje nekdanje avtonomne pokrajine Kurdistan med Armenijo in Gorskim Karabahom ter obmo\xc4\x8dje med Gorskim Karabahom in Iranom, ki se na vzhodu razteza vse do mesta Fizuli._NEWLINE_5. maja 1994 je bilo z ruskim posredovanjem podpisano premirje, ki je za\xc4\x8delo veljati 12. maja in kljub ob\xc4\x8dasnim ostrostrelskim provokacijam z obeh strani velja \xc5\xa1e danes. OVSE \xc5\xbee od leta 1992 posku\xc5\xa1a najti re\xc5\xa1itev tega spora, vendar se situacija \xc5\xa1e ni premaknila z mrtve to\xc4\x8dke. Azerbajd\xc5\xbean se je sicer bil pripravljen odre\xc4\x8di Gorskemu Karabahu v zameno za ozemlje ju\xc5\xbene Armenije, vendar so v Erevanu to mo\xc5\xbenost zavrnili, ker \xc5\xbeelijo obdr\xc5\xbeati mejo z Iranom, od koder so dobave \xc5\xbeivljenjsko pomembnih dobrin zanesljivej\xc5\xa1e kot iz podobno obubo\xc5\xbeane Gruzije.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPred razpadom Sovjetske zveze so Armenci predstavljali 76\xc2\xa0% odstotkov od 192.000 prebivalcev, 23\xc2\xa0% je bilo Azerbajd\xc5\xbeancev, preostali odstotek pa so predstavljali Rusi in Kurdi. Po dogodkih ob razpadu Sovjetske zveze so vsi Azerbajd\xc5\xbeanci zapustili to obmo\xc4\x8dje, nadomestilo pa jih je pribli\xc5\xbeno 40.000 Armencev, ki so se umaknili iz Azerbajd\xc5\xbeana.\n_START_SECTION_\nTrenutno stanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav s tega ozemlja prihaja kar nekaj vplivnih armenskih politikov, med drugimi tudi trenutni predsednik Armenije Robert Ko\xc4\x8darjan, se Gorski Karabah ni priklju\xc4\x8dil Republiki Armeniji. Z izjemo denarne enote (uporablja se armenski dram) ima vse atribute dr\xc5\xbeave, od lastne vojske, policije, sodstva, izobra\xc5\xbeevalnega sistema, po\xc5\xa1tnih znamk itd. Vendar te samooklicane \xc2\xbbdr\xc5\xbeave\xc2\xab, ki v marsi\xc4\x8dem spominja na nekdanjo Republiko Srbsko Krajino na ozemlju Hrva\xc5\xa1ke pred avgustom 1995, ni priznala nobena dr\xc5\xbeava \xc4\x8dlanica Zdru\xc5\xbeenih narodov, niti Armenija. Potovanje vanjo je mogo\xc4\x8de le iz Armenije, pred tem si je v predstavni\xc5\xa1tvu v Erevanu potrebno priskrbeti dovoljenje, po prihodu v prestolnico Stepanakert pa se je po obi\xc4\x8daju, ki v marsikaterem delu biv\xc5\xa1e Sovjetske zveze \xc5\xa1e kar trmasto vztraja, potrebno registrirati in tujci se lahko po tem gibljejo le v tistih predelih dr\xc5\xbeave, ki jih navedejo ob tej registraciji. Azerbajd\xc5\xbeanski obmejni organi zavrnejo vstop v Azerbajd\xc5\xbean vsakomur, komur v potnem listu najdejo dokaze, da je bil v Gorskem Karabahu.'