b'\n_START_ARTICLE_\nNavadna \xc4\x8digra\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli predstavniki nominatne podvrste merijo v dol\xc5\xbeino 31\xe2\x80\x9335 cm, kar vklju\xc4\x8duje 6\xe2\x80\x939 cm dolg \xc5\xa1karjast rep, prek peruti pa 77\xe2\x80\x9398 cm. Tehtajo 110\xe2\x80\x93141 g. Odrasli v poletnem perju imajo bledo sivo operjenost po zgornjem delu telesa, zelo bledo sivo po spodnjem, \xc4\x8drno \xc2\xbb\xc4\x8depico\xc2\xab, oran\xc5\xbeno-rde\xc4\x8de noge in ozek, za\xc5\xa1iljen kljun, ki je lahko rde\xc4\x8d s \xc4\x8drno konico, pri nekaterih podvrstah pa tudi v celoti \xc4\x8drn. Zgornja povr\xc5\xa1ina peruti je bledo siva, proti koncu sezone pa se zaradi obrabe perja poka\xc5\xbeejo tudi temni tulci zunanjih letalnih peres, ki ustvarijo vzorec temnega klina na pregibu peruti. Trtica in rep sta bela; v mirovanju je konica repa poravnana s konico zlo\xc5\xbeenih peruti, za razliko od polarne in ro\xc5\xbenate \xc4\x8digre, pri katerih rep moli preko konic peruti. Med samci in samicami ni bistvenih razlik. Izven gnezditvenega obdobja se \xc4\x8delo in spodnja stran trupa obarvata belo, kljun pa potemni in je rde\xc4\x8d kve\xc4\x8djemu na bazi. Zgornja stran peruti pridobi temno progo na sprednjem robu. \xc4\x8cigre se golijo in dobijo zimsko perje v drugi polovici julija, osebki, ki se to sezono niso parili, pa lahko \xc5\xbee kak mesec prej. Golitev je prekinjena med selitvijo._NEWLINE_Mlade navadne \xc4\x8digre imajo bledo sivo zgornjo povr\xc5\xa1ino peruti, s temno progo na sprednjem robu. Po vrhu glave in tilniku so rjave, \xc4\x8delo pa je rde\xc4\x8dkasto in se do jeseni pobeli zaradi obrabe. Hrbet ima luskast videz, z rjavimi peresi z belo obrobo, rep pa je brez dolgih zunanjih peres in torej ni \xc5\xa1karjast. Osebki po prvi golitvi, ko so mlade \xc4\x8digre \xc5\xa1e v prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8dih, so podobni odraslim v zimskem perju, a imajo temnej\xc5\xa1o barvo po temenu, temno progo na sprednjem robu kril in pogosto zelo obrabljeno perje. Do drugega leta so bodisi nerazlo\xc4\x8dljivi od odraslih, bodisi se od njih le malenkost razlikujejo po temnej\xc5\xa1em kljunu ali belem \xc4\x8delu.\n_START_SECTION_\nGolitev\n_START_PARAGRAPH_\nMladi osebki se za\xc4\x8dnejo goliti in dobivati odraslo perje v prvem oktobru \xc5\xbeivljenja; najprej, ve\xc4\x8dinoma do februarja, se zamenja perje na glavi, repu in trupu, nato pa \xc5\xa1e na perutih. Primarna letalna peresa se nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo v fazah: najprej so na vrsti najbolj notranja, nato pa se golitev ustavi do zime na ju\xc5\xbeni polobli (ptice te starosti ostanejo na prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8dih) in se nadaljuje jeseni. Maja ali junija drugo leto se za\xc4\x8dne podobna sekvenca golitve, s premorom v golitvi primarnih letalnih peres pri pti\xc4\x8dih, ki se vrnejo na sever, ne pa pri tistih, ki ostanejo na prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8dih. Naslednja ve\xc4\x8dja golitev v odraslo svatbeno operjenost poteka od naslednjega februarja do junija, ko se zamenja 40\xe2\x80\x9390\xc2\xa0% peres. Stara primarna peresa se do takrat toliko obrabijo, da se prika\xc5\xbeejo \xc4\x8drni tulci. Zaradi vzorca golitve so najstarej\xc5\xa1a peresa tista v sredini peruti, tako da se ob koncu poletja tam pojavi temen klin._NEWLINE_\xc4\x8cigre so nasploh posebnost zaradi pogostosti golitve primarnih letalnih peres, ki se nadomestijo vsaj dvakrat, v\xc4\x8dasih pa tudi trikrat na leto. Opazno razliko v starosti peres poudarja ve\xc4\x8dja odsevnost novih peres za ultravijoli\xc4\x8dno svetlobo, ta videz sve\xc5\xbeine pa je pomemben pri sami\xc4\x8dini izbiri spolnega partnerja. Izku\xc5\xa1ene samice preferirajo samce, ki s kakovostjo svojih peres izkazujejo bolj\xc5\xa1o telesno pripravljenost. Obstaja poro\xc4\x8dilo o zelo zgodnji golitvi samice na gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8du, ki ji je sledil propad legla; hormon prolaktin namre\xc4\x8d uravnava tako za\xc4\x8detek golitve, kot tudi razmno\xc5\xbeevalno vedenje pri teh pti\xc4\x8dih.\n_START_SECTION_\nPodobne vrste\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d vrst \xc4\x8diger ima podobno velikost in splo\xc5\xa1en izgled kot navadna \xc4\x8digra. Med ornitologi je tradicionalno veljala polarna \xc4\x8digra (Sterna paradisaea) za posebej te\xc5\xbeavno pri razlo\xc4\x8devanju in dokler niso natan\xc4\x8dno opredelili razlik, so oddaljene ptice ali ptice v letu obeh vrst pogosto zabele\xc5\xbeili pod skupno oznako (v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini se je uveljavil poseben izraz \xc2\xbbcommic tern\xc2\xab, skovanka iz common in arctic tern). Zdaj so razlike v telesni zgradbi in na\xc4\x8dinu leta bolje poznane. Navadna \xc4\x8digra ima ve\xc4\x8djo glavo, debelej\xc5\xa1i vrat, kraj\xc5\xa1i rep in dalj\xc5\xa1e noge ter bolj trikotne ter manj pro\xc5\xbene peruti kot sorodnica, pa tudi mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, bolj usmerjen let. Polarna \xc4\x8digra ima tudi za odtenek temnej\xc5\xa1o operjenost po spodnji strani, kar poudari njena bela lica, po drugi strani pa ima tudi izven gnezditvenega obdobja belo trtico, medtem ko je ta pri navadni \xc4\x8digri sivkasta. Pri polarni \xc4\x8digri se proti koncu sezone ne razvije temen klin na pregibu peruti. Vsa letalna peresa so prosojna, pri navadni \xc4\x8digri pa le \xc5\xa1tiri najbolj notranja. Zadnji rob zunanjih letalnih peres tvori tanko \xc4\x8drno progo pri polarni \xc4\x8digri, ki je pri navadni debelej\xc5\xa1a in manj razlo\xc4\x8dna. Kljun nikoli nima \xc4\x8drne konice, poleg tega ima polarna \xc4\x8digra rahlo svetlej\xc5\xa1i rde\xc4\x8d odtenek kljuna in nog, vendar so razlike v odtenkih nog in perja minimalne ter na terenu pogosto nerazpoznavne. Problemati\xc4\x8dni ostajajo kri\xc5\xbeanci med obema vrstama, ki jih opa\xc5\xbeajo predvsem v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike in imajo vmesne zna\xc4\x8dilnosti v operjenosti in ogla\xc5\xa1anju. Taki pti\xc4\x8di imajo lahko ve\xc4\x8d \xc4\x8drne obarvanosti kljuna, vendar je za zanesljivo potrditev statusa potreben natan\xc4\x8den pregled posameznih letalnih peres._NEWLINE_V gnezditvenih obmo\xc4\x8djih lo\xc4\x8dujemo ro\xc5\xbenato \xc4\x8digro od navadne po bledi operjenosti, dolgem, prete\xc5\xbeno \xc4\x8drnem kljunu in zelo dolgih repnih peresih. Zimska operjenost pri njej je bleda zgoraj in bela z ob\xc4\x8dasnim ro\xc5\xbenatim pridihom spodaj. Pozimi ohrani \xc5\xa1karjast rep in ima \xc4\x8drn kljun. V letu je prepoznavna tudi po mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i glavi in vratu, dalj\xc5\xa1em kljunu ter hitrej\xc5\xa1em, manj pro\xc5\xbenem zamahovanju s perutmi. Obi\xc4\x8dajno se prehranjuje dlje od obale kot navadna \xc4\x8digra. V Severni Ameriki je navadni podobna \xc5\xa1e ameri\xc5\xa1ka re\xc4\x8dna \xc4\x8digra (Sterna forsteri), ki pa je tudi v svatbenem perju ob\xc4\x8dutno ve\xc4\x8dja, s proporcionalno kraj\xc5\xa1imi perutmi, mo\xc4\x8dno glavo, debelej\xc5\xa1im kljunom in dolgimi, mo\xc4\x8dnimi nogami. Izven gnezditvnega obdobja je nezamenljiva po skoraj povsem beli glavi, ki ima le prek o\xc4\x8di \xc4\x8drno liso._NEWLINE_Tudi na obmo\xc4\x8djih, kjer prezimujejo, se lahko navadne \xc4\x8digre znajdejo skupaj z nekaterimi podobnimi vrstami, kot so Sterna vittata z ju\xc5\xbenih oceanov, ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ka Sterna hirundinacea, Sterna striata iz Avstralazije in pepelasta \xc4\x8digra, ki \xc5\xbeivi ob Indijskem oceanu. Razlikovanje olaj\xc5\xa1a dejstvo, da imajo ptice z ju\xc5\xbene poloble obratno gnezditveno obdobje, torej so v \xc4\x8dasu, ko navadna \xc4\x8digra tam prezimuje, v svatbenem perju._NEWLINE_Mlade navadne \xc4\x8digre je razmeroma enostavno lo\xc4\x8diti od ptic sorodnih vrst podobne starosti po rjavkasto-rde\xc4\x8di obarvanosti ve\xc4\x8djega dela hrbta in blede baze kljuna. Mlade polarne \xc4\x8digre imajo siv hrbet in \xc4\x8drn kljun, mlade ro\xc5\xbenate \xc4\x8digre pa imajo zna\xc4\x8dilno temno \xc2\xbbsedlo\xc2\xab\xc2\xa0na hrbtu.\n_START_SECTION_\nTeritorij\n_START_PARAGRAPH_\nGnezdijo v kolonijah, ki obi\xc4\x8dajno ne presegajo 2.000 parov, v izjemnih primerih pa jih \xc5\xa1tejejo tudi preko 20.000. Kolonije v notranjosti so praviloma manj\xc5\xa1e od obalnih. Pogosto gnezdijo ob drugih priobalnih vrstah, kot so polarna, ro\xc5\xbenata in kri\xc4\x8dava \xc4\x8digra, re\xc4\x8dni galeb ter \xc5\xa1karjekljuni._NEWLINE_Ob vrnitvi na gnezditvena obmo\xc4\x8dja se lahko \xc4\x8digre nekaj dni klatijo preden si izberejo teritorij; dejanski pri\xc4\x8detek gnezditve naj bi bil povezan z zadostno dostopnostjo hrane. Kot svoj teritorij branijo le majhno obmo\xc4\x8dje, v\xc4\x8dasih je razdalja med sosednjimi gnezdi samo 50 cm, obi\xc4\x8dajneje pa 150\xe2\x80\x93350. Kot ostale \xc4\x8digre se tudi navadne leto za letom vra\xc4\x8dajo na svoje gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8de; zabele\xc5\xbeen je en par, ki se je sedemnajstkrat vrnil gnezdit na isto mesto. Pribli\xc5\xbeno devet desetin izku\xc5\xa1enih pti\xc4\x8dev vedno znova zasede iste teritorije, zato morajo mladi odrasli gnezditi na obrobju kolonije, dobiti partnerja, ki je izgubil svojega prej\xc5\xa1njega partnerja, ali poiskati novo kolonijo. Samec se obi\xc4\x8dajno vrne najprej in v roku nekaj dni izbere gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8de. Nato se mu pridru\xc5\xbei ista samica kot prej\xc5\xa1nje leto. \xc4\x8ce samica zamuja ve\xc4\x8d kot pet dni, si lahko poi\xc5\xa1\xc4\x8de novo dru\xc5\xbeico._NEWLINE_Teritorij obi\xc4\x8dajno brani samec, ki odvra\xc4\x8da vsiljivce obeh spolov. Ob pribli\xc5\xbeanju tekmeca spusti alarmni klic, razpre peruti, dvigne rep in skloni glavo, da poudari \xc4\x8drn vrh. \xc4\x8ce vsiljivec ne odneha, samec utihne in ga napade z grabljenjem za kljun. Spopad traja dokler se vsiljivec ne vda z dvignjeno glavo, ki izpostavi grlo. Lete\xc4\x8de vsiljivce napade brez opozorila, le v\xc4\x8dasih prej skupaj letita navpi\xc4\x8dno in kro\xc5\xbeita drug okoli drugega. Tavajo\xc4\x8de mladi\xc4\x8de \xc4\x8digre obi\xc4\x8dajno ignorirajo, za razliko od galebov, kjer drugi samci napadejo in pobijejo tudi take vsiljivce. \xc4\x8cigre branijo gnezdo dokler se mladi\xc4\x8di ne speljejo. Pri odvra\xc4\x8danju plenilcev sodelujejo vsi odrasli v koloniji.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPari se vzpostavljajo in obnavljajo z dvorjenjem v letu, med katerim samec in samica letita v \xc5\xa1irokih krogih premera 200 m ali ve\xc4\x8d in se ves \xc4\x8das ogla\xc5\xa1ata, potem pa se skupaj spustita v cikcakastem letu. \xc4\x8ce samec nosi ribo v kljunu, lahko pritegne \xc5\xa1e druge samce. Na tleh samec dvori samici tako, da hodi okrog nje z dvignjenim repom, privzdignjenim vratom in sklonjeno glavo ter delno razprtimi perutmi. \xc4\x8ce se samica odzove, se v\xc4\x8dasih postavita nasproti v dr\xc5\xbeo z navpi\xc4\x8dno privzdignjeno glavo. Samec v\xc4\x8dasih \xc2\xbbdra\xc5\xbei\xc2\xab\xc2\xa0samico z ribo, ki je ne izro\xc4\x8di dokler ne dobi zadostnega odziva. Po kon\xc4\x8danem dvorjenju samec izdela plitvo kotanjo v pesku, samica pa nekajkrat popraska po njenem dnu. To lahko ve\xc4\x8dkrat ponovita, preden izbereta pravi kraj za gnezdo. Samica odlo\xc5\xbei jajca na gola pe\xc5\xa1\xc4\x8dena, prodnata ali prstena tla, \xc4\x8de imata mo\xc5\xbenost, pa mu partnerja pogosto dodata razne naplavine ali rastlinje ali ga obrobita z morsko travo, kamni ali lupinami. Kotanja je obi\xc4\x8dajno globoka 4 cm in \xc5\xa1iroka 10 cm, z dodano \xc2\xbbdekoracijo\xc2\xab\xc2\xa0pa lahko dose\xc5\xbee tudi do 24 cm. Navadne \xc4\x8digre dodajajo ve\xc4\x8d materiala kot ro\xc5\xbenate ali polarne, pri tem pa ro\xc5\xbenate \xc4\x8digre obi\xc4\x8dajneje gnezdijo v gostej\xc5\xa1em rastju. Na obmo\xc4\x8djih, kjer voda pogosto poplavlja, so gnezditveni uspeh umetno izbolj\xc5\xa1ali ljudje z dodajanjem rogoznic iz morske trave. \xc4\x8cigre preferirajo te preproge, ki jih spodbudijo, da gnezdijo vi\xc5\xa1je._NEWLINE_\xc4\x8cigre so izjemno spretne pri vra\xc4\x8danju na svoje gnezdo v veliki koloniji. Z umetnimi poskusi so odkrili, da so sposobne najti in izkopati s peskom zakrita jajca, tudi \xc4\x8de so odstranili ves material in zgladili pesek. Najdejo tudi gnezdo, ki je prestavljeno za 5 metrov ali \xc5\xa1e ve\xc4\x8d, \xc4\x8de je bilo prestavljeno v ve\xc4\x8d korakih. Vale\xc4\x8de samice niso zavrnile svojih jajc niti \xc4\x8de so jih preoblikovali s plastelinom ali prebarvali rumeno, niso pa ve\xc4\x8d prepoznale rde\xc4\x8de ali modro prebarvanih jajc. To sposobnost razlagajo kot prilagoditev na gnezdenje v nestabilnem okolju, podvr\xc5\xbeeno delovanju vetra in vode._NEWLINE_Izleganje jajc je najaktivnej\xc5\xa1e v za\xc4\x8detku maja, nekaj samic, posebej tistih v svoji prvi gnezditvi, pa jih le\xc5\xbee kasneje istega meseca ali \xc5\xa1e v juniju. Leglo najve\xc4\x8dkrat sestavljajo tri jajca; ve\xc4\x8dja legla so verjetno rezultat tega, da je ve\xc4\x8d samic izlegalo jajca v isto gnezdo. Jajca so v povpre\xc4\x8dju velika 41\xc3\x9731 cm, pri \xc4\x8demer pa je vsako naslednje jajce v leglu rahlo manj\xc5\xa1e od prvega. Povpre\xc4\x8dno tehtajo 20,2 g, od tega 5\xc2\xa0% predstavlja lupina. Te\xc5\xbea je odvisna od prehranjenosti samice in prav tako od polo\xc5\xbeaja v zaporedju. Jajca so rumenkasta, rjavo-rumena ali svetlorjava s progami, pegami ali pikami \xc4\x8drne, rjave ali sive barve, kar pripomore h kamufla\xc5\xbei. Valita oba partnerja, vendar ve\xc4\x8d samica, inkubacijska doba do izleganja mladi\xc4\x8dev pa traja 21\xe2\x80\x9322 dni, kar se lahko podalj\xc5\xa1a na 25 dni, \xc4\x8de je v koloniji veliko motenj, zaradi katerih star\xc5\xa1a zapu\xc5\xa1\xc4\x8data gnezdo. Prisotnost no\xc4\x8dnih plenilcev lahko to obdobje podalj\xc5\xa1a celo na 34 dni. Ob vro\xc4\x8dih dneh vale\xc4\x8da ptica ob\xc4\x8dasno poleti do vode in si zmo\xc4\x8di perje na trebuhu za hlajenje jajc. V normalnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah se uspe\xc5\xa1no izvali 90\xc2\xa0%  mladi\xc4\x8dev v koloniji. Puhasti mladi\xc4\x8di rumenkaste barve s \xc4\x8drnimi ali rjavimi pegami so aktivni kmalu po izvalitvi. Speljejo se po 22\xe2\x80\x9328 dneh, obi\xc4\x8dajno 25\xe2\x80\x9326. Star\xc5\xa1a jih hranita na gnezdu \xc5\xa1e pet dni, nato pa ju pri\xc4\x8dnejo spremljati pri lovu. Mlade lahko dohranjujeta \xc5\xa1e do konca gnezditvenega obdobja ali tudi dlje. Opazili so celo odrasle navadne \xc4\x8digre, ki so hranile svoje mladi\xc4\x8de na selitvi in na prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8dih vsaj do decembra, ko se odrasli premaknejo ju\xc5\xbeneje._NEWLINE_Podobno kot ostale \xc4\x8digre je navadna \xc4\x8digra zelo za\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc5\xa1ka do gnezda in mladi\xc4\x8dev; agresivna je do ljudi, psov, pi\xc5\xbemovk in ve\xc4\x8dine dnevnih ptic, ki pridejo preblizu, vendar pa za razliko od agresivnej\xc5\xa1e polarne \xc4\x8digre obi\xc4\x8dajno hlini napad in zavije tik pred udarcem. Odrasli so sposobni razlo\xc4\x8devati med ljudmi in pogoste pri\xc5\xa1leke intenzivneje napadajo od tujcev. No\xc4\x8dni plenilci ne izzovejo napada; podgane so zato zmo\xc5\xbene povsem opusto\xc5\xa1iti kolonijo, ob prisotnosti sov uharic pa odrasli zapustijo gnezdo za do osem ur._NEWLINE_Gnezdijo obi\xc4\x8dajno enkrat na leto. Drugo leglo je mo\xc5\xbeno, kadar je prvo uni\xc4\x8deno. V redkih primerih samica izle\xc5\xbee drugo leglo in ga vali, ko kak\xc5\xa1en mladi\xc4\x8d iz prvega \xc5\xa1e ni samostojen. Obi\xc4\x8dajno prvi\xc4\x8d gnezdijo pri starosti \xc5\xa1tirih let, v\xc4\x8dasih pa leto mlaj\xc5\xa1e. V ugodnih razmerah pre\xc5\xbeivi povpre\xc4\x8dno 2,5 mladi\xc4\x8da na leglo od treh, a gnezditveni uspeh mo\xc4\x8dno niha in je neredko tudi ni\xc4\x8den, \xc4\x8de kolonijo poplavi voda. V popisu, ki so ga izvedli v Severni Ameriki, so v povpre\xc4\x8dju dognali pre\xc5\xbeivetje enega do dveh mladi\xc4\x8dev na otokih in manj kot enega na obalah ter v notranjosti celine. Z izku\xc5\xa1enostjo star\xc5\xa1ev se stopnja pre\xc5\xbeivetja mladi\xc4\x8dev izbolj\xc5\xa1uje. Izbolj\xc5\xa1evanje je opazno tekom celotnega \xc5\xbeivljenja, najintenzivnej\xc5\xa1e pa je v prvih petih letih._NEWLINE_Rekordna zabele\xc5\xbeena \xc5\xbeivljenjska doba navadnih \xc4\x8diger je 23 let v Severni Ameriki in 33 let v Evropi, obi\xc4\x8dajno pa do\xc4\x8dakajo okoli 12 let.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nKot vse sorodnice se tudi navadna \xc4\x8digra prehranjuje z ribami, ki jih lovi s strmoglavim letom z vi\xc5\xa1ine 1\xe2\x80\x936 m, bodisi v morju, bodisi v sladkovodnih jezerih ali ve\xc4\x8djih rekah. Ob strmoglavljenju se potopi za kak\xc5\xa1no sekundo, vendar ne globlje od pol metra. Za plenom opreza v letu s sklonjeno glavo in navpi\xc4\x8dno navzdol obrnjenim kljunom. Pred potopom lahko kro\xc5\xbei ali lebdi v zraku, nato pa se po\xc5\xbeene naravnost navzdol, za razliko od polarne \xc4\x8digre, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da v korakih in med njimi lebdi, ter ro\xc5\xbenato \xc4\x8digro, ki se potaplja z ve\xc4\x8dje vi\xc5\xa1ine in ostane pod vodo dlje \xc4\x8dasa. Navadna \xc4\x8digra obi\xc4\x8dajno lovi 5\xe2\x80\x9310 km od gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8da, ob\xc4\x8dasno pa tudi do 15 km. Pomaga si z zasledovanjem ribjih jat; na zahodnoafri\xc5\xa1ko selitveno pot denimo ob\xc4\x8dutno vplivajo ogromne jate sardin pred obalo Gane. Izkori\xc5\xa1\xc4\x8da tudi skupine plenilskih rib ali delfinov in \xc4\x8daka, da pri\xc5\xbeenejo svoj plen k morski gladini. \xc4\x8cigre pogosto lovijo v jatah, posebej \xc4\x8de je hrane obilo. Posamezniki imajo v jati za tretjino bolj\xc5\xa1i uspeh pri lovu kot \xc4\x8de bi lovili sami._NEWLINE_Podobno kot sorodniki imajo kapljice rde\xc4\x8de oljnate snovi v \xc4\x8depnicah o\xc4\x8desne mre\xc5\xbenice, kar izbolj\xc5\xa1a kontrast in ostrino vida, posebej v meglenih razmerah. Podobno kot drugi pti\xc4\x8di, ki morajo gledati skozi vodno gladino, kot so \xc4\x8digre in galebi, imajo v teh kapljicah izrazitej\xc5\xa1e karotenoidne pigmente od drugih pti\xc4\x8dev. Izbolj\xc5\xa1an vid jim pomaga pri odkrivanju jat rib, vendar ni povsem jasno ali opazijo fitoplankton, s katerim se ribe prehranjujejo, ali druge \xc4\x8digre, ki se potapljajo za hrano. Njihove o\xc4\x8di niso posebej ob\xc4\x8dutljive za ultravijoli\xc4\x8dno sevanje, po \xc4\x8demer so znani pti\xc4\x8di, kot so galebi, ki so bolj prilagojeni za prehranjevanje na kopnem._NEWLINE_Navadna \xc4\x8digra najraje izbira ribe, dolge med 5 in 15 cm. Pri tem se ravnajo predvsem po dostopnosti, a \xc4\x8de imajo izbiro, bodo \xc4\x8digre, ki hranijo ve\xc4\x8d mladi\xc4\x8dev, lovile ve\xc4\x8dji plen kot tiste z manj\xc5\xa1imi legli. Na nekaterih obmo\xc4\x8djih predstavljajo ribe 95\xc2\xa0% prehrane mladi\xc4\x8dev, drugod pa lahko znaten dele\xc5\xbe predstavljajo tudi nevreten\xc4\x8darji. To lahko vklju\xc4\x8duje kolobarnike, pijavke, mehku\xc5\xbece, kot so manj\xc5\xa1i lignji, in rake (kozice, \xc5\xa1kampi ipd.). V celinskih obmo\xc4\x8djih se prehranjujejo tudi z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, kot so hro\xc5\xa1\xc4\x8di in no\xc4\x8dni metulji. Odrasle \xc5\xbeu\xc5\xbeelke lovijo v zraku, li\xc4\x8dinke pa pobirajo s podlage ali vodne povr\xc5\xa1ine. Ne glede na vrsto plena ga ujamejo v kljun in takoj pogoltnejo z glavo naprej ali ga odnesejo mladi\xc4\x8du. Ob\xc4\x8dasno lahko nosijo dve ali ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih rib hkrati. Ob vrnitvi na gnezdo prepoznajo mladi\xc4\x8da po ogla\xc5\xa1anju, ne po videzu._NEWLINE_V\xc4\x8dasih posku\xc5\xa1ajo ukrasti ulov od drugih \xc4\x8diger, po drugi strani pa tudi njih napadajo kleptoparaziti \xe2\x80\x93 govna\xc4\x8dke, azte\xc5\xa1ki galebi, ro\xc5\xbenate \xc4\x8digre ali druge navadne \xc4\x8digre, medtem ko se s hrano v kljunu vra\xc4\x8dajo proti gnezdu. Obstaja poro\xc4\x8dilo o dveh samcih, ki sta skrbela za potomstvo po smrti dru\xc5\xbeic in ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa kradla hrano iz sosednjih legel._NEWLINE_\xc4\x8cigre navadno pijejo v letu, morsko vodo raje od sladke, \xc4\x8de sta obe na voljo. Mladi\xc4\x8di v gnezdu pridobijo vodo le s hrano in jo zelo u\xc4\x8dinkovito izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo. Tako kot odrasli izlo\xc4\x8dajo odve\xc4\x8dno sol s pomo\xc4\x8djo specializiranih nosnih \xc5\xbelez. Ribje kosti in trde skelete rakov ter \xc5\xbeu\xc5\xbeelk izlo\xc4\x8dijo kot izbljuvke. Odrasli poletijo iz gnezda za iztrebljanje in tudi mladi\xc4\x8di se podelajo vsaj nekaj korakov stran od gnezda. Odrasli, ki v letu napadajo vsiljivce, le-te tudi ciljajo z iztrebki.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in habitat\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina populacij navadne \xc4\x8digre je izrazitih selivk, ki prezimuje ju\xc5\xbeno od svojih gnezditvenih obmo\xc4\x8dij v zmernih in subarkti\xc4\x8dnih predelih severne poloble. Ve\xc4\x8dina mladih pti\xc4\x8dev ostane prvo poletje na prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8dih, le nekaj se jih vrne v gnezditvene kolonije nekaj \xc4\x8dasa po prihodu odraslih. _NEWLINE_Gnezdijo po ve\xc4\x8djem delu Evrope, najbolj \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno na severu in vzhodu celine. Nekaj manj\xc5\xa1ih populacij gnezdi tudi na sredozemski obali Afrike, Azorih, Kanarskih otokih in Madeiri. Ve\xc4\x8dina teh prezimuje na obalah Zahodne in Ju\xc5\xbene Afrike, pri \xc4\x8demer osebki z juga in zahoda Evrope obi\xc4\x8dajno ostanejo severno od ekvatorja, ostali evropski pti\xc4\x8di pa se odselijo ju\xc5\xbeneje. Gnezditveno obmo\xc4\x8dje se nadaljuje prek zmernih obmo\xc4\x8dij Azije in tajge, z nekaj lo\xc4\x8denimi obmo\xc4\x8dji ob Perzijskem zalivu in obalah Irana. Manj\xc5\xa1e populacije gnezdijo tudi na otokih pred \xc5\xa0rilanko in v pokrajini Ladak na Tibetanski planoti. Osebki iz zahodne Azije prezimujejo v severnem Indijskem oceanu, predstavnike podvrste S.\xc2\xa0h.\xc2\xa0tibetana pa med zimo na severni polobli pogosto videvajo ob obalah Vzhodne Afrike. Pti\xc4\x8di iz bolj severnih in vzhodnih predelov Azije, kot so predstavniki podvrste S.\xc2\xa0h.\xc2\xa0longipennis, se selijo prek Japonske, Tajske in zahodnega Pacifika vse do ju\xc5\xbene Avstralije. Nekaj manj\xc5\xa1ih in nestalnih kolonij je v Zahodni Afriki \xe2\x80\x93 Nigeriji in Gvineji Bissau, te kolonije so zanimive zato, ker so znotraj obmo\xc4\x8dja, ki ga druge \xc4\x8digre uporabljajo za prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8de. Na Novi Zelandiji se pojavijo le posami\xc4\x8d, prisotnost v Polineziji pa \xc5\xa1e ni potrjena._NEWLINE_V Severni Ameriki gnezdijo navadne \xc4\x8digre po vsej atlantski obali od polotoka Labrador do Severne Karoline in v notranjosti prek ve\xc4\x8djega dela Kanade vzhodno od Skalnega gorovja. Nekaj kolonij je tudi v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike na obmo\xc4\x8dju Velikih jezer in ob obalah Mehi\xc5\xa1kega zaliva. Majhne populacije, ki se ne selijo v celoti, \xc5\xbeivijo tudi v Karibih, natan\xc4\x8dneje na Bahamih in Kubi ter na oto\xc4\x8djih Los Roques in Las Aves pred obalo Venezuele. Severnoameri\xc5\xa1ke populacije prezimujejo ob obeh obalah Srednje in Ju\xc5\xbene Amerike, do Argentine na vzhodni in severnega \xc4\x8cila na zahodni strani celine. Sode\xc4\x8d po najdbah iz Ju\xc5\xbene Amerike in Azorov nekatere navadne \xc4\x8digre na selitvi pre\xc4\x8dkajo Atlantski ocean v eni ali drugi smeri._NEWLINE_Kot selivke na dolge razdalje v\xc4\x8dasih zaidejo dale\xc4\x8d izven obi\xc4\x8dajnega obmo\xc4\x8dja. Zablodele pti\xc4\x8de so med drugim opazili v notranjosti Afrike (Zambija, Malavi), na Maldivih in na Komorih. Predstavniki nominatne podvrste so prileteli vse do Avstralije, Andov in notranjosti Ju\xc5\xbene Amerike. Navadno \xc4\x8digro, ki so jo ujeli v gnezdu na \xc5\xa0vedskem in obro\xc4\x8dkali, so pet mesecev kasneje na\xc5\xa1li mrtvo na Stewartovem otoku ob Novi Zelandiji, 25.000 kilometrov dale\xc4\x8d. Obstajajo tudi novej\xc5\xa1a poro\xc4\x8dila o azijskih S.\xc2\xa0h.\xc2\xa0longipennis iz Zahodne Evrope._NEWLINE_Pri izbiri habitatov so navadne \xc4\x8digre najmanj zahtevne od vseh sorodnih vrst; gnezdijo vse od azijske tajge do tropskih obal in do nadmorske vi\xc5\xa1ine 2000 m v Armeniji ter celo do 4800 m v Himalaji. Izogibajo se le obmo\xc4\x8dij, ki so pogosto izpostavljena mo\xc4\x8dnemu de\xc5\xbeevju in vetru ter ledenim vodam, zato ne gnezdijo toliko severno kot polarne \xc4\x8digre. Primerne za gnezditev so skoraj vse odprte ravne povr\xc5\xa1ine blizu vode, kot so pe\xc5\xa1\xc4\x8dene ali prodnate pla\xc5\xbee, trdnej\xc5\xa1e sipine in slana mo\xc4\x8dvirja. Na bolj izoliranih otokih lahko gnezdijo tudi na travnikih in resavah ter celo na ve\xc4\x8djih plo\xc5\xa1\xc4\x8datih skalah. V me\xc5\xa1anih kolonijah tolerirajo nekoliko vi\xc5\xa1je rastje kot polarne \xc4\x8digre, a ne toliko kot ro\xc5\xbenate \xc4\x8digre. Pri tem je glavni dejavnik razlika v dol\xc5\xbeini nog teh treh vrst. Med bolj nenavadnimi kraji, kjer so na\xc5\xa1li gnezda, so bale sena, drevesni \xc5\xa1tor pol metra nad gladino ter plavajo\xc4\x8da debla in drugo rastlinje. Opazili so tudi navadno \xc4\x8digro, ki je zavzela gnezdo ameri\xc5\xa1kega malega martinca (Actitis macularia) in izlegla jajca ob njegovih. Brez te\xc5\xbeav gnezdi na umetnih splavih, ponekod pa tudi na ravnih tovarni\xc5\xa1kih strehah. Izven gnezditvenega obdobja potrebujejo le dostop do lovi\xc5\xa1\xc4\x8da na vodi in kraj za pristanek. Takrat jih je mo\xc5\xbeno opazovati, kako po\xc4\x8divajo na \xc4\x8dolnih, bojah in pomolih.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nGnezditvena populacija v Sloveniji je po podatkih iz leta 2011 ocenjena na 140\xe2\x80\x93250 parov. Zaradi pomanjkanja ustreznih naravnih habitatov, kot so prodi\xc5\xa1\xc4\x8da in pe\xc5\xa1\xc4\x8dene pla\xc5\xbee, so vsa gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8da umetnega izvora ali vsaj odvisna od vzdr\xc5\xbeevanja, s katerim prepre\xc4\x8dujejo zara\xc5\xa1\xc4\x8danje \xe2\x80\x93 gramoznice, umetni otoki, gnezdilni splavi ipd. Najve\xc4\x8d, 80\xe2\x80\x93145 parov, gnezdi na Dravi, zlasti na Ptujskem in Ormo\xc5\xa1kem jezeru ter v bazenih za odpadne vode nekdanje Tovarne sladkorja v Ormo\xc5\xbeu. Poleg tega so stalne kolonije \xc5\xa1e v Se\xc4\x8doveljskih solinah (40\xe2\x80\x9370 parov), \xc5\xa0kocjanskem zatoku (15\xe2\x80\x9320 parov) in v gramoznici v Tr\xc5\xbecu na vzhodu dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Zgodovinski podatki o gnezdenju na obmo\xc4\x8dju Slovenije so redki. Zadnji\xc4\x8d je bilo gnezdenje v naravnem okolju dokumentirano leta 1977, na nabre\xc5\xbeju Drave pri Markovcih. Ravno v tem obdobju je bila reka zajezena za hidroenergetske potrebe, kar je ustavilo redno poplavljanje in povzro\xc4\x8dilo, da so se prodi\xc5\xa1\xc4\x8da zarasla, zato na tem obmo\xc4\x8dju ni bilo ve\xc4\x8d primernih naravnih gnezditvenih mest za navadne \xc4\x8digre.\n_START_SECTION_\nNaravni sovra\xc5\xbeniki\n_START_PARAGRAPH_\nPodgane so znane po tem, da kradejo pti\xc4\x8dja jajca, ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo jajc navadne \xc4\x8digre so na\xc5\xa1li v njihovih shrambah v bli\xc5\xbeini kolonij. Mink je pomemben plenilec mladi\xc4\x8dev v gnezdih v Severni Ameriki, pa tudi na \xc5\xa0kotskem, kamor je bil zane\xc5\xa1en. Lokalno je lahko pomemben plenilec \xc5\xa1e navadna lisica. Vendar pa navadne \xc4\x8digre pogosteje gnezdijo na otokih, zato so obi\xc4\x8dajneje plen drugih ptic, ne sesalcev. Nezavarovana jajca pogosto jemljejo kamenjarji, mladi\xc4\x8de pa galebi. Tudi kvaka\xc4\x8di plenijo mladi\xc4\x8de v gnezdih, medtem ko so v Severni Ameriki sove uharice nevarne tako za mladi\xc4\x8de kot odrasle. V letu jih lovijo ujede, kot sta mali sokol in sokol selec; ena od prednosti zdru\xc5\xbeevanja v jate naj bi bila bolj\xc5\xa1a za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred takimi plenilci._NEWLINE_Od zajedavcev so pri navadnih \xc4\x8digrah na\xc5\xa1li u\xc5\xa1i, vendar kljub bli\xc5\xbenji sorodnosti ne enakih kot pri polarnih \xc4\x8digrah. Dovzetne so tudi za oku\xc5\xbebe s trakuljami iz rodu Diphyllobothrium, trakuljo vrste Ligula intestinalis, ki je sicer bolj znana pri racah, in ribjimi trakuljami iz rodu Schistocephalus. Zelo raz\xc5\xa1irjene pri navadnih \xc4\x8digrah so \xc5\xa1e pr\xc5\xa1ice vrste Reighardia sternae. Po drugi strani \xc5\xa1tudija na 75 gnezde\xc4\x8dih osebkih na severovzhodu ZDA ni odkrila prisotnosti krvnih zajedavcev. Kolonije so dovzetne za oku\xc5\xbebo s pti\xc4\x8djo kolero in psitakozo, mo\xc5\xbena pa je tudi oku\xc5\xbeba s pti\xc4\x8djo gripo. Leta 1961 so pri navadnih \xc4\x8digrah odkrili sev povzro\xc4\x8ditelja pti\xc4\x8dje gripe H5N3, ki je izbruhnila v Ju\xc5\xbeni Afriki.\n_START_SECTION_\nVarstveni status\n_START_PARAGRAPH_\nNavadna \xc4\x8digra ima veliko populacijo, ki jo ocenjujejo na 1.600.000\xe2\x80\x934.600.000 odraslih in ogromno gnezditveno obmo\xc4\x8dje, ocenjeno na skoraj 30 milijonov kvadratnih kilometrov. Gnezde\xc4\x8da populacija je ocenjena na 250.000 do 500.000 parov, od tega ve\xc4\x8dina v Aziji, pa tudi 140.000 v Evropi. V Severni Ameriki gnezdi manj kot 80.000 parov, najve\xc4\x8d na severovzhodnih obalah. Zaradi tega je, kljub temu, da globalni trend spreminjanja \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti ni jasen, opredeljena kot najmanj ogro\xc5\xbeena vrsta v Rde\xc4\x8dem seznamu Svetovne zveze za varstvo narave._NEWLINE_V 19. stoletju so ljudje zdesetkali populacije v Evropi in Severni Ameriki zaradi uporabe peres in peruti v klobu\xc4\x8darstvu. Po takratnih modnih smernicah so na klobuke v\xc4\x8dasih name\xc5\xa1\xc4\x8dali kar cele naga\xc4\x8dene \xc4\x8digre. Populacija si je opomogla v zgodnjem 20. stoletju zaradi sprejema varstvene zakonodaje in ozave\xc5\xa1\xc4\x8denosti, h kateri so prispevale okoljevarstvene organizacije. Evrazijske populacije so zdaj sicer razmeroma stabilne, \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost navadne \xc4\x8digre v Severni Ameriki pa je v zadnjih \xc5\xa1tirih desetletjih upadla za ve\xc4\x8d kot 70\xc2\xa0% in tudi na globalni ravni ocenjujejo trend zmanj\xc5\xa1evanja \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti te vrste._NEWLINE_Vrsto ogro\xc5\xbea izguba habitata zaradi pozidave, onesna\xc5\xbeevanja in zara\xc5\xa1\xc4\x8danja, pa tudi motnje na gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8dih od ljudi, njihovih vozil in doma\xc4\x8dih ljubljen\xc4\x8dkov. Po naravni poti zmanj\xc5\xa1ujejo gnezditveni uspeh poplavljanje in pritisk plenilcev na posameznih obmo\xc4\x8djih ter tekmovanje z galebi za gnezditvena mesta. V Karibih jih ljudje lovijo za hrano. V nekaterih delih Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike so povezali zelo slab gnezditveni uspeh s kontaminacijo z razpadnimi produkti insekticida DDT, medtem ko poliklorirani bifenili (PCB-ji) povzro\xc4\x8dajo feminizacijo pri zarodkih mo\xc5\xa1kega spola, ki pa pred zapustitvijo gnezda izzveni in ne ka\xc5\xbee, da bi vplivala na produktivnost kolonije._NEWLINE_Navadna \xc4\x8digra je ena od vrst, ki so predmet Sporazuma o ohranjanju afri\xc5\xa1ko-evrazijskih selitvenih vodnih ptic (African-Eurasian Waterbird Agreement, AEWA) in Ameri\xc5\xa1ko-kanadskega sporazuma o selivkah iz leta 1918. Podpisnice AEWA so zavezane k izvajanju strategij za varovanje ptic in njihovih habitatov, upravljanje s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko aktivnostjo, raziskovanje in izobra\xc5\xbeevanje. Severnoameri\xc5\xa1ki sporazum je vsebinsko podoben, a ima ve\xc4\x8dji poudarek na varovanju._NEWLINE_V Sloveniji je navadna \xc4\x8digra uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena med zavarovane vrste po Uredbi o zavarovanih prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivalskih vrstah, skupaj z vsemi ostalimi prosto\xc5\xbeive\xc4\x8dimi vrstami pobre\xc5\xbenikov. Natan\xc4\x8dneje je opredeljena kot prizadeta vrsta. Je tudi kvalifikacijska vrsta za Natura 2000 obmo\xc4\x8dja Drava, Se\xc4\x8doveljske soline in \xc5\xa0kocjanski zatok. Gnezditvena populacija je v celoti odvisna od aktivnih varstvenih ukrepov, na tem podro\xc4\x8dju deluje zlasti Dru\xc5\xa1tvo za opazovanje in prou\xc4\x8devanje ptic Slovenije, ki vzdr\xc5\xbeuje gnezditvene otoke na Dravi in upravlja z zavarovanim obmo\xc4\x8djem v \xc5\xa0kocjanskem zatoku.'