b'\n_START_ARTICLE_\nGeorge Noel Gordon Byron\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je z deformacijo desnega stopala, zaradi \xc4\x8desar je \xc5\xa1epal celo \xc5\xbeivljenje; to ga je globoko zaznamovalo, \xc4\x8dutil se je poni\xc5\xbeanega, poleg tega pa je vedel, da bi se lahko ob primerni oskrbi v otro\xc5\xa1tvu znebil tega pe\xc4\x8data. Kr\xc5\xa1\xc4\x8den je bil kot George Gordon po svojem starem o\xc4\x8detu po materini strani, potomcu kralja Jamesa I. Njegov ded je naredil samomor leta 1779. Byronova mati je morala prodati njegovo posestvo, da je lahko odpla\xc4\x8dala o\xc4\x8detove dolgove. John Byron se je morebiti poro\xc4\x8dil s Catherine le zaradi njenega denarja in jo je kasneje zapustil, ko je zakockal ve\xc4\x8dino premo\xc5\xbeenja. Catherine se je s sinom kratko zatem preselila nazaj na \xc5\xa0kotsko. 21 Maj 1798 je s smrtjo svojega starega strica postal \xc5\xa1esti baron Byron in podedoval posestvo v Newstead Abbey-u v Nottinghamshire-u v Angliji. Tam je \xc5\xbeivel v presledkih, saj so s posestvom v \xc4\x8dasu njegove mladoletnosti upravljali drugi. _NEWLINE_Izobra\xc5\xbeeval se je na aberdeen\xc5\xa1ki gimnaziji in kasneje na privatni \xc5\xa1oli v Harrowu. Leta 1805 je bil sprejet na Trinity College v Cambridgeu. Kadar ni bil na fakulteti, je \xc5\xbeivel z materjo v Southwellu. Tam je spoznal in postal dober prijatej z Elizabeth Pigot in njenim bratom Johnom, s katerim sta uprizorila dve kratki igri. V tem \xc4\x8dasu je napisal tudi prve pesmi. Ube\xc5\xbenikova dela je bila prva zbirka, ki je vsebovala nekaj pesmi, ki jih je napisal pri \xc5\xa1tirinajstih. Kasneje je izdal \xc5\xa1e nekaj zgodnjih zbirk kot Pesmi ob razli\xc4\x8dnih prilo\xc5\xbenostih in Ure brezdelja. V \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xa1olanja na Trinity college-u se je kratko, a globoko zaljubil v Johna Edlestona, de\xc4\x8dka iz zbora. O njem je napisal: Bil je moja stalna dru\xc5\xbeba od oktrobra 1805, ko sem vstopil v Trinity college. Njegov glas je pritegnil mojo pozornost, njegov izgled jo je obdr\xc5\xbeal in njegove manire so me pritrdile nanj za vedno.\xc2\xab\xc2\xa0Kmalu je John preminil in ko je Byron zvedel za njegovo smrt, je napisal: \xc2\xbbZvedel sem za smrt, ki me je presunila bolj kot katerakoli druga, tistega, ki sem ga ljubil bolj kot kateregakoli drugega, tistega, ki sem ga ljubil bolj kot katerokoli drugo \xc5\xbeivo stvar, in tistega, za katerega verjamem, da me je ljubil do zadnjega. V njegov spomin je spesnil Thyrzo, serijo \xc5\xbealostink, v katerih je spremenil mo\xc5\xa1ke zaimke v \xc5\xbeenske, da ne bi spodbujal nespodobnosti.\n_START_SECTION_\nPotovanja na vzhod\n_START_PARAGRAPH_\nMed 1809 in 1811 se je odpravil na popotovanje, takrat obi\xc4\x8dajnim za mlade plemi\xc4\x8de. Napoleonove vojne so ga prisilile, da se je izognil ve\xc4\x8dini evropskih dr\xc5\xbeav in se namesto tega usmeril na Mediteran. Iz njegovih pisem prijateljem na Cambridge-u je tudi razvidno, da je v Sredozemlju upal na homoseksualne izku\xc5\xa1nje. Potoval je iz Anglije \xc4\x8dez \xc5\xa0panijo v Albanijo in pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa tam in pa v Atenah. V Atenah se je zapletel v razmerje z Nicol\xc3\xb2m Giraudom, fantom, starim 15 ali 16 let, ki ga je u\xc4\x8dil italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine. Iz hvale\xc5\xbenosti za njegovo ljubezen mu je Byron pla\xc4\x8dal \xc5\xa1olanje v samostanu na Malti  in mu v oporoki zapustil sedem tiso\xc4\x8d \xc5\xa1terlingov \xe2\x80\x93 dvakrat ve\xc4\x8d kot je kasneje zapravil za pomo\xc4\x8d gr\xc5\xa1ki mornarici. Ve\xc4\x8dino njegovega potovanja ga je spremljal prijatelj John Cam Hobhouse. Na tem potovanju sta bila napisana prva dva speva njegovega epa Romanje grofi\xc4\x8da Harolda, vendar so bili nekateri motivi, predvsem homoseksualni, izlo\xc4\x8deni iz kon\xc4\x8dne razli\xc4\x8dice.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki pesni\xc5\xa1ke kariere\n_START_PARAGRAPH_\nKot omenjeno prej, so bili nekateri motivi izlo\xc4\x8deni v izdaji leta 1806. Leta 1807 je izdal Ure brezdelja, ki so bile mo\xc4\x8dno napadene s strani kritikov. V odgovor je Byron spesnil pesnitev Angle\xc5\xa1ki poeti in \xc5\xa1kotski kritiki, ki je povzro\xc4\x8dila nemalo razburjenja. \xc4\x8ceprav so nekateri avtorji Byronu zamerili njegove mnogokrat zlobne napade, se biti napaden z Byronovim hladnim peresom kmalu postalo nekaj cenjenega. _NEWLINE_Po njegovi vrnitvi s potovanja je ponovno objavil prva dva speva Romanja grofi\xc4\x8da Harolda, ki sta bila sprejeta z odobravanjem. Kot je sam izjavil: \xc2\xbbNekega jutra sem se prebudil in postal slaven.\xc2\xab\xc2\xa0Svoj uspeh je upravi\xc4\x8dil z zadnjima spevoma kot tudi s \xc5\xa1tirimi drugimi: Orientalne pripovedke, Giaour, Abidova nevesta in Lara. V tem \xc4\x8dasu je za\xc4\x8del z intimnim \xc5\xbeivljenjem z njegovim bodo\xc4\x8dim biografom, Thomasom Moore-om.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nByron je zasedel mesto v Odboru lordov leta 1811, kmalu po njegovi vrnitvi iz Mediterana, in prvi\xc4\x8d govoril 27. februarja 1812. Bil je zagrizen zagovornik socialnih reform, bil je eden redkih zagovornikov luditov, nasprotnikov tehnolo\xc5\xa1kega napredka, ki naj bi privedlo do nezaposlenosti. Te izku\xc5\xa1nje so ga spodbodle, da je napisal pesmi Pesem luditom in Interesi gospodarjev. V mnogoterih pesmih je napadel svoje politi\xc4\x8dne nasprotnike.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kandali in afere\n_START_PARAGRAPH_\nByron se je moral umakniti iz Anglije, saj so v takratni dru\xc5\xbebi oprostili nemoralno \xc5\xbeivljenje le do dolo\xc4\x8dene meje, meje, ki jo je Byron dale\xc4\x8d prekora\xc4\x8dil. _NEWLINE_Eden njegovih zgodnej\xc5\xa1ih \xc5\xa1kandalov je bilo razmerje z Lady Caroline Lamb, ki ga je Byron kon\xc4\x8dal. Lady Lamb si ni nikoli opomogla. _NEWLINE_Kot otrok, je Byron komajda poznal svojo polsestro Augusta Leigh; kasneje je z njo oblikoval tesno navezo, ki so jo mnogi imeli za incestno. Posvetil ji je mnogo strastnih pesmi. Augusta, ki se je lo\xc4\x8dila od svojega mo\xc5\xbea leta 1811, je namre\xc4\x8d 15. aprila 1814 rodila h\xc4\x8derko Elizabeto Medoro Leigh. Byronova vzhi\xc4\x8denost nad njenim rojstvom je bila interpretirana kot dokaz, da je njen o\xc4\x8de. _NEWLINE_Kasneje je Byron za\xc4\x8del dvoriti sestri\xc4\x8dni lady Caroline, Anne Isabelli Milbanke ("Annabelli"), ki ga je najprej zavrnila, a se kasneje zaro\xc4\x8dila z njim. Poro\xc4\x8dila sta se leta 1815, vendar je bil zakon dale\xc4\x8d od sre\xc4\x8dnega. Z njo je ravnal slabo in bil o\xc4\x8ditno razo\xc4\x8daran, ko se mu je namesto sina, ki si ga je \xc5\xbeelel, rodila h\xc4\x8derka August Ada. Januarja 1816 ga je \xc5\xbeena zapustila in vzela h\xc4\x8derko s seboj. Aprila sta se lo\xc4\x8dila. Kro\xc5\xbeile so govorice o dru\xc5\xbeinskem nasilju, pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tvu z igralkami, in sodomiji, ki jih je odkrito podpihovala ljubosumna lady Caroline. _NEWLINE_Po razdoru njegove dru\xc5\xbeine je Byron ponovno zapustil Anglijo, tokrat za vedno. Potoval je preko Belgije in vzdol\xc5\xbe Rena, ter se ustalil v \xc5\xa0vici ob \xc5\xbdenevskem jezeru. Tam se je spoprijateljil s pesnikom Percy-jem Shelleyjem in njegovo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno Mary Godwin. Ponovno je sre\xc4\x8dal tudi Maryjino polsestro Claire Clairmont, s katero je ljubimkal v Londonu. Na za\xc4\x8detku ni \xc5\xbeelel imeti ni\xc4\x8desar z njo in je pristal le na dogovor, da sme ostati le, \xc4\x8de bosta Shelleyja v bli\xc5\xbeini. Le-ta sta ga tudi prepri\xc4\x8dala, da je priznal in skrbel za Allegro, otroka, ki mu ga je rodila leta 1817._NEWLINE_Ob \xc5\xbdenevskem jezeru se je dru\xc5\xa1\xc4\x8dina spravila k pisanju fantasti\xc4\x8dnih zgodb; Mary Shelley je zasnovala svojega Frankensteina in Polidori, Byronov spremljevalec, je dobil zamisel za Vampirja, predhodnika romanti\xc4\x8dnega vampirskega \xc5\xbeanra. Byron je napisal tretji spev Romanja grofi\xc4\x8da Harolda. Zimo je pre\xc5\xbeivel v Benetkah, leta 1817 potoval v Rim in se vrnil v Benetke, da je dokon\xc4\x8dal \xc4\x8detrti spev Romanja gospodi\xc4\x8da Harolda. V tem \xc4\x8dasu je tudi prodal svoje posestvo v Angliji.\n_START_SECTION_\nByron in Armenci\n_START_PARAGRAPH_\nMed obiskom otoka Svetega Lazarja v Benetkah se je seznanil z armensko kulturo. Nau\xc4\x8dil se je armenskega jezika in se udele\xc5\xbeil mnogo seminarjev o armenskem jeziku in zgodovini. Napisal je priro\xc4\x8dnika Angle\xc5\xa1ka in armenska slovnica in Armenska in angle\xc5\xa1ka slovnica. Prispeval je k Angle\xc5\xa1ko-armenskemu slovarju in napisal uvod zanj. Prevedel je nekaj armenskih del, med drugim Pavlovo pismo Korin\xc4\x8danom, ve\xc4\x8d poglavij Khorenatsijeve Armenske zgodovine in dele Lambronatsijevih Govorov. Prevedel je nekatere armenske dele Biblije ter navdihnil mnogo armenskih pesnikov.\n_START_SECTION_\nByron v Italiji in Gr\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1821 in 1822 je dokon\xc4\x8dal speve 6-12 v Pisi, kjer je tudi za\xc4\x8del izdajati \xc4\x8dasopis The Liberal, ki pa ni obstajal dolgo \xc4\x8dasa. Njegov zadnji italijanski dom je bil v Genovi, kjer je \xc5\xbeivel do leta 1823, ko se je ponudil v pomo\xc4\x8d Grkom v njihovem osvobodilnem gibanju. 16. julija je zapustil Italijo in se odpravil v Kefalonijo v Jonskem oto\xc4\x8dju. Byron je vlo\xc5\xbeil 4000 funtov lastnega denarja za gr\xc5\xa1ko mornarico. Z Mavrokordatosom je na\xc4\x8drtoval napad na tur\xc5\xa1ko utrdbo v Lepanti v Korintskem zalivu. Byron je sam upravljal s svojo \xc4\x8deto kljub pomanjkanju voja\xc5\xa1kih izku\xc5\xa1enj. Vendar je, preden bi lahko odprava odplula, zbolel in obi\xc4\x8dajno zdravljenje s pijavkami je njegovo stanje le poslab\xc5\xa1alo. Deloma si je opomogel, a je zgodaj aprila ponovno zbolel, kar je postopek s pijavkami znova poslab\xc5\xa1alo. Sprva prehlad je prerasel v vro\xc4\x8dico, zaradi posledic katere je tudi umrl 19 aprila.\n_START_SECTION_\nPost mortem\n_START_PARAGRAPH_\nPo svoji smrti je postal gr\xc5\xa1ki narodni junak, po njem so tudi poimenivali predmestje Aten. Njegovo truplo so balzamirali in pokopali njegovo srce pod drevo v mestu, kjer je umrl. Ostanke njegovega telesa so poslali v Abbey v Anglijo, vendar ga \xc5\xa1kofija ni \xc5\xbeelela pokopati. Sedaj je pokopan v cerkvi Svete Madgalene v Nottinghamu. Na lastno \xc5\xbeeljo je Ada, h\xc4\x8der, ki je ni nikoli poznal, pokopana poleg njega. 145 let po njegovi smrti so tudi v Abbey-ju postavili spomenik njemu v spomin.\n_START_SECTION_\nOsebnost\n_START_PARAGRAPH_\nLord Byron, je imel brez dvoma posebno privla\xc4\x8dno osebnost \xe2\x80\x93 pravzaprav \xc5\xbee skoraj neustavljivo privla\xc4\x8dno. Slovel je po svoji neobi\xc4\x8dajnosti, ekscentri\xc4\x8dnosti, kontroverznosti in baha\xc5\xa1tvu. Do\xc5\xbeivljal je izbruhe nasilnosti. Posebno je bil navezan na \xc5\xbeivali, posebno na psa novofundlandca Boatswaina \xe2\x80\x93 ko je pes staknil steklino, ga je Byron negoval brez strahu pred ugrizom in boleznijo. Botswain po\xc4\x8diva v Newstead Abbey-ju pod nagrobnikom, ve\xc4\x8djim od gospodarjevega.Napis, Byronov Epitaf psu, je postal eno bolj poznanih del. _NEWLINE_Blizu tega mesta_NEWLINE_So shranjeni ostanki tistega _NEWLINE_Ki je posedoval lepoto brez puhloglavosti_NEWLINE_Mo\xc4\x8d brez baha\xc5\xa1tva_NEWLINE_Pogum brez nepremi\xc5\xa1ljenosti_NEWLINE_In vse odlike \xc4\x8dloveka brez njegovih napak._NEWLINE_Ta hvalnica, ki bi bila le laskanje brez pomena_NEWLINE_Ako bi bila vrezana nad \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim pepelom_NEWLINE_Je le dodatek k spominu _NEWLINE_BOATSWAINA, PSA,_NEWLINE_Ki je bil rojen v Novi Fundlandiji maja 1803_NEWLINE_In umrl v Newsteadu 18. Novembra, 1808._NEWLINE_Byron je tudi imel v posesti medveda v \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xa1olanja na Trinity College, Cambridge (menda zaradi nestrinjanja s predpisom, ki ni dovoljeval psov \xe2\x80\x93 kasneje je celo predlagal medveda za \xc4\x8dlanstvo v bratov\xc5\xa1\xc4\x8dini fakultete). V svojem \xc5\xbeivljenju so se v njegovi oskrbi zna\xc5\xa1li lisica, papiga, ma\xc4\x8dke, orel, krokodil, kanja, pavi, koko\xc5\xa1i, egip\xc4\x8danski \xc5\xbeerjav, gosi, dihur in \xc4\x8daplja._NEWLINE_V njegovem zna\xc4\x8daju pa so to\xc4\x8dke, v katerih se mnenja razhajajo. Res je bil sladak, skoraj brutalno priliznjen, toda ali je bil iskren? Ali je bil melanholi\xc4\x8den kot nakazujejo njegova dela? Je nastopal kot pesimist ali \xc4\x8dlovekomrznik ali je res \xc4\x8drpal iz zagrenjenosti svoje du\xc5\xa1e? Najverjetneje je Bryon vedel, da bodo njegova mra\xc4\x8dna \xc4\x8dustva, obup in \xc5\xbealost, vzbudila zanimanje javnosti in zato ni odla\xc5\xa1al z razkrivanjem bole\xc4\x8dine strtega srca. Ampak to ne pomeni, da je bil hinavec. Njegovi spori s \xc5\xa1love\xc5\xa1tvom samim, njegova jeza nad usodo so bili popolnoma pristni. Njegova dela so pravzaprav ventil njegovih potla\xc4\x8denih \xc5\xbeelja. Bryon je bil preve\xc4\x8d zaverovan sam vase, preve\xc4\x8d je vzljubil svoj um, da bi u\xc5\xbeival v izmi\xc5\xa1ljevanju lastnih odlik ali napak. _NEWLINE_Ali je govoril le resnico, pa je druga zgodba. Po naravi je bil iskren in njegovi prijatelji so \xc5\xbeiveli v strahu pred njegovim nebrzdanim jezikom, a vendar njegovi stki niso bili tako svobodni kot se morda zdijo na prvi pogled. Byron je bil prijazen in radodaren po naravi. V veselje in u\xc5\xbeitek mu je bilo pomagati drugim umetnikom, tako mo\xc5\xa1kim kot \xc5\xbeenskam, brez zara\xc4\x8dunavanja, saj je tudi sam izkusil rev\xc5\xa1\xc4\x8dino in to ga je omeh\xc4\x8dalo. Celo v Benetkah, ko se je zadol\xc5\xbeil, je vedno dal nekaj na stran za dobrodelne namene. Ne sramota ne ob\xc5\xbealovanje niso nikoli prekinili njegove dobrodelnosti. Njegovi cini\xc4\x8dni govori, namenjeni prijateljem in prijateljstvu na splo\xc5\xa1no, si bili pogosto citirani njemu v \xc5\xa1kodo, vendar jih ne smemo vzeti preve\xc4\x8d dobesedno. Byron je govoril, da je dosegel dolo\xc4\x8den u\xc4\x8dinek na ljudi in se je ravnal po trenutnem razpolo\xc5\xbeenju ob\xc4\x8dinstva, zato govori niso nujno odra\xc5\xbeali njegovega resni\xc4\x8dnega mi\xc5\xa1ljenja. Njegova dejanja se niso skladala z njegovimi besedami. Kljub temu da je na vse kriplje zavra\xc4\x8dal tako protestantsko kot katoli\xc5\xa1ko vero, je bil, tako kot Atenci, mo\xc4\x8dno veren. Verjel je v nevidno mo\xc4\x8d in strah pred kon\xc4\x8dno sodbo ga je preganjal do smrti. _NEWLINE_Mnogi sodobni kritiki dvomijo o Byronovi prisebnosti. Res je sicer, da je podedoval \xc2\xbbslabo kri\xc2\xab\xc2\xa0z obeh strani dru\xc5\xbeine, da je imel nevroti\xc4\x8dno osebnost, da je neko\xc4\x8d zblaznel zaradi pija\xc4\x8de, vendar ni dokazov, da je res imel kakr\xc5\xa1nokoli mo\xc5\xbegansko motnjo. V prenesenem pomenu bi lahko rekli, daje bil le napol blazen, vendar \xc4\x8de je bilo temu res tako, je bilo to zaradi njegove volje in ne zaradi uma. Bil je odgovoren za svoja dejanja in to so ve\xc4\x8dkrat obrnili njemu v \xc5\xa1kodo. U\xc5\xbeiva\xc5\xa1tvo je postavil pred dol\xc5\xbenosti. Kon\xc4\x8dal je svo zakon in s tem obsodil svojo \xc5\xbeeno na nesre\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. \xc4\x8ce je bil, kot je neko\xc4\x8d dejal Goethe, res najve\xc4\x8dji talent 19. stoletja, je povezal ta talent s prezirom, \xc5\xa1kandali in odporom. Toda, bil je rojen z odlikami, ki jih je  nosil skozi \xc5\xbeivljenje: pogum, prijaznost, resnicoljubnost. Bil je delaven in borben. Sovra\xc5\xbeil je tiranijo in bil pripravljen \xc5\xbertvovati denar in lagodnost \xc5\xbeivljenja za svobodo.\n_START_SECTION_\nPesni\xc5\xa1ka dela\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov veliki ep Don Juan, pesnitev, ki obsega 17 spevov, je ena najpomembnej\xc5\xa1ih dolgih angle\xc5\xa1kih pesmi do Miltonovem Izgubljenem raju. Ta ep \xc4\x8drpa globoko iz preteklosti, in \xc4\x8deprav so ga viktorijanci opisovali kot nekako \xc5\xa1okantnega, vsebuje prvine svojega lastnega sveta na vseh ravneh: dru\xc5\xbebeni, politi\xc4\x8dni in ideolo\xc5\xa1ki. _NEWLINE_Byroni\xc5\xa1ki junak je oseba, ki nastopa v ve\xc4\x8dini Byronovih del. U\xc4\x8denjaki so zametke zasledili \xc5\xbee v Miltonovih delih; vpliv se ka\xc5\xbee na mnogih avtorjih in umetnikih romanticizma v 19. stoletju in naprej. Byroni\xc5\xa1ki junak je idealizirana oseba, ki pa ima svoje napake. Byroni\xc5\xa1ki junak:_NEWLINE_-Poseduje veliko talenta_NEWLINE_-prezira dru\xc5\xbebo in dru\xc5\xbebene ustanove_NEWLINE_-ka\xc5\xbee pomanjkanje spo\xc5\xa1tovanja do razslojevanja in privilegijev_NEWLINE_-trpi zaradi nesre\xc4\x8di v ljubezni zaradi dru\xc5\xbebenih ovir ali smrti_NEWLINE_-je uporni\xc5\xa1ki_NEWLINE_-je izgnan_NEWLINE_-skriva nelagodno preteklost_NEWLINE_-na koncu ravna samouni\xc4\x8dujo\xc4\x8de'