b'\n_START_ARTICLE_\nTo\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc4\x8da je padavina v trdem stanju, ki nastaja v oblakih - to so ledene kroglice razli\xc4\x8dnih velikosti in tudi nepravilnih oblik s premerom od 5 do 50mm ali \xc5\xa1e celo ve\xc4\x8d. So deloma ali popolnoma prozorne ali pa sestavljene iz prosojnih, motnih, snegu podobnih plasti, ki so debele do 1 mm. To\xc4\x8da pada predvsem pri mo\xc4\x8dnem nevihtnem vremenu, ki ga spremljajo mo\xc4\x8dni elektri\xc4\x8dni pojavi, vendar temperatura zraka v prizemnih plasteh ni pod 0\xc2\xa0\xc2\xb0C. To\xc4\x8da pada iz nevihtnih oblakov kumulonimbusov.\n_START_SECTION_\nNastanek to\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi fazi se pri dovolj razvitem kumulonimbusu na njegovem vrhu ustvarijo jedrski elementi kristalov v obliki sodre. Na te kristale se lepijo podhlajene vodne kapljice, ki zaradi kondenzacije nastajajo isto\xc4\x8dasno kot kristali zaradi sublimacije. Voda se okoli kristalov spreminja v tanke plasti ledu. Ker pa je v kumulonimbusu zelo mo\xc4\x8dno turbulentno gibanje, se jedra to\xc4\x8de v oblaku gibljejo v kro\xc5\xbenici vse dokler njihova te\xc5\xbea ni ve\xc4\x8dja, kakor pa vzgonsko gibanje v oblaku. Pri gibanju ali kro\xc5\xbeenju se zrna to\xc4\x8de v oblaku stalno ve\xc4\x8dajo na ra\xc4\x8dun podhlajenih vodnih kapljic. Ko toliko narastejo in pridobijo te\xc5\xbeo, da jih vzponski tokovi ne morejo ve\xc4\x8d dvigniti, padajo na zemeljsko povr\xc5\xa1ino. Ko presekamo zrno to\xc4\x8de, se poka\xc5\xbee, da je jedro sestavljeno iz trdega snega, okrog katerega so nalepljene plasti ledu.\n_START_SECTION_\nVelikost zrn\n_START_PARAGRAPH_\nVelikost zrn to\xc4\x8de je zelo razli\xc4\x8dna. Najpogosteje so zrna to\xc4\x8de v obmo\xc4\x8dju premera do 1 cm. Vendar se pojavlja tudi to\xc4\x8da s premerom 2 do 3 cm. Pri zelo mo\xc4\x8dnih nevihtah pa je \xc5\xbee nastala to\xc4\x8da, ki je bila debela kot golobja in koko\xc5\xa1ja jajca. Ta zrna to\xc4\x8de so tehtala od 500 gramov do 1 kilograma. Do sedaj najve\xc4\x8dja zrna to\xc4\x8de so padala na Kitajskem leta 1902, ko so izmerili zrno to\xc4\x8de s premerom 21 cm in te\xc5\xbeko 4.5 kg. Tudi pri nas se debela to\xc4\x8da pojavi vsakih nekaj let. V Ljubljani je junija leta 2000 padala to\xc4\x8da, debela kar 5 cm, lahko je tudi ve\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nKje pada to\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc4\x8da pada vedno le na o\xc5\xbejih podolgovatih odsekih. So dolo\xc4\x8deni predeli zemeljske povr\xc5\xa1ine, kjer to\xc4\x8da izredno pogosto pada, medtem ko se na drugih podro\xc4\x8djih sorazmerno poredko pojavi. Ta naravni pojav je odvisen predvsem od orografije in pa smeri gibanja neviht.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0koda zaradi to\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde drobna to\xc4\x8da s premerom okoli 1 cm povzro\xc4\x8da \xc5\xa1kodo na polj\xc5\xa1\xc4\x8dinah in v vinogradih, saj zrna scefrajo liste in lomijo mladike. Debelej\xc5\xa1a to\xc4\x8da dela \xc5\xa1kodo tudi na avtomobilih, na strehah in na okenskih steklih. To\xc4\x8da, debela 2 cm, lahko pusti na strehi avtomobila \xc5\xbee majhno jamico, to\xc4\x8da debela 5 cm, pa takoj razbije stre\xc5\xa1nik in na neza\xc5\xa1\xc4\x8diteni \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki glavi lahko povzro\xc4\x8di resne po\xc5\xa1kodbe.'