b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0kocjanski zatok\n_START_SECTION_\nNaravni rezervat\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kocjanski zatok je najve\xc4\x8dje polslano mo\xc4\x8dvirje v Sloveniji, velikega ekolo\xc5\xa1kega pomena ter izjemnih botani\xc4\x8dnih, zoolo\xc5\xa1kih in krajinskih vrednot. Naravni rezervat \xc5\xa0kocjanski zatok je sestavljen iz dveh delov - iz Berto\xc5\xa1ke bonifike, ki je sladkovodni del rezervata, in braki\xc4\x8dne lagune s plitvim in z blatnim dnom. \xc5\xa0kocjanski zatok je prostorno vodno obmo\xc4\x8dje, ki preko celega leta ohranja velik ekolo\xc5\xa1ki pomen. Z vidika biodiverzitete predstavlja \xc5\xbeivljenjsko okolje za 41\xc2\xa0% vseh dvo\xc5\xbeivk v Sloveniji, 55\xc2\xa0% vseh zabele\xc5\xbeenih vrst ptic in 36\xc2\xa0% vseh \xc5\xbeive\xc4\x8dih sesalcev v Sloveniji. Raznolikost \xc5\xbeivalskega in rastlinskega sveta omogo\xc4\x8dajo razli\xc4\x8dne globine lagune in raznolikost habitatov, kot so mo\xc4\x8dvirni travniki, plitvine, bazeni, reke itd. \xc5\xa0kocjanski zatok je pomembno mednarodno postajali\xc5\xa1\xc4\x8de pri selitvah ptic, in ker pozimi ne zamrzne, je za vodne ptice primerna lokacija za zimovanje, hranjenje, valjenje itd.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nKako je \xc5\xa0kocjanski zatok nastal, o tem je mogo\xc4\x8de izvedeti iz pripovedi o izsu\xc5\xa1evanju in uni\xc4\x8devanju zaliva zastajajo\xc4\x8de vode in gradnje novega tovornega koprskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Nastanek \xc5\xa0kocjanskega zaliva in kasneje zatoka je neposredno vezan na razvoj Kopra. Staro mesto Koper je bilo neko\xc4\x8d otok, ki je bil s solinami povezan s celino. O zatoku govorimo od leta 1957, ko je bil zgrajen 900 metrov dolg nasip od mesta Koper do izliva Ri\xc5\xbeane. Od tedaj pa do skoraj\xc5\xa1njega zasutja v osemdesetih letih, se je vodna povr\xc5\xa1ina zmanj\xc5\xa1evala. Na obmo\xc4\x8dju lagune kljub vsemu ni zrasla predvidena industrijska cona, ampak je bilo obmo\xc4\x8dje zaradi spoznanega naravovarstvenega pomena leta 1998 zavarovano z zakonom. Leto kasneje je bil sprejet Program varstva in razvoja naravnega rezervata, ki predvideva tako sanacijo naravnih razmer kot tudi ureditev rezervata za obisk javnosti. Konec leta 1999 je bila Dru\xc5\xa1tvu za opazovanje in prou\xc4\x8devanje ptic Slovenije (DOPPS) podeljena koncesija za upravljanje rezervata.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo in rastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kocjanski zatok je plitva laguna, polzaprt sistem sladke in slane vode, ki iz globokega sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnega dela prehaja v cono muljastih tal. Muljaste plitvine pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo sestoji slanoljubnih rastlin slanu\xc5\xa1e.Posebnost zatoka je trsti\xc4\x8devje, poleg katerega uspevajo \xc5\xa1e halofitne vrste. Obmorska triroglja ima edino nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de v trsti\xc5\xa1\xc4\x8du zatoka v Sloveniji. Za rastline morskega obre\xc5\xbeja so najbolj ugodne razmere takrat, kadar je meja med kopnim in morjem \xc5\xa1iroka in obala plitva, tak\xc5\xa1na naravna rasti\xc5\xa1\xc4\x8da pa so redka. V zatoku pa so tudi \xc5\xa1tevilne ptice. V obdobju od leta 1979 do 2000 je bilo opa\xc5\xbeenih 200 razli\xc4\x8dnih vrst ptic, med njimi 75 gnezdilk in 125 vrst med selitvijo. Med bolj ogro\xc5\xbeenimi so tudi mala bobnarica ali \xc4\x8dapljica (Ixobrychus minutus), kvaka\xc4\x8d ali no\xc4\x8dna \xc4\x8daplja (Nycticorax nycticorax), \xc4\x8dopasta \xc4\x8daplja (Ardeola ralloides), grahasta tukalica (Porzana porzana), mo\xc4\x8dvirski martinec (Tringa glareola), \xc4\x8drnoglavi galeb (Larus melanocephalus), tamariskovka (Acrocephalus melanopogon).'