b'\n_START_ARTICLE_\nMainz\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nMainz le\xc5\xbei na zahodnem bregu Rena ob njegovem soto\xc4\x8dju z Majno. Na za\xc4\x8detku leta 2012 je imel 200.957 stalnih in 18.619 za\xc4\x8dasnih prebivalcev. Mesto je del regije Rhein Metro, ki ima 5,8 milijona prebivalcev. Od mednarodnega letali\xc5\xa1\xc4\x8da v Frankfurtu je oddaljen 25 minut vo\xc5\xbenje z lokalnim vlakom (proga S8)._NEWLINE_Re\xc4\x8dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na Renu ga povezuje z mesti ob Renovih pritokih kot so Neckar, Majna in Mozela in pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem Rotterdam v Severnem morju. Renova druga pomembna vloga je, da umirja podnebje, zato zime v mestu niso tako mrzle in poletja ne tako vro\xc4\x8da kot v njegovi okolici._NEWLINE_Po zadnji ledeni dobi so reke v dolini Rena ustvarile velike pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine, na katerih stoji zahodni del mesta. Main\xc5\xa1ke sipine (nem\xc5\xa1ko Gro\xc3\x9fer Sand) v bli\xc5\xbeini mesta so naravni rezervat z edinstveno pokrajino in stepskim rastlinjem, ki je za to podro\xc4\x8dje redkost._NEWLINE_Mesto se je razvilo iz Mogontiaca, tabora (castrum) rimske legije, ki so ga na obali Rena leta 13/12 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovili Rimljani. Zgodovinski viri in arheolo\xc5\xa1ke najdbe dokazujejo, da sta bila tako voja\xc5\xa1ki kot civilni Mogontiacum pomembno pristani\xc5\xa1ko mesto na Renu.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nMainz ima po K\xc3\xb6ppenovi klasifikaciji oceansko podnebje. Najni\xc5\xbeja mese\xc4\x8dna povpre\xc4\x8dna temperatura je -1,2 do 3,4\xc2\xa0\xc2\xb0C (januar), najvi\xc5\xa1ja mese\xc4\x8dna povpre\xc4\x8dna tamperatura pa 13,4 do 23,9\xc2\xa0\xc2\xb0C (julij). Skupna letna koli\xc4\x8dina padavin je 546 mm.\n_START_SECTION_\nRimski Mogontiacum\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko utrdbo (castrum), okoli katere se je razvil sodobni Mainz, je verjetno leta 13/12 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovil rimski general Druz. Svetonij v opisu generalove smrti in pogreba pi\xc5\xa1e, da je bila zgrajena \xc5\xa1tiri leta kasneje, nekatere teorije pa trdijo, da je bila ustanovljena \xc5\xbee pred tem. \xc4\x8cetudi mesto stoji nasproti izliva Majne v Ren, njegovo ime ni nastalo iz imena reke (nem\xc5\xa1ko Main), pa\xc4\x8d pa iz njenega latinskega imena Menus. Jezikovne analize razli\xc4\x8dnih oblik imena Mainz ka\xc5\xbeejo, da bi ime lahko nastalo tudi s poenostavljanjem imena Mogontiacum. Ime je zagotovo keltskega izvora, v Germanijo pa so ga verjetno prinesli vojaki iz Galije, ki so za svojega sprejeli galskega boga Mogonsa (Mogounus, Moguns, Mogonino). Njegovo ime bi lahko pomenilo velik, podobno kot latinsko magnus, ali pa bog mo\xc4\x8di._NEWLINE_Mogontiacum je bil celo rimsko obdobje pomembno mesto, predvsem zaradi svojega strate\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja na soto\xc4\x8dju Rena in Majne. Mesto je nastalo kasneje med rimsko utrdbo in reko. Kastrum je bil bazni tabor XIII. legije Gemina, XVI. legije Gallica (9-43), IV. legije Macedonica (43\xe2\x80\x9370), I. legije Adiutrix (70\xe2\x80\x9388), XXI. legije Rapax (70\xe2\x80\x9389), XIV. legije Gemina (70\xe2\x80\x9392) in drugih voja\xc5\xa1kih enot. Bil je tudi baza rimskega re\xc4\x8dnega vojnega ladjevja (Classis Germanica). Leta 1982/86 so odkrili ostanke rimskih ladij za prevoz vojakov (navis lusoria) in patrolnega \xc4\x8dolna iz poznega 4. stoletja, ki so sedaj razstavljeni v Muzeju anti\xc4\x8dnega ladjarstva v Mainzu.  Mesto je bilo upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province Gornje Germanije. V njem je mogo\xc4\x8den nagrobni spomenik, posve\xc4\x8den generalu Druzu, h kateremu so med poletnimi praznovanji romali celo iz oddaljenega Lyona. Med drugimi zgradbami sta bili najpomembnej\xc5\xa1i gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, najve\xc4\x8dje severno od Alp, in most preko Rena._NEWLINE_Leta 368 so mesto izropali Alemani pod Randovim poveljstvom. Zadnji dan leta 405 ali 406 so za\xc4\x8deli, verjetno prav v Mainzu, preko Rena prihajati silin\xc5\xa1ki in asdin\xc5\xa1ki Vandali, Svebi, Alani in druga germanska plemena. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danske kronike pi\xc5\xa1ejo, da je Aleman Krok usmrtil main\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa Aurea. Po padcu Mainza so imeli napadalci odprto pot do Trierja in naprej v Galijo._NEWLINE_Zdi se, da rimski kastrum kot voja\xc5\xa1ki objekt nikoli ni bil povsem opu\xc5\xa1\xc4\x8den, saj so bile zgradbe zgrajene v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasovnih obdobjih. Sedanja citadela je iz leta 1660 kot nadomestilo za starej\xc5\xa1o utrdbo. Uporabljali so jo \xc5\xa1e v drugi scetovni vojni. Ena od zanimivosti citadele je \xc5\xa1e vedno stoje\xc4\x8d spomenik, ki so ga rimski legionarji postavili svojemu generalu Druzu.\n_START_SECTION_\nFrankovski Mainz\n_START_PARAGRAPH_\nPo nizu vpadov v 4. stoletju je Alzacija postopoma izgubila svojo etni\xc4\x8dni zna\xc4\x8daj. Germanska plemena, pome\xc5\xa1ana med Kelte, ki so jim vladali Rimljani, so pri\xc5\xa1la pod prevladujo\xc4\x8d vpliv Alemanov. Rimljani so znova in nova vzpostavljali svojo oblast, toda med vojaki v Mainzu so Italci postali manj\xc5\xa1ina. To je veljalo tudi za \xc4\x8dastnike, saj sta bila med poveljujo\xc4\x8dimi \xc4\x8dastniki na severni rimski meji samo \xc5\xa1e eden ali dva z rimskimi predniki._NEWLINE_Zadnji cesar Zahodnega rimskega cesarstva, ki je slu\xc5\xbeil na renski meji v Mainzu, je bil Valentinijan III. (vladal 424-455), ki se je zelo zana\xc5\xa1al na vrhovnega poveljnika galske armade (magister militum per Gallias) Flavija Ecija. V rimski vojski je bilo takrat veliko vojakov iz velikih germanskih plemenskih zvez iz Porenja, se pravi Alemanov, Sasov in Frankov. Franki so bili nasprotnik, ki je v 3. stoletju pridobil mo\xc4\x8d in ugled med Belgi ob spodnjem Renu in ve\xc4\x8dkrat posku\xc5\xa1al raz\xc5\xa1iriti svoj vpliv proti gornjemu Renu. Leta 358 je cesar Julijan (vladal 360-363) od Frankov kupil mir, tako da jim je odstopil ve\xc4\x8dino Spodnje Germanije, ki je bila tako ali tako \xc5\xbee njihova, in v zameno dobil njihove voja\xc5\xa1ke usluge._NEWLINE_Med Ecijevimi podlo\xc5\xbeniki v Galiji so bili Kelti, Goti, Franki, Sasi, Alemani, Huni, Italci, Alani in \xc5\xa1tevilna druga manj\xc5\xa1a plemena, ki jih je mojstrsko \xc5\xa1\xc4\x8duval med seboj in s tem ohranjal rimsko nadoblast. V ta namen je ve\xc4\x8dkrat uporabil tudi hunske vojake. V Alzacijo je leta 451 vdrl Atila in jo opusto\xc5\xa1il in uni\xc4\x8dil Mainz in Trier skupaj z njunima voja\xc5\xa1kima posadkama. Kmalu zatem ga je \xc5\xa1e isto leto v bitki na Katalunskih poljih, najve\xc4\x8dji v anti\xc4\x8dnem svetu, porazil Flavij Ecij._NEWLINE_Ecij svoje zmage ni u\xc5\xbeival prav dolgo, ker so ga leta 455 umorili. Njegova smrt je pomenila konec u\xc4\x8dinkovite rimske oblasti na severu Rimskega cesarstva. Po nekaj krvavih, vendar razmeroma kratkih bitkah, je cesar ostanka Zahodnega rimskega cesarstva postal Ecijev nekdanji podlo\xc5\xbenik Rikimer (vladal 456-472) in si nadel ime Patricij. Njegov o\xc4\x8de je bil Sveb, mati pa vizigotska princesa. Rikimer na severu ni vladal neposredno, ampak je ustanovil podlo\xc5\xbene pokrajine, ki so bile med seboj neodvisne. Za svojo prestolnico je izbral Soissons. Njegov polo\xc5\xbeaj cesarja je bil kljub temu sporen, saj so mnogi poudarjali, da je vladal samo v Soissonskem kraljestvu._NEWLINE_Ecij je pred tem okoli leta 430 porazil kralja Salijskih Frankov Klodvika. Njegov sin Merovej se je na rimski strani vojskoval proti Atili, njegov sin Hilderik I. pa je slu\xc5\xbeil Soissonskemu kraljestvu. Franki so se medtem postopoma infiltrirali na Hilderikovo ozemlje in prevzeli oblast. Prodrli so tudi ob Renu navzgor in vzpostavili svojo oblast v nekdanji rimski provinci Gornji Germaniji s prestolnico v K\xc3\xb6lnu. Da bi jih razlikovali od Salijskih Frankov, so jih imenovali Ripuarski Franki. Zelo malo je verjetno, da je pri tem pri\xc5\xa1lo do pregonov in preseljevanj prebivalstva. Nekdanji Belgi so preprosto postali Franki._NEWLINE_Proti koncu 5. stoletja so se dogodki vrstili zelo hitro. Hilderikov sin Klodvik I. je leta 481 postal kralj Salijskih Frankov in vladal iz Tournaja. Leta 486 je porazil zadnjega soissonskega vladarja Sjagrija in zasedel severno Francijo. Svojo vladavino je leta 490-491 raz\xc5\xa1iril na Cambrai in Tongeren in odbil napad Alemanov. \xc5\xa0e istega leta je prestopil v nearijansko kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. V Mainzu je \xc5\xbee pred Klodvikovim pokristjanjenjem obstajala kr\xc5\xa1\xc4\x8danska skupnost._NEWLINE_Po padcu Rimskega cesarstva leta 476 so Franki pod Klodvikom I. do leta 496 prevzeli oblast v zahodni Evropi in leta 508 pripojili K\xc3\xb6lnsko kraljestvo. Mainz je zaradi svojega strate\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja postal ena od voja\xc5\xa1kih baz Frankovskega kraljestva. Njegov naslednik Dagobert I. je okrepil mestno obzidje in imel v mestu enega od svojih sede\xc5\xbeev. V Mainzu so leta 534\xe2\x80\x93548 kovali solidus Teodeberta I. (vladal 533-548)._NEWLINE_Frankom je uspelo zdru\xc5\xbeiti evropska keltska in germanska plemena. Njihov najve\xc4\x8dji kralj je bil vsekakor Karel Veliki (vladal 768\xe2\x80\x93814), ki je zgradil novo evropsko cesarstvo \xe2\x80\x93 Sveto rimsko cesarstvo. Mainz je zaradi svojega geografskega polo\xc5\xbeaja postal pomemben tako za cesarstvo kot za kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo._NEWLINE_Franke je medtem za\xc4\x8del postopoma deliti jezik. V Mainzu so govorili tako imenovano ripuarsko nare\xc4\x8dje. Po smrti Karla Velikega in delitvi njegovega cesarstva so se razlike med Francijo in Nem\xc4\x8dijo \xc5\xa1e pove\xc4\x8dale. Mainz ni bil ve\xc4\x8d v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du dr\xc5\xbeave, ampak na njenem obrobju. Med prebivalstvom so se za\xc4\x8dela porajati vpra\xc5\xa1anja o nacionalnosti, ki so kot vpra\xc5\xa1anje Alzacije in Lorene ostala odprta vse do danes.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danski Mainz\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnjem srednjem veku je Mainz postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pokristjanjanja germanskih in slovanskih ljudstev. Prvi nad\xc5\xa1kof v Mainzu je bil sveti Bonifacij, katerega so med poskusom pokristjanjanja Frizijcev leta 754 ubili in pokopali v Fuldi. Druga zgodnja main\xc5\xa1ka nad\xc5\xa1kofa sta bila u\xc4\x8denjak in pisec Raban Mavr in sveti Viligis (975\xe2\x80\x931011), ki je za\xc4\x8del graditi main\xc5\xa1ko stolnico in ustanovil samostan svetega \xc5\xa0tefana._NEWLINE_Od Viligisa do razpustitve Svetega rimskega cesarstva leta 1806 so bili main\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofje tudi nadkanclerji cesarstva in najpomembnej\xc5\xa1i med sedmimi volilnimi knezi nem\xc5\xa1kega cesarja. Main\xc5\xa1ka dioceza je poleg rimske danes edina v svetu z episkopskim sede\xc5\xbeem, imenovanim Sveti sede\xc5\xbe (sancta sedes). Main\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofje so bili po tradiciji tudi primasi Germaniae, ki so zamenjavali pape\xc5\xbea severno od Alp._NEWLINE_Nad\xc5\xa1kof Zigfrid III. je leta 1244 podelil Mainzu mestne pravice, med katerimi je bila tudi pravica do izvolitve mestnega sveta. Mesto je bilo leta 1461 predmet fevdnega spora nad\xc5\xa1kofov Diethra von Isenburga, katerega je izvolil mestni svet kanonikov in je imel podporo me\xc5\xa1\xc4\x8danov, in Adolfa von Nassaua II., katerega ja za nad\xc5\xa1kofa Mainza imenoval pape\xc5\xbe. Nad\xc5\xa1kof Adolf II. je leta 1462 vdrl v Mainz, ga oplenil in ubil 400 me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Vse premo\xc5\xbeenje pre\xc5\xbeivelih so na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du zaplenili in ga razdelili med tiste, ki so Adolfu obljubili podporo. Vse tiste, ki ga niso hoteli podpreti, med njimi je bil tudi Johannes Gutenberg, so pregnali ali vrgli v je\xc4\x8do. Novi nad\xc5\xa1kof je preklical mestne pravice in vzel mesto pod svojo neposredno oblast. Ironi\xc4\x8dno je, da je po njegovi smrti mesto nad\xc5\xa1kofa nasledil prav Diether von Isenburg, katerega je zakonito izvolil svet kanonikov in imenoval pape\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nJudovske skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPrve judovske skupnosti v Mainzu so nastale v 10. stoletju in bile znane po svojem verskem \xc5\xa1olstvu. V mestu je med drugimi u\xc4\x8dil tudi slavni rabin Ger\xc5\xa1om Ben Juda (960-1040), ki se je posve\xc4\x8dal predvsem \xc5\xa1tudiju Talmuda in ustvarjal nem\xc5\xa1ko judovsko tradicijo. Iz Mainza je bil tudi mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ki rabin Amon Main\xc5\xa1ki, skladatelj molitve Unetanneh Tokef (Naj nam pove, kako velika [je svetost tega dne]), ki spada v bogoslu\xc5\xbeje med praznikoma Ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ana in Jom Kipur. Judje v Mainzu, Speyerju in Wormsu su v 12. stoletju ustanovili Vrhovni svet za dolo\xc4\x8ditev standardov judovske dr\xc5\xbeave in izobra\xc5\xbeevanja._NEWLINE_Mesto Mainz se je na judovske some\xc5\xa1\xc4\x8dane odzivalo razli\xc4\x8dno in bipolarno. V\xc4\x8dasih so jim dovolili svobodo in jih \xc5\xa1\xc4\x8ditili, v drugih \xc4\x8dasih pa so jih zelo preganjali. Leta 1012, 1462 in 1474 so jih celo izgnali (leta 1462 so jim dovolili vrnitev). Leta 1283 jih je napadla podivjana mestna drhal. Jude so po navadi obsodili tudi za izbruhe \xc4\x8drne smrti in jih pobili. Leta 1349 so na grmadah se\xc5\xbegali okoli 6.000 \xc5\xbeivih Judov._NEWLINE_Judovska skupnost sedaj hitro raste. Leta 2010 je bila na mestu stare sinagoge, poru\xc5\xa1ene v Tretjem rajhu, zgrajena nova sinagoga. Na\xc4\x8drt zanjo je naredil arhitekt Manuel Herz. Po podatkih Centralnega nem\xc5\xa1kega judovskega sveta ima skupnost 1.034 \xc4\x8dlanov in najmanj dvakrat ne\xc4\x8dlanov judovskega porekla.\n_START_SECTION_\nMain\xc5\xa1ka republika\n_START_PARAGRAPH_\nMed francosko revolucijo je francoska revolucionarna vojska leta 1792 zasedla Mainz. Main\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Friedrich Karl Josef von Erthal je \xc5\xbee pred njihovim prihodom pobegnil v Aschaffenburg. 18. marca 1793 so mestni jakobinci skupaj z drugimi nem\xc5\xa1kimi demokrati iz pribli\xc5\xbeno 130 mest iz Renskega palatinata razglasili Main\xc5\xa1ko republiko. Predstavniki republike pod vodstvom Georga Forsterja so v Parizu zahtevali politi\xc4\x8dno zvezo Main\xc5\xa1ke republike s Francijo, vendar je njihova zahteva pri\xc5\xa1la prepozno. Prusija, ki ni bila povsem zadovoljna z idejo o demokrati\xc4\x8dni dr\xc5\xbeavi na ozemlju Nem\xc4\x8dije in je nanjo gledala kot na "francosko jakobinsko marionetno dr\xc5\xbeavo", je zasedla main\xc5\xa1ko ozemlje in do marca 1793 oblegala mesto. Po 18 tednih obleganja so se francoski vojaki 23. julija 1793 vdali. Prusi so zasedli mesto in Main\xc5\xa1ka republika je bila ukinjena. S \xc4\x8dlani main\xc5\xa1kega Kluba jakobincev so osvajalci ravnali nasilno, jih obsojali za veleizdajo in zapirali._NEWLINE_Leta 1795 sta se v bitki pri Mainzu spopadli Francija in Avstrija._NEWLINE_Leta 1797 so se Francozi vrnili. Napoleonova armada je zasedla nem\xc5\xa1ko ozemlje zahodno od Rena in ga po Campoformijski mirovni pogodbi med Francijo in Avstrijo priklju\xc4\x8dila k Franciji. 17. februarja 1800 so Francozi na tem ozemlju ustanovili departma Mont-Tonnerre z glavnim mestom Mainz. Francoska vzhodna meja se je pomaknila na Ren. Avstrija in Prusija leta 1801 nista imeli druge izbire, kot da novo mejo priznata. Porazi, ki jih je Napoleonova vojska do\xc5\xbeivela v naslednjih nekaj letih, so oslabili francoski polo\xc5\xbeaj in njihova vojska se je morala maja 1814 umakniti iz Mainza.\n_START_SECTION_\nRenski Hessen\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1816 so del nekdanjega francoskega departmaja, sedanji Renski Hessen (Rheinhessen), priklju\xc4\x8dili k Veliki hesenski vojvodini. Glavno mesto nove pokrajine je postal Mainz. Od leta 1816 do 1866 je bil pomembna trdnjava za obrambo Nem\xc5\xa1ke zveze proti Francozom in imel mo\xc4\x8dno posadko avstrijskih in pruskih vojakov._NEWLINE_18. novembra 1857 popoldne je v Mainzu eksplodiralo mestno skladi\xc5\xa1\xc4\x8de smodnika Pulverturm. Ubitih je bilo pribli\xc5\xbeno 150, ranjenih pa najmanj 500 ljudi. Eksplozija je poru\xc5\xa1ila 57 zgradb in pribli\xc5\xbeno toliko zgradb mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovala._NEWLINE_Med avstrijsko-prusko vojno leta 1866 je bil Mainz razgla\xc5\xa1en za nevtralno ozemlje. Po ustanovitvi Nem\xc5\xa1kega cesarstva leta 1871 je izgubil vlogo obmejne trdnjave, ker je Francija v vojni 1870/71 izgubila Alzacijo in Loreno in se je nem\xc5\xa1ka meja pomaknila proti zahodu.\n_START_SECTION_\nIndustrijska revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci trdnjave Mainz so stoletja trpeli hudo pomanjkanje mestnega prostora, ki je povzro\xc4\x8dalo bolezni in druge neprijetnosti. Leta 1872 so \xc5\xbeupan Carl Wallau in Mestni svet prepri\xc4\x8dali voja\xc5\xa1ko upravo, da podpi\xc5\xa1e pogodbo za raz\xc5\xa1iritev mesta. Na za\xc4\x8detku leta 1874 je mesto pripojilo Gartenfeld, idili\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje travnikov in polj ob Renu severno od trdnjavskih okopov in s tem ve\xc4\x8d kot podvojilo svojo povr\xc5\xa1ino. Raz\xc5\xa1iritev je mestu omogo\xc4\x8dila sodelovanje v industrijski revoluciji, ki se ga je pred tem nekaj desetletij izogibala._NEWLINE_Velike zasluge za razvoj mesta je imel Eduard Krey\xc3\x9fig, ki je bil od leta 1865 mestni gradbenik in je imel vizijo, kako zgraditi novi del mesta - Neustadt. Naredil je na\xc4\x8drte za prvo mestno kanalizacijo po tisti, ki so je zgradili Rimljani, in prepri\xc4\x8dal mestne oblasti, da preselijo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo z renske strani na zahodno stran mesta. Glavna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja je bila zgrajena leta 1882-1884 po na\xc4\x8drtih Philippa Johanna Berdella._NEWLINE_Krey\xc3\x9fig je poleg tega zgradil \xc5\xa1tevilne javne zgradbe, vklju\xc4\x8dno z mestno hi\xc5\xa1o, ki je bila takrat najve\xc4\x8dja v Nem\xc4\x8diji, sinagogo, pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na Renu in \xc5\xa1tevilne \xc5\xa1ole in javna kopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Njegovo zadnje delo je bila Kristusova cerkev (Christuskirche), ki je bila najve\xc4\x8dja protestantska cerkev v mestu in prva zgradba, ki je bila zgrajena izklju\xc4\x8dno za protestantsko kongregacijo. Leta 1905 je mesto z odlokom cesarja Viljema II. prevzelo vse nekdanje mestne utrdbe (Rheingauwall) in sprejelo odlok za ru\xc5\xa1enje vseh okopov.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi svetovni vojni so Mainz leta 1919 zasedli Francozi in ga v skladu z Versajsko pogodbo, ki je za\xc4\x8deja veljati 28. junija 1919, obdr\xc5\xbeali do leta 1930. Porenje, kamor je spadal tudi Mainz, je bilo do leta 1935 demilitarizirano ozemlje, na katerem je kot predstavnica Trojne antante do popla\xc4\x8dila celotne vojne \xc5\xa1kode ostala francoska garnizija._NEWLINE_Mesto se je leta 1923 pridru\xc5\xbeilo Renskemu separatisti\xc4\x8dnemu gibanju, ki je v Porenju razglasilo republiko. Gibanje je \xc5\xbee leta 1924 razpadlo._NEWLINE_Francozi so se iz Porenja umaknili 30. junija 1930. Ko je januarja 1933 nem\xc5\xa1ki kancler postal Adolf Hitler, so za\xc4\x8deli sistemati\xc4\x8dno zapirati in ubijati njegove politi\xc4\x8dne nasprotnike. Nekaterim je uspelo pravo\xc4\x8dasno pobegniti iz Mainza. Eden od njih je bil organizator SDP (Socialdemokratska stranka Nem\xc4\x8dije) Friedrich Kellner, ki je pobegnil v Laubach, kjer je kot glavni sodni in\xc5\xa1pektor okro\xc5\xbenega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da nadaljeval svoj odpor proti nacistom in v 900 strani dolgem dnevniku opisal njihove zlo\xc4\x8dine._NEWLINE_Marca 1933 so pripadniki Nacionalsocialisti\xc4\x8dne stranke iz Wormsa ustanovil svojo podru\xc5\xbenico v Mainzu. Na vse javne zgradbe so izobesili zastave s kljukastimi kri\xc5\xbei in za\xc4\x8deli v \xc4\x8dasopisih blatiti mestne Jude. Leta 1936 so sile Tretjega rajha z velikim pompom vkorakale v Porenje in naredile prvi korak v njegovem bliskovitem \xc5\xa1irjenju. Nekdanja Trojna antanta na voja\xc5\xa1ki poseg ni reagirala._NEWLINE_Main\xc5\xa1ka citadela je bila med drugo svetovno vojno zapor za vojne ujetnike Oflag XII-B._NEWLINE_Main\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof je ustanovil organizacijo za pomo\xc4\x8d Judom pri begu iz Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je mesto do\xc5\xbeivelo ve\xc4\x8d kot trideset letalskih bombnih napadov, v katerih je bilo poru\xc5\xa1eno ve\xc4\x8d kot 80\xc2\xa0% mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in ve\xc4\x8dina zgodovinskih zgradb. Mainz je 22. marca 1945 osvojila ameri\xc5\xa1ka 90. pehotna divizija pod poveljstvom generala Williama A. McNultyja, ki je spadala v XII. korpus 3. armade pod poveljstvom generala Georga S. Pattona mlaj\xc5\xa1ega._NEWLINE_Od leta 1945 do 1949 je Mainz spadal v francosko okupacijsko cono. Ko je Marie Pierre K\xc5\x93nig, komandant francoske vojske v francoski okupacijski coni, 30. avgusta 1946 ustanovil nem\xc5\xa1ko zvezno de\xc5\xbeelo Porenje - Pfal\xc5\xa1ka, je Mainz postal njeno glavno mesto. Leta 1962 se je v mesto vrnil Friedrich Kellner in tam pre\xc5\xbeivel svoja zadnja leta._NEWLINE_Po umiku francoske vojske je njihove voja\xc5\xa1ke baze zasedla vojska ZDA in tam ostala do danes. V Mainzu ima sede\xc5\xbe poveljstvo II. vojnega okro\xc5\xbeja Bundeswehra in drugih voja\xc5\xa1kih enot.'