b'\n_START_ARTICLE_\nKarnijske Alpe\n_START_PARAGRAPH_\nKarnijske Alpe (italijansko Alpi Carniche, nem\xc5\xa1ko Karnische Alpen) so gorstvo v Ju\xc5\xbenih apneni\xc5\xa1kih Alpah na Vzhodnem Tirolskem in Koro\xc5\xa1kem ter Furlaniji-Julijski krajini (Videmska pokrajina). Karnijske Alpe, imenovane po nekdanji rimski provinci Karniji, se od vzhoda do zahoda razprostirajo v dol\xc5\xbeini okoli 100 km in tvorijo naravno mejo med Avstrijo in Italijo. Gorstvo lo\xc4\x8duje od severno le\xc5\xbee\xc4\x8dih Ziljskih Alp Ziljska dolina z reko Ziljo, od vzhodno in jugovzhodno le\xc5\xbee\xc4\x8dih Karavank in Julijskih Alp jih lo\xc4\x8duje reka Ziljica z Belo in Kanalsko dolino, na zahodu pa ga od Dolomitov lo\xc4\x8duje zgornja dolina reke Piave. Proti jugu se ob reki Tilment po\xc4\x8dasi spu\xc5\xa1\xc4\x8da preko Karnijskega predalpskega hribovja v Furlansko ni\xc5\xbeino.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCarnia je bila provinca rimskega imperija, ime verjetno temelji na starej\xc5\xa1em keltskem imenu. Karantanija je bila poseljena v karolin\xc5\xa1kem obdobju tako z Bavarci kot s Slovani (Slovenci)._NEWLINE_V \xc4\x8dasu prve svetovne vojne so potekali boji med Italijo in Avstrijo prav po Karnijskih Alpah. Sledi gorskega vojskovanja so vidne \xc5\xa1e danes. K\xc3\xb6tschach-Mauthen je ve\xc4\x8dkrat nagrajen muzej na prostem, na oboju prelaza Pl\xc3\xb6cken (to\xc4\x8dneje v Kleinem Pal) je leta 1970  Walther Schaumann (1923-2004) izvedel projekt poti miru.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nGorstvo je dalo svoje ime geolo\xc5\xa1kemu obdobju, poznanemu kot karnij - obdobje zgornjega triasa._NEWLINE_Za geologijo so edinstveni v svetu masivni, 1300 m debeli koralni grebeni, ki segajo od dna dolin do skrajnih vi\xc5\xa1in okoli jezera Wolayer. Paleozojski apnen\xc4\x8dasti masivi so nastali pred ve\xc4\x8d kot 400 milijoni let (karbon, devon in silur) in so po nastanku iz ekvatorialnih obmo\xc4\x8dij, ki so zna\xc4\x8dilni za severne obale Afrike nastale v plitvem in toplem morju v devonu. Geolo\xc5\xa1ke pohodne poti imenovane "Geo-Trail" prikazujejo kamnine bogate s fosili in so med najdalj\xc5\xa1imi v Evropi. Na severnem robu pogorja, v dolini Zilje, te\xc4\x8de Periadriatski \xc5\xa1iv, geolo\xc5\xa1ka meja med celinskimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami Afrike in Evrope in te\xc4\x8de iz Ticina preko Dolomitov do Karavank._NEWLINE_Karnijske Alpe spadajo med 100 najpomembnej\xc5\xa1ih geolo\xc5\xa1kih regij svetu. Nikjer v Evropi ni obmo\xc4\x8dij, kjer bi bilo v geolo\xc5\xa1ki zgodovini odprto morje, celinske plo\xc5\xa1\xc4\x8de in koralni grebeni paleozoika tako blizu skupaj, da jih lahko opazujemo v neposredni bli\xc5\xbeini krajev (Rauchkofel-Hohe-Warte-Kellerwand-Cellon). Ohranitev fosilov je izjemna kljub ve\xc4\x8dkratnemu prekrivanju gora. Geologi prihajajo iz vsega sveta opazovat ta pojav na terenu.\n_START_SECTION_\nDelitev\n_START_PARAGRAPH_\nNa splo\xc5\xa1no se Karnijske Alpe delijo na dve podskupini: osrednje gorstvo severno od zgornje doline reke Tilment (vzhodni in zahodni del ter ju\xc5\xbene Karnijske Alpe) in Karnijske predalpe ju\xc5\xbeno od zgornje doline reke Tilment (ju\xc5\xbeni in severni del). Mejni greben med Avstrijo in Italijo je dolg okoli 100 km. Greben se za\xc4\x8dne na zahodi z zna\xc4\x8dilno goro Helm (2433 m), v smu\xc4\x8darskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Sexten dose\xc5\xbee Pfannspitze (2678 m), Gro\xc3\x9fer Kinigat (2689 m) in Hochwei\xc3\x9fstein (Monte Peralba, 2694 m), ve\xc4\x8dkrat dose\xc5\xbeejo skoraj 2700 metrov in s Hohenwarte (Coglians) dose\xc5\xbeejo najvi\xc5\xa1ji vrh 2780 m. Preko grebena potekata dva pomembna prelaza Pl\xc3\xb6cken in Nassfeld._NEWLINE_V Karnijskih Alpah na avstrijski strani je tudi najju\xc5\xbenej\xc5\xa1e le\xc5\xbee\xc4\x8d ledenik Eiskar.\n_START_SECTION_\nSlovensko - italijansko - nem\xc5\xa1ki toponimi v Karnijskih Alpah po Janezu Turku\n_START_PARAGRAPH_\nTabeljski potok (tudi Pontabeljski potok) \xe2\x80\x93 Torrente Pontebbana (it.)_NEWLINE_potok, ki se pri Tablji izliva v Belo, je bil do leta 1918 mejni potok med kraljevino Italijo in Avstro-Ogrsko monarhijo._NEWLINE_Studena \xe2\x80\x93 Rio Studena (it.)_NEWLINE_Jugozahodni (desni) pritok Tabeljskega potoka._NEWLINE_Dolenja Studena \xe2\x80\x93 Studena bassa (it.)_NEWLINE_Vas v dolini Tabeljskega potoka._NEWLINE_Gorenja Studena \xe2\x80\x93 Studena alta (it.)_NEWLINE_Vas ob potoku Studena nad dolino Tabeljskega potoka._NEWLINE_Sl\xc3\xa9menca \xe2\x80\x93 Slenza (it.)_NEWLINE_1685 m visoka gora nad Gorenjo Studeno; na njenem pobo\xc4\x8dju tudi istoimenska planina (Casera Slenza)._NEWLINE_\xc4\x8cez Kladje \xe2\x80\x93 Sella di Cereschi\xc3\xa0tis (it., furl.), Aupa Sattel (nem.)_NEWLINE_1066 m visok prelaz (preval) med dolino potoka Studena in dolino Avpo._NEWLINE_Mokrine \xe2\x80\x93 Passo di Pramollo (it.), Nassfeld (nem.)_NEWLINE_Cestni prelaz med Kanalsko in Ziljsko dolino povezuje Tabljo s \xc5\xa0mohorjem._NEWLINE_Gumi\xc5\xa1\xc4\x8de (tudi Gumni\xc5\xa1\xc4\x8de) \xe2\x80\x93 Gamiscen (it.)_NEWLINE_Seno\xc5\xbeet nad Tabljo, zahodno od ceste, ki vodi na Mokrine._NEWLINE_Bomba\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 Rio Bombaso (it.), Bombaschgraben (nem.)_NEWLINE_Potok Bomba\xc5\xa1, ki prite\xc4\x8de izpod Mokrin; pred Tabljo se izlije v Tabeljski potok._NEWLINE_Mali vrh \xe2\x80\x93 Monte Malvueric (it.), Malurch (nem.)_NEWLINE_1899 m visoka gora ju\xc5\xbeno od prelaza Mokrine._NEWLINE_Stan v Podne \xe2\x80\x93 Stampoden (it.)_NEWLINE_Gozdnat svet na severni strani Malega vrha._NEWLINE_Dolnji Mali vrh \xe2\x80\x93 Casera Malvueric bassa (it.)_NEWLINE_Planina na ju\xc5\xbenih pobo\xc4\x8djih Malega vrha; na zemljevidu Tabacco ozna\xc4\x8dena le kota 1530 m in simbol za stajo._NEWLINE_Gornji Mali vrh \xe2\x80\x93_NEWLINE_Planina na vzhodnih pobo\xc4\x8djih gore Mali vrh; na zemljevidu Tabacco ozna\xc4\x8dena le kota 1600 m  in simbol za stajo._NEWLINE_Jelenje brdo \xe2\x80\x93 Monte Cervo (it.)_NEWLINE_1365 m visoka, deloma skalnata vzpetina v ju\xc5\xbenem masivu Malega vrha. _NEWLINE_Prihod (tudi Privod) \xe2\x80\x93 Rio Pric\xc3\xb2t (it., furl.), Prihat (nem.)_NEWLINE_Hudourni\xc5\xa1ki potok v ju\xc5\xbenih pobo\xc4\x8djih Malega vrha._NEWLINE_Prihod (oziroma Pric\xc3\xb2t) je tudi bli\xc5\xbenja planina v istoimenski krnici (Conca di Pric\xc3\xb2t \xe2\x80\x93 it., Hochkar Prihat \xe2\x80\x93 nem.); nad planino je kota 1410 m \xe2\x80\x93 Monte Pric\xc3\xb2t  in kota 2252 m \xe2\x80\x93 Creta di Pric\xc3\xb2t._NEWLINE_Prikoti\xc4\x8d \xe2\x80\x93 Pricoti\xc4\x8d (furl.)_NEWLINE_Planina zahodno od planine Prihod; Viktor Vovk domneva, da je planina dobila ime po nekdanjem lastniku. Prikoti\xc4\x8d je tudi potok, ki te\xc4\x8de v bli\xc5\xbeini planine._NEWLINE_Konjski \xc5\xa1pik \xe2\x80\x93 Rosskofel  (nem.), Monte Cavallo di Pontebba (it.)_NEWLINE_2239 m visoka gora zahodno od Mokrin._NEWLINE_Pr\xc3\xaddol \xe2\x80\x93 Sella della Pridola (it.)_NEWLINE_1644 m visoko sedlo med Konjskim \xc5\xa1pikom in Malim vrhom._NEWLINE_Koritnica \xe2\x80\x93 Tr\xc3\xb6glbach, Tr\xc3\xb6gelbach (nem.)_NEWLINE_Potok, ob katerem poteka prehod iz Ziljske doline na prelaz Mokrine._NEWLINE_Repa \xe2\x80\x93 Reppwand (nem.)_NEWLINE_Dolomitsko skalovje vzhodno nad dolino Koritnice._NEWLINE_L\xc3\xb3nice \xe2\x80\x93 Passo del Cas\xc3\xb3n di Lanza (it., furl.), Lanzenpass (nem.)_NEWLINE_Prelaz zahodno od Tablje, prehod v Paularo v Karniji (lonica = \'kopica, kup sena na seno\xc5\xbeeti\')._NEWLINE_Krni\xc5\xa1ke skale \xe2\x80\x93 Gartnerkofel (nem.)_NEWLINE_2195 m visoka gora severovzhodno od Mokrin; v celoti na avstrijskem ozemlju._NEWLINE_Veliki Koritnik \xe2\x80\x93 Creta di Aip (it., furl.), Trogkofel (nem.)_NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja gora v vzhodnih Karnijskih Alpah, 2279 m; italijansko in nem\xc5\xa1ko ime sta prevod slovenskega._NEWLINE_Strani\xc5\xa1ki vrh \xe2\x80\x93 Monte Cordin (it.), Stranigerkopf (nem.)_NEWLINE_1839 m visoka gora nad L\xc3\xb3nicami; gora se imenuje po vasi Stranje (Stranig) v Ziljski dolini._NEWLINE_Guge \xe2\x80\x93 Gugel (nem.)_NEWLINE_1691 m visok vrh v severnem grebenu Strani\xc5\xa1kega vrha._NEWLINE_Bajde\xc5\xa1ki vrh \xe2\x80\x93 Waidegger Horn. (nem.)_NEWLINE_1962 m visoka gora nad Ziljsko dolino; imenuje se po vasi Bajdek (Waidegg) v Ziljski dolini._NEWLINE_Bajde\xc5\xa1ka planina \xe2\x80\x93 Waidegger Alm (nem.)_NEWLINE_Planina tik pod vrhom Bajde\xc5\xa1kega vrha, 1745 m visoko._NEWLINE_Strmica \xe2\x80\x93 Sternitzer Alm (nem.)_NEWLINE_Planina v bli\xc5\xbeini Bajde\xc5\xa1ke planine_NEWLINE_Visoki vrh \xe2\x80\x93 Hochwipfel (nem.)_NEWLINE_2186 m visoka gora nad L\xc3\xb3nicami; v celoti na avstrijski strani._NEWLINE_Ple\xc4\x8deta \xe2\x80\x93 Creta di Lanza (it.), Schulter (nem.)_NEWLINE_2057 m visoka mejna gora, z grebenom povezana z Visokim vrhom._NEWLINE_Stranjska planina \xe2\x80\x93 Straniger Alm (nem.)_NEWLINE_Planina na vi\xc5\xa1ini 1479 m, v lasti pa\xc5\xa1ne skupnosti Stranje (Stranig)._NEWLINE_Stranjski potok (tudi Stranica) \xe2\x80\x93 Stranigbach (nem.)_NEWLINE_Potok, ki izvira na mo\xc4\x8dvirnati Stranjski planini._NEWLINE_Radnjave\xc5\xa1ka planina \xe2\x80\x93 Rattendorfer Alm (nem.)_NEWLINE_Planina na vi\xc5\xa1ini 1531 m med Velikim Koritnikom in Ple\xc4\x8deti; v lasti va\xc5\xa1\xc4\x8danov Radnje vasi (oziroma Ratna vas; Rattendorf)._NEWLINE_D\xc3\xa1ber \xe2\x80\x93 Doberbach (nem.)_NEWLINE_Potok, ki izvira na Radnjave\xc5\xa1ki planini med Dropoljami (Tr\xc3\xb6polach) in Radnjo vasjo (Rattendorf), se izliva v Ziljo._NEWLINE_Vrh Radnjave\xc5\xa1ke planine \xe2\x80\x93 Sella di Val Dolce (it.), Rattendorfer Sattel (nem.)_NEWLINE_1781 m visok mejni preval med Velikim Koritnikom in Ple\xc4\x8deti._NEWLINE_D\xc3\xa9brnica \xe2\x80\x93 Doberbach (nem.) _NEWLINE_Potok, ki izvira pod Visokim vrhom, se v Ziljo izliva pri Debrnicah (D\xc3\xb6bernitzen)._NEWLINE_Krni\xc5\xa1ka gora \xe2\x80\x93 Garnitzenberg (nem.), Monte Carnizza (it.)_NEWLINE_1950 m visoka mejna gora vzhodno od Mokrin._NEWLINE_Guge (tudi Na Gugah) \xe2\x80\x93 Gugga (nem.)_NEWLINE_1928 m visoka kota, severni predvrh Krni\xc5\xa1ke gore._NEWLINE_Koren \xe2\x80\x93 Monte Corona (it.), Kronalpe (nem.)_NEWLINE_1815 m visok mejni vrh._NEWLINE_\xc4\x8crni vrh \xe2\x80\x93 Schwarzwipfel (nem.)_NEWLINE_1497 m visok vrh severno od Krni\xc5\xa1kih skal, nad Vo\xc4\x8di\xc4\x8dami (Watschig)._NEWLINE_Vrh Krnice \xe2\x80\x93 Garnitzen Sattel (nem.), Sella Carnizza (it.)_NEWLINE_1674 m visok gorski prehod v grebenu Krni\xc5\xa1ke gore na meji med Avstrijo in Italijo._NEWLINE_V Pe\xc4\x8deh \xe2\x80\x93 Casera Forno (it.)_NEWLINE_Planina pod sedlom Vrh Krnice na italijanski strani; vi\xc5\xa1ina planine je 1614 m. Forno je prevod besede \'pe\xc4\x8d\' (za gretje), mi\xc5\xa1ljena je \'pe\xc4\x8d\' (skala)._NEWLINE_Skov\xc5\xa1ka vratca \xe2\x80\x93 K\xc3\xbchweger T\xc3\xb6rl (nem.)_NEWLINE_Gorsko sedlo med Krni\xc5\xa1kimi skalami in koto 1955 m (njeno nem\xc5\xa1ko ime je Kammleiten); imenuje se po vasi Skov\xc4\x8de (K\xc3\xbchweg) v Ziljski dolini._NEWLINE_Skov\xc5\xa1ka planina \xe2\x80\x93 K\xc3\xbchweger Alm (nem.)_NEWLINE_Planina severno pod Skov\xc5\xa1kimi vratci; v lasti va\xc5\xa1\xc4\x8danov Skov\xc4\x8d._NEWLINE_Vo\xc4\x8di\xc5\xa1ka planina \xe2\x80\x93 Watschiger Alm (nem.)_NEWLINE_Planina ju\xc5\xbeno pod Skov\xc5\xa1kimi vratci; v lasti pa\xc5\xa1ne skupnosti Vo\xc4\x8di\xc4\x8de (Watschig)._NEWLINE_Vrh Vo\xc4\x8di\xc5\xa1ke planine \xe2\x80\x93 Gartner Sattel (nem.)_NEWLINE_Sedlo med Krni\xc5\xa1kimi skalami in Krni\xc5\xa1ko goro (1950 m)._NEWLINE_Vo\xc4\x8di\xc5\xa1ka jezerca (tudi Jezerca v Podne) \xe2\x80\x93 Bodenseen (nem.)_NEWLINE_Jezerca na nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 1100 m nad vasjo Vo\xc4\x8di\xc4\x8de (Watschig)._NEWLINE_Zelenica \xe2\x80\x93 Schlanitzen Alm (nem.)_NEWLINE_Planina na vi\xc5\xa1ini 1395 m; planina se nahaja na travnatem hrbtu zahodno od doline Koritnice.  Na zemljevidu Slovenske matice (1921) napa\xc4\x8dno ozna\xc4\x8dena kot Slani\xc5\xa1ka planina._NEWLINE_Zelenica \xe2\x80\x93 Wei\xc3\x9fandlbach (nem.)_NEWLINE_Potok v bli\xc5\xbeini istoimenske planine._NEWLINE_Rudnik \xe2\x80\x93 Rudnigbach  (nem.)_NEWLINE_Potok na severni strani Konjskega \xc5\xa1pika; Rudnik je tudi planina. _NEWLINE_Zeleni\xc5\xa1ka grapa \xe2\x80\x93 Schlanitzengraben  (nem.)_NEWLINE_Soto\xc4\x8dje potokov Zelenica in Rudnik._NEWLINE_Krnica \xe2\x80\x93 Garnitzenbach (tudi Garnitzengraben) (nem.)_NEWLINE_Potok vzhodno od Krni\xc5\xa1kih skal._NEWLINE_Krnica \xe2\x80\x93 Garnitzen Alm (nem.)_NEWLINE_Planina na vzhodnih pobo\xc4\x8djih Krni\xc5\xa1ke gore na vi\xc5\xa1ini 1649 m. _NEWLINE_Javornik \xe2\x80\x93 Auernig (nem.), Monte Auernig (it.)_NEWLINE_1863 m visoka mejna gora vzhodno nad Mokrinami._NEWLINE_Javornik \xe2\x80\x93 Malga Auernig (it.)_NEWLINE_Planina pod istoimenskim vrhom na vi\xc5\xa1ini 1609 m._NEWLINE_Modrinjska planina \xe2\x80\x93 M\xc3\xb6derndorfer Alm (nem.)_NEWLINE_Planina na vi\xc5\xa1ini 1507 m v lasti pa\xc5\xa1ne skupnosti Modrinja vas (M\xc3\xb6derndorf)._NEWLINE_Modri\xc4\x8dji vrh \xe2\x80\x93 Cima Madrize (it.), Madritschenkopf (nem.)_NEWLINE_1842 m visoka travnata gora zahodno nad Mokrinami._NEWLINE_Modri\xc4\x8dje \xe2\x80\x93 Monte Madrizze (it.), Madritschen (nem.)_NEWLINE_Travnato sleme (1818 m) v bli\xc5\xbeini Modri\xc4\x8djega vrha._NEWLINE_Ko\xc5\xa1irjeva planina \xe2\x80\x93 Casera Cossier (it.)_NEWLINE_Planina pod sedlom Vrh Krnice na vi\xc5\xa1ini 1433 m; planina se imenuje po nekdanjem lastniku._NEWLINE_Kot \xe2\x80\x93 Winkel Alm (nem.)_NEWLINE_Planina na severni strani Konjskega \xc5\xa1pika tik pod Mokrinami (na vi\xc5\xa1ini 1470 m)._NEWLINE_K\xc3\xb3tnica \xe2\x80\x93 Rio del Winckel (it.), Winkelbach (nem.)_NEWLINE_Potok, ki izvira na severni strani Konjskega \xc5\xa1pika in te\xc4\x8de skozi planino Kot._NEWLINE_Trate (Na Tratah) \xe2\x80\x93 Malga Tratte (it.), Tratten (nem.)_NEWLINE_Planina med soto\xc4\x8djem Bomba\xc5\xa1a in K\xc3\xb3tnice na vi\xc5\xa1ini 1184 m._NEWLINE_Voglov graben \xe2\x80\x93 Vallone degli Uccelli (it.)_NEWLINE_Soteska, glej naslednji toponim._NEWLINE_Vogel (tudi Dobje) \xe2\x80\x93 Rio degli Uccelli (it.), Vogelbach (nem.)_NEWLINE_Potok, ki te\xc4\x8de skozi sotesko Voglov graben; Nemci so ime ohranili, vendar z drugim pomenom (Vogel = \'pti\xc4\x8d\'), od tod novej\xc5\xa1e italijansko ime Rio degli Uccelli (\'Pti\xc4\x8dji potok\')._NEWLINE_Breznjak (tudi Breznik) \xe2\x80\x93 Monte Brizzia (it.)_NEWLINE_1540 m visoka gora nad Tabljo._NEWLINE_Bruka\xc2\xa0? \xe2\x80\x93 Monte Bruca (it.)_NEWLINE_Gora severno od Breznjaka, kota 1583 m; prvotno slovensko ime je neznano? Viktor Vovk pi\xc5\xa1e Bruka, in poudarja, da je to ime zgolj popa\xc4\x8denka._NEWLINE_Glava \xe2\x80\x93 Kopf, Skalzerkopf (nem.)_NEWLINE_1498 m visoka kota med Breznjakom in Bruko; na planinski karti Tabacco je vrh ozna\xc4\x8den zgolj z vi\xc5\xa1ino, brez imena._NEWLINE_Sed\xc3\xb3vca \xe2\x80\x93 lis Sed\xc3\xb3ncis (furl.), lis sed\xc3\xb3nchis (it.)_NEWLINE_Zelenica, travnata rama na zahodni strani Breznjaka, vi\xc5\xa1ina pribli\xc5\xbeno 1240 m._NEWLINE_Staje na Skalcah \xe2\x80\x93 Stavoli Scalzer (it.)_NEWLINE_Planina na Sed\xc3\xb3vci; pod planino je kraj Skalce._NEWLINE_\xc4\x8cofnigova planina \xe2\x80\x93 Ciofnik (it.)_NEWLINE_Planina na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju Breznjaka._NEWLINE_Zavrh \xe2\x80\x93_NEWLINE_Obse\xc5\xbeen svet (nekdaj travnat) pod vrhom Breznjaka, obsega tudi \xc4\x8cofnigovo planino; na italijanski karti (Tabacco) toponim ni ozna\xc4\x8den._NEWLINE_\xc5\xa0inavc \xe2\x80\x93 Monte Scinauz (it.)_NEWLINE_1999 m visoka gora nad Kanalsko dolino, Schinauz na nem\xc5\xa1ki karti iz leta 1890; na zemljevidu Slovenske matice (1921) je gora zapisana z imenom \xc5\xbdinovec._NEWLINE_Gozdec \xe2\x80\x93 Monte Ghisniz (it.)_NEWLINE_1927 m visoki vrh v masivu \xc5\xa0inavca._NEWLINE_Turen \xe2\x80\x93 Monte Torre_NEWLINE_Izrazit skalnat stolp zahodno od \xc5\xa0inavca, vi\xc5\xa1ina 1742 m. _NEWLINE_Veliko Klobi\xc5\xa1\xc4\x8de \xe2\x80\x93 Monte Pin (it.)_NEWLINE_Kota 1506 m, pod Gozdecem. Tuma pi\xc5\xa1e Hlevi\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Malo Klobi\xc5\xa1\xc4\x8de \xe2\x80\x93_NEWLINE_Na zemljevidih (Tabacco) ni ozna\xc4\x8deno. _NEWLINE_Planja \xe2\x80\x93 Plania (it.)_NEWLINE_Ju\xc5\xbeno pobo\xc4\x8dje \xc5\xa0inavca tik nad Depaljo (Lipaljo) vasjo; verjetno nekdanja seno\xc5\xbeet ali pa\xc5\xa1nik._NEWLINE_Brajdov graben \xe2\x80\x93 Sabreida (it.)_NEWLINE_Na vzhodni strani omejuje zgoraj omenjeno Planjo nad Depaljo (Lipaljo) vasjo._NEWLINE_Flikerjev graben \xe2\x80\x93 _NEWLINE_Na zemljevidu Tabacco graben in potok nista ozna\xc4\x8dena z imenom; na zahodni strani omejuje zgoraj omenjeno Planjo nad Depaljo (Lipaljo) vasjo._NEWLINE_Prednji \xc5\xa0\xc4\x8dit \xe2\x80\x93 Monte Cit (it.)_NEWLINE_Kota  1416 m nad Depaljo vasjo v masivu \xc5\xa0inavca._NEWLINE_Zadnji \xc5\xa0\xc4\x8dit \xe2\x80\x93 Monte Cit di dentro (it.)_NEWLINE_Kota 1555 m nad Depaljo (Lipaljo) vasjo v masivu \xc5\xa0inavca. _NEWLINE_Kopa \xe2\x80\x93_NEWLINE_Sedlo med Prednjim in Zadnjim \xc5\xa0\xc4\x8ditom; na zemljevidu Tabacco nima imena. _NEWLINE_Luknja \xe2\x80\x93 Sella di Barizze (it.), tudi Sella della Busate (it.), Quellsattel (nem.), Lochsattel (nem.)_NEWLINE_Gorski prehod nad Voglovim grabnom; Viktor Vovk ime Barizze razlaga s slovensko besedo barice \xe2\x80\x93 \'majhne lu\xc5\xbee ali majhna mo\xc4\x8dvirja\'._NEWLINE_V Luknji \xe2\x80\x93 la Buca (it.), la Busate (it.), Im Loch (nem.), Loch Alm (nem.)_NEWLINE_Konta pod sedlom Luknja; verjetno je bila tu neko\xc4\x8d planina. Slovensko ime je potrdil doma\xc4\x8din Kova\xc4\x8d iz Depalje (Lipalje) vasi (njegovo ime ni navedeno), ki je vodil dr. Lojza Dolharja (1902\xe2\x80\x931969) po hribovju nad Kanalsko dolino. Dolhar, ki se je v Kanalsko dolino preselil iz Trsta in se tu poro\xc4\x8dil, je \xc5\xbeelel raziskati pomen popa\xc4\x8denih krajevnih imen. Dolhar je bil eden pomembnej\xc5\xa1ih Vovkovih informatorjev._NEWLINE_Monte \xc4\x8cerkijo\xc2\xa0? \xe2\x80\x93 Monte Cerchio (it.), Zirkelspitzen (nem.)_NEWLINE_Slovensko ime 1802 m visoke gore neznano, \xc4\x8cerkijo je zgolj popa\xc4\x8denka italijanskega imena gore. Il Cerchio = il circo = \'obro\xc4\x8d, obkro\xc5\xbeen prostor\'. Podoben pomen ima nem\xc5\xa1ko ime._NEWLINE_Beli potok \xe2\x80\x93 Rio Bianco (it.), Wie\xc3\x9fenbach Graben (nem.)_NEWLINE_Potok, ki te\xc4\x8de skozi istoimensko dolino med \xc5\xa0inavcem in Kukom._NEWLINE_Poludnik \xe2\x80\x93 Poludnig (nem., it.)_NEWLINE_1999 m visoka mejna gora. Ziljani ji re\xc4\x8dejo nare\xc4\x8dno Pudnik oziroma Pudenk._NEWLINE_Planja \xe2\x80\x93 Plagna (it.)_NEWLINE_Kota 1719 m._NEWLINE_Monte Zille di Mezzodi (it.), Zielkofel (nem.)_NEWLINE_1824 m visoka gora; v literaturi nisem na\xc5\xa1el slovenskega imena._NEWLINE_Veliki vrh \xe2\x80\x93 Monte Acuto (it.)_NEWLINE_Kota 1783 m; v Atlasu Slovenije (1992) in na zemljevidu Slovenske matice (1921) ozna\xc4\x8den kot \xc5\xa0pik._NEWLINE_Cima Gail (it.)_NEWLINE_Kota 1709 m v grebenu Velikega vrha; po Vovku sklepam, da gre za goro \xc5\xa0pik?_NEWLINE_Croda dei Cacciatori (it.)_NEWLINE_Kota 1652 m; v literaturi nisem na\xc5\xa1el slovenskega imena._NEWLINE_Krsnica \xe2\x80\x93 Sella Chersnizze (it.), Kersnitzen Sattel (nem.)_NEWLINE_Preval pod Planjo, 1542 m._NEWLINE_Pri Gr\xc3\xa1de\xc5\xa1ci \xe2\x80\x93 Sella del Poludnig (it.), Eggeralpensattel (nem.), Schlo\xc3\x9fh\xc3\xbcttensattel (nem.)_NEWLINE_1451 m visok preval med Poludnikom in Planjo._NEWLINE_Kladje \xe2\x80\x93 Sella della Caldiera (it.), Kesselwald Sattel (nem.)_NEWLINE_1477 m visok mejni prelaz._NEWLINE_Stare Klu\xc5\xbee \xe2\x80\x93 la Chiusa (it.)_NEWLINE_Svet ob razpotju poti za Krsnico, Pri Gr\xc3\xa1de\xc5\xa1ci, Veliki vrh; vi\xc5\xa1ina okoli 1300 m._NEWLINE_Br\xc5\xa1ka planina \xe2\x80\x93 Egger Alm (nem.)_NEWLINE_Planina na vi\xc5\xa1ini 1422 m; v lasti pa\xc5\xa1ne skupnosti Brdo (Egg)._NEWLINE_Br\xc5\xa1ko jezerce \xe2\x80\x93 Egger Alpen See (nem.)_NEWLINE_Jezero pod Poludnikom, 1407 m._NEWLINE_Br\xc5\xa1ka gora \xe2\x80\x93 Egger Kanzel (nem.)_NEWLINE_1595 m visoka vzpetina nad Br\xc5\xa1kim jezerom; na zemljevidu slovenske matice (1921) gora poimenovana Spodnji vrh._NEWLINE_Dolska planina \xe2\x80\x93 Dellacher Alm (nem.)_NEWLINE_Planina pod Poludnikom na vi\xc5\xa1ini 1365 m; imenuje se po vasi Dole (Dellach), od koder prihaja \xc5\xbeivina._NEWLINE_Planina Macesnik \xe2\x80\x93 Casera Mezesnik (it.)_NEWLINE_Planina nad Ukvami, 1416 m, Mesesnik po Luki Kravini._NEWLINE_Bistri\xc5\xa1ka planina \xe2\x80\x93 Freistritzer Alm (nem.)_NEWLINE_Planina na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju Ojstrnika, 1720 m; v lasti pa\xc5\xa1ne skupnosti Bistrica na Zilji (Feistritz an der Gail)._NEWLINE_Ukva (Na Ukvah) \xe2\x80\x93 Valle di Ugovizza (it.)_NEWLINE_Dolina Ukva nad istoimensko vasjo; po njej te\xc4\x8de potok Ukva._NEWLINE_Ravna \xe2\x80\x93 Rauna (it.)_NEWLINE_Stranska dolina Ukve._NEWLINE_Vilca \xe2\x80\x93 Valle Filza (it.)_NEWLINE_Stranska dolina Ukve._NEWLINE_Ple\xc4\x8de \xe2\x80\x93 Pl\xc3\xa9cia (it.)_NEWLINE_Potok (pritok Ukve) in prehod na vi\xc5\xa1ini 1616 m._NEWLINE_Na \xc5\xbdebranju \xe2\x80\x93 Madonna della Neve (it.), Maria Schnee (nem.)_NEWLINE_Kraj, kjer stoji kapela Marije Sne\xc5\xbene, 1750 m (\xc5\xbeebrati = \'moliti\')._NEWLINE_Vr\xc5\xa1i\xc4\x8d \xe2\x80\x93 Monte Acomizza (it.), Sch\xc3\xb6nwipfel (nem.)_NEWLINE_1813 m visok vrh ju\xc5\xbeno od Ojstrnika; v Atlasu Slovenije je gora ozna\xc4\x8dena kot Zahomec, L. Kravina pa goro imenuje Vr\xc5\xa1i\xc4\x8d._NEWLINE_Vrtinjlogarski \xc2\xbbgraben\xc2\xab \xe2\x80\x93 Val B\xc3\xa1rtolo (it.), Bartolograben (nem.)._NEWLINE_Soteska med Vr\xc5\xa1i\xc4\x8dem in Velikim Kopinjem._NEWLINE_Vrtinji log \xe2\x80\x93 Prati del B\xc3\xa1rto (it.), Bartolowiesen (nem.)_NEWLINE_Dolina, kjer so seno\xc5\xbeeti \xc5\xbeabni\xc5\xa1kih kmetov._NEWLINE_Stobovce \xe2\x80\x93 Sella di B\xc3\xa1rtolo (it.)_NEWLINE_1175 m visok prehod iz \xc5\xbdabnic (Kanalska dolina) na Bistrico in v Zahomec (Ziljska dolina); najni\xc5\xbeji preval med obema dolinama v grebenu Karnijskih Alp._NEWLINE_\xc4\x8crni vrh \xe2\x80\x93 Monte Nero (it.)_NEWLINE_Pora\xc5\xa1\xc4\x8den vrh nad Trbi\xc5\xbeem, kota 1359 m._NEWLINE_Zahomska planina \xe2\x80\x93 Achomitzer Alm (nem.)_NEWLINE_Planina pod Vr\xc5\xa1i\xc4\x8dem na vi\xc5\xa1ini 1712 m; v lasti pa\xc5\xa1ne skupnosti Zahomec (Achomitz)._NEWLINE_Mulejev vrh \xe2\x80\x93 Cima Muli (it.), Mulikopf (nem.)_NEWLINE_Gora, 1743 m; lastni\xc5\xa1ko (posestni\xc5\xa1ko ime), na vzhodni strani gore tudi Mulejev potok._NEWLINE_Kali\xc5\xa1\xc4\x8de \xe2\x80\x93 Calisca (it.)_NEWLINE_Seno\xc5\xbeet na ju\xc5\xbenih pobo\xc4\x8djih Mulejevega vrha_NEWLINE_Mirnik \xe2\x80\x93 Mirnig (it.)_NEWLINE_Gozdnat vrh, kota 1397 m._NEWLINE_B\xc3\xa9lica \xe2\x80\x93 Torrente Fella (it.) in Rio Filza (it.)_NEWLINE_Goro Mirnik na severni in ju\xc5\xbeni strani omejujeta dva potoka, oba z imenom B\xc3\xa9lica; Luka Kravina, rojen v \xc5\xbdabnicah, pravi, da je pravilno ime obeh potokov Vilca. _NEWLINE_Lomek \xe2\x80\x93 Monte Lomeg (it.)_NEWLINE_Vzpetina med \xc5\xbdabnicami in Ukvami, kota 1209 m._NEWLINE_Obvas \xe2\x80\x93 Monte Obuas (it.)_NEWLINE_Kota 1116 m, med \xc5\xbdabnicami in Ukvami; ob vzno\xc5\xbeju tega hriba naredi cesta skozi dolino ovinek, torej hrib \xc2\xbbobvozi\xc2\xab._NEWLINE_Suhi vrh \xe2\x80\x93 Vetta secca (it.)_NEWLINE_Kota 1270 m, nad Ukvami._NEWLINE_Kuk \xe2\x80\x93 Alpe Piccola (it.), Kleine Alpelspitze (nem.)_NEWLINE_1304 m visoka gora nad \xc5\xa0enkatrijo._NEWLINE_Kuk \xe2\x80\x93 Monte Cucco (it.)_NEWLINE_1598 m visoka gora, severno od kote 1304 m (prav tako Kuk). Na karti Slovenske Matice je kot Kuk imenovana le kota 1304 m (glej zgornji toponim), kota 1598 m pa ni poimenovana; v bli\xc5\xbeini je planina Malga Cucco._NEWLINE_Kok (Kuk) \xe2\x80\x93 Monte Cocco (it.)_NEWLINE_1941 m visoka kopasta gora; Kok pravijo Kanalci, Kuk pa Ziljani._NEWLINE_Lepi Vr\xc5\xa1i\xc4\x8d (Lepi vrh) \xe2\x80\x93 Cima Bella (it.), Sch\xc3\xb6nwipfel (nem.)_NEWLINE_Travnata gora, kota 1911 m._NEWLINE_Konj\xc5\xa1\xc4\x8dica (tudi Kro\xc5\xa1ove skale) \xe2\x80\x93 Monte Sagran (it.), Zagranberg (nem.)_NEWLINE_1931 m visok mejni vrh; Ukljani jim po doma\xc4\x8dinu Kro\xc5\xa1u (doma\xc4\x8de ime), ki ima pod vrhom svojo planino, re\xc4\x8dejo Kro\xc5\xa1ove skale._NEWLINE_Starhand \xe2\x80\x93 Starhand (nem.)_NEWLINE_1968 m visoka o\xc5\xa1iljena gora, znano je le nem\xc5\xa1ko ime._NEWLINE_Ojstrnik \xe2\x80\x93 Monte Osternig (it.), Oisternig (nem.)_NEWLINE_2050 m visoka gora. _NEWLINE_Mrzli studenec \xe2\x80\x93 Forcella di Fontana Fredda (it.), Kalten Brunner (nem.)_NEWLINE_1693 m visoko sedlo med Lepim Vr\xc5\xa1i\xc4\x8dem in Konj\xc5\xa1\xc4\x8dico._NEWLINE_Dolinice \xe2\x80\x93 Dolinza Alm (nem.)_NEWLINE_Planina med Starhandom in Ojstrnikom._NEWLINE_Lom \xe2\x80\x93 Sella Lom (it.), Lom Sattel (nem.)_NEWLINE_Prehod (1499 m) iz Ukovske doline na ziljsko stran (na planino Dolinice). Luka Kravina pi\xc5\xa1e sedlo Dolince, toponima Lom naj bi doma\xc4\x8dini ne poznali, vendar se ime Lom (Lom Sattel) na nem\xc5\xa1kih kartah pojavlja \xc5\xbee vsaj leta 1890._NEWLINE_Naborje\xc5\xa1ka grapa \xe2\x80\x93 Vallone di Malborghetto (it.)_NEWLINE_Grapa severno od Naborjeta._NEWLINE_Koro\xc5\xa1ki vrh \xe2\x80\x93 Brenaca Alta (it.), Hoch Brenah (nem.)_NEWLINE_Kota 1562 m med Ukov\xc5\xa1ko dolino in Naborje\xc5\xa1ko grapo; na zemljevidu Slovenske matice (1921) se gora imenuje Po\xc5\xbeganje, kar pa je po Vovku napa\xc4\x8dno._NEWLINE_Stabet (Koro\xc5\xa1ki \xc5\xa0pik?) \xe2\x80\x93 Stabet (nem., it.)_NEWLINE_1627 m visok o\xc5\xa1iljen vrh, pora\xc5\xa1\xc4\x8den z gozdom. Luka Kravina ga imenuje Stabet, isto ime napisano na zemljevidu Slovenske matice (1921) in  nem\xc5\xa1kih zemljevidih (1890); v Atlasu Slovenije (1992) ozna\xc4\x8den kot Koro\xc5\xa1ki \xc5\xa0pik._NEWLINE_\xc4\x8cur\xc4\x8deljni \xe2\x80\x93 Ciurciule (it.)_NEWLINE_Planina na koncu Naborje\xc5\xa1ke grape, poimenovana po prvotnem gospodarju \xc4\x8cur\xc4\x8delju iz Ukev._NEWLINE_Veliki Kopinj (Atlas Slovenije), Kapin (po Luku Kravina) \xe2\x80\x93 Monte Capin di Ponent (it.), Kapinberg (nem.)_NEWLINE_1736 m visoka vzpetina nad Trbi\xc5\xbeem s pa\xc5\xa1niki na temenu._NEWLINE_Gorjanski vrh \xe2\x80\x93 Monte Goriane (it.), Goriacher Berg (nem.)_NEWLINE_Najbolj vzhodna gora v Karnijskih Alpah, 1693 m, imenovana po vasi Gorjane (G\xc3\xb6riach).'