b'\n_START_ARTICLE_\nMorska osa\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMorska osa ima razmeroma veliko telo, svetlo modre barve: po \xc5\xa1irini meri 35\xc2\xa0cm (odrasli primerki so lahko veliki kot nogometna \xc5\xbeoga), iz vsakega spodnjega kota kockasto oblikovanega telesa izhaja do 15 lovk. Vsaka lovka je lahko dolga do 3 m. Ima preprosto \xc5\xbeiv\xc4\x8devje in \xc4\x8dutilni sistem v obliki \xc5\xa1tirih preprostih o\xc4\x8des, ki so ob\xc4\x8dutljiva na svetlobo in slu\xc5\xbeijo za navigacijo pri plavanju, iskanje hrane in interakcijo s tujimi predmeti._NEWLINE_Nima posebej razvitih dihal, izlo\xc4\x8dal in obto\xc4\x8dil, ve\xc4\x8dina celic pa je v direktnem stiku z vodo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nMorska osa prebiva v glavnem v obalnih vodah tropskega pasu, \xc5\xa1e posebej na obmo\xc4\x8dju severne Avstralije, ki se razteza od mesta Exmouth na vzhodu do Bustard heads na zahodu. V manj\xc5\xa1i meri je prisotna v jugovzhodni Aziji, natan\xc4\x8dneje v okolici Filipinov, Papue Nove Gvineje in Vietnama, na vzhodu ameri\xc5\xa1ke celine v okolici Karibov in Mehi\xc5\xa1kega zaliva, v Rumenem morju med Kitajsko in Korejskim polotokom in v vzhodnem delu Indijskega oceana. Prisotna je tudi na zahodu Afrike, \xc4\x8deprav ni dokumentiranih primerov o\xc5\xbeigov._NEWLINE_Rada se zadr\xc5\xbeuje v re\xc4\x8dnih ustjih in manj\xc5\xa1ih zalivih, \xc5\xa1e posebej po de\xc5\xbeju, ob plimi pa se pomaknejo na plitvej\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje. Domnevano je, da de\xc5\xbe z obmo\xc4\x8dnih kamnov odplakne majhne organizme, s katerimi se prehranjuje. Izogibajo se globoke vode in odprtega morja, odsotne pa so tudi na koralnih grebenih in obmo\xc4\x8djih z veliko morske trave ali plevela. Edina trenutno znana \xc5\xbeival, ki je imuna na strup morske ose in se z njo prehranjuje, je morska \xc5\xbeelva._NEWLINE_S pomo\xc4\x8djo kr\xc4\x8denja mi\xc5\xa1ic, ki se nahajajo na robovih telesa, lahko plava s hitrostjo 2\xc2\xa0m/s.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nMorska osa je karnivor (mesojed) in se prehranjuje predvsem z majhnimi raki in ribami.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPojavlja se sezonsko, od oktobra/novembra do aprila/maja. Razmno\xc5\xbeuje se kot vsi o\xc5\xbeigalkarji: odrasli mo\xc5\xa1ki osebki izlo\xc4\x8dijo spermije pozno poleti, ki oplodijo jaj\xc4\x8de\xc4\x8da v jaj\xc4\x8dnikih \xc5\xbeenskih osebkov. Iz oplojenega jaj\xc4\x8deca se razvijejo li\xc4\x8dinke planule, te pa v majhne polipe, ki se pritrdijo na kamne, kjer se razvijajo do prihodnje pomladi v meduze.\n_START_SECTION_\nO\xc5\xbeig, zdravljenje in preventiva\n_START_PARAGRAPH_\nMorska osa je po svetu najbolj znana po svojem mo\xc4\x8dnem in pogosto smrtonosnem o\xc5\xbeigu. Od leta 1884 je bila odgovorna za smrt najmanj 63 ljudi na obalnih obmo\xc4\x8djih Queenslanda in Severnega teritorija._NEWLINE_O\xc5\xbeig morske ose se razpozna po agonisti\xc4\x8dni bole\xc4\x8dini, ki je podobna kot pri opeklini z mo\xc4\x8dno kislino ali z razbeljenim \xc5\xbeelezom, na ko\xc5\xbei pa so opazna o\xc5\xbegana podro\xc4\x8dja kot 0,5\xe2\x80\x931\xc2\xa0cm \xc5\xa1iroke rde\xc4\x8dine. Kmalu se pojavijo \xc5\xa1ok, vro\xc4\x8dina, odrevenelost, ohromelost in na koncu mo\xc5\xbena smrt. Toksin deluje tudi na sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne celice, kar privede do motenj sr\xc4\x8dnega utripa (aritmija) ali celo sr\xc4\x8dni infarkt._NEWLINE_Leta 1970 je dr. Jack Barnes odkril protistrup. Vzorec toksina je bil vbrizgan laboratorijskim \xc5\xbeivalim (mi\xc5\xa1i, zajci, ovce), ki so razvila protitelesa proti toksinu; slednja so bila obdelana in uporabljena za zdravljenje o\xc5\xbeigov pri ljudeh. Raziskave so pokazale, da pasivna imunizacija mi\xc5\xa1i s protistrupom ni za\xc5\xa1\xc4\x8ditila \xc5\xbeivali pred u\xc4\x8dinkom toksinov drugih kubomeduz, npr. Chiropsalmus quadrigatus._NEWLINE_Pri o\xc5\xbeigu je pred fizi\xc4\x8dno odstranitvijo o\xc5\xbeigalk priporo\xc4\x8dljiva uporaba 2-10\xc2\xa0% ocetne kisline za inhibicijo o\xc5\xbeigalnih celic (nematociste), saj v nasprotnem primeru obstaja mo\xc5\xbenost spro\xc5\xbeitve neaktiviranih nematocist in s tem dodatno zastrupljenje bolnika; v primeru nedostopnosti raztopine pa mora biti odstranitev o\xc5\xbeigalk opravljena z najve\xc4\x8djo previdnostjo, v vsakem primeru pa se mora po odstranitvi mesto o\xc5\xbeiga sterilno obvezati. Na Filipinih so uporabljali doma\xc4\x8di kis kot tradicionalno zdravilo proti o\xc5\xbeigom \xc5\xbee od preloma v 20. stoletje. Uporabo alkohola se odsvetuje, saj naj bi stanje le \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1al zaradi spro\xc5\xbeitve neaktiviranih nematocist. Mnenja o uporabi drugih raztopin, kot so formalin, borova kislina in natrijev bikarbonat, so deljena._NEWLINE_Priporo\xc4\x8dljiva naj bi bila tudi uporaba steroidnih krem in protivnetnih zdravil (npr. antihistaminiki) ter hlajenje v roku 5-15 min._NEWLINE_Preventiva vklju\xc4\x8duje predvsem uporaba posebnih oblek proti o\xc5\xbeigom, dostopne zaloge zdravil, za\xc5\xa1\xc4\x8dita priobalnega obmo\xc4\x8dja s posebni mre\xc5\xbeami in izogibanje kopanja v neza\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8djih v sezoni pojavljanja morskih os.'