b'\n_START_ARTICLE_\nVilla Romana del Casale\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVidni ostanki vile so bili zgrajeni v prvi \xc4\x8detrtini 4. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja na ostankih starej\xc5\xa1e vile rustice, ki sta pars dominica ali prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de mojstra, velikega latifundija ali kmetijskega posestva._NEWLINE_O identiteti lastnika so dolgo razpravljali in oblikovali \xc5\xa1tevilne razli\xc4\x8dne hipoteze. Nekatere zna\xc4\x8dilnosti, kot so tetrarhi\xc4\x8dna voja\xc5\xa1ka insignija in verjetni tetrarhi\xc4\x8dni datum mozaikov, so znanstvenike privedli do domnevnega cesarskega lastnika, kot je Maksimijan. Vendar znanstveniki zdaj (2011) menijo, da je bila vila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de velikega posestva visokega senatorskega aristokrata._NEWLINE_Ugotovljene so bile tri zaporedne gradbene faze; prva faza je vklju\xc4\x8devala \xc5\xa1tirikotni peristil in pripadajo\xc4\x8de sobe. Zasebni kopali\xc5\xa1ki kompleks je bil nato dodan na osi severozahod. V tretji fazi je vila dobila javni zna\xc4\x8daj: kopeli so dobile nov vhod in veliko latrino. Zgrajen je bil velik monumentalni vhod, ki ni bil na peristilu, vendar je bil poravnan z vhodom v nove kopeli v formalnem razporedu z elipti\xc4\x8dno (ali ovoidno) arkado in veliko tri-apsidalno dvorano. Ta dvorana je bila namenjena zabavi in sprostitvi za posebne goste in je nadomestila dve dr\xc5\xbeavni dvorani peristila (\xc2\xbbdvorano malega lova\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbdiafeta Orfeja\xc2\xab). Baziliko so raz\xc5\xa1irili in okrasili s \xc4\x8dudovitimi in eksoti\xc4\x8dnimi marmorji._NEWLINE_Kompleks je bil naseljen vsaj 150 let. Okoli njega je zrasla vas, imenovana Platia (izhaja iz besede palatium (pala\xc4\x8da)._NEWLINE_V 5. in 6. stoletju je bila vila v obrambne namene utrjena z zgostitvijo obodnih sten in zapiranjem arkad, akvadukta do kopeli. Vila je bila po\xc5\xa1kodovana in morda uni\xc4\x8dena med kratko dominacijo Vandalov med letoma 469\xe2\x80\x9378. Zgradbe so bile vsaj deloma v uporabi v bizantinskem in arabskem obdobju. Naselje je bilo uni\xc4\x8deno v letih 1160-61 med vladavino Viljema I. Mesto je bilo opu\xc5\xa1\xc4\x8deno v 12. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, potem ko jo je zasul plaz. Pre\xc5\xbeiveli so se preselili na trenutno lokacijo v Piazza Armerina._NEWLINE_Vila je bila skoraj v celoti pozabljena, \xc4\x8deprav so bili nekateri najvi\xc5\xa1ji deli ostankov vedno vidni nad tlemi. Obmo\xc4\x8dje je bilo kmetijsko obdelano. V za\xc4\x8detku 19. stoletja so bili najdeni kosi mozaikov in nekaj stebrov. Prva uradna arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja so bila izvedena pozneje v tem stoletju._NEWLINE_Prva strokovna izkopavanja je Paolo Orsi naredil leta 1929, nato je v letih 1935\xe2\x80\x9339 za\xc4\x8del Giuseppe Cultrera. V obdobju 1950\xe2\x80\x9360, ko jih je vodil Gino Vinicio Gentili, so bila izvedena ve\xc4\x8dja izkopavanja, nakar je nad mozaiki nastal za\xc5\xa1\xc4\x8ditni pokrov. V 1970-ih je na tem mestu izkopavala Andrea Carandini. Delo nadaljuje vse do danes Univerza v Rimu, La Sapienza. Leta 2004 je bilo najdeno veliko srednjeve\xc5\xa1ko naselje iz obdobja 10\xe2\x80\x9312. Od takrat so se razkrile tudi druge razko\xc5\xa1ne sobe vile.\n_START_SECTION_\nLatifundij in vila\n_START_PARAGRAPH_\nSicilija (rimska provinca)_NEWLINE_Rimljani so v pozni antiki ve\xc4\x8dino zaledja Sicilije razdelili na ogromna kmetijska posestva, imenovana latifundij. Vila latifundij je navedena v Itinerarium Antonini in je znana kot Filosofiana. Zahodno od vhodnega obmo\xc4\x8dja je bila odkrita vila pars rustica ali kmetijski odsek, kar prikazuje soba, razdeljena na tri dele s stebri za shranjevanje kmetijskih pridelkov. Velikost vile ter koli\xc4\x8dina in kakovost njenega umetni\xc5\xa1kega dela ka\xc5\xbeeta, da je bila pars dominica tak\xc5\xa1en latifundij._NEWLINE_Vila je bila tako velika, da je vsebovala ve\xc4\x8d sprejemnih in dr\xc5\xbeavnih prostorov, kar odra\xc5\xbea potrebo po zadovoljstvu ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih funkcij in vklju\xc4\x8devanju prostorov za upravljanje posestva in vile. To je vilo spremenilo v mesto v malem. Vila je verjetno imela stalno ali pol stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de lastnika; tam bi lastnik v vlogi pokrovitelja sprejemal svoje lokalne stranke._NEWLINE_Vila je bila enonadstropna stavba s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem na peristilu, okoli katerega so bile organizirane skoraj vse glavne javne in zasebne sobe. Monumentalni vhod je skozi atrij z zahoda. Termalne kopeli so name\xc5\xa1\xc4\x8dene severozahodno; storitvene sobe in verjetno sobe za goste na severu; zasebni apartmaji in ogromna bazilika na vzhodu in sobe neznanega namena proti jugu. Na jugu je lo\xc4\x8deno obmo\xc4\x8dje, ki vsebuje elipti\xc4\x8dni peristil, servisne prostore in ogromen triklinij (formalna jedilnica), ki je nekoliko odmaknjen in se zdi skoraj poznej\xc5\xa1a zamisel._NEWLINE_Celoten tloris vile je narekovalo ve\xc4\x8d dejavnikov: starej\xc5\xa1e konstrukcije na tem mestu, rahlo pobo\xc4\x8dje, na katerem je bila zgrajena, ter son\xc4\x8dna osvetlitev in prevladujo\xc4\x8di vetrovi. Vi\xc5\xa1ja vzhodna tla zasedajo Velika bazilika, zasebni apartmaji in koridor Velikega lova; sredina ob peristilu, sobe za goste, vhodno obmo\xc4\x8dje, elipti\xc4\x8dni peristil in triklinij; spodnja tla proti zahodu pa so namenjena termalnim kopelim._NEWLINE_Celoten kompleks je nekoliko nenavaden, saj je organiziran vzdol\xc5\xbe treh glavnih osi; primarna os je (rahlo upognjena) \xc4\x8drta, ki poteka od atrija, tablinuma (prvotno glavna spalnica, kasneje pa je postal glavna pisarna in sprejemna soba hi\xc5\xa1nega gospodarja), peristila in velike bazilike (sovpada s potjo, ki bi ji sledili obiskovalci). Termalne kopeli in elipti\xc4\x8dni peristil s triklinijem so osredoto\xc4\x8deni na lo\xc4\x8dene osi._NEWLINE_O prej\xc5\xa1nji vili je malo znanega, zdi pa se, da je \xc5\xa1lo za veliko pode\xc5\xbeelsko rezidenco, ki so jo verjetno zgradili v za\xc4\x8detku 2. stoletja._NEWLINE_Nedavna izkopavanja so na\xc5\xa1la drugi kopalni kompleks v bli\xc5\xbeini skladi\xc5\xa1\xc4\x8d na vhodu iz pozne anti\xc4\x8dne faze in prikazuje redke stenske mozaike, ki pripadajo kotlini ali vodnjaku\n_START_SECTION_\nVeli\xc4\x8dasten vhod\n_START_PARAGRAPH_\nDostop do vile je potekal skozi triarkadni prehod, okra\xc5\xa1en s fontanami in voja\xc5\xa1kimi poslikavami, ki je zelo spominjal na slavolok. Pripeljal je na podkvasto dvori\xc5\xa1\xc4\x8de obdano z marmornimi stebri z jonskimi kapiteli s kvadratnim vodnjakom na sredini. Na zahodni strani dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je bila latrina, prav tako je bil lo\xc4\x8den dostop do kopeli in do ostale vile.\n_START_SECTION_\nPeristilni vrt in ju\xc5\xbene sobe\n_START_PARAGRAPH_\nEleganten peristilni vrt krasi vodnjak s tremi bazeni, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du katerega je vidna dekoracija z ribami, ki plavajo med valovi. Sobe 33 in 34 so bile namenjene servisnim funkcijam in imajo mozaike z geometrijskimi motivi, v sobi 34 pa tudi mozaik, name\xc5\xa1\xc4\x8den nad prvotna tla, na katerem so prikazane \xc5\xbeenske na atletskem tekmovanju, ki so mu dala ime soba palestriti._NEWLINE_Tudi na ju\xc5\xbeni strani je tako imenovana diaeta Orpheus, apsidalna soba, ki jo krasi izjemen Orfejev mozaik. Kot po navadi ka\xc5\xbee Orfeja, ki igra liro pod drevesom in ukroti vsako \xc5\xbeival s svojo glasbo. Ta soba se je verjetno uporabljala kot poletna jedilnica ali, glede na njeno nadstropje, za u\xc5\xbeivanje v glasbi.\n_START_SECTION_\nBazilika\n_START_PARAGRAPH_\nTa velika apsidalna dvorana je bila dvorana za ob\xc4\x8dinstvo in najbolj formalna soba v vili, dostopna je bila skozi velik monumentalni vhod, razdeljen z dvema stebroma ro\xc5\xbenatega egiptovskega granita. Izjemno izpopolnjena ve\xc4\x8dbarvna opus sectile tla, sestavljena iz marmorja, ki prihaja z vsega Sredozemlja, le\xc5\xbei na vhodu in je najbogatej\xc5\xa1a dekoracija vile; prekrivala je tudi stene. Ta vrsta marmorja je namesto mozaika predstavljala material najve\xc4\x8djega presti\xc5\xbea v rimskem svetu._NEWLINE_Izkopavanja so pokazala, da je apsidni obok okra\xc5\xa1en s steklenimi mozaiki.\n_START_SECTION_\nTriklinij in elipti\xc4\x8dni peristil\n_START_PARAGRAPH_\nNa ju\xc5\xbeni strani vile je elipti\xc4\x8dni peristil, Xystus, s polkro\xc5\xbenim nimfejem na zahodni strani. Na odprtem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du so bile fontane, ki so bruhale z mozai\xc4\x8dnega tlaka._NEWLINE_Xystus predstavlja spektakularen uvod v razko\xc5\xa1en tri-apsidalni triklinij, veliko dvorano, ki se odpira proti vzhodu. Vsebuje \xc4\x8dudovit nabor mozaikov, ki jih v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du obvladujejo sovra\xc5\xbeniki, s katerimi se je Herkul sre\xc4\x8dal med dvanajstimi deli. Na severni apsidi je njegova apoteoza okronana z Jupitrom, na vzhodu pa velikanke s serpentinastimi okon\xc4\x8dinami in njihova mrtva krila, ki so jih prizadele Herkulove pu\xc5\xa1\xc4\x8dice. V ju\xc5\xbeni apsidi je mit o Likurgu, ki je posku\xc5\xa1al ubiti nimfo Ambrozijo, a so jo obkro\xc5\xbeile vinske trte in ga napadla mno\xc5\xbeica menad.\n_START_SECTION_\nMozaik bikini\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1959\xe2\x80\x9360 je Gentili izkopal mozaik na tleh, ki so ga poimenovali Soba desetih devic (v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini Sala delle Dieci Ragazze). \xc5\xbdenske se pojavljajo v mozai\xc4\x8dnem umetni\xc5\xa1kem delu, ki so ga znanstveniki poimenovali Kronanje zmagovalca. Mlade \xc5\xbeenske \xc5\xa1portnice izvajajo dvigovanje ute\xc5\xbei, metanje diska, tek in igroi z \xc5\xbeogo. \xc5\xbdenska v togi ponuja krono in zmagovalno dlan zmagovalki.\n_START_SECTION_\nMali lov\n_START_PARAGRAPH_\nDrug dobro ohranjen mozaik prikazuje lov, pri katerem lovci uporabljajo pse in ujamejo raznovrstno divjad.'