b'\n_START_ARTICLE_\nGlasija\n_START_PARAGRAPH_\nGlasija (iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dne glacis) je v voja\xc5\xa1kem in\xc5\xbeenirstvu naziv za umetno zemeljsko bre\xc5\xbeino (zunanjo cono) okoli fortifikacije, ki je omogo\xc4\x8dala branilcem da dr\xc5\xbeijo potencialne napadalce pod ognjem do zadnjega trenutka.\n_START_SECTION_\nStarodavne fortifikacije\n_START_PARAGRAPH_\nGlasije so poznali tudi v starodavnih utrdbah, kot je tista, ki so jo stari Egip\xc4\x8dani zgradili v Semni v Nubiji. Tu so jih uporabljali za prepre\xc4\x8devanje obleganja z oblegovalnimi napravami._NEWLINE_Starodavne angle\xc5\xa1ke trdnjave so glasije za\xc4\x8dele uporabljati okoli leta 350 pr. n. \xc5\xa1t.. Grad Maiden, v Dorsetu je imel 25 m visoko.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ke fortifikacije\n_START_PARAGRAPH_\nGlasije so bile vklju\xc4\x8dene v srednjeve\xc5\xa1ke utrdbe za okrepitev zidov proti ru\xc5\xa1enju, oviranju oblegovalnih naprav in da bi se izstrelki. ki do padli na obzidje, odbili. _NEWLINE_Proti koncu srednjega veka so bili nekateri gradovi spremenjeni tako, da so se branili pred topovi. Glasije so bile sestavljene iz zemeljskih pobo\xc4\x8dij, oblo\xc5\xbeenih s kamni in so bile postavljene pred obzidje in bastijone (ali stolpe), da bi ubranili u\xc4\x8dinek topovskih strelov ali jih odvrnili. Obrambni stolpi so se zni\xc5\xbeali na isto vi\xc5\xa1ino kot obzidje in pretvorili v topovsko plo\xc5\xa1\xc4\x8dad.\n_START_SECTION_\nZgodnje moderne evropske fortifikacije\n_START_PARAGRAPH_\nNa popolnoma ravnem terenu imajo napadalci, ki napadajo nek vi\xc5\xa1ji objekt, vse ve\xc4\x8djo za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred ognjem branilcev, kolikor bli\xc5\xbeje so temu objektu. Zato so voja\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenirji od 17. stoletja dalje za\xc4\x8deli graditi take bre\xc5\xbeine okoli obzidij trdnjav, da so ustvarili \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji brisan prostor \xe2\x80\x93 glasijo, ki je branilcem omogo\xc4\x8dala da z ognjem iz svojega oro\xc5\xbeja prepre\xc4\x8dijo prodor napadalcev preko tega prostora. Isto\xc4\x8dasno so glasije onemogo\xc4\x8dale napadalcem direktno artilerijsko streljanje po obzidju zaradi nagiba, saj so imele topovske granate manj\xc5\xa1o uni\xc4\x8devalno mo\xc4\x8d ali pa so se zaradi kota odbijale od obzidja._NEWLINE_Sicer se termin glasija uporablja tudi za kakr\xc5\xa1nokoli bre\xc5\xbeino, ki ima podobne zna\xc4\x8dilnosti kot prava umetna glasija. Francoska beseda glacis, ki pomeni drse\xc4\x8da povr\xc5\xa1ina, ima poreklo v besedi glacier (ledenik). Ko so sredi 19. stoletja za\xc4\x8deli ru\xc5\xa1iti obzidja okoli evropskih mest, so velike povr\xc5\xa1ine glasij okoli njih uporabili za razli\xc4\x8dne namene, kot so ceste (Ringstrasse na Dunaju), parki in rekreacijske povr\xc5\xa1ine (Milano).\n_START_SECTION_\nOklepna vozila\n_START_PARAGRAPH_\nGlasija oziroma glasijska plo\xc5\xa1\xc4\x8da je del oklepnih vozil, to je po\xc5\xa1evni sprednji del tanka ali drugega oklepnega vozila. Pri frontalnem tankovskem napadu je glasijska plo\xc5\xa1\xc4\x8da najve\xc4\x8dja in najvidnej\xc5\xa1a tar\xc4\x8da obrambne artilerije, ki jo je zaradi nagiba te\xc5\xbeko direktno zadeti, \xc4\x8deprav imajo dana\xc5\xa1nji moderni protitankovski projektili mehanizme za aktivacijo pod glasijsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nGlasija je tudi pojem v geologiji. To je naziv za blago nagnjen erozijski ali depozicijski nanos. Erozijske glasije so pogoste v su\xc5\xa1nih regijah in nastajajo kot posledica intenzivne razgradnje skalovja zaradi vremenskih pogojev.'