b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Leon XIII.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nGioacchino Vincenzo Pecci je bil \xc5\xa1esti od sedmih sinov grofa Lodovica Peccija in njegove \xc5\xbeene Anne Prosperi Buzi._NEWLINE__NEWLINE_Z osmimi leti je od\xc5\xa1el na \xc5\xa1olanje v jezuitsko \xc5\xa1olo v Viterbu, skupaj s starej\xc5\xa1im bratom Giuseppe-jem (1807-1890). Ko je postal pape\xc5\xbe, je imenoval leta 1879 svojega brata  za kardinala. V Viterbu je \xc5\xbeivel od 1818 do 1824. Potem je od\xc5\xa1el na vi\xc5\xa1jo gimnazijo Collegio Romano v Rim. Leta 1832 se je vpisal na univerzo La Sapienza v Rimu. Slovel je slovel kot odli\xc4\x8den \xc5\xa1tudent ter velik ljubitelj in poznavalec latinskega jezika. \xc5\xa0tudiral je cerkveno in civilo pravo. Leta 1836 je dosegel doktorat iz teologije in prava. 31. decembra 1837 je bil posve\xc4\x8den v duhovnika.\n_START_SECTION_\nVzpon\n_START_PARAGRAPH_\nDva meseca pozneje je bil postavljen za apostolskega delegata v Beneventu. Od 1841 je opravljal isto slu\xc5\xbebo v Spoletu, nato v Perugii. Zgodaj je vstopil v kurijo, kjer se je pokazal kot izvrsten upravitelj. Zato ga pape\xc5\xbe Gregor XVI. leta 1843 imenoval za naslovnega nad\xc5\xa1kofa Damiate in po\xc5\xa1ilja za nuncija v Belgijo. Na za\xc4\x8detku 1846 ga pape\xc5\xbe Gregor XVI. imenuje za \xc5\xa1kofa Perugie z naslovom nad\xc5\xa1kofa. Novico o imenovanju za \xc5\xa1kofa je Pecci izvedel med svojim potovanjem po Londonu in Parizu, kjer je spoznal mnoge imenitne osebe tega \xc4\x8dasa. _NEWLINE__NEWLINE_Obogaten z izku\xc5\xa1njami in oboro\xc5\xbeen z novimi idejami se je vrnil v Rim 26. maja 1846, ko je pape\xc5\xbe Gregor XVI. \xc5\xbee le\xc5\xbeal na mrtva\xc5\xa1kem odru. Pape\xc5\xbe Pij IX. ga je leta 1853 imenoval za kardinala z namero, da ga premesti v eno od suburbikarijalnih \xc5\xa1kofij. Pecci se je zahvalil za to \xc4\x8dast in ostal v Perugi. Kot \xc5\xa1kof si je prizadeval za utrjevanje u\xc4\x8denja Toma\xc5\xbea Akvinskega. Leta 1859 je ustanovil v Rimu Akademijo Svetega Toma\xc5\xbea. V avgustu 1877 ga je pape\xc5\xbe Pij IX imenoval za kamerlenga. Zato se je Pecci moral preseliti v Rim. \xc5\xa0est mesecev pozneje - 7. februarja 1878 se je kon\xc4\x8dal najdalj\xc5\xa1i pontifikat v zgodovini Katoli\xc5\xa1ke cerkve. Pape\xc5\xbe Pij IX. je umrl v 86. letu \xc5\xbeivljenja. Preden je umrl, so \xc4\x8dasopisi pisali, da bi italijanska vojska morala zasesti Vatikan in se vme\xc5\xa1ati v potek konklava. Rusko-tur\xc5\xa1ka vojna in nenadna smrt kralja Viktorja Emanuela II. sta odvrnili pozornost italijanske vlade, zato se je konklave odvijal nemoteno. 20. februarja 1878 je bil po treh krogih volitev s 44 glasovi od mo\xc5\xbenih 61 za pape\xc5\xbea izvoljen kardinal Gioacchino Pecci.\n_START_SECTION_\nPontifikat\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Leon XIII. je slovel kot umerjen izobra\xc5\xbeenec in razumnik \xc5\xa1irokih pogledov. Od novega 68-letnega pape\xc5\xbea, ki je pogosto bolehal, so pri\xc4\x8dakovali sorazmerno kratek pontifikat. Vendar je trajal ve\xc4\x8d kot 25 let, med katerimi je pokazal ob\xc4\x8dudovanja vredno \xc5\xbeilavost in modrost. Pape\xc5\xbe je imel za najpomembnej\xc5\xa1o nalogo pribli\xc5\xbeevanje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva sodobnim tokovom, vendar brez odstopanja od temeljnih  kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih na\xc4\x8del.\n_START_SECTION_\nOkro\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nPo doktrinarnem delu spada pape\xc5\xbe Leona XIII. med najve\xc4\x8dje v zgodovini. Za njegovo razumevanje je potrebno pojasniti, da sta mu bili pri srcu zlasti dve zadevi: enako je zavra\xc4\x8dal kapitalizem in marksizem. Njegovo dogmatsko delo obsega dvajset okro\xc5\xbenic in mnogo drugih dokumentov. V enciklikah Quod apostolici muneris (Apostolska slu\xc5\xbeba, 1878); Humanum genus (\xc4\x8clove\xc5\xa1ki rod, 1884) in Arcanum illud (Veliko poslanstvo, 1880 - ob tiso\xc4\x8dletnici delovanja Cirila in Metoda)) je pape\xc5\xbe razlagal jasna stali\xc5\xa1\xc4\x8da zoper socializem, komunizem, nihilizem in prostozidarstvo ter se zavzema za zvestobo v zakonu kakor tudi za sprejemanje in vzgojo otrok. Zavra\xc4\x8dal je panslavizem, spodbujal pa povezanost slovanskih narodov s Svetim sede\xc5\xbeem._NEWLINE__NEWLINE_Pape\xc5\xbeeva okro\xc5\xbenica Rerum novarum (Nove stvari, 1891) je tudi dandanes pere\xc4\x8da in zelo pomembna. V njej pape\xc5\xbe razvija katoli\xc5\xa1ki socialni nauk: za\xc5\xa1\xc4\x8ditena naj bo zasebna lastnina, delavske pla\xc4\x8de pa naj bodo primerne. Sporov se ne sme re\xc5\xa1evati z revolucijo, ampak z dogovarjanjem. V njej se torej zavzema za delavske pravice in socialno pravi\xc4\x8dnost, kar mu je prineslo nadimek delavski pape\xc5\xbe. Na na\xc4\x8dela te okro\xc5\xbenice so se nasledniki ve\xc4\x8dkrat sklicevali. Pape\xc5\xbe Pij XI. je ob njeni \xc5\xa1tiridesetletnici izdal okro\xc5\xbenico Quadragesimo anno, Pavel VI. ob osemdesetletnici socialno okro\xc5\xbenico Octogesima adveniens (Ob osemdesetletnici). Ob devetdesetletnici je ponovno delavski pape\xc5\xbe Janez Pavel Veliki napisal svojo izvirno okro\xc5\xbenico Laborem exercens (O \xc4\x8dlovekovem delu), ki je naletela na velik odmev v delavskem svetu; ob stoletnici pa je isti pape\xc5\xbe napisal novo socialno okro\xc5\xbenico Centesimus annus.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Leon XIII. je bil spreten politik. Med njegovim pape\xc5\xbeevanjem so pri Svetem sede\xc5\xbeu vlade odpirale vedno ve\xc4\x8d svojih predstavni\xc5\xa1tev. Pove\xc4\x8dan ugled pape\xc5\xa1tva je potrdil tudi obisk nem\xc5\xa1kega cesarja Viljema II. v Vatikanu. Nem\xc5\xa1ki kancler Otto von Bismarck je 1885 prosil pape\xc5\xbea, naj posreduje v sporu med Nem\xc4\x8dijo in \xc5\xa0panijo  glede Karolinskih otokov.; spor je nastal ob nem\xc5\xa1ki zasedbi oto\xc4\x8dja 1885. Rampolla je bil tedaj tajnik kongregacije za posebne zadeve, ki je preudarno izvajal Leonovo prizadevanje, da bi Sveti sede\xc5\xbe zopet pridobil v svetu ugled po \xc4\x8dasu osamitve med vladavino Pija IX.; pripravil je torej razsodbo, ki jo je pape\xc5\xbe objavil 22. oktobra 1885: \xc5\xa0paniji je priznal lastni\xc5\xa1tvo nad oto\xc4\x8djem, Nem\xc4\x8diji pa velike trgovinske ugodnosti.  _NEWLINE_Pape\xc5\xbe je od vsega za\xc4\x8detka posku\xc5\xa1al re\xc5\xa1iti tudi te\xc5\xbeave, ki so pestile Cerkev v Nem\xc4\x8diji. Polagoma mu je uspelo. Sprememba majskih zakonov med 1886 in 1887 je omogo\xc4\x8dila odpravo vseh protiverskih dolo\xc4\x8db razen tiste, ki se je nana\xc5\xa1ala na jezuite, ki so se smeli vrniti v Nem\xc4\x8dijo \xc5\xa1ele med Prvo svetovno vojno. _NEWLINE__NEWLINE_V Franciji so se te\xc5\xbeave \xc5\xa1ele za\xc4\x8denjale s prihodom republikancev na oblast 1879, ko je borba za sekularizacijo javnega \xc5\xbeivljenja dosegla vrhunec. Pod geslom lo\xc4\x8ditve Cerkve od dr\xc5\xbeave je bil leta 1901 sprejet Zakon o dru\xc5\xa1tvih. Vse redovnike, razen tistih, ki so skrbeli za nego bolnikov, so pregnali iz Francije.\n_START_SECTION_\nMisijoni, ekumenizem in diaspora\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe se je zelo zavzemal za misijone. Osnoval je 248 novih \xc5\xa1kofijskih sede\xc5\xbeev po vsem svetu. Lo\xc4\x8dene brate \xe2\x80\x93 protestante in pravoslavce - je povabil k vrnitvi k rimski Cerkvi. Zagotovil jim je nedotakljivost vzhodnih obredov. Pri delu za zedinjenje je imel precej uspehov. Njegovo vabilo ni ostalo brez odmeva zlasti med Armenci in egiptovskimi kopti . Po prvem koptskem koncilu v Kairu 18. januarja 1896 se je zedinilo z Rimom 15.000 lo\xc4\x8denih koptov. V Abesiniji je tovrsten uspeh izostal. _NEWLINE__NEWLINE_Z bulo Ex hac augusta (1881) je Leon XIII. vzpostavil v Bosni in Hercegovini redno cerkveno hierarhijo. Utemeljil je Vrhbosansko nad\xc5\xa1kofijo in metropolijo s sede\xc5\xbeem v Sarajevu in s sufraganskima \xc5\xa1kofijama v Mostarju in Banja Luki. _NEWLINE_Razglasil je bosanskega fran\xc4\x8di\xc5\xa1kana in mu\xc4\x8denca Nikolaja Taveli\xc4\x87a za bla\xc5\xbeenega 1889. leta.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nZ breve 2. novembra 1888 je pape\xc5\xbe predpisal uporabo zucchetta (\xc4\x8depica, ki jo nosijo pape\xc5\xbe, kardinali in \xc5\xa1kofje). Pogosto jo imenujejo \xc2\xbbSoli Deo\xc2\xab\xc2\xa0(Samo Bogu), ker jo sname samo med dejanjem spremenjenja med ma\xc5\xa1o. _NEWLINE__NEWLINE_Pape\xc5\xbe Leon XIII. je bil prvi pape\xc5\xbe, ki ga je posnela filmska kamera in prvi, \xc4\x8digar glas so posneli na gramofon. _NEWLINE_V svojih odnosih z italijansko dr\xc5\xbeavo se je pape\xc5\xbe Leon XIII. strogo dr\xc5\xbeal smernic Pija IX. Tudi on se je imel za ujetnika v Vatikanu, ki ga nikoli ni zapustil. _NEWLINE__NEWLINE_Zadnja desetletja pontifikata sta ozna\xc4\x8dili njegova telesna oslabelost in bolezen. Kljub temu je bil ena od najbolj priljubljenih osebnosti v Evropi. Po videzu suh, ko\xc5\xa1\xc4\x8dat, skoraj mumificirano nagubanega obraza, na katerem so edino sijo\xc4\x8de o\xc4\x8di kazale znamenja \xc5\xbeivljenja, je pape\xc5\xbe napravil globok vtis na vse obiskovalce s svojo izredno bistroumnostjo in pronicljivostjo._NEWLINE_Dol\xc5\xbeina njegovega pontifikata, ki  je  sledil najdalj\xc5\xa1emu pontifikatu v zgodovini katoli\xc5\xa1ke Cerkve pape\xc5\xbea Pija IX. (16. junij 1848 \xe2\x80\x93 7. februar 1878; 31 let in 236 dni) in visoka starost (dopolnjenih 93 let), je spro\xc5\xbeila opazko enega tedanjih kardinalov: \xc2\xbbIzvolili smo Svetega o\xc4\x8deta, a ne Ve\xc4\x8dnega o\xc4\x8deta\xc2\xab.'