b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xbcbeck\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje so se naselili na obmo\xc4\x8dju po zadnji ledeni dobi, kon\xc4\x8dani okoli leta 9700 pr. n. \xc5\xa1t.. Tu je nekaj neolitskih dolmenov._NEWLINE_Okoli leta 700 so se slovanski narodi za\xc4\x8deli seliti v vzhodne dele Holsteina, obmo\xc4\x8dje, ki so ga predhodno naseljevali germanski prebivalci, ki so se premaknili v dobi preseljevanja ljudstev. Karel Veliki (sveti rimski cesar med letoma 800-814), \xc4\x8digar prizadevanju za pokristjanjevanje so nasprotovali germanski Sasi, je izselil mnoge Sase in pripeljal Polabske Slovane. Liubice (ime kraja pomeni \'ljubek\') je bilo ustanovljeno na bregovih reke Trave pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tiri kilometre severno od sedanjega mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da L\xc3\xbcbecka. V 10. stoletju je kraj postal najpomembnej\xc5\xa1e naselje Obotritske konfederacije, zgrajen je bil grad. Leta 1128 so poganski Rani iz R\xc3\xbcgena uni\xc4\x8dili Liubice._NEWLINE_Leta 1143 je Adolf II., grof Schauenburg in Holstein ustanovil sodobno mesto kot nem\xc5\xa1ko naselje na re\xc4\x8dnem otoku Bucu. Zgradil je nov grad, ki ga je prvi\xc4\x8d omenjal kronik Helmold, kot da je obstajal \xc5\xbee leta 1147. Adolf je moral grad odstopiti sa\xc5\xa1kemu vojvodi Henriku Levu leta 1158. Po Henrikovem padcu leta 1181 je mesto za osem let postalo svobodno cesarsko mesto. Cesar Friderik I. Barbarossa (vladal med 1152\xe2\x80\x941190) je dolo\xc4\x8dil, da mora mesto imeti vladajo\xc4\x8di svet dvajset \xc4\x8dlanov. Svet, v katerem so prevladovali trgovci, so pragmati\xc4\x8dni trgovinski interesi oblikovali politiko \xc5\xa1e stoletja. Svet je pre\xc5\xbeivel do 19. stoletja. Mesto in grad sta kasneje spremenila lastni\xc5\xa1tvo in do leta 1192 postala del Sa\xc5\xa1ke vojvodine, do leta 1217 grofije Holstein in kraljevine Danske do bitke pri Bornh\xc3\xb6vedu leta 1227.\n_START_SECTION_\nHanseatsko mesto\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1200 je pristani\xc5\xa1\xc4\x8de postalo glavna to\xc4\x8dka odhoda kolonistov, ki so od\xc5\xa1li na baltska ozemlja, osvojiti Livonski red in kasneje Tevtonski red. Leta 1226 je cesar Friderik II. z Reichsfreiheitsbrief povzdignil mesto v status svobodnega cesarskega mesta._NEWLINE_V 14. stoletju e L\xc3\xbcbeck postal kraljica hanzeatske lige, ki je bil dale\xc4\x8d najve\xc4\x8dji in najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i \xc4\x8dlan te srednjeve\xc5\xa1ke trgovinske organizacije. Leta 1375 je cesar Karel IV. L\xc3\xbcbeck imenoval kot eno od petih \xc4\x8dasti cesarstva", naslov je delil z Benetkami, Rimom, Piso in Firencami._NEWLINE_Ve\xc4\x8d konfliktov glede trgovinskih privilegijev je privedlo do boja med L\xc3\xbcbeckom (s Hanseatsko ligo) ter Dansko in Norve\xc5\xa1ko - z razli\xc4\x8dnimi izidi. Medtem ko sta L\xc3\xbcbeck in Hanseatska liga prevladala v konfliktih leta 1435 in 1512, je L\xc3\xbcbeck izgubil, ko je postal vpleten v grofovsko  dr\xc5\xbeavljansko vojno, ki je na Danskem rasla od leta 1534 do leta 1536. L\xc3\xbcbeck se je pridru\xc5\xbeil tudi pro-luteranski  \xc5\xa0malkaldenski zvezi sredi leta 16. stoletja._NEWLINE_Mo\xc4\x8d L\xc3\xbcbecka je po porazu v grofovski vojni po\xc4\x8dasi upadla. Mesto je ostalo nevtralno v tridesetletni vojni leta 1618-1648, vendar je kombinacija razdejanja iz devetletne vojne in nove \xc4\x8dezatlantske usmeritve evropske trgovine povzro\xc4\x8dila, da je Hanseatska liga - in s tem L\xc3\xbcbeck \xe2\x80\x93 nazadovala v pomembnosti. Vendar pa je tudi po de facto razpustitvi Hanseatske lige leta 1669, L\xc3\xbcbeck \xc5\xa1e vedno ostal pomembno trgovsko mesto na Baltskem morju.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nFranz Tunder je bil organist v Marijini cerkvi. Bilo je del tradicije te luteranske skupnosti, da bi organist pre\xc5\xa1el na dol\xc5\xbenost z dinasti\xc4\x8dno poroko. Leta 1668 se je njegova h\xc4\x8derka Anna Margarethe poro\xc4\x8dila z velikim dansko-nem\xc5\xa1kim skladateljem Dieterichom Buxtehudeom, ki je bil organist v Marienkirche v L\xc3\xbcbecku vsaj od leta 1703. Nekateri od najve\xc4\x8djih skladateljev tistega \xc4\x8dasa so pri\xc5\xa1li v cerkev, da bi sli\xc5\xa1ali njegovo znano igro._NEWLINE_V vojni \xc4\x8detrte koalicije proti Napoleonu so vojaki pod Bernadottejem zasedli nevtralni L\xc3\xbcbeck po boju proti Bl\xc3\xbccherju 6. novembra 1806. V kontinentalni blokadi je Dr\xc5\xbeavna banka bankrotirala. Leta 1811 je francosko cesarstvo formalno priklju\xc4\x8dilo L\xc3\xbcbeck kot del Francije; anti-Napoleonski zavezniki so osvobodili obmo\xc4\x8dje leta 1813 in dunajski kongres leta 1815 je priznal L\xc3\xbcbeck kot neodvisno svobodno mesto._NEWLINE_Pisatelj Thomas Mann je bil \xc4\x8dlan dru\xc5\xbeine Mann, trgovcev v L\xc3\xbcbecku. Njegov dobro znani roman Buddenbrookovi iz leta 1901, je v Nem\xc4\x8diji (in kasneje po vsem svetu, prek \xc5\xa1tevilnih prevodov) bralce seznanjal z na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivljenja in me\xc5\xa1\xc4\x8dansko bur\xc5\xbeoazijo L\xc3\xbcbecka 19. stoletja._NEWLINE_1. aprila 1937 so nacisti sprejeli tako imenovan Gro\xc3\x9f-Hamburg-Gesetz, ki je zdru\xc5\xbeil mesto L\xc3\xbcbeck s Prusijo._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno (1939-1945) je L\xc3\xbcbeck postal prvo nem\xc5\xa1ko mesto, ki je utrpelo znatno bombardiranje Kraljevega vojnega letalstva (RAF). Napad 28. marca 1942 je povzro\xc4\x8dil hudo \xc5\xa1kodo zgodovinskemu sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. Ta napad je uni\xc4\x8dil tri glavne cerkve in velike dele pozidanega obmo\xc4\x8dja; zvonovi cerkve svete Marije so padli na kamnita tla. Nem\xc4\x8dija je upravljala tabori\xc5\xa1\xc4\x8de za vojne ujetnike, Oflag X-C, blizu mesta od leta 1940 do aprila 1945. Britanska druga armada je vstopila v L\xc3\xbcbeck 2. maja 1945 in ga zasedla brez upora._NEWLINE_3. maja 1945 je bila ena od najve\xc4\x8djih nesre\xc4\x8d v pomorski zgodovini v zalivu L\xc3\xbcbeck, ko so bombniki RAF-a potopili tri ladje: SS Cap Arcona, SS Deutschland in SS Thielbek - ki niso vedeli, da so bili v njih zaporniki. Pribli\xc5\xbeno 7.000 ljudi je umrlo._NEWLINE_Prebivalstvo se je precej pove\xc4\x8dalo - od pribli\xc5\xbeno 150.000 leta 1939 do ve\xc4\x8d kot 220.000 po vojni - zaradi priliva etni\xc4\x8dnih nem\xc5\xa1kih beguncev iz komunisti\xc4\x8dnega bloka iz nekdanjih vzhodnih provinc Nem\xc4\x8dije. L\xc3\xbcbeck je po drugi svetovni vojni postal del Schleswig-Holsteina (in posledi\xc4\x8dno ostal znotraj Zahodne Nem\xc4\x8dije). Stal je neposredno tam, kar je postala notranja nem\xc5\xa1ka meja med delitvijo Nem\xc4\x8dije v dve dr\xc5\xbeavi v obdobju hladne vojne. Ju\xc5\xbeno od mesta je meja sledila reki Wakenitz, ki je v mnogih delih lo\xc4\x8dila Nemce za manj kot 10 m. Najsevernej\xc5\xa1i mejni prehod je bil v l\xc3\xbcbe\xc5\xa1kem okro\xc5\xbeju Schlutup. L\xc3\xbcbeck je v desetletjih obnovil svoj zgodovinski center mesta. Leta 1987 je UNESCO to obmo\xc4\x8dje uvrstil na seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_L\xc3\xbcbeck je postal prizori\xc5\xa1\xc4\x8de pomembnega umetni\xc5\xa1kega \xc5\xa1kandala v 1950-ih. Lothar Malskat je bil najet za obnovo srednjeve\xc5\xa1kih fresk v Marijini cerkvi, ki so jih odkrili, ko je bila cerkev med drugo svetovno vojno po\xc5\xa1kodovana. Namesto tega je naslikal nova dela, ki jih je opravil kot obnovo, in pretental \xc5\xa1tevilne strokovnjake. Malskat je kasneje sam razkril prevare. G\xc3\xbcnter Grass je ta incident opisal v svojem romanu The Rat leta 1986._NEWLINE_V no\xc4\x8di na 18. januar 1996 je po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil domu tujih beguncev, ko je umrlo 10 ljudi in bilo hudo ranjenih ve\xc4\x8d kot 30 drugih, ve\xc4\x8dinoma otrok. Ve\xc4\x8dina prebivalcev zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da je menila, da gre za rasisti\xc4\x8dni napad, saj so izjavili, da so naleteli na o\xc4\x8ditno sovra\xc5\xbenost v mestu . Policija in lokalno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de sta bila takrat kritizirana zaradi izklju\xc4\x8ditve rasizma kot mo\xc5\xbenega razloga pred za\xc4\x8detkom predhodnih preiskav . Toda do leta 2002 so sodi\xc5\xa1\xc4\x8da ugotovila, da vsi vpleteni Nemci  niso krivi; storilcev niso ujeli.  _NEWLINE_Aprila 2015 je L\xc3\xbcbeck gostil konferenco G7.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei v severni Nem\xc4\x8diji ob spodnjem toku reke Trave, plovne reke, ki te\xc4\x8de pribli\xc5\xbeno 17 kilometrov od starega mesta v okro\xc5\xbeju Travem\xc3\xbcnde v Baltsko morje. Staro mesto le\xc5\xbei na gri\xc4\x8du, otoku Werder med rekama Trave in Wakenitz. Poleg teh skozi mesto oziroma okro\xc5\xbeje Krummesse, te\xc4\x8de kanal Laba-L\xc3\xbcbeck  do Trave. Mesto je ve\xc4\x8dinoma na L\xc3\xbcbe\xc5\xa1kem pore\xc4\x8dju, okoli\xc5\xa1ka pokrajina pa je del gri\xc4\x8devnate de\xc5\xbeele Ostholsteiner, za katero je zna\xc4\x8dilna pleistocenska poledenitev. Geografski polo\xc5\xbeaj Trave, ki te\xc4\x8de skozi baltski greben pred Travem\xc3\xbcndom, je spodbudil razvoj mesta kot pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in upravi\xc4\x8dil hiter vzpon v severnoevropsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de srednjega veka.\n_START_SECTION_\nPoplave\n_START_PARAGRAPH_\nNizko le\xc5\xbee\xc4\x8da obmo\xc4\x8dja mesta so ogro\xc5\xbeena zaradi poplav povezanih z Baltskim morjem preko reke Trave. Na stavbi na ulici An der Obertrave na vogalu Pagonnienstra\xc3\x9fe je znak v spomin na poplavo 13. novembra 1872.\n_START_SECTION_\nZavarovana obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nV mestnem obmo\xc4\x8dju je \xc5\xa1est naravnih rezervatov in 13 zavarovanih obmo\xc4\x8dij (stanje september 2018). (Naravni rezervati , zavarovana obmo\xc4\x8dja )\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2015 je mesto imelo 218.523 prebivalcev. Najve\xc4\x8dje skupine etni\xc4\x8dnih manj\xc5\xa1in so Turki, Poljaki, ju\xc5\xbeni Evropejci (ve\xc4\x8dinoma Grki in Italijani), Rusi, Arabci in ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih skupin. Tako kot v drugih nem\xc5\xa1kih mestih obstaja vedno ve\xc4\x8dja afro-nem\xc5\xa1ka skupnost.\n_START_SECTION_\nAltstadt \xe2\x80\x93 Staro mesto\n_START_PARAGRAPH_\nDne 14. decembra 1987 so bili deli srednjeve\xc5\xa1kega mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da na otoku Altstadtinsel vpisani na seznam Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Tako je bilo prvi\xc4\x8d v severni Evropi celotno staro mesto priznano kot obmo\xc4\x8dje svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Klju\xc4\x8dno je bilo vzorno stanje starega mestnega jedra in prikaz srednjeve\xc5\xa1kega razvoja mest v baltski regiji, markantna je silhueta mesta s sedmimi stolpi petih glavnih cerkva in ohranjeni predindustrijski objekti. Dodatno k temu, kot \xc5\xa1e posebna funkcija, ki je bila vredna posebne za\xc5\xa1\xc4\x8dite, je bila povr\xc5\xa1ina, ki je bila izjemno produktivna za arheolo\xc5\xa1ke raziskave srednjeve\xc5\xa1kega mestnega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Za\xc5\xa1\xc4\x8diteno obmo\xc4\x8dje vklju\xc4\x8duje najpomembnej\xc5\xa1e stavbe v L\xc3\xbcbecku: stavbni kompleks mestne hi\xc5\xa1e, grajski samostan Koberg - popolnoma ohranjena \xc4\x8detrt iz poznega 13. stoletja - z Jakobovo cerkvijo (Jakobikirche),  bolni\xc5\xa1nico Svetega Duha in stavbne enote med ulicama Glockengie\xc3\x9fer in Aegidienstra\xc3\x9fe, \xc4\x8detrt patricijskih hi\xc5\xa1 iz 15. in 16. stoletja med cerkvijo svetega Petra in stolnico, Holstentor, Kaisertor - mestna vrata v obzidju ob prekopu Laba-L\xc3\xbcbeck in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da soli na levem bregu reke Trave.\n_START_SECTION_\nUstanovitveno okro\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitveno okro\xc5\xbeje L\xc3\xbcbecka med cerkvijo svete Marije in reko Trave je osrednje obmo\xc4\x8dje, veliko pribli\xc5\xbeno 10.000 kvadratnih metrov v starem mestu L\xc3\xbcbeck. To je eno najstarej\xc5\xa1ih pozidanih obmo\xc4\x8dij v mestu; arheolo\xc5\xa1ke preiskave med letoma 2009 do 2014 so pokazale na prvi razvoj do leta 1180. To okro\xc5\xbeje, za katerega so zna\xc4\x8dilne veli\xc4\x8dastne trgovske hi\xc5\xa1e, je bilo 29. maja 1942 v letalskem bombardiranju skoraj uni\xc4\x8deno in zgrajeno po vojni kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de poklicnih \xc5\xa1ol. Po ru\xc5\xa1enju so bile obnovljene starej\xc5\xa1e enote obmo\xc4\x8dja, leta 2017 pa se je pri\xc4\x8del nov razvoj s posameznimi stanovanjskimi stavbami, ki temeljijo na tradicionalni mestni krajini.\n_START_SECTION_\nMestna hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nTik ob cerkvi sv. Marije je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta, trg z mestno hi\xc5\xa1o. Mestna hi\xc5\xa1a ni zgrajena v slogu drugih velikih mestnih hi\xc5\xa1, vendar je jasno ka\xc5\xbee, da je bila od 12. stoletja dalje ve\xc4\x8dkrat podalj\xc5\xa1ana. Danes so vidni arhitekturni slogi od gotike do renesanse in sodobne arhitekture iz 1950-ih. Mestna hi\xc5\xa1a je oblikovana iz opeke v renesan\xc4\x8dnem slogu z arkadami ob cesti Breiten Stra\xc3\x9fe, ki so bile prenovljene leta 2005 in odprte, da bi bile privla\xc4\x8dnej\xc5\xa1e za pe\xc5\xa1ce. Preostali del trga je bil uni\xc4\x8den med drugo svetovno vojno. Od takrat je bila zasnova trga vedno predmet \xc5\xbeivahnih razprav. Kaak, srednjeve\xc5\xa1ki pranger, je nadstre\xc5\xa1ek s stojnicami so maslo, je bil ukinjen leta 1952 in obnovljen leta 1986/1987 z uporabo gotskih elementov.\n_START_SECTION_\nMestno obzidje in mestna vrata\n_START_PARAGRAPH_\nMestna vrata so bila del mogo\xc4\x8dnega obzidja, utrdbe v obliki zvezde, ki je v 17. stoletju zamenjala starej\xc5\xa1e utrdbe v L\xc3\xbcbecku in jih ohranjala do 19. stoletja. V muzeju Holstentor je prikazan model stanja iz 17. stoletja. _NEWLINE_Holstentor veljajo za najbolj znano znamenitost mesta. Danes stojijo na parku obkro\xc5\xbeena s cesto. V muzeja Holstentor je prikazan del zgodovine mesta._NEWLINE_Druga ohranjena mestna vrata, Burgtor (grajska vrata), so vklju\xc4\x8dena v ostanke utrdb na severnem obrobju mesta in zdru\xc5\xbeena v stavbni kompleks grajskega samostana. \xc5\xa0e vedno jih uporablja cesta s severa kot pot do starega mestnega jedra._NEWLINE_M\xc3\xbchlentor, nedale\xc4\x8d od dana\xc5\xa1njega mosta M\xc3\xbchlentor nad kanalom Laba-L\xc3\xbcbeck in H\xc3\xbcxtertor na dana\xc5\xa1njem H\xc3\xbcxterdammu, so bila poru\xc5\xa1ena._NEWLINE_Kaisertor (cesarska vrata) v ju\xc5\xbenem delu obzidja je bila odprta v sedanji obliki \xc5\xa1ele leta 1899 ob obisku cesarja Viljema II. na otvoritvi kanala Laba-L\xc3\xbcbeck. Prvotni stolp srednjeve\xc5\xa1ke utrdbe je bil zgrajen v za\xc4\x8detku 16. stoletja.\n_START_SECTION_\nPomembne osebe\n_START_PARAGRAPH_\nMed najbolj znanimi L\xc3\xbcbeck\xc4\x8danii sta Nobelov nagrajenec Willy Brandt in Thomas Mann, pa tudi filozof Hans Blumenberg. Organist in skladatelj Dieterich Buxtehude je delal v L\xc3\xbcbecku.'