b'\n_START_ARTICLE_\nDeloholizem\n_START_PARAGRAPH_\nDeloholizem je opredeljen kot obsedenost z delom, nagnjenost k pretiranemu delu ali delovno prisilo.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nPojem deloholizem je prisoten \xc5\xbee 30 let, vendar \xc5\xa1e vedno ni dogovora glede splo\xc5\xa1no veljavne definicije. Skupno vsem definicijam je vlo\xc5\xbeek v delo. Deloholiki s tem, ko delajo, prejmejo izpopolnitev, imajo notranjo potrebo po delu in si \xc5\xbeelijo \xc4\x8dustvenega vzburjenja, ki ga dobijo s trdim delom._NEWLINE__NEWLINE_Pojem je nastal iz domneve, da prekomerno delo izvira iz prirojene\xc2\xa0\xc2\xbbodvisnosti\xc2\xab, ki vklju\xc4\x8duje obsesivno-kompulzivna nagnjenja. Zaradi tega se raziskovalci strinjajo, da lahko ta pojem klasificirajo kot delovna odvisnost. Deloholiki dose\xc5\xbeejo zadovoljstvo samo iz njihovega dela in zanemarjajo vse druge vidike svojega \xc5\xbeivljenja. Notranje so motivirani za delo, v katerega se preve\xc4\x8d vpletejo, saj bi lahko zaklju\xc4\x8dili z njim mnogo prej. Kompulzivna potreba po delu se ka\xc5\xbee skozi individualno zastavljene zahteve, nezmo\xc5\xbenost reguliranja delovnih navad in pretiravanjem z delom do stopnje, ko so zanemarjene druge \xc5\xbeivljenjske aktivnosti.\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nZakaj se pri posamezniku razvije deloholizem, je odvisno predvsem od njega samega in v manj\xc5\xa1i meri tudi od okolja. Pomembno je, kako \xc4\x8dlovek dojema dogajanje okoli sebe in kak\xc5\xa1en vpliv imajo ti na njega.\n_START_SECTION_\nStres\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detnih fazah razvoja deloholizma imajo pomembno vlogo zunanji in notranji stresorji. Vendar le-ti ne vplivajo na posameznikovo vsakodnevno delovanje. \xc4\x8cez \xc4\x8das pa v kombinaciji z individualnimi zna\xc4\x8dilnostmi in dejavniki, ki so povezani z delom, vodijo do vse bolj pogostega in intenzivnega vedenja, v smeri deloholizma.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nDeloholizem vpliva na razli\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja \xc4\x8dlovekovega delovanja, tako na individualnem, organizacijskem, dru\xc5\xbeinskem in socialnem podro\xc4\x8dju._NEWLINE_Posledice, ki jih povzro\xc4\x8di deloholizem se ka\xc5\xbeejo v pojavu zdravstvenih simptomih (vpliva tako na fizi\xc4\x8dno kot psihi\xc4\x8dno ravnovesje), stresu in izgorelosti, dru\xc5\xbeinskih konfliktih, v skupinskem delu v slu\xc5\xbebi skupinskem delu v slu\xc5\xbebi (posameznik je tekmovalen in si postavlja nerealne standarde), upadu delovne uspe\xc5\xa1nosti, te\xc5\xbeavah v komunikaciji , ni\xc5\xbejem \xc5\xbeivljenjskem zadovoljstvu ter manj\xc5\xa1em zadovoljstvu med opravljanjem prosto\xc4\x8dasnih aktivnosti. _NEWLINE_Deloholiki so nezmo\xc5\xbeni uravnavati in usklajevati delo ter zasebno \xc5\xbeivljenje . Posledi\xc4\x8dno se pojavijo slab\xc5\xa1i medosebni odnosi in zakonsko nezadovoljstvo.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPri zdravljenju se je potrebno najprej usmeriti na odstranitev vzrokov, ki povzro\xc4\x8dajo tesnobo in ob\xc4\x8dutke krivde. Vzrok pa je v posameznikovi osebnosti, zato se je spremembe le- te potrebno lotiti s strokovno pomo\xc4\x8djo, in sicer v psihoterapevtskem procesu._NEWLINE_Posameznik mora dati velik pomen sprostitvi in razbremenitvi. Pri tem je potrebno upo\xc5\xa1tevati tudi, da potrebuje dovolj po\xc4\x8ditka in spanja. Premisliti mora, kaj mu v \xc5\xbeivljenju najve\xc4\x8d pomeni oz. preurediti prioritete, kakor tudi svoje obveznosti razdeliti na tiste, ki so pomembne in jih mora nujno opravljati in na tiste, ki so manj nujne. Vklju\xc4\x8di se lahko tudi v preventivne izobra\xc5\xbeevalne programe oz. poi\xc5\xa1\xc4\x8de pomo\xc4\x8d poslovnega trenerja (eng. Coach). Ti programi so posamezniku v pomo\xc4\x8d, da se nau\xc4\x8di oblikovati strategije za ustrezno razporejanje obveznosti, ustrezno premagovanje stresnih situacij in nadome\xc5\xa1\xc4\x8danje storilnosti z u\xc4\x8dinkovitostjo. V primeru, da se znaki, ki se ka\xc5\xbeejo kljub vsem zgoraj na\xc5\xa1tetim ukrepom nadaljujejo ali pa se pojavijo dodatni, pa je potrebno poiskati pomo\xc4\x8d pri strokovnjaku psihoterapevtu.\n_START_SECTION_\nDeloholizem in osebnost\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih letih je zanimanje za deloholizem mo\xc4\x8dno porastlo. Raziskave na to temo so se predvsem osredoto\xc4\x8dale na dru\xc5\xbeinski konflikt , ki ga deloholizem povzro\xc4\x8di in na upad zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem in/ali dela.  Torej je bilo na to temo narejenih kar nekaj raziskav, medtem ko je manj znanega o osebnostnih spremenljivkah, ki so povezane z deloholizmom. \xc2\xa0_NEWLINE_Brez dvoma lahko re\xc4\x8demo, da imajo zunanje spodbude (npr. vi\xc5\xa1ja pla\xc4\x8da, napredovanje) in socialne zahteve, vpliv na delavce. Tukaj pa \xc5\xa1e obstaja mo\xc5\xbenost, da je deloholizem del posameznikove osebnosti. Predhodne raziskave so ugotovile, da obstajajo dolo\xc4\x8deni osebnostni faktorji (npr. ekstravertnost in vestnost), ki doprinesejo k posameznikovi delovni uspe\xc5\xa1nosti.  Barrick in Ryan  sta ugotovila, da je nevroticizem negativno povezan z delovnim zadovoljstvom in pozitivno povezan s perfekcionizmom. Poleg tega je bila ekstravertnost pozitivno povezana z delovnim zadovoljstvom, medtem ko je bil nevroticizem negativno povezan z zunanjimi uspehi v karieri. Nevroticizem pa je bil tudi povezan z nizko delovno izvedbo, ni\xc5\xbejo pla\xc4\x8do in manj\xc5\xa1im \xc5\xa1tevilom napredovanj. Vestnost je bila povezana z usmerjenostjo k dose\xc5\xbekom in zunanjimi uspehi v karieri. Judge in sodelavci  so preverjali povezavo med velikimi petimi osebnostnimi lastnostmi in splo\xc5\xa1no mentalno zmo\xc5\xbenostjo ter uspehom v karieri. Upo\xc5\xa1tevali so dva vidika uspeha v karieri: notranji (zadovoljstvo z delom) in zunanji (pla\xc4\x8da, status, ki ti ga prinese delovno mesto). Vestnost pozitivno napoveduje notranji in zunanji uspeh v karieri; nevroticizem negativno napoveduje zunanji uspeh; splo\xc5\xa1na mentalna zmo\xc5\xbenost pa pozitivno napoveduje zunanji uspeh v karieri. Barrick in Mount  sta ugotovila, da je vestnost stalen in utemeljen napovednik delovne uspe\xc5\xa1nosti preko vseh poklicev. Nevroticizem in ekstravertnost pa sta napovednika izgorelosti.  Posamezniki, ki dosegajo vi\xc5\xa1je rezultate na lestvici splo\xc5\xa1ne samou\xc4\x8dinkovitosti, poro\xc4\x8dajo o ve\xc4\x8dji predanosti svojemu delu in o ve\xc4\x8djem zadovoljstvu, ki jim ga njihovo delo prina\xc5\xa1a. \xc2\xa0_NEWLINE_Burke, Matthiesen in Pallensen  so rekli, da je lahko deloholizem ni\xc5\xbeja osebnostna poteza, ki je z vidika hierarhi\xc4\x8dne strukture, povezana z vi\xc5\xa1jimi osebnostnimi faktorji. Poleg tega pa obstaja koristna podlaga v poteznih in osebnostnih teorijah, ko razlagamo deloholizem. Zato so Burke in sodelavci  v svoji \xc5\xa1tudiji gledali odnos med generalizirano samou\xc4\x8dinkovitostjo, velikimi petimi osebnostnimi lastnostmi (nevroticizem, odprtost, ekstravertnost, sprejemljivost in vestnost) in tremi dimenzijami deloholizma (delovna zagnanost, veselje pri delu in delovna vklju\xc4\x8denost). Dimenzije deloholizma so prevzeli od Spence in Robbinsonove  izpeljave treh dimenzij deloholizma: delovna vklju\xc4\x8denost, ob\xc4\x8dutek zagnanosti za delo (zaradi notranjih pritiskov), in u\xc5\xbeivanje pri delu. Avtorja sta do teh dimenzij pri\xc5\xa1la na podlagi pregleda ob\xc5\xa1irne literature o deloholizmu. Delovna vklju\xc4\x8denost ozna\xc4\x8duje razse\xc5\xbenost do katere posameznik produktivno porabi svoj \xc4\x8das (znotraj in izven delovnega okolja) in je predan delu. Delovna zagnanost ozna\xc4\x8duje posameznikovo notranjo motivacijo za delo. U\xc5\xbeivanje pri delu pa ozna\xc4\x8duje stopnjo u\xc5\xbeitka, ki ga delo prinese posamezniku. Deloholiki dose\xc5\xbeejo visoke rezultate na dimenziji delovne vklju\xc4\x8denosti in zagnanosti za delo, medtem ko dose\xc5\xbeejo nizke rezultate na dimenziji u\xc5\xbeivanja v delu. _NEWLINE_V psihologiji je na podro\xc4\x8dju raziskovanja osebnosti najpomembnej\xc5\xa1i model velikih pet faktorjev osebnosti. Nevroticizem je povezan z nestabilnostjo, nagnjenostjo k stresu, osebno negotovostjo in depresijo (pomanjkanje pozitivnega psiholo\xc5\xa1kega prilagajanja in \xc4\x8dustvene stabilnosti). Posamezniki, ki dosegajo vi\xc5\xa1je rezultate na lestvici nevroticizma, so bolj nagnjeni k negativnemu razpolo\xc5\xbeenju in negativnim fizi\xc4\x8dnim simptomom, mo\xc4\x8dneje so prizadeti s strani negativnih \xc5\xbeivljenjskih dogodkov, in njihovo negativno razpolo\xc5\xbeenje traja dalj \xc4\x8dasa. Ekstravertnost je povezana z dru\xc5\xbeabnostjo, dominantnostjo, prizadevnostjo in asertivnostjo. Ekstravertnost je pogosteje povezana s pozitivnimi \xc4\x8dustvi, ve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom prijateljev in zavzemanjem vodstvenih funkcij. Vestnost je pogosto povezana z delovno uspe\xc5\xa1nostjo. Povezana je tudi z vztrajnostjo, zanesljivostjo in organiziranostjo. Sprejemljivost je povezana s sodelovalnostjo, skrbjo in v\xc5\xa1e\xc4\x8dnostjo. Odprtost za izku\xc5\xa1nje pa je povezana z intelektualnostjo, domi\xc5\xa1ljijo in neprilagojenostjo. _NEWLINE_Rezultati \xc5\xa1tudije, ki so jo izvedli Burke, Matthiesen in Pallesen,  so pokazali, da tisti posamezniki, ki so dosegli vi\xc5\xa1je dose\xc5\xbeke na lestvici ekstravertnosti in splo\xc5\xa1ne samou\xc4\x8dinkovitosti, so tudi dosegli vi\xc5\xa1ji dose\xc5\xbeek na dimenziji delovne vklju\xc4\x8denosti. Tisti posamezniki, ki so dosegli vi\xc5\xa1je dose\xc5\xbeke na lestvici nevroticizma, vi\xc5\xa1je dose\xc5\xbeke na lestvici samou\xc4\x8dinkovitosti, ni\xc5\xbeje dose\xc5\xbeke na lestvici odprtost za izku\xc5\xa1nje in vi\xc5\xa1je dose\xc5\xbeke na lestvici vestnosti, so tudi poro\xc4\x8dali o ve\xc4\x8djih ob\xc4\x8dutkih zagnanosti za delo. Posamezniki, ki so dosegli vi\xc5\xa1je dose\xc5\xbeke na lestvici samou\xc4\x8dinkovitosti in ekstravertnosti, pa so poro\xc4\x8dali o ve\xc4\x8djem u\xc5\xbeivanju pri delu.\xc2\xa0_NEWLINE_Burke in sodelavci  so bili prvi, ki so se lotili iskanja povezav med velikimi petimi osebnostnimi lastnostmi in deloholizmom, so pa tudi po koncu \xc5\xa1tudije navedli nekaj pomanjkljivosti v zvezi z njihovim delom. Avtorji so v \xc5\xa1tudijo vklju\xc4\x8dili samo medicinske delavce, ki so delali v domu za nego starej\xc5\xa1ih ljudi in zato so se na koncu vpra\xc5\xa1ali, koliko so njihovi rezultati v resnici posplo\xc5\xa1ljivi na ostale poklice. Iz tega razloga so avtorji pozvali druge raziskovalce, da njihovo \xc5\xa1tudijo ponovijo. Tako so Aziz in Tronzo , leta 2011, to \xc5\xa1tudijo ponovili, samo na ameri\xc5\xa1kih tleh in ne na Norve\xc5\xa1kem in so v \xc5\xa1tudijo vklju\xc4\x8dili ve\xc4\x8dji nabor razli\xc4\x8dnih poklicev (npr. direktorji, umetniki itd.). Tudi njiju je zanimala povezava med 3 dimenzijami deloholizma (delovna vklju\xc4\x8denost, zagnanost za delo in u\xc5\xbeivanje pri delu) velikimi petimi osebnostnimi lastnostmi. Rezultati so pokazali, da obstaja pomembna povezava z vestnostjo, medtem ko rezultati niso potrdili ugotovitev Burke in drugih,  da obstaja pomembna povezava z ekstravertnostjo. Razhajanje v rezultatih so razlo\xc5\xbeili s tem, da so Burke in sodelavci  dobili udele\xc5\xbeence v domu za nego starej\xc5\xa1ih ljudi med medicinskimi delavci. Ti delavci so v stalnem stiku z ljudmi, zato je vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeena ekstravertnost del njihovega dela. V tej raziskavi pa je bilo tudi vklju\xc4\x8denih veliko poklicev, ki so bolj izolirani, zato so introverti predstavljali vi\xc5\xa1ji nivo vklju\xc4\x8denosti. Poleg tega, \xc4\x8de so ekstrovertirani posamezniki bolj dru\xc5\xbeabni in imajo ve\xc4\x8d prijateljev, je to lahko mote\xc4\x8de in vodi do ni\xc5\xbeje delovne vklju\xc4\x8denosti. Rezultati so tudi pokazali, da so nevroticisti\xc4\x8dni posamezniki bolj vklju\xc4\x8deni v delo. Ker taki posamezniki te\xc5\xbeje prena\xc5\xa1ajo stres in napetost, je lahko ta pritisk, da se vklju\xc4\x8dijo v delo in dokon\xc4\x8dajo delovne naloge, gonilna sila za njihovo delovno vklju\xc4\x8denost. Odprtost za izku\xc5\xa1nje ni povezana z delovno vklju\xc4\x8denostjo. Posamezniki, ki so odprti, so bolj radovedni, zaradi \xc4\x8desar se bolj zanimajo za nove izku\xc5\xa1nje in niso toliko zainteresirani za delo. _NEWLINE_Raziskovalci so se ukvarjali tudi s povezavo med osebnostjo in zagnanostjo za delo. Skladno z ugotovitvami Burke idr.,  so rezultati potrdili, da je vestnost pozitivno povezana z zagnanostjo za delo. Vestni posamezniki so k dose\xc5\xbekom usmerjeni in vestnost je bila ugotovljena kot mo\xc4\x8dan napovednik delovne uspe\xc5\xa1nosti.  V nasprotju z ugotovitvami Burke idr.,  pa so rezultati pokazali, da odprtost za izku\xc5\xa1nje vodi do ve\xc4\x8dje zagnanosti za delo. To se zopet lahko pove\xc5\xbee z razli\xc4\x8dnimi poklici, ki so bili zajeti v obeh raziskavah. Poleg tega pa je bilo ugotovljeno, da imajo odprti posamezniki ve\xc4\x8djo domi\xc5\xa1ljijo. Tako nekateri poklici zahtevajo razmi\xc5\xa1ljanje\xc2\xa0\xc2\xbbizven okvirjev\xc2\xab\xc2\xa0in spodbujajo iznajdljiv na\xc4\x8din mi\xc5\xa1ljenja (npr. marketing, umetnost), kar pa lahko spro\xc5\xbei delovno zagnanost. Sprejemljivost ni bila povezana z vi\xc5\xa1jo zagnanostjo za delo, kar bi pri\xc4\x8dakovali, ker so taki posamezniki bolj sodelovalni in neprepirljivi ter bi se vklju\xc4\x8dili v delo, ki ga sicer ne \xc5\xbeelijo narediti, samo zato, da se izognejo konfliktu. Ekstavertnost tudi ni bila pomembno povezana z zagnanostjo za delo. Ekstraverti so lahko bolj osredoto\xc4\x8deni na socializiranje s sodelavci in niso toliko motivirani za dokon\xc4\x8danje delovnih nalog. Nevroticizem ni bil pomembno povezan z zagnanostjo za delo. Tudi ta povezava je v nasprotju z ugotovitvami Burke idr.,  kjer so udele\xc5\xbeenci delali v visoko stresnem okolju in mo\xc5\xbeno je, da je nadaljevanje dela v takem okolju vzdr\xc5\xbeevalo ta nivo stresa. To je lahko razlog, zakaj je posameznikov nivo nevroticizma pomembno povezan z delovno zagnanostjo. V tej \xc5\xa1tudiji, kjer delavci delajo na razli\xc4\x8dnih delovnim mestih, pa je lahko ta povezava nepomembna, ker je dodaten distres ali neravnote\xc5\xbeje lahko \xc5\xa1kodljiv za delo in lahko vodi do zmanj\xc5\xa1anja delovne motivacije. _NEWLINE_Raziskovanje povezave med osebnostjo in zadnjo dimenzijo deloholizma \xe2\x80\x93 u\xc5\xbeivanje pri delu je pokazalo, da bolj odprti posamezniki bolj u\xc5\xbeivajo pri delu. Odprti posamezniki so bolj navdu\xc5\xa1eni nad novimi izku\xc5\xa1njami in lahko celo vklju\xc4\x8dijo delovne projekte v te izku\xc5\xa1nje. Vestni posamezniki bolj u\xc5\xbeivajo pri delu. Glede na to, da je vestnost povezana z delovno uspe\xc5\xa1nostjo je velika verjetnost, da je delovno zadovoljstvo rezultat visoke delovne izvedbe. V nasprotju z ugotovitvami Burke idr.,  pa so rezultati pokazali, da ekstravertnost ni povezana z u\xc5\xbeivanjem pri delu. To je lahko odvisno od narave dela. \xc4\x8ce je visoko ekstravertiran posameznik zaposlen na delovni poziciji, ki je zelo samostojna in ne omogo\xc4\x8da dru\xc5\xbeenja (npr. raziskovalni laboratorij), potem taki posamezniki ne u\xc5\xbeivajo v svojem delu oz. ne u\xc5\xbeivajo delati na tisti dolo\xc4\x8deni delovni poziciji. _NEWLINE_Tako \xc5\xa1tudiji Burke idr.  in Aziz in Tronzo  nakazujeta, da je deloholizem mo\xc5\xbeno razlo\xc5\xbeiti kot osebnostno potezo.\xc2\xa0_NEWLINE_Vse dosedanje \xc5\xa1tudije pa niso odgovorile na vpra\xc5\xa1anje, kak\xc5\xa1na je povezava med osebnostnimi zna\xc4\x8dilnostmi in deloholizmom preko velikih pet faktorjev osebnostni? Zaradi tega je Clark, Lelchook in Taylorja  zanimalo, kako se narcisizem, perfekcionizem ter pozitivna in negativna afektivnost povezujejo z deloholizmom. \xc5\xa0e vedno pa so v \xc5\xa1tudiji preverili povezavo z velikimi petimi osebnostnimi lastnostmi in deloholizmom. Narcisisti\xc4\x8dni posamezniki imajo grandiozen ob\xc4\x8dutek lastne pomembnosti, pogosto se hvalijo in pretiravajo v njihovih dose\xc5\xbekih.  Narcisisti\xc4\x8dni posamezniki cenijo in stremijo k mo\xc4\x8di in lastni pomembnosti, to pa lahko vodi do obsedenosti z delom in uspehom pri delu ter obsedenostjo do te mere, da posamezniki iz svojega \xc5\xbeivljenja izklju\xc4\x8dijo vse ostale aktivnosti. Ampak, ker imajo narcisisti\xc4\x8dni posamezniki zelo visoko mnenje o sebi, niso preobremenjeni s stalnim ob\xc4\x8dutkom krivde, ki pa je pogosto mo\xc4\x8dna gonilna sila deloholi\xc4\x8dnega vedenja.  Veliko posameznikov pravi, da ima perfekcionizem tri dimenzije: visok standard \xe2\x80\x93 stopnja, do katere si posameznik zada visoka pri\xc4\x8dakovanja zase; neskladnost (razhajanje) \xe2\x80\x93 zaznana razdalja med lastnimi pri\xc4\x8dakovanji o dejavnosti (aktivnosti) in lastno oceno trenutne dejavnosti; in red \xe2\x80\x93 posameznikova preferenca po organiziranosti in redu.  \xc4\x8ce ima posameznik visoke standarde, ga to lahko pripelje do tega, da gre preko dolo\xc4\x8denih delovnih nalog. \xc4\x8ce ima visoko neskladnost, lahko to v posamezniku povzro\xc4\x8di hude ob\xc4\x8dutke krivde, ki mu ne dajo mira, hkrati pa ob\xc4\x8duti tudi druge misli, ki so povezane z delom. Zaradi tega se lahko dimenzije perfekcionizma povezujejo z razli\xc4\x8dnimi dimenzijami deloholizma. \xc2\xa0Afektivni zna\xc4\x8daji so stabilni skozi \xc4\x8das in situacije in jih lahko klasificiramo v potezo pozitivnega afekta (PA) in potezo negativnega afekta (NA). PA je opisan kot splo\xc5\xa1na tendenca po tem, da je posameznik poln energije, navdu\xc5\xa1en in vesel, medtem ko je NA opisan kot tendenca po tem, da je posameznik nervozen, \xc5\xbealosten in jezen.  Posamezniki z visoko stopnjo NA (\xc4\x8dutijo ve\xc4\x8d krivde in so bolj anksiozni) bolj pogosto razmi\xc5\xa1ljajo in skrbijo o svoji slu\xc5\xbebi, za razliko od posameznikov z visoko stopnjo PA, ki se je izkazal, da se pozitivno povezuje z delovnim zadovoljstvom in osebnimi dose\xc5\xbeki.  Taki posamezniki pa so bolj nagnjeni k temu, da bodo opravljali tudi vse ne-zahtevane delovne naloge. Zaradi tega sta PA in NA lahko druga\xc4\x8de povezana z dimenzijami deloholizma. _NEWLINE_Avtorji  so v \xc5\xa1tudiji malo druga\xc4\x8de definirali dimenzije deloholizma, kot so to storili avtorji   v predhodno omenjenih \xc5\xa1tudijah. Tukaj so avtorji na podlagi WART (Work addiction risk test) dolo\xc4\x8dili slede\xc4\x8de tri dimenzije: polikroni\xc4\x8dna kontrola \xe2\x80\x93 ozna\xc4\x8duje posameznikovo preferenco po tem, da opravlja ve\xc4\x8d nalog hkrati; nepotrpe\xc5\xbeljivost; in potreba (oz. prisila) po delu. Rezultati so pokazali, da se je nevroticizem pomembno povezoval s skupnim deloholizmom (skupni dose\xc5\xbeek na WART testu), kot tudi dimenzijami nepotrpe\xc5\xbeljivost in potreba po delu. Odprtost pa se je pozitivno povezovala s polikroni\xc4\x8dno kontrolo. Visoki standardi (ena izmed dimenzij perfekcionizma) se je pomembno povezovala s skupnim deloholizmom, medtem ko je dimenzija neskladnost pomemben napovednik v vseh modelih. NA se je pomembno povezoval s skupnim deloholizmom kot tudi z dimenzijama nestrpnost in potreba po delu. PA pa se je pomembno povezoval z dimenzijo polikroni\xc4\x8dna kontrola. NA in narcisizem sta pozitivno povezana z deloholi\xc4\x8dnima dimenzijama nestrpnost in potreba po delu. PA in odprtost pa sta povezana samo s polikroni\xc4\x8dno kontrolo. Slednji rezultati so zanimivi, \xc5\xa1e posebej, ker je ugotovljeno, da sta PA in odprtost povezana s \xc5\xa1tevilnimi pozitivnimi vidiki organizacijskega vedenja. Iz tega razloga trenutni rezultati nakazujejo, da mogo\xc4\x8de res obstaja pozitivni vidik deloholizma. To je ena izmed prvih \xc5\xa1tudij, ki je preverjala povezavo med narcisizmom in deloholizmom. Narcisizem je bil povezan s skupnim deloholizmom kot tudi z nepotrpe\xc5\xbeljivostjo in potrebo po delu. Visoka izra\xc5\xbeenost lastne pomembnosti in potreba po mo\xc4\x8di lahko vodita do tega, da se tak posameznik prekomerno osredoto\xc4\x8di na svoje delo. Njihovo delo je podro\xc4\x8dje, kjer lahko poka\xc5\xbeejo njihove zmo\xc5\xbenosti, za razliko od drugih \xc5\xbeivljenjskih podro\xc4\x8dij (npr. dru\xc5\xbeina), kjer dose\xc5\xbeki niso tako opazni. Poleg tega so njihovi rezultati pokazali, da je razhajanje med trenutno in pri\xc4\x8dakovano aktivnostjo, pomemben faktor v ozadju deloholi\xc4\x8dnega vedenja. Klju\xc4\x8dna ugotovitev te \xc5\xa1tudije je to, da so narcisizem, neskladnost in visoki standard (dimenziji perfekcionizma), NA in PA pomembno pozitivno povezani z vsaj eno dimenzijo deloholizma preko velikih pet osebnostnih lastnosti. Rezultati tudi predlagajo, da ima deloholizem mogo\xc4\x8de tako pozitivno kot tudi negativno komponento. \xc2\xa0_NEWLINE_Liang in Chu  sta se pri svojem delu opirala na definicijo o deloholizmu, ki so jo podali Ng in sodelavci :\xc2\xa0\xc2\xbbDeloholi\xc4\x8dni posamezniki so tisti, ki u\xc5\xbeivajo v procesu dela, so obsedeni z delom, in ki posvetijo dolge ure in osebnega \xc4\x8dasa delu\xc2\xab. Ng idr.  pa so tudi predpostavljali, da ljudje postanejo deloholiki, ker posedujejo dolo\xc4\x8den tip osebnosti, ker njihove socialne ali kulturne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine laj\xc5\xa1ajo deloholizem in/ali, ker je njihovo deloholi\xc4\x8dno vedenje vedno znova utrjevano. Tako so Liang in Chu  v svojem delu, na podlagi predhodnih ugotovitev, izpostavili 3 kategorije predhodnikov deloholizma \xe2\x80\x93 organizacijske spodbude, osebne spodbude in osebnostne lastnosti, ki so po njunem mnenju multidimenzionalne. Ng idr.  so predpostavili, da k dose\xc5\xbekom usmerjene zna\xc4\x8dilnosti (npr. osebnost tipa A, obsesivno-kompulzivna osebnost in potreba po dose\xc5\xbekih), lahko naredijo posameznika bolj dovzetnega za odvisnost od dela. Veliko avtorjev je bilo mnenja, da so deloholiki mentalno zaposleni z (ali obsedeni z) delom tudi takrat, ko ne delajo.  Ti posamezniki prepoznajo, da je njihovo delo pretirano, vendar se kompulziji ne morejo upreti.  Ravno to je povezano z zna\xc4\x8dilnostmi obsesivno-kompulzivne osebnosti. Veliko \xc5\xa1tevilo ur, ki jih posameznik na teden pre\xc5\xbeivi za delo, povezano z visokim dose\xc5\xbekom na lestvici obsesivno-kompulzivne osebnostne lastnosti, lahko naredi posameznike, ki so deloholiki.  K dose\xc5\xbekom usmerjene zna\xc4\x8dilnosti so lahko povezane z deloholizmom, ker je delo po dolge ure na dan videno kot najbolj zanesljiv na\xc4\x8din za doseg pomembnih delovnih ciljev.  Taki posamezniki pre\xc5\xbeivijo velik del preudarnega \xc4\x8dasa na delovnih aktivnostih, nenehno razmi\xc5\xa1ljajo o delu in delajo preko delodajal\xc4\x8devih in ekonomskih zahtev. Perfekcionisti so ponavadi zanesljivi in verodostojni, vzdr\xc5\xbeujejo visoke delovne standarde, sledijo navodilom, ne zahtevajo veliko nadzora in njihovo vedenje je predvidljivo. Visoko vestni posamezniki so (pozitivno) ocenjeni s strani drugih kot urejeni, odgovorni in zanesljivi. Izogibajo se te\xc5\xbeavam in dosegajo velike uspehe skozi natan\xc4\x8dno na\xc4\x8drtovanje in vztrajnost.  Vestnost se je pokazala kot najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a in najbolj dosledna povezava z delovnim zadovoljstvom in delovno uspe\xc5\xa1nostjo. _NEWLINE_Avtorji so pri raziskovanju povezave med deloholizmom in osebnostjo predvsem izhajali iz osebnostnih modelov. Osebnostni modeli imajo osnovo v mehanizmu pribli\xc5\xbeevanja in izogibanja. Pribli\xc5\xbeevanje se nana\xc5\xa1a na nau\xc4\x8deno motivacijo, katere cilj je doseganje nagrad. Vi\xc5\xa1ja ob\xc4\x8dutljivost za nagrade pusti \xc4\x8dloveka bolj motiviranega za sledenje nagradam na splo\xc5\xa1no in tistim, ki jih dose\xc5\xbee preko dela. Ravno zaradi tega pa naj bi bilo pribli\xc5\xbeevanje povezano z u\xc5\xbeivanjem pri delu. Izogibanje se nana\xc5\xa1a na nau\xc4\x8deno motivacijo za izogibanje nenaklonjenim izidom. Visoka ob\xc4\x8dutljivost za nenaklonjene izide naredi osebo bolj motivirano za vklju\xc4\x8devanje v vedenja, ki jih zaznavajo kot vedenja, ki jim bodo pomagala pri laj\xc5\xa1anju nevarnosti in so zato povezana z ob\xc4\x8dutkom zagnanosti za delo. Med velikimi petimi je ekstarvertnost pogosto videna kot pribli\xc5\xbeevanje, nevroticizem pa kot izogibanje. Deloholizem naj bi tako imel dve dimenziji: u\xc5\xbeivanje pri delu in ob\xc4\x8dutek zagnanosti za delo. _NEWLINE_Jackson, Fung, Moore in Jackson  pa so v svoji raziskavi izhajali iz biolo\xc5\xa1kih modelov osebnosti in se s tem raziskovanja povezave med deloholizmom in osebnostjo lotili malo druga\xc4\x8de. Modeli, iz katerih so izhajali, so: Grayeva\xc2\xa0 izvirna teorija oja\xc4\x8ditvene ob\xc4\x8dutljivosti (o-RST; original reinforcement sensitivity theory)  ter Grayeva in McNaughtonova\xc2\xa0 popravljena teorija oja\xc4\x8ditvene ob\xc4\x8dutljivosti (r-RST; revised reinforcement sensitivity theory).  Taki modeli imajo prednost pred osebnostnimi modeli, kot so velikih pet osebnostnih lastnosti, ker so biolo\xc5\xa1ki modeli postavljeni na teoriji in nam nudijo razlage za proces, preko katerega osebnost prispeva k vedenju. Poleg tega pa ti modeli opredelijo katere intervencije imajo lahko te\xc5\xbeave pri njihovem delovanju, saj so biolo\xc5\xa1ko pogojene osebnostne lastnosti lahko relativno odporne na spremembe. _NEWLINE_Obe teoriji predpostavljata motivacijske sisteme, katere ob\xc4\x8dutljivost dolo\xc4\x8da posameznikovo osebnost. Vedenjski pribli\xc5\xbeevalni sistem (BAS) ozna\xc4\x8duje nagnjenost k pribli\xc5\xbeevanju nagradam in je isti preko o-RST in r-RST. Zaradi tega so avtorji predpostavljali, da bosta tako o-BAS in r-BAS pozitivno povezana z u\xc5\xbeivanjem pri delu (za ljudi, ki sledijo nagradam je bolj verjetno, da bodo bolj trdo delali in s tem dobili ustrezne nagrade za utrditev njihovega vedenja). Avtorji so predpostavljali, da bo izogibalni sistem (ob\xc4\x8dutljivost za nenaklonjene izide) povezan z zagnanostjo za delo, s tem, da je tukaj povezava malo bolj zapletena zaradi konceptualnih razlik med o-RST in r-RST. V o-RST je vedenjski inhibitorni sistem (BIS) sestavljen iz strahu in aksioznosti, v r-RST pa je r-BIS ponovno definiran in meri anksioznost neodvisno od strahu. V r-RST je strah merjen kot sistem boj/beg/otrpnitev (r-FFFS \xe2\x80\x93 fight/flight/freezing system).  Boj je agresivna obramba na zelo bli\xc5\xbenjo gro\xc5\xbenjo, medtem ko se otrpnitev in beg pojavita v prisotnosti bolj oddaljene gro\xc5\xbenje. r-BIS predstavlja anksioznost kot odziv na stopnjevani distres v situacijah, ki so negotove in kjer je prisotno socialno ocenjevanje s strani drugih.  Dodatno je anksioznost povezana z omejeno pozornostjo na gro\xc5\xbenjo, celo tako omejeno, da je lahko pri\xc4\x8dakovati pretiran odziv na navodila povezana z delom. Ta ob\xc4\x8dutek zagnanosti za delo vklju\xc4\x8duje veliko negotovost in je delno del socialne sodbe.  Kot rezultat je deloholizem po vsej verjetnosti povezan z anksioznostjo in je bolj verjetno izmerjen z r-BIS kot pa o-BIS. _NEWLINE_Deloholizem pa \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dasa povezujejo z odvisnostjo.  Esyenck  je predpostavljal obstoj\xc2\xa0\xc2\xbbosebnosti odvisnika\xc2\xab\xc2\xa0in je identificiral psihoticizem (brezglavost, neupo\xc5\xa1tevanje zdrave pameti in neprimerno izra\xc5\xbeanje \xc4\x8dustev) kot povezavo z odvisnostjo od drog.  Tako pri deloholizmu in odvisnosti od psihoaktivnih snovi je oseba usmerjena v ciljno usmerjeno vedenje, kar pa vodi do obsesivnih in \xc5\xa1kodljivih posledic. V takem primeru je posameznik nezmo\xc5\xbeen inhibirati tako vedenje. _NEWLINE_Jackson, Fung, Moore in Jackson  so \xc5\xa1tudijo opravili v dveh delih. Prvi del \xc5\xa1tudije so izvedli na delavcih, ki so zaposleni za polni delovni \xc4\x8das, za drugo \xc5\xa1tudijo pa so se odlo\xc4\x8dili zaradi pove\xc4\x8danja posplo\xc5\xa1ljivosti njihovih rezultatov in so jo izvedli na ravnateljih (ang. managers). Predpostavljali so, da sta ekstravertnost in BAS pozitivno povezana z u\xc5\xbeivanjem v delu (H1); nevroticizem in r-BIS pozitivno povezana za ob\xc4\x8dutkom zagnanosti za delo (H2); odprtost pozitivno povezana z u\xc5\xbeivanjem v delu (H3); vestnost pozitivno povezana z obema dimenzijama deloholizma (H4); sprejemljivost negativno povezana z ob\xc4\x8dutkom zagnanosti za delo (H5); in psihoticizem pozitivno povezan z deloholizmom (H6). Avtorji so prvo hipotezo postavili kot podporo perspektivi pribli\xc5\xbeevanja. r-BAS je bil v obeh \xc5\xa1tudijah povezan z u\xc5\xbeivanjem v delu. Ljudje, ki imajo visok r-BAS imajo visoko izra\xc5\xbeeno orientacijo po nagradi, raziskovanje in radovednost. Ugotovili so, da je r-BAS dober osebnostni konstrukt za merjenje deloholizma, in da je osebnost pri ravnateljih manj povezana z u\xc5\xbeivanjem pri delu kot pa pri delavcih. Drugo hipotezo so postavili v podporo izogibalni perspektivi. Samo v prvi \xc5\xa1tudiji (delavci) so na\xc5\xa1li povezavo med nevroticizmom, o-BIS in r-BIS z ob\xc4\x8dutkom zagnanosti za delo, ne pa tudi pri ravnateljih. Tak odnos lahko razlo\xc5\xbeimo kot nagnjenost nevroticisti\xc4\x8dnih in anksioznih ljudi, da se po\xc4\x8dutijo obvezanega za delo v ni\xc5\xbejih delovnih pozicijah, ne pa tudi v vodstvenih. V organizaciji so delavci na ni\xc5\xbejih pozicijah pogosteje podvr\xc5\xbeeni strahu in anksioznosti zaradi delovnih zahtev, to pa posledi\xc4\x8dno vodi do ob\xc4\x8dutka zagnanosti za delo. Mo\xc5\xbeno je, da ravnatelji zaradi svoje visoke pozicije v delovni organizaciji ne \xc4\x8dutijo tako velike anksioznosti pri njihovem delu. Zaradi tega zagnanost za delo med ravnatelji lahko postane bolj funkcija drugih faktorjev, kot so kompulzivna osebnost. Zanimivo pa je, da so na\xc5\xa1li dokaze, da je pri ravnateljih pribli\xc5\xbeevanje povezano z zagnanostjo za delo. To lahko pomeni, da so ti posamezniki zagnani za delo zato, da dose\xc5\xbeejo visoke stopnje nagrad, medtem ko ni\xc5\xbeje zaposleni trdo delajo zato, da se izognejo kazni. V obeh \xc5\xa1tudijah avtorji niso na\xc5\xa1li dokazov, ki bi podprli tretjo (odprtost je pozitivno povezana z u\xc5\xbeivanjem v delu) in peto (sprejemljivost je negativno povezana z ob\xc4\x8dutkom zagnanosti za delo) hipotezo.  Vestnost je bila povezana z zagnanostjo za delo, kar pa so tudi potrdile druge raziskave.  Glede na to, da vestnost pomeni, da je posameznik dobro organiziran in odgovoren, ni presene\xc4\x8denja, da obstaja majhna povezava med to osebnostno dimenzijo in deloholizmom. Ko so preverjali povezavo med psihoticizmom in deloholizmom, so v prvi \xc5\xa1tudiji pri\xc5\xa1li do negativne povezave in do ni\xc4\x8delne povezave v drugi \xc5\xa1tudiji. To pomeni, da deloholizem ne aktivira nagrajevalnega sistema (ang. addicitive pleasure system), ki pa je povezan z drugimi oblikami zasvojenosti (npr. od drog). Rezultati tudi niso pokazali, da bi bil strah povezan z deloholizmom, kar pa avtorje ni presenetilo. _NEWLINE_To se pravi, da so se avtorji v svoji \xc5\xa1tudiji predvsem osredoto\xc4\x8dili na sistem pribli\xc5\xbeevanja in izogibanja ter zasvojenost. Kot podpora perspektivi pribli\xc5\xbeevanja (H1), so razli\xc4\x8dni zdru\xc5\xbeeni modeli osebnosti kazali, da je r-BAS povezan z u\xc5\xbeivanjem v delu, v obeh \xc5\xa1tudijah. Ljudje z visokim r-BAS so visoko usmerjeni na nagrade, raziskovanje in radovednost, zato avtorji niso presene\xc4\x8deni glede te povezave. Medtem, ko so bile druge lestvice pribli\xc5\xbeevanja (ekstravertnost, o-odziv na nagrade) povezane z u\xc5\xbeivanjem pri delavcih (\xc5\xa1tudija 1), take povezave ni bilo med ravnatelji (\xc5\xa1tudija 2). Tako lahko zaklju\xc4\x8dimo, da je r-BAS dober konstrukt osebnosti za merjenje deloholizma, in da je osebnost manj povezana z u\xc5\xbeivanjem pri delu med ravnatelji kot pa med delavci. Kot podpora perspektivi izogibanja so avtorji na\xc5\xa1li povezavo med nevroticizmom, o-BIS in r-BIS ter ob\xc4\x8dutkom zagnanosti za delo, ampak samo med delavci (\xc5\xa1tudija 1) in ne tudi ravnatelji (\xc5\xa1tudija 2). V organizaciji so posamezniki, zaposleni na ni\xc5\xbejih delovnih mestih, pogosto podvr\xc5\xbeeni strahu in anksioznosti zaradi zahtev njihovega dela in to lahko pogosto vodi do ob\xc4\x8dutka zagnanosti za delo. Ravnatelji pa lahko zaradi zasedanja visokega mesta v organizaciji tega ob\xc4\x8dutka zagnanosti za delo ne do\xc5\xbeivijo ali pa je le \xe2\x80\x93 ta funkcija drugih faktorjev, kot je npr. kompulzivna osebnosti. So pa avtorji pri ravnateljih na\xc5\xa1li povezavo med pribli\xc5\xbeevanjem in zagnanostjo za delo. To pomeni, da so vi\xc5\xa1je zaposleni na delovnem mestu bolj zagnani za delo zato, da dose\xc5\xbeejo visoke ravni nagrad, medtem ko ni\xc5\xbeje zaposleni delajo zato, da se izognejo kazni. V prvi \xc5\xa1tudiji se je vestnost povezovala z zagnanostjo za delo (H4). Ta povezava ni presenetljiva, saj je vestnost povezana s tem, da je posameznik dobro organiziran. Rezultati pa niso podali nobenih dokazov, ki bi podpirali H3 in H5. Avtorje je na koncu zanimala \xc5\xa1e mo\xc5\xbena povezava med zasvojeno osebnostjo in deloholizmom. Rezultati te povezave niso mogli potrditi. To pomeni, da deloholizem na aktivira sistema, ki pri zasvojenosti povzro\xc4\x8da u\xc5\xbeitek, kakor je to mo\xc4\x8d odkriti pri drugih odvisnostih kot je npr. zasvojenost od drog. Taka ugotovitev postavi pod vpra\xc5\xa1aj interpretacijo deloholizma kot eno izmed oblik zasvojenosti. Rezultati pa tudi niso pokazali povezav med strahom in deloholizmom. Avtorji menijo, da taki rezultati ka\xc5\xbeejo, da sta tako r-BAS kot tudi r-BIS povezana z deloholizmom, in da je zato bolje uporabljati r-RST kot o-RST. r-RST naj bi bolj natan\xc4\x8dno razlikoval anksioznost (ki je pogosto povezana z deloholizmom) od strahu (ki pa pogosto ni povezan z deloholizmom). Poleg tega sta v prvi \xc5\xa1tudiji bila r-BIS in r-BAS povezana z deloholizmom, medtem ko je v drugi \xc5\xa1tudiji bil samo r-BAS. Uporaba drugih modelov osebnosti (poleg velikih pet) je tudi lahko zelo uporabna tehnika, saj pri ravnateljih ni pri\xc5\xa1lo do povezave med velikimi petimi osebnostnimi lastnostmi in deloholizmom (\xc5\xa1tudija 2).\n_START_SECTION_\nDeloholizem in dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nKonstrukt deloholizma je opredeljen kot simptom disfunkcionalnega dru\xc5\xbeinskega sistema. Po tem konceptu so vedenja odvisnosti intergeneracijska in se prena\xc5\xa1ajo na naslednje generacije preko dru\xc5\xbeinske dinamike. Tako lahko, preko delovanja dru\xc5\xbeine \xe2\x80\x93 pravil, prepri\xc4\x8danj in vedenjskih vzorcev, vedenja odvisnosti kot sta deloholizem ali alkoholizem postanejo del intergeneracijskega kroga. _NEWLINE_S testom delovne odvisnosti (Work Addiction Risk Test; WART)  so potrdili, da je deloholizem pomembno povezan z dru\xc5\xbeinskim funkcioniranjem \xe2\x80\x93 vi\xc5\xa1je je bilo tveganje za odvisnost od dela na testu, vi\xc5\xa1ja je bila stopnja zaznane disfunkcionalnosti v dru\xc5\xbeini.  Visok deloholizem je povezan z manj u\xc4\x8dinkovitim re\xc5\xa1evanjem problemov, manj komunikacije med dru\xc5\xbeinskimi \xc4\x8dlani, nedolo\xc4\x8denimi dru\xc5\xbeinskimi vlogami, manj \xc4\x8dustvenimi odzivi, manj \xc4\x8dustvene vklju\xc4\x8denosti in ni\xc5\xbejim splo\xc5\xa1nim funkcioniranjem v dru\xc5\xbeini. Posamezniki z visokim tveganjem za deloholizem so ve\xc4\x8dkrat poro\xc4\x8dali o te\xc5\xbeavah v komunikaciji in izmenjavi informacij med dru\xc5\xbeinskimi \xc4\x8dlani kot tisti s srednjim in nizkim tveganjem za deloholizem. Poro\xc4\x8dali so tudi, da njihove dru\xc5\xbeine manj pogosto izra\xc5\xbeajo \xc4\x8dustva ter so manj zainteresirani za te\xc5\xbeave drugih \xc4\x8dlanov dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Klini\xc4\x8dna poro\xc4\x8dila predpostavljajo, da je zaradi strukturalnih in dinami\xc4\x8dnih lastnosti dru\xc5\xbein deloholikov, vsak \xc4\x8dlan dru\xc5\xbeine podvr\xc5\xbeen deloholizmu in lahko razvije vrsto du\xc5\xa1evnih te\xc5\xbeav._NEWLINE_Struktura deloholi\xc4\x8dne dru\xc5\xbeine izgleda tako, da partnerji in otroci postanejo podalj\xc5\xa1ki dela, kariere in deloholi\xc4\x8dnega ega ter so oblikovani okoli interesov in vrednot deloholikov, kar vodi v dru\xc5\xbeinski konflikt. Ker deloholiki te\xc5\xbeijo k egocentri\xc4\x8dnosti in zatopljenosti vase, rabijo obilico pozornosti in \xc5\xbeelijo, da se dru\xc5\xbeina prilagaja njihovim \xc5\xbeeljam. Urnik deloholika kot tudi njegovo razpolo\xc5\xbeenje in potrebe ponavadi dolo\xc4\x8dajo dru\xc5\xbeinski urnik, razpolo\xc5\xbeenje in aktivnosti v dru\xc5\xbeini.\n_START_SECTION_\nPartnerski odnosi\n_START_PARAGRAPH_\nDeloholiki namenijo delu veliko ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa kot partnerju, obenem pa imajo vi\xc5\xa1ja pri\xc4\x8dakovanja za partnersko zadovoljstvo od povpre\xc4\x8dja. Njihov zna\xc4\x8dilen stil vedenja v partnerskih nesporazumih je izogibanje ali uporaba pasivno-agresivnih vedenj kot sta ti\xc5\xa1ina ali kujanje mule. Raziskovalci so ugotovili, da so deloholiki bolj usmerjeni na obvladovanje svojih \xc4\x8dustev kot na izra\xc5\xbeanje \xc4\x8dustev. To so preverjali z Myers-Briggs indikatorjem tipov, na katerem so deloholiki dosegali pomembno vi\xc5\xa1je rezultate na lestvici razmi\xc5\xa1ljanja kot na lestvici \xc4\x8dustvovanja v primerjavi z nedeloholiki._NEWLINE_Ve\xc4\x8d sto poro\xc4\x8dil o deloholikih in njihovih partnerjih prikazuje vzorec lo\xc4\x8ditev in krhkih socialnih odnosov.  Partnerji deloholikov se namre\xc4\x8d po\xc4\x8dutijo izolirane in imajo nizko samopodobo. \xc5\xbdene deloholikov so poro\xc4\x8dale o statisti\xc4\x8dno zna\xc4\x8dilno ve\xc4\x8dji odtujenosti in manj pozitivnih \xc4\x8dustvih do mo\xc5\xbea ter o vi\xc5\xa1jem zunanjem lokusu kontrole kot \xc5\xbeene nedeloholikov. \xc5\xbdene in otroci deloholikov poro\xc4\x8dajo tudi o ob\xc4\x8dutjih osamljenosti, neljubljenosti, izolacije, po\xc4\x8dutijo se emocionalno in fizi\xc4\x8dno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene. Ta ob\xc4\x8dutja izhajajo iz dejstva, da so deloholiki za svoje prekomerno delo v dana\xc5\xa1nji dru\xc5\xbebi ponavadi pohvaljeni in nagrajeni, zato njihovi partnerji pod vpra\xc5\xa1aj postavijo svoje percepcije in \xc4\x8dustva._NEWLINE_Deloholiki so pogosto tudi ob fizi\xc4\x8dni prisotnosti emocionalno nedosegljivi in odtujeni od svoje dru\xc5\xbeine. V progresivnih fazah odvisnosti ne tolerirajo partnerjevih opazk o njihovih delovnih navadah. Lahko postanejo agresivni ali pa se vedejo pasivno-agresivno. Lahko tudi prekrivajo svoje delo, da se izognejo kritikam in soo\xc4\x8denju s partnerjem, kot npr. alkoholiki skrivajo svojo pija\xc4\x8do. Deloholiki tako lahko skrivajo svoje dokumente v kov\xc4\x8dkih in se pretvarjajo, da spijo, medtem ko gre \xc5\xbeena po nakupih, ali pa povedo da grejo v fitnes, v resnici pa se odpravijo v slu\xc5\xbebo delat. Bolj se partner deloholika trudi, da bi si ta vzel prost dan ali dopust, tem bolj se deloholik po\xc4\x8duti ogro\xc5\xbeenega in se upira. Deloholiki razumejo partnerjeve pritiske kot spodkopavanje njihove kontrole. Izzivanje njihovega kompulzivnega vedenja pogosto rezultira v obrambni reakciji, s katero deloholik racionalizira delo v smislu skrbi za bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje in prihodnost dru\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo v deloholi\xc4\x8dni dru\xc5\xbeini\n_START_PARAGRAPH_\nDeloholiki so psiholo\xc5\xa1ko nedostopni svojim otrokom in ponavadi ne sprejmejo aktivne vloge pri vzgoji svojih otrok. Ko pa prevzamejo aktivno vlogo, pa je to pogosto le zato, da preverijo, ali otroci dosegajo njihove perfekcionisti\xc4\x8dne standarde. Pri\xc4\x8dakovanja star\xc5\xa1ev deloholikov so pogosto nedosegljiva, zato njihovi otroci ponotranjijo svoj neuspeh kot dejstvo, da so nesposobni in nezadostni. Iz anekdotskih zapisov ugotavljajo, da veliko otrok deloholikov sledi poti svojih star\xc5\xa1ev \xe2\x80\x93 postanejo usmerjeni na druge in i\xc5\xa1\xc4\x8dejo potrditve pri drugih, da so zadostijo njihovim pri\xc4\x8dakovanjem. Avtor Pientropinto  je predpostavil, da so otroci deloholikov nau\xc4\x8deni, da je ljubezen njihovih star\xc5\xa1ev pogojena s tem, kako dobro opravijo svoje naloge in izpolnijo njihove zahteve._NEWLINE_Odrasli otroci deloholikov v primerjavi z odraslimi otroci nedeloholikov so bolj nagnjeni k depresiji in zunanjemu lokusu kontrole.  Prav tako so odrasli otroci o\xc4\x8detov, zasvojenih z delom, bolj anksiozni kot tisti z nedeloholi\xc4\x8dnimi o\xc4\x8deti. Z navedenimi ugotovitvami so raziskovalci pokazali, da zasvojenost z delom negativno vpliva na otroke, podobno kot tudi alkoholizem, ter pu\xc5\xa1\xc4\x8da posledice tudi v odraslosti._NEWLINE_Oates  je opredelil \xc5\xa1tiri simptome deloholizma, o katerih so poro\xc4\x8dali otroci deloholikov:_NEWLINE_1. preokupacija,_NEWLINE_2. hitenje/naglica,_NEWLINE_3. razdra\xc5\xbeljivost,_NEWLINE_4. depresivnost._NEWLINE_Dru\xc5\xbeinska okolja, v katerih imajo star\xc5\xa1i visoka pri\xc4\x8dakovanja od svojih otrok, ali da vedno primerjajo svoje otroke z drugimi, vodijo do razvoja Tipa A vedenj kot so tekmovalnost, agresivnost, sovra\xc5\xbenost, slaba samopodoba in nizka zaznana kontrola.'