b'\n_START_ARTICLE_\nAachenski mir (1748)\n_START_SECTION_\nPredhodna pogajanja\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomati so za\xc4\x8deli iskati mo\xc5\xbenosti za mir \xc5\xbee koncem leta 1745, ko je bilo o\xc4\x8ditno, da je Prusija v vojni dosegla svoj namen, da si Francija od vojne v Nem\xc4\x8diji ne more ni\xc4\x8desar ve\xc4\x8d obetati, v Italiji pa se je itak ves \xc4\x8das bojevala za koristi zavezni\xc5\xa1ke \xc5\xa0panije; britanska javnost je bila razo\xc4\x8darana zaradi drage in nekoristne vojne, Nizozemci pa si ves \xc4\x8das \xc5\xbeeleli le mir za varno trgovanje._NEWLINE_Oktobra 1746 sta se v nizozemski Bredi sestala britanski pogajalec lord Sandwich (John Montague) in francoski pogajalec markiz de Puysieulx (Louis-Philogene Brulart) (prisoten je bil tudi predstavnik Nizozemske, a brez mo\xc5\xbenostjo vplivanja na potek razgovorov) in, vzporedno z vojskovanjem na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih, za\xc4\x8dela s pogajanji, ki so z velikimi presledki trajala devet mesecev. Angle\xc5\xbeem se ni mudilo, ker so po smrti \xc5\xa1panskega kralja Filipa V. (julij 1746) ra\xc4\x8dunali na prilagodljivej\xc5\xa1a stali\xc5\xa1\xc4\x8da novega \xc5\xa1panskega kralja in tudi na uspeh ofenzive, ki so jo koncem leta 1746 za\xc4\x8dele avstrijsko-sardinske sile v Provansi, in katera naj bi pritegnila z Nizozemske velik del tam tako uspe\xc5\xa1ne francoske vojske. Bili pa so tudi drugi mirovni poskusi, Avstrijci so se npr. preko Dresdna sku\xc5\xa1ali pogajati s Francozi._NEWLINE_Vendar se pri\xc4\x8dakovanja Angle\xc5\xbeev niso izpolnila, \xc5\xa1panska stali\xc5\xa1\xc4\x8da so ostala nepopustljiva, za\xc4\x8deli so od Britancev celo zahtevati vrnitev Gibraltarja in Majorke. Avstrijsko-sardinska ofenziva v Provansi ni uspela. Potem ko so Francozi leta 1746 zavzeli Avstrijsko Nizozemsko, so leta 1747 za\xc4\x8deli prodirati v Republiko Nizozemsko. 2. julija 1747 je v bitki pri Laufeldtu pri\xc5\xa1el v francosko ujetni\xc5\xa1tvo britanski general Sir John Ligonier, ki je postal mirovni posrednik med Ludvikom XV., ki se je tedaj mudil pri francoski vojski, in britanskim poveljnikom, vojvodo Cumberlandom (William Augustus, mlaj\xc5\xa1i sin kralja Jurija II.). V teh pogajanjih je postalo jasno, da bi Ludvik XV. sprejel vsak mir, ki bi imel za osnovo angle\xc5\xa1ko-francosko medsebojno izmenjavo osvojenih ozemelj._NEWLINE_Novi avstrijski poveljnik na Nizozemskem feldmar\xc5\xa1al Batthyany je julija 1747 svojemu francoskemu nasprotniku, mar\xc5\xa1alu grofu von Sachsnu, posredoval avstrijski predlog mirovnih pogojev, po katerem bi bila Marija Terezija za cesarski naslov Franca \xc5\xa0tefana in za umik Francozov iz Avstrijske Nizozemske pripravljena vrniti vojvodino Modeno (ki je bila v avstrijskih rokah od leta 1742) njenemu vojvodi, prepustiti \xc5\xa1panskemu princu Filipu "ustrezna" ozemlja v Italiji in se odpovedati zahtevi po Neaplju._NEWLINE_Vlada v Londonu je postala koncem leta 1747 zelo zaskrbljena zaradi francoskega prodiranja v Republiko Nizozemsko in zaradi vse ve\xc4\x8djega finan\xc4\x8dnega bremena vojne. Breme vojne je postajalo neznosno tudi za Francijo, ki jo je Britanija z delno blokado pristani\xc5\xa1\xc4\x8d gospodarsko vse bolj omejevala; najpomembneje pa je bilo, da so francoski ministri in zlasti kralj Ludvik XV. hoteli \xc4\x8dim prej kon\xc4\x8dati vojno. Na predlog Francije in \xc5\xa0panije so pogajanja preselili na nevtralno ozemlje v Aachen._NEWLINE_Ker so britanski pogajalci v dotedanjih pogajanjih vedno prepri\xc4\x8devali Marijo Terezijo naj se v korist miru odpove svojim de\xc5\xbeelam, je vedela, da tudi na napovedanih pogajanjih ne bodo \xc5\xa1\xc4\x8ditili njenih interesov; z mo\xc4\x8dno diplomatsko dejavnostjo je zato v prvih tednih leta 1748 \xc5\xa1e enkrat poskusila dose\xc4\x8di lo\xc4\x8dena pogajanja s Francozi. Predlog mirovnih pogojev, ki ga je poslala v Pariz, za Francoze ni bil sprejemljivi. Odgovorili so s svojim predlogom, med tem pa so v Aachnu stekla pogajanja.\n_START_SECTION_\nPogajanja v Aachnu\n_START_PARAGRAPH_\nPogajanja v Aachnu so se za\xc4\x8dela 17. marca 1748. Francija je bila na bojnem polju izredno mo\xc4\x8dna in bi se lahko pogajala tudi lo\xc4\x8deno s posameznimi udele\xc5\xbeenci vojne, a je sledila angle\xc5\xa1ko-francoskim dogovorom iz Brede. Angle\xc5\xbeem se je sedaj zaradi bli\xc5\xbeajo\xc4\x8dega se voja\xc5\xa1kega zloma Nizozemske izredno mudilo. Zato je njihov pogajalec Sandwich 30. aprila na hitro skiciral pogoje, ki so mu bili znani iz stali\xc5\xa1\xc4\x8d pogodbenih strank v predhodnih pogajanjih. Francozi so se z napisanim takoj strinjali. Strinjali so se tudi z zaklju\xc4\x8dnim sklepom, da se pogoji uveljavijo tudi v primeru, \xc4\x8de se katerakoli dr\xc5\xbeava z njimi ne bi strinjala ali bi posku\xc5\xa1ala pogajanja zavla\xc4\x8devati, kajti zaustavitev bojev je bila vezana na podpis preliminarnih mirovnih pogojev. Te so Anglija, Francija in Nizozemska podpisale \xc5\xa1ele \xc5\xa1est tednov kasneje, med tem pa so Francozi 7. maja zavzeli Maastricht, ki so ga \xc5\xbee dolgo oblegali._NEWLINE_Skicirani pogoji so bili za ostale udele\xc5\xbeence veliko razo\xc4\x8daranje, \xc4\x8dutili so se ogoljufane. Nih\xc4\x8de ni dobil (in ni mogel dobiti) tistega, kar si je \xc5\xbeelel in pri\xc4\x8dakoval. \xc5\xa0e najbolj pa so snovalcem miru zamerili vzvi\xc5\xa1eni na\xc4\x8din, s katerim so jih obravnavali; z avstrijskim pogajalcem grofom Kaunitzem se niso niti poskusili posvetovati. V maju je avstrijska vlada javno protestirala proti mirovnim pogojem. Uspela je dose\xc4\x8di le, da je bilo v pogodbi priznanje pragmati\xc4\x8dne sankcije omenjeno kot ena od osnov miru._NEWLINE_Francija, Velika Britanija in Nizozemska so kon\xc4\x8dno mirovno pogodbo podpisale 18. oktobra 1748. Nejevolja in razo\xc4\x8daranje ostalih udele\xc5\xbeencev vojne se je kazala tudi v tem, da so \xc5\xa0panci podpisali pogodbo dva dni kasneje, Avstrijci 8. novembra in predstavniki Sardinije \xc5\xa1ele 20. novembra.\n_START_SECTION_\nPotem\n_START_PARAGRAPH_\nRazen Velike Britanije, ki je bila zadovoljna, da je dokaj sre\xc4\x8dno iz\xc5\xa1la iz neza\xc5\xbeelene vojne, so bili vsi drugi udele\xc5\xbeenci vojne razo\xc4\x8darani. Francozi niso mogli razumeti, da njihova vlada v pogajanjih ni uveljavila izredno velike voja\xc5\xa1ke prednosti na Nizozemskem. Mar\xc5\xa1al von Sachsen je domneval, da zato, da je Friderik II. lahko obdr\xc5\xbeal \xc5\xa0lezijo. Vendar je bil Friderik II. druga\xc4\x8dnega mnenja, ko je v svojem stilu izjavil, da "Franciji vladajo idioti in ignoranti, \xc4\x8de tako slabo izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo prednost svojega mo\xc4\x8dnega polo\xc5\xbeaja". Celo angle\xc5\xa1ki politiki so se kasneje \xc4\x8dudili "kako je mogo\xc4\x8de, da so jim dali Francozi tak\xc5\xa1ne pogoje in da so prelili toliko krvi in zapravili toliko sredstev za prazen ni\xc4\x8d." Javno mnenje v Parizu je sprejelo kot narodno poni\xc5\xbeanje tudi manj pomembno postavko v pogodbi, v kateri francoska vlada obljublja, da bo s francoskega ozemlja izgnala princa Karla Edvarda Stuarta, vodjo upora leta 1745 (ker princ Francije ni hotel zapustiti, so ga prisilno izgnali v \xc5\xa0vico)._NEWLINE_Ozemeljske izgube je utrpela edino Avstrija. Marija Terezija se zlasti z izgubo \xc5\xa0lezije ni mogla sprijazniti. \xc5\xa0e z ve\xc4\x8djim poletom je nadaljevala upravne reforme, ki jih je za\xc4\x8dela \xc5\xbee pred vojno. Pri\xc5\xa1lo je do temeljite obnove in reorganizacije vojske. Svoje vojske so po zaklju\xc4\x8dku vojne krepile in izpopolnjevale tudi druge dr\xc5\xbeave. Mir so o\xc4\x8ditno vsi razumeli kot premirje, kot predah pred novim spopadom (sedemletno vojno)._NEWLINE_Aachenski mir pa je vendarle prinesel stabilnost Italiji. Nova ozemeljska razdelitev in miroljubnost novega \xc5\xa1panskega kralja Ferdinanda VI. sta omogo\xc4\x8dili, da so odlo\xc4\x8ditve iz Aachna obveljale do izbruha prve koalicijske vojne leta 1792._NEWLINE_Nespo\xc5\xa1tovanje zavezni\xc5\xa1tev in pogodb med vojno in pri mirovnih pogajanjih je politike napeljala na razmi\xc5\xa1ljanja o novih zavezni\xc5\xa1kih povezavah. V naslednjem desetletju je tako pri\xc5\xa1lo do povsem spremenjene politi\xc4\x8dne slike Evrope.'