b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cevelj (dol\xc5\xbeinska mera)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cevelj (angle\xc5\xa1ka ozna\xc4\x8dba ft) je enota za dol\xc5\xbeino. Izvirno je mera pomenila dol\xc5\xbeino \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega stopala. Enota je enaka 12. palcem (colam) in 1/3 jarda._NEWLINE_Najbolj raz\xc5\xa1irjena enota \xc4\x8develj danes je imperialni \xc4\x8develj, ki je enak 0,3048 m. V\xc4\x8dasih to enoto ozna\xc4\x8dijo z opu\xc5\xa1\xc4\x8dajem. 30\' pomeni 30 \xc4\x8devljev. Na podoben na\xc4\x8din ozna\xc4\x8dijo palce z narekovajem tako da 6\'3" pomeni 6 \xc4\x8devljev 3 palce._NEWLINE_\xc4\x8cevelj so kot enoto uporabljale skoraj vse kulture. Najstarej\xc5\xa1i znani standardiziran \xc4\x8develj izhaja iz sumerskega kipa vladarja Gudee iz Laga\xc5\xa1a. Gudea ga je okoli leta 2575 pr. n. \xc5\xa1t. dolo\xc4\x8dil kot 0,2645 m._NEWLINE_Imperialni \xc4\x8develj so od Egip\xc4\x8danov prevzeli Grki, \xc5\xa1e kasneje pa so Rimljani prevzeli dalj\xc5\xa1i \xc4\x8develj._NEWLINE_Poleg trenutnega standardnega imperialnega \xc4\x8devlja obstaja \xc5\xa1e ameri\xc5\xa1ki geodetski \xc4\x8develj, ki ga uporablja le Ameri\xc5\xa1ki obalni in geodetski urad. Dolo\xc4\x8den je natan\xc4\x8dno kot 12 ameri\xc5\xa1kih geodetskih palcev, oziroma pribli\xc5\xbeno 0,3048006 m._NEWLINE_Omeniti velja \xc5\xa1e dunajski \xc4\x8develj ali kar \xc4\x8develj, ki je bil enak 12. dunajskim palcem (avstrijskim colam), oziroma 0,316(08) m._NEWLINE_V nekaterih dr\xc5\xbeavah navajajo vi\xc5\xa1ino \xc4\x8dloveka s \xc4\x8devlji in palci. \xc4\x8ce za \xc4\x8dloveka re\xc4\x8dejo, da je visok \xc2\xbbpet \xc4\x8devljev enajst\xc2\xab, to pomeni, da je visok 5 \xc4\x8devljev in 11 palcev ali okoli 180 centimetrov. Njegovo vi\xc5\xa1ino zapi\xc5\xa1emo kot 5\'11"._NEWLINE_\xc4\x8cevlje \xc5\xa1e vedno uporabljajo tudi v letalstvu, saj je trikrat manj\xc5\xa1a mera od metra in v\xc4\x8dasih tudi sorazmerno prikladnej\xc5\xa1a. Najvi\xc5\xa1je do sedaj je na primer poletel 22. avgusta 1963 na svojem zadnjem poletu 91 (polet 3-22-36) Nasin preskusni pilot Joseph Albert Walker s preskusnim raketnim letalom X-15A #3 (56-6672) 354.200 \xc4\x8devljev ali 107,96 km. Ta in njegov prej\xc5\xa1nji za slaba 2 km ni\xc5\xbeji polet 90 (3-21-32) \xc5\xa1tejeta po dolo\xc4\x8ditvi Mednarodne aeronavti\xc4\x8dne zveze (FAI) tudi kot vesoljski polet.'