b'\n_START_ARTICLE_\nRa\xc4\x8dunalnik\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovne naprave za ra\xc4\x8dunanje so se pojavile \xc5\xbee v antiki, mehanske pomo\xc4\x8dnike pa so izumili v 17. stoletju. V tem stoletju se je prvi\xc4\x8d pojavila angle\xc5\xa1ka beseda computer (ra\xc4\x8dunar, danes v pomenu ra\xc4\x8dunalnik); takrat se je nana\xc5\xa1ala na osebe, ki so opravljale najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e izra\xc4\x8dune, pogosto kot poklic. Prve ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke naprave so zasnovali v 19. stoletju, v sodobni obliki pa so se opredmetile \xc5\xa1ele v 1940.-ih.\n_START_SECTION_\nPrva ra\xc4\x8dunska naprava za splo\xc5\xa1no rabo\n_START_PARAGRAPH_\nPrve ra\xc4\x8dunske stroje je zasnoval \xc5\xbee francoski matematik Blaise Pascal (se\xc5\xa1tevanje in od\xc5\xa1tevanje) in nem\xc5\xa1ki matematik Gottfried Leibniz (mno\xc5\xbeenje in deljenje) v 17.stoletju. Ta sta omogo\xc4\x8dila osnovne kalkulatorske dose\xc5\xbeke. Na tej napravi so opazno nadaljevali razvoj, a najve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeek se je zgodil v okviru Analiti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Univerze Cambridge. Charles Babbage, angle\xc5\xa1ki strojni in\xc5\xbeenir in polimatematik, je prvi za\xc4\x8drtal na\xc4\x8din delovanja programabilnega ra\xc4\x8dunalnika, ki je sledil navodilom po tablicah z luknjicami in je opazno obogatil Pascalovo zasnovo s strojni\xc5\xa1kim znanjem. Stroj je deloval na paro in je po zasnovi in uporabi diferencialnih izra\xc4\x8dunov prvi in najpomembnej\xc5\xa1i preskok v razvoju ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega stroja. Babbage je obi\xc4\x8dajno ozna\xc4\x8den kot o\xc4\x8de ra\xc4\x8dunalnika. Babbage je v zgodnjem 19. stoletju zasnoval in izumil prvi mehani\xc4\x8dni ra\xc4\x8dunalnik. Pri vpeljevanju diferencialnih izra\xc4\x8dunov in kotnih funkcij pri izra\xc4\x8dunavanju te\xc5\xbejih matemati\xc4\x8dnih podvigov se je oprl na delo francoskega matematika Gasparda de Pronya, ki je pri delu logaritmi\xc4\x8dnih tabel in trigonometrije prepu\xc5\xa1\xc4\x8dal po zgledu na industrijsko metodo teko\xc4\x8dega traku izra\xc4\x8dune manj\xc5\xa1ih delov ra\xc4\x8dunskega izraza  preprostih delavcem, ki so opravili svoje delo in prepustili drugi skupini izra\xc4\x8dune. Po delu na njegovem revolucionarnem diferen\xc4\x8dnem stroju, zasnovanemu za pomo\xc4\x8d pri navigacijskih izra\xc4\x8dunih, je leta 1833 spoznal, da je mo\xc5\xbena izvedba tudi mnogo bolj zapletene naprave, t. i. analiti\xc4\x8dni stroj. Vnos programov in podatkov je predvidel s pomo\xc4\x8djo luknjanih kartic, iznajdbo, ki je v tistem \xc4\x8dasu omogo\xc4\x8dala krmiljenje tkalnih strojev. Kot izhod naj bi naprava uporabljala tiskalnik, \xc4\x8drtalnik in zvonec. Stroj naj bi ravno tako bil zmo\xc5\xbeen luknjanja kartic s \xc5\xa1tevilkami, kar bi lahko uporabil kasneje med procesom izra\xc4\x8dunavanja. Stroj naj bi vklju\xc4\x8deval tudi aritmeti\xc4\x8dno logi\xc4\x8dno enoto (angl. arithmetic logic unit, ALU), nadzornika tokov v obliki pogojnega vejenja in programskih zank, in naj bi vseboval tudi spomin, kar vse skupaj perdstavlja obliko, ki bi jo s sodobnimi pojmi opisali kot Turingovemu stroju enakovredno._NEWLINE_Stroj je bil pribli\xc5\xbeno stoletje pred \xc4\x8dasom. Vse sestavne dele bi morali izdelati ro\xc4\x8dno, kar je bil velik problem za napravo, sestavljeno iz tiso\xc4\x8dev sestavnih delov. S\xc4\x8dasoma je zaradi odlo\xc4\x8ditve angle\xc5\xa1ke vlade, da zaustavi financiranje, projekt po\xc4\x8dasi zamrl. V razvoju se je Babbagu pridru\xc5\xbeila tudi Ada Lovelace, sicer h\xc4\x8der lorda Byrona, ki je znanstveni skupnosti predstavila nadaljnji razvoj Analiti\xc4\x8dnega stroja in tako prva predstavila vse mo\xc5\xbenosti sodobnega osebnega ra\xc4\x8dunalnika. Poleg Babbegeve zamisli stroja, ki lahko opravlja razli\xc4\x8dne naloge, je ona dodala tudi dimenzijo izra\xc4\x8dunavanja tudi druga\xc4\x8dnih vrednosti, ki se lahko prenesejo v glasbo, besede, simbolne vrednosti. Kot del predstavitve analiti\xc4\x8dnega stroja je ponudila tudi na\xc4\x8din, kako bi tak stroj lahko izra\xc4\x8dunaval naloge in tako velja za prvega ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega programerja. Ada Lovelace je ponudila Babbagu tudi poslovno sodelovanje, ki ga ta ni sprejel, ker se je opiral na vladno pomo\xc4\x8d pri razvoju. Tako Ada Lovelace kot Babbage sta kon\xc4\x8dala v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini, Lovelace ni nadaljevala z objavljanjem znanstvenih del in postala kasneje celo odvisnik od igranja na sre\xc4\x8do in opiatov._NEWLINE_Babbageov neuspe\xc5\xa1en poskus dokon\xc4\x8dati napravo bi lahko v najve\xc4\x8dji meri pripisali ne samo politi\xc4\x8dnim in finan\xc4\x8dnim razlogom, temve\xc4\x8d tudi njegovi \xc5\xbeelji razviti vedno bolj zmogljiv ra\xc4\x8dunski stroj in napredovati hitreje, kot bi kdorkoli drug lahko sledil. Kakorkoli, njegov sin, Henry Babbage, je po njegovi smrti v letu 1888 uspe\xc5\xa1no sestavil poenostavljeno verzijo ra\xc4\x8dunske enote analiti\xc4\x8dnega stroja (mlin). Leta 1906 je uspe\xc5\xa1no prikazal njegovo uporabo pri prera\xc4\x8dunavanju tablic.\n_START_SECTION_\nPrvi analogni ra\xc4\x8dunalniki\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi polovici 20. stoletja so vedno ve\xc4\x8d znanstvenih zahtev podprli \xc5\xa1tevilni vedno bolj izpopopolnjeni analogni ra\xc4\x8dunalniki, ki so za osnovo izra\xc4\x8dunov uporabljali mehani\xc4\x8dni ali elektri\xc4\x8dni na\xc4\x8din obdelave izra\xc4\x8duna. Toda, vsi ti stroji niso bili programabilni in jim je s tem primanjkovalo prilagodljivosti in natan\xc4\x8dnosti sodobnih digitalnih ra\xc4\x8dunalnikov. Prvi sodobni analogni ra\xc4\x8dunalnik je bil stroj za napovedovanje plime, ki ga je izumil Sir William Thomson, Lord Kevin leta 1872. Diferencialni analizator, mehani\xc4\x8dni analogni ra\xc4\x8dunalnik zasnovan za re\xc5\xa1evanje diferencialnih ena\xc4\x8db s pomo\xc4\x8djo integralov, ki je uporabljal kolesca in diske, je leta 1876 izdelal James Thomson, brat bolj slavnega Lorda Kevina._NEWLINE_Umetnost mehani\xc4\x8dnega analognega ra\xc4\x8dunanja je vrh dosegla z diferencialnim analizatorjem, ki sta ga na MIT leta 1927 zgradila H. L. Hazen in Vannevar Bush. Naprava je bila zgrajena na osnovi mehani\xc4\x8dnih integratorjev Jamesa Thomsona in oja\xc4\x8devalcev navora, izumom H. W. Niemana. Preden je bila njihova zastarelost o\xc4\x8ditna, so zgradili 12 tovrstnih naprav.\n_START_SECTION_\nObdobje sodobnih ra\xc4\x8dunalnikov\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8din delovanja sodobnega ra\xc4\x8dunalnika je prvi v svoji razpravi O izra\xc4\x8dunljivih \xc5\xa1tevilih leta 1936 opisal ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki znanstvenik Alan Turing. Turing je ponovno dolo\xc4\x8dil meje dokazov in izra\xc4\x8dunov, ki jih je leta 1931 nakazal Kurt G\xc3\xb6del; G\xc3\xb6delov splo\xc5\xa1ni formalni jezik na osnovi aritmetike je nadomestil z izmi\xc5\xa1ljenimi in prav tako formalnimi napravami, ki so postale znane kot Turingovi stroji. Dokazal je, da bi neka taka naprava lahko bila sposobna izvesti katerokoli nedvoumno matemati\xc4\x8dno operacijo, \xc4\x8de bi le bila predstavljena v obliki algoritma. Dokazal je tudi, da ni re\xc5\xa1itve za tako imenovani Entscheidungsproblem (odlo\xc4\x8ditveni problem), in sicer tako, da izra\xc4\x8dunljivost problema za Turingov stroj ni vnaprej dolo\xc4\x8dena: na splo\xc5\xa1no ni mo\xc5\xbeno z algoritmom za katerikolo izbrano kombinacijo vhodnih podatkov in algoritmov dolo\xc4\x8diti, ali bo posamezni Turingov stroj program zaklju\xc4\x8dil ali bo tekel do neskon\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Vpeljal je tudi izraz \xc2\xbbSplo\xc5\xa1ni stroj\xc2\xab\xc2\xa0(sedaj bolj znan kot splo\xc5\xa1ni oz. univerzalni Turingov stroj), ki je izraz za stroj, ki lahko izvede katerokoli operacijo drugega ra\xc4\x8dunskega stroja, ali, z drugimi besedami, ra\xc4\x8dunsko operacijo ali izra\xc4\x8dun na osnovi programa, shranjenega na traku, s \xc4\x8dimer dose\xc5\xbeemo programabilnost naprave. Von Neumann je potrdil, da je osnovni koncept sodobnega ra\xc4\x8dunalnika plod teh Turingovih spoznanj. Turingovi stroji so \xc5\xa1e danes osnovni predmet ra\xc4\x8dunske teorije. Razen omejitev, ki so posledica njihovih kon\xc4\x8dnih spominskih zmo\xc5\xbenosti, za sodobne ra\xc4\x8dunalnike privzemamo, da so popolni po Turingu, kar pomeni, da imajo univerzalnemu Turingovemu stroju ustrezajo\xc4\x8do zmo\xc5\xbenost izvajanja algoritmov.\n_START_SECTION_\nPrvi elektromehani\xc4\x8dni ra\xc4\x8dunalniki\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnji digitalni ra\xc4\x8dunalniki so bili elektromehanski; elektri\xc4\x8dna stikala so za izvedbo ra\xc4\x8dunskih operacij usmerjala mehani\xc4\x8dne releje. Tovrstne naprave so imele nizko operativno hitrost in so jih s\xc4\x8dasoma nadomestili mnogo hitrej\xc5\xa1i popolnoma elektri\xc4\x8dni ra\xc4\x8dunalniki, ki so uporabljali vakuumske cevi oz. elektronke. Ra\xc4\x8dunalnik Z2, ki ga je leta 1939 izdelal nem\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir Konrad Zuse, je bil eden najzgodnej\xc5\xa1ih primerov elektromehanskega relejnega ra\xc4\x8dunalnika._NEWLINE_Leta 1941 je Zuse nadgradil svojo predhodno napravo z Z3, prvim delujo\xc4\x8dim elektromehani\xc4\x8dnim programabilnim, popolnoma avtomatskim digitalnim ra\xc4\x8dunalnikom.  Z3 je sestavlljalo 2000 relejev, kar je omogo\xc4\x8dalo 22 bitne zloge, ki so usmerjali delovno frekvenco 5\xe2\x80\x9310\xc2\xa0Hz. Programska koda in podatki so se hranili na luknjanem celuloidnem filmskem traku. V nekaterih pogledih je bil podoben sodobnim ra\xc4\x8dunalnikom, prvi pa je omogo\xc4\x8dal \xc5\xa1tevilne napredne zmo\xc5\xbenosti, npr. \xc5\xa1tevila s plavajo\xc4\x8do vejico. Zamenjava za izvedbo zahtevnega deseti\xc5\xa1kega sistema (ki ga je predvidel Charles Babbage) z mnogo enostavnej\xc5\xa1im dvoji\xc5\xa1kim je pomenila, da so Zusejeve naprave bile enostavnej\xc5\xa1e za izdelavo in predvidoma bolj zanesljive, zlasti upo\xc5\xa1tevaje takratno stanje tehnologije. Z3 je bil najverjetneje po Turingu popoln stroj.\n_START_SECTION_\nPojav elektronskih programabilnih ra\xc4\x8dunalnikov na osnovi elektronk\n_START_PARAGRAPH_\nPolno elektronski elementi so kmalu nadomestili njihove mehanske in elektromehanske ekvivalente, nekako v \xc4\x8dasu, ko so digitalni izra\xc4\x8duni nadomestili analogne. In\xc5\xbeenir Tommy Flowers, ki je v 1930ih delal pri po\xc5\xa1tnem raziskovalnem uradu (Post Office Research Station) v Londonu, je pri\xc4\x8del raziskovati mo\xc5\xbene na\xc4\x8dine uporabe elektronike v telefonskem prometu. Poskusna oprema, ki jo je zgradil leta 1934, je v redno uporabo pre\xc5\xa1la 5 let kasneje, pri \xc4\x8demer je z uporabo tiso\xc4\x8dev vakuumskih cevi del telefonske centrale spremenil v elektronski sistem za obdelavo podatkov. V ZDA sta leta 1942 John Vincent Atanasoff in Clifford E. Berry na Univerzi v Iowi (Iowa State University) razvila in testirala ra\xc4\x8dunalnik Atanasoff\xe2\x80\x93Berry Computer (ABC), prvi \xc2\xbbavtomatski elektronski digitalni ra\xc4\x8dunalnik\xc2\xab. Tudi ta naprava je bila popolnoma elektronska in je delovala na osnovi 300 elektronk, pri \xc4\x8demer je za shranjevanje podatkov uporabljala mehanski vrte\xc4\x8di se boben._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so Britanci v Bletchley Parku dosegli vrsto pomembnih uspehov pri razvozlavanju \xc5\xa1ifriranih nem\xc5\xa1kih voja\xc5\xa1kih sporo\xc4\x8dil. Nem\xc5\xa1ki \xc5\xa1ifrirni stroj, Enigma, so sprva napadli s pomo\xc4\x8djo elektro-mehanskih bomb. Za strtje bolj zapletenega stroja Lorenz SZ 40/42, ki so ga uporabljali za voja\xc5\xa1ka sporo\xc4\x8dila na vi\xc5\xa1jih nivojih poveljevanja, so Max Newman in sodelavci nastavili prej omenjenega Flowersa, ki je med februarjem in koncem leta 1943 zgradil stroj z imenom Colossus. Po zaklju\xc4\x8dku funkcionalnih preizkusov decembra leta 1943 so Colossus 18. januarja 1944 prenesli v Bletchley Park  in z njim napadli prvo sporo\xc4\x8dilo 5. februarja._NEWLINE_Colossus je bila prva elektronska digitalna programabilna ra\xc4\x8dunska naprava. Zasnovana je bila na osnovi velikega \xc5\xa1tevila vakuumskih cevi; za vnos je uporabljala papirni trak in jo je bilo mo\xc4\x8d nastaviti za razre\xc5\xa1evanje razli\xc4\x8dnih booleanskih operacij nad podatki, toda ni bila popolna po Turingu. Colossus Mk I (Mark I - razli\xc4\x8dica I) so kasneje spremenili v skupaj 10 strojev Mk II. Colossus Mark I je vseboval 1500 termalnih elektronk, toda Mark II s skupaj 2400 cevmi je bil 5-krat hitrej\xc5\xa1i in enostavnej\xc5\xa1i za rokovanje kot Mark I, s \xc4\x8dimer so zelo pohitrili postopek de\xc5\xa1ifriranja._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki ENIAC (Electronic Numerical Integrator and Computer) je bil prvi elektronski programabilni ra\xc4\x8dunalnik, zgrajen v ZDA. \xc4\x8ceprav je bil ENIAC podoben Colossusu, je bil znatno hitrej\xc5\xa1i in prilagodljivej\xc5\xa1i. Nedvomno je bil po Turingu popolna naprava in je lahko izra\xc4\x8dunal katerikoli problem, ki je ustrezal njegovi koli\xc4\x8dini spomina. Tako kot pri Colossusu, je bil "program" na ENIACu dolo\xc4\x8den s pomo\xc4\x8djo nastavitev povezovalnih kablov in stikal, kar je znatno druga\xc4\x8de kot je to s programi postalo obi\xc4\x8dajno v elektronskih napravah kasneje. Ko je avtor izdelal program, ga je bilo v ra\xc4\x8dunalnik potrebno vnesti ro\xc4\x8dno preko ustrezno nastavitve vti\xc4\x8dnic in stikal._NEWLINE_ENIAC je zdru\xc5\xbeeval visoko hitrost elektronike in zmo\xc5\xbenost programabilnosti za razre\xc5\xa1evanje zahtevnih problemov. Se\xc5\xa1teval in od\xc5\xa1teval je lahko 5000 krat v sekundi, tiso\xc4\x8dkrat hitreje kot katerakoli naprava tistega \xc4\x8dasa. Vseboval je tudi module za mno\xc5\xbeenje, deljenje in kvadratni koren. Vgrajeni spomin je bil omejen na 20 besed (okoli 80 bytov). Gradnjo sta nadzorovala John Mauchly in J. Presper Eckert na Univerzi v Pennsylvaniji (University of Pennsylvania); ENIACova razvoj in izgradnja sta trajala od 1943 do polne operativnosti konec 1945. Naprava je bila velikanska, tehtala je 30 ton, uporabljala 200 kilowattov elektri\xc4\x8dne mo\xc4\x8di in vsebovala preko 18,000 vakuumskih cevi, 1.500 relejev, in stotine tiso\xc4\x8dev uporov, kondenzatorjev in induktorjev.\n_START_SECTION_\nShranjevanje programov odpravi potrebo po vsakokratnem o\xc5\xbei\xc4\x8denju\n_START_PARAGRAPH_\nPrve ra\xc4\x8dunske naprave so uporabljale stati\xc4\x8dne programe. Sprememba delovanja je zahtevala ponovno razmestitev \xc5\xbeic in prestavitev strukture. To se je spremenilo z uporabo ra\xc4\x8dunalnika, ki je program shranil. Tak ra\xc4\x8dunalnik po zasnovi vsebuje nabor ukazov in lahko v spominu hrani skupek ukazov (ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki program), ki v podrobnostih opredeljuje izra\xc4\x8dun. Teoreti\xc4\x8dno osnovo za v ra\xc4\x8dunalniku hranjeni program je v svoji objavi leta 1936 obdelal Alan Turing. Leta 1945 se je Turing pridru\xc5\xbeil angle\xc5\xa1kemu nacionalnemu laboratoriju za fiziko in pri\xc4\x8del delo pri razvoju digitalnega ra\xc4\x87unalnika z elektronsko hranjenim programom. Njegovo poro\xc4\x8dilo iz leta 1945 \xc2\xbbNa\xc4\x8drt elektronskega kalkulatorja\xc2\xab\xc2\xa0(Proposed Electronic Calculator) je bila prva specifikacija za tak\xc5\xa1no napravo. John von Neumann je leta 1945 na Univerzi v Pennsylvaniji prav tako objavil \xc2\xbbPrvi osnutek poro\xc4\x8dila o EDVAC-u\xc2\xab\xc2\xa0(First Draft of a Report on the EDVAC; Electronic Discrete Variable Automatic Computer)._NEWLINE_Manchester Small-Scale Experimental Machine (SSEM) z vzdevkom Baby je bil prvi ra\xc4\x8dunalnik s shranjenim programom na svetu. Zgradili so ga na Victoria University of Manchester Frederic C. Williams, Tom Kilburn in Geoff Tootill. Prvi program je izvedel 21. junija 1948. Zasnovan je bil kot testni poligon za Williamsovo cev, prvo RAM digitalno spominsko napravo. \xc4\x8ceprav je bil ra\xc4\x8dunalnik za tisi \xc4\x8das \xc2\xbbmajhen in primitiven\xc2\xab, je bil vendarle prva delujo\xc4\x8da naprava, ki je vsebovala elemente, ki danes sestavljajo jedro sodobnih ra\xc4\x8dunalnikov. Takoj, ko so s SSEM prikazali izvedljivost zasnove, so na univerzi spro\xc5\xbeili projekt njegove nadgradnje v \xc5\xa1e bolj uporabni ra\xc4\x8dunalnik, Manchester Mark 1._NEWLINE_Mark 1 je nato hitro postal prototip za Ferranti Mark 1, prvi komercialno dosegljiv splo\xc5\xa1no uporaben ra\xc4\x8dunalnik na svetu. Izdelalo ga je podjetje Ferranti in februarja 1951 dostavilo Univerzi v Manchestru. Najmanj sedem teh naprav so nato dobavili v letih med 1953 in 1957, eno izmed teh tudi laboratorijem podjetja Shell v Amsterdamu. Oktobra 1947 se je vodstvo britanskega oskrbovalnega podjetja J. Lyons & Company odlo\xc4\x8dilo, da bodo aktivno podprli komercialni razvoj ra\xc4\x8dunalnikov. Ra\xc4\x8dunalnik LEO I je pri\xc4\x8del z delovanjem aprila 1951 in izvedel prvi redni rutinski pisarni\xc5\xa1ki program na svetu.\n_START_SECTION_\nV ra\xc4\x8dunalnikih tranzistorji nadomestijo vakuumske cevi\n_START_PARAGRAPH_\nDvopolni tranzistor so izumili leta 1947. Od leta 1955 dalje so v ra\xc4\x8dunalnikih tranzistorji nadomestili vakuumske cevi in pripomogli k vzponu \xc2\xbbdruge generacije\xc2\xab\xc2\xa0 ra\xc4\x8dunalnikov. _NEWLINE_V primerjavi z vakuumskimi cevmi imajo tranzistorji precej prednosti: so manj\xc5\xa1i, potrebujejo manj elektri\xc4\x8dne mo\xc4\x8di kot vakuumske cevi, in s tem oddajajo manj toplote. Silicijevi kri\xc5\xbeni tranzistorju so bili tudi mnogo bolj zanesljivi kot vakuumske cevi in so imeli dalj\xc5\xa1i, skoraj neskon\xc4\x8dni, rok uporabe. Tranzistorski ra\xc4\x8dunalniki so lahko vsebovali desettiso\xc4\x8de binarnih logi\xc4\x8dnih vezij na sorazmerno manjhnem prostoru._NEWLINE_Na Univerzi v Manchestru je skupina pod vodstvom Toma Kilburna zasnovala in zgradila napravo, ki je uporabljala novo odkrite tranzistorje namesto cevi. Njihov prvi tranzistorski ra\xc4\x8dunalnik, in s tem tudi prvi na setu, je bil dokon\xc4\x8dan leta 1953, druga razli\xc4\x8dica pa aprila 1955. Kljub temu pa je naprava vsebovala cevi, s pomo\xc4\x8djo katerih je delovala pri 125\xc2\xa0kHz in brala ter zapisovala na spominske magnetne bobne, zaradi \xc4\x8desar ni bila prva popolnoma tranzistorska naprava na svetu. Ta naziv gre ra\xc4\x8dunalniku Harwell CADET iz leta  1955, ki ga je izdelal elektronski odsek Atomic Energy Research Establishment v Harwellu.\n_START_SECTION_\nIntegrirana vezja nadomestijo tranzistorje\n_START_PARAGRAPH_\nDo naslednjega ve\xc4\x8djega napredka v ra\xc4\x8dunski mo\xc4\x8di je pri\xc5\xa1lo s pojavom integriranih vezij._NEWLINE_Integrirano vezje si je prvi zamislil radarski znanstvenik Geoffrey W.A. Dummer, ki je delal na britanskem Ministrstvu za obrambo. Dummer je prvi\xc4\x8d javno predstavil svoj opis integriranega vezja na Simpoziju o napredku zmogljivih elektronskih sestavnih delov (Symposium on Progress in Quality Electronic Components) v Washingtonu 7. maja 1952._NEWLINE_Prve prakti\xc4\x8dne primere integriranih vezij sta izdelala Jack Kilby v podjetju Texas Instruments in Robert Noyce v Fairchild Semiconductor. Kilby je svoje za\xc4\x8detne ideje s podro\xc4\x8dja integriranih vezij zabele\xc5\xbeil julija 1958 in uspe\xc5\xa1no predstavil delujo\xc4\x8di integrirani primer 12. septembra 1958. V svoji patentni prijavi z dne 6. februarja 1959 je Kilby opisal svojo novo napravo kot \xe2\x80\x9ctelo iz polprevodnega materiala ... znotraj katerega so vsebovani (s tujko: integrirani) vsi sestavni deli elektronskega vezja.\xe2\x80\x9d Robert Noyce je predstavil svojo idejo integriranega vezja, le pol leta kasneje kot Kilby. Njegov \xc4\x8dip je re\xc5\xa1il precej prakti\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav, ki jih Kilbyev ni. Ena glavnih izbolj\xc5\xa1av je bila, da je Fairchild Semiconductor izdeloval \xc4\x8dipe na osnovi \xc5\xa1iroko dostopnega silicija, medtem ko je bil Kilbyev \xc4\x8dip izdelan iz germanija._NEWLINE_Iznajdba je najavila eksplozijo komercialne in osebne rabe ra\xc4\x8dunalnikov in je vodila do izuma mikroprocesorja. Dolo\xc4\x8ditev, to\xc4\x8dno katera naprava je bila prvi mikroprocesor, je te\xc5\xbeka, deloma tudi zaradi pomanjkanja splo\xc5\xa1no sprejete definicije pojma \xc2\xbbmikroprocesor\xc2\xab. Ve\xc4\x8dinoma je nesporno, da je bil prvi eno\xc4\x8dipni mikroprocesor Intel 4004 iz leta 1971, ki so ga zasnovali in opredmetili Ted Hoff, Federico Faggin in Stanley Mazor v podjetju Intel._NEWLINE_V obdobju med letoma 1978 in 1988 je v Sloveniji delovalo tudi podjetje Iskra Delta, eno redkih slovenskih podjetij z lastnim razvojem ra\xc4\x8dunalnikov. Podjetje je v najbolj\xc5\xa1ih \xc4\x8dasih zaposlovalo okoli 2000 strokovnjakov in drugega osebja. Podjetje je razpadlo po odpiranju vzhodnoevropskih trgov in delno tudi zaradi zamujanja pri sledenju novim tehnologijam._NEWLINE_12. avgusta 1981 je IBM predstavil IBM Personal Computer (IBM PC; IBM osebni ra\xc4\x8dunalnik). IBM PC je uporabljal takrat nov procesor Intel 8088. Tako kot ostali 16 bitni CPU-ji, je lahko uporabljal do 1 megabyte spomina in je uporabljal 8-bitni dostop podatkovnega vodila do spomina in vhodno/izhodnih naprav. Taka zasnova je omogo\xc4\x8dila uporabo obse\xc5\xbene, \xc5\xa1iroko dostopne in relativno cenene dru\xc5\xbeine 8 bitnih zdru\xc5\xbeljivih (kompatibilnih) podpornih \xc4\x8dipov. IBM se je za uporabo \xc4\x8dipa Intel 8088 odlo\xc4\x8dil po predhodnem testiranju procesorjev Motorola 68000 in Intel i8086, saj je za slednja ocenil, da sta za namen uporabe prezmogljiva. IBMov ugled v poslovnem svetu je omogo\xc4\x8dil, da je arhitektura IBM PC zasedla znaten del trga poslovne uporabe, in precej manj\xc5\xa1ih podjetij, ki so prodajale IBM-zdru\xc5\xbeljivo programsko in strojno opremo, je hitro zraslo po velikosti in pomenu, med njimi npr. Tecmar, Quadram, AST Research, in Microsoft.\n_START_SECTION_\nMobilnost in vzpon pametnih telefonov\n_START_PARAGRAPH_\nNadaljevanje minituarizacije ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih naprav, napredek v trajanju avtonomije prenosnih baterij in drugi dejavniki so v 1990-ih botrovali vedno ve\xc4\x8dji popularnosti prenosnih ra\xc4\x8dunalnikov. Isti razlogi so izdelovalcem omogo\xc4\x8dili vgradnjo vedno manj\xc5\xa1ih in zmogljivej\xc5\xa1ih sestavnih delov v mobilne telefone. Kasneje se pojavijo tako imenovani pametni telefon, ki uporabljajo razli\xc4\x8dne operacijske sisteme ter na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du postajajo po \xc5\xa1tevilu prevladujo\xc4\x8de ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke naprave; tako so izdelovalci samo za drugo \xc4\x8detrtletje leta 2013 poro\xc4\x8dali o prodaji 213 milijonov naprav.\n_START_SECTION_\nOpis pojma ra\xc4\x8dunalnik\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc4\x8dunalnik je naprava, ki obdeluje podatke v skladu s seznamom ukazov, katerega imenujemo program. Ra\xc4\x8dunalniki se pojavljajo v \xc5\xa1tevilnih fizi\xc4\x8dnih oblikah. Dandanes so enostavni ra\xc4\x8dunalniki lahko narejeni tako majhni, da se jih lahko vgradi v ro\xc4\x8dno uro, poganja pa jih baterija ure. Osebni ra\xc4\x8dunalniki (angl. Personal Computer; PC) mnogih izvedb so simboli informacijske dobe in so po mnenju mnogih to, kar bi naj pomenila beseda \xc2\xbbra\xc4\x8dunalnik\xc2\xab. Kljub temu je  najpogostej\xc5\xa1a oblika ra\xc4\x8dunalnika v dana\xc5\xa1nji rabi vgradni ra\xc4\x8dunalnik. Vgradni ra\xc4\x8dunalniki so majhne, preproste naprave, ki so pogosto uporabljene za nadzor nad drugimi napravami, najdemo jih lahko npr. v voja\xc5\xa1kih letalih, tovarni\xc5\xa1kih robotih, digitalnih kamerah in celo otro\xc5\xa1kih igra\xc4\x8dah._NEWLINE_Ra\xc4\x8dunalnik je vsestranski zaradi sposobnosti shranjevanja in izvajanja mno\xc5\xbeice ukazov, imenovanih programi. Po tem se razlikuje od navadnega kalkulatorja. Church-Turingova teza je matemati\xc4\x8dna izjava o tej vsestranskosti: Vsak ra\xc4\x8dunalnik z dolo\xc4\x8deno minimalno sposobnostjo je v principu sposoben opravljati iste naloge kot katerikoli drugi ra\xc4\x8dunalnik. Torej so ra\xc4\x8dunalniki s sposobnostjo in kompleksnostjo, ki se vrsti od osebnih digitalnih asistentov do superra\xc4\x8dunalnikov, zmo\xc5\xbeni opravljati iste ra\xc4\x8dunske naloge, \xc4\x8de imajo dovolj \xc4\x8dasa in prostora za shranjevanje podatkov.\n_START_SECTION_\nProgrami\n_START_PARAGRAPH_\nFunkcija, ki opredeljuje sodobne ra\xc4\x8dunalnike in jih razlo\xc4\x8duje od vseh drugih strojev, je ta, da se jih lahko sprogramira; ra\xc4\x8dunalniku posredujemo neke vrste ukaze (program), ki jih bo ra\xc4\x8dunalnik obdelal._NEWLINE_Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki program lahko vsebuje le nekaj in\xc5\xa1trukcij ali pa vsebuje ve\xc4\x8d milijonov ukazov, kot so to na primer programi za oblikovalnike besedil in spletne brskalnike. Tipi\xc4\x8dni sodobni  ra\xc4\x8dunalnik lahko izvaja milijardo ukazov na sekundo in redko napravi napako v ve\xc4\x8d letih delovanja. Veliki ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki programi, ki vsebujejo ve\xc4\x8d milijonov ukazov, obi\xc4\x8dajno v ve\xc4\x8d letih napi\xc5\xa1ejo skupine programerjev, in zaradi kompleksnosti naloge se s tem pove\xc4\x8da tudi mo\xc5\xbenost, da program vsebuje napake.\n_START_SECTION_\nUmetna inteligenca\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc4\x8dunalnik bo re\xc5\xa1il problem to\xc4\x8dno tako, kot je bil sprogramiran, ne glede na u\xc4\x8dinkovitost, alternativne re\xc5\xa1itve, mo\xc5\xbene bli\xc5\xbenjice ali mo\xc5\xbene napake v kodi. Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki programi, ki se u\xc4\x8dijo in prilagajajo, so del uveljavljajo\xc4\x8dega se podro\xc4\x8dja umetne inteligence in strojnega u\xc4\x8denja.'