b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica svetega Agapita, Palestrina\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica svetega Agapita mu\xc4\x8denca je stolnica in bazilika, ki sodi v predmestno \xc5\xa1kofijo Palestrina, Lacij, Italija.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev ima zelo staro zgodovino. Temeljila naj bi na poganskem templju posve\xc4\x8denem Jupitru, v notranjosti naselja Praeneste. Leta 898 so bile sem prinesene relikvije mu\xc4\x8denca Sv. Agapita, ki so danes ohranjene v bazilikalnem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du. Stavba je bila pove\xc4\x8dana pod \xc5\xa1kofom Cononejem, dodana sta bila dva hodnika in kripta pod obmo\xc4\x8djem prezbiterija. Bazilika je bila slovesno posve\xc4\x8dena 16. december 1117, posvetitev je vodil Pape\xc5\xbe Pashal II. _NEWLINE_Ta dragocena stavba je morala pretrpeti razli\xc4\x8dne posledice zgodovine, v katero je bila vklju\xc4\x8deno mesto Palestrina in njeni velika\xc5\xa1i iz dru\xc5\xbeine Colonna. Leta 1298 je mesto utrpelo dve uni\xc4\x8denji, najprej po nalogu pape\xc5\xbea Bonifacija VIII., ki je na sre\xc4\x8do prizanesel katedrali, drugo pa na pobudo pape\xc5\xbea Evgenija IV. leta 1437. Uni\xc4\x8denje, ki ga je povzro\xc4\x8dil kardinal Bartolomeo Vitelleschi je zajelo del zvonika, vhodni portal in vse relikvije Sv. Agapita, ki jih je kardinal prenesel v njegov rojstni kraj Corneto, danes Tarkvinija. Le nekaj ve\xc4\x8d kot stoletje kasneje, na pripro\xc5\xa1njo kardinala Marcantonio Colonna in pape\xc5\xbea Siksta V., so jih delno vrnili v Palestrino, ohranjene v cenjeni skrinjici iz srebra in dragih kamnov, ki se uporablja v procesiji na praznik v \xc4\x8dast Sv. Agapita, 18. avgusta. _NEWLINE_V naslednjih letih so bili izvedeni mnogi posegi in restavracije, nazadnje leta 1886, kakr\xc5\xa1no podobo ima katedrala \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nFasada ohranja romanski timpanon v svojem zgornjem delu, medtem ko je portal iz marmorja iz leta 1503, levo je grb kardinala Girolamo Bassi della Rovere, v centru Agapito s palmo mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva, na desni je grb dru\xc5\xbeine Colonna. Fasada ohranja sledove starodavne son\xc4\x8dne ure iz rimske dobe. _NEWLINE_Notranjost ima tri ladje, deljene s stebri, s stranskimi kapelami. Zgornji del ladje je okra\xc5\xa1en z medaljoni, ki prikazujejo portrete \xc5\xa1kofov v Prenestini, medtem ko so med okni upodobljeni svetniki in mu\xc4\x8deniki mesta. _NEWLINE_Cerkev hrani pomembna umetni\xc5\xa1ka dela, vklju\xc4\x8dno upodobitev glave Sv. Agapita, delo Carlo Saracenija, v kapeli v desni stranski ladji, Kri\xc5\xbeanje z Marijo in sv. Lorenzom, delo Girolamo Siciolante da Sermoneta, v notranjosti kapele sv. Lorenza in istega avtorja, leseni prestol predstavlja Odre\xc5\xa1enika, zdaj ohranjen v krstilnici._NEWLINE_Cerkev ima ve\xc4\x8d slik iz sedemnajstega in osemnajstega stoletja, v obmo\xc4\x8dju glavnega oltarja so freske in slike delo Bruschija, ki prikazujejo epizode iz \xc5\xbeivljenja in mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva Sv. Agapita (XIX stoletja). V levem hodniku je kopija Michelangelove Piet\xc3\xa0 di Palestrina in tabla iz \xc5\xa1estnajstega stoletja, ohranjena v kapeli razpela. _NEWLINE_Freske v prezbiteriju so delo Domenica Bruschija in prikazujejo prizore iz \xc5\xbeivljenja in mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva Sv. Agapita. _NEWLINE_V kripti so ostanki iz rimske dobe.'