b"\n_START_ARTICLE_\nPark G\xc3\xbcell\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nIdejo o drugem najve\xc4\x8djem parku v mestu je G\xc3\xbcell verjetno dobil na potovanjih po tujini, npr. v Angliji, kjer so parki slu\xc5\xbeili kot protiute\xc5\xbe industrializiranim mestom; na to nakazuje tudi izvirno angle\xc5\xa1ko ime \xc2\xbbpark\xc2\xab\xc2\xa0(ne katalonsko \xc2\xbbparc\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc5\xa1pansko \xc2\xbbparque\xc2\xab). G\xc3\xbcellov namen vsekakor ni bil ustvariti si zasebnega parka, temve\xc4\x8d prebivalcem Barcelone ponuditi kraj, ki bi jim nudil ob\xc4\x8dutek varnosti. Na po\xc5\xa1evnem bregu je bilo predvidenih 60 trikotnih parcel, ki naj bi jih prodali \xe2\x80\x9enadpovpre\xc4\x8dnim\xe2\x80\x9c ljudem z nekoliko ve\xc4\x8djimi miselnimi te\xc5\xbenjami in prizadevanji. Ta na\xc4\x8drt je \xc5\xbealostno propadel. Prodali so samo dve parceli, mesto pa ni pokazalo nikakr\xc5\xa1nega zanimanja in spodbude._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je G\xc3\xbcellov na\xc4\x8drt propadel, pa tega zagotovo ne moremo trditi za del na\xc4\x8drta, za katerega je bil odgovoren Gaud\xc3\xad. Pod njegovim vodstvom je povr\xc5\xa1ina vzcvetela, kot bi bila ogromen umetni\xc5\xa1ki spomenik. Kot tudi druga Gaud\xc3\xadjeva dela, je park G\xc3\xbcell poln raznolikih in vznemirljivih elementov, ki se med seboj harmoni\xc4\x8dno prepletajo in brez motenj vklapljajo v naravno okolje._NEWLINE_Za gradnjo parka G\xc3\xbcell si je Gaud\xc3\xad izbral Muntanya Pelado v severozahodni Barceloni. Zemlja je bila posu\xc5\xa1ena in neplodna in zdelo se je, da je tak\xc5\xa1no pomanjkanje vode popolnoma neprimerno za posaditev vsega rastlinja, ki ga naj bi imel park. Ampak Gaud\xc3\xad, prakti\xc4\x8den kot vedno, je pri\xc5\xa1el na genialno idejo. Strmo gri\xc4\x8devnato pobo\xc4\x8dje je izkoristil za oblikovanje vijugastega zidu, ki je pripomogel k zadr\xc5\xbeevanju vode v parku. _NEWLINE_Zid je oblikoval tako, da se vklju\xc4\x8duje v naravno okolje, hkrati pa ga je oplemenitil z mo\xc4\x8dnimi barvami, najbolj izrazito na tistih mestih, ki najhitreje privla\xc4\x8dijo o\xc4\x8di opazovalca, npr. na glavnem vhodu. Spodnji del zidu je zgrajen iz okrasnega neoklesanega kamenja. Proti vrhu se zid odebeli in zaklju\xc4\x8di z valovito obrobo, okra\xc5\xa1eno z mozaikom. Poleg estetskosti kamenja, ki se na svetlobi ble\xc5\xa1\xc4\x8di, ima ta tehnika \xc5\xa1e druge prednosti: zaradi kerami\xc4\x8dne obloge je zid vodoodporen in tako vodo zadr\xc5\xbeuje znotraj parka, hkrati pa park varuje tudi pred neza\xc5\xbeelenimi zunanjimi vsiljivci, saj gladka, zaokro\xc5\xbeena povr\xc5\xa1ina onemogo\xc4\x8da, da bi se je oprijeli \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki prsti. Tako kot zid, je celoten park zgrajen na principu sinteze lepega in prakti\xc4\x8dnega in zato park G\xc3\xbcell ka\xc5\xbee na Gaud\xc3\xadjev dvojni talent morda bolje, kot katera koli druga stvaritev.\n_START_SECTION_\nGlavni vhod\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni vhod je obokan z dvema paviljonoma, ki na prvi pogled spominjata na hi\xc5\xa1ici iz kak\xc5\xa1nega pravlji\xc4\x8dnega gozda. Zid in streha sta nepravilnih oblik in sprva dajeta vtis, kot da so ju le s te\xc5\xbeavo sestavile kak\xc5\xa1ne nespretne roke. A vtis pomanjkanja poenotenosti je zavajujo\xc4\x8d, paviljona in zid v resnici formirata izpopolnjeno enoto. Paviljona imata ovalen tloris; njuni steni sta videti, kot da rasteta iz zidu parka. Hi\xc5\xa1ici sta tako kot zid zgrajeni iz okrastega neoklesanega kamenja in okra\xc5\xa1eni z barvnimi mozai\xc4\x8dnimi kamni. Iz ene izmed hi\xc5\xa1ic \xc5\xa1trli 9\xc2\xa0m visok stolpi\xc4\x8d. Spet bi opazovalca zlahka zmedla nasprotja z naravnim ozadjem, a tukaj je Gaud\xc3\xad premi\xc5\xa1ljeno zdru\xc5\xbeil barve tako, da se mimoido\xc4\x8demu prikazujejo tako samoumevno, kot modra barva neba in beli oblaki na njem._NEWLINE_Vhod \xc5\xbee ka\xc5\xbee na glavna na\xc4\x8dela konstrukcije, ki jih obiskovalec opazuje skozi celoten park: osupljivi u\xc4\x8dinki, ki privla\xc4\x8dijo oko in nepravilne oblike, ki se harmoni\xc4\x8dno zlivajo v celoto. Material]i dajejo vtis bogatosti in sijaja, a vtis je spet napa\xc4\x8den, saj je Gaud\xc3\xad uporabil najcenej\xc5\xa1e surovine. Park je skoraj v celoti zgrajen iz materialov, najdenih skorajda na tleh.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dela gradnje in idejno ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nTeren je bil za poti in ceste prestrm, a Gaudi se ni odlo\xc4\x8dil za izravnavo terena, saj je svojo gradnjo \xc5\xbeelel popolnoma prilagoditi obstoje\xc4\x8demu povr\xc5\xa1ju. Poti je tako oblikoval kot viadukte in pasa\xc5\xbee. V ta namen je pridobil kr\xc5\xa1je (od starih, podrtih hi\xc5\xa1), ki ga je uporabil kot gradbeni material in ga obdal s sijajno kerami\xc4\x8dno plastjo s pomo\xc4\x8djo kola\xc5\xbene tehnike. Odpadne, zavr\xc5\xbeene delce, okru\xc5\xa1nine in drobce je pridobil v dobrih kerami\xc4\x8dnih delavnicah in jih v obliki mozaikov pritisnil v \xc5\xa1e vedno moker omet. S to tehniko je na za\xc4\x8detku stoletja \xc5\xbee napovedal umetni\xc5\xa1ko gibanje, ki se je razcvetelo v 20. stoletju: kola\xc5\xbeno tehniko dadaistov. Pri mozaikih je Gaud\xc3\xadju pomagal specialist na tem podro\xc4\x8dju Josep Maria Jujol. Pojavljajo se namigovanja, da mozaiki brez njegove pomo\xc4\x8di ne bi bili tako luksuzni, a tak\xc5\xa1ne \xc5\xa1pekulacije so bolj ali manj brez pomena, saj je arhitektura, kot je pravil tudi Gaud\xc3\xad sam, rezultat sodelovanja] in skupinskega dela._NEWLINE_Gaudi ni bil nikoli \xc4\x8disti teoretik. Prepri\xc4\x8dan je bil, da njegovo poslanstvo ni izumljati gigantskih projektov, temve\xc4\x8d raje dobro realizirati manj\xc5\xa1e. Tak\xc5\xa1no mi\xc5\xa1ljenje se mo\xc4\x8dno sklada z idejo 19. stoletja, ki se je v Angliji kazala v delih Williama Morrisa. Morris je izdeloval pohi\xc5\xa1tvo, ki je  bilo estetsko na zelo visoki ravni, a denarno dostopno tudi delavskemu razredu. Glavna te\xc5\xbenja je bila dvigniti raven ob\xc4\x8dutka za lepoto v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju. Gaud\xc3\xad je Morrisove ideje uporabil v \xc4\x8dasu, ko so ljudje te\xc5\xbeili k premagovanju lo\xc4\x8devanja med umetnostjo in obrtjo in posledi\xc4\x8dno med umetnostjo in \xc5\xbeivljenjem. Park G\xc3\xbcell je \xc4\x8disti dokaz, da ta ideja ni le pravilna, ampak tudi izvedljiva. A dejstvo, da mesto ni bilo preve\xc4\x8d navdu\xc5\xa1eno nad Gaudijevim projektom, ka\xc5\xbee tudi na to, da ljudstvo takrat \xc5\xa1e ni bilo pripravljeno na tako napredne ideje. Gaud\xc3\xad je s preprostimi, trivialnimi elementi dosegel veli\xc4\x8dasten estetski u\xc4\x8dinek in s tem napovedal ideje, ki so kubistom, \xc5\xa1e posebej njegovima rojakoma Picassu in Mir\xc3\xb3ju, prinesle svetovni uspeh in priznanje. _NEWLINE_Uporaba materialov, ki so bili manj kvalitetni in s tem manj trpe\xc5\xbeni, pa je Gaud\xc3\xadju kljub revolucionarnim idejam prineslo kar nekaj konstrukcijskih te\xc5\xbeav, kar je pomenilo, da je moral zgradbe zasnovati kot kompleksne strukture z razli\xc4\x8dnimi sloji, da bi jim je zagotovil trdnost in trpe\xc5\xbenost. Tak\xc5\xa1no slojevito gradnjo je s pridom uporabil npr. pri stolpi\xc4\x8dih na paviljonih. Superstruktura teh stolpi\xc4\x8dev je votla. Stene so narejene iz 6 cm debele notranje ope\xc4\x8dnate in betonske plasti ter oja\xc4\x8dane z 10\xc2\xa0mm debelo \xc5\xbeelezno plastjo. Vse to je prekrito s plastjo stre\xc5\xa1nikov in na koncu \xc5\xa1e s plastjo cementa, na katerega so prilepljeni mozai\xc4\x8dni del\xc4\x8dki. Tak\xc5\xa1na gradnja, ki je uporabljena na celotnem parku je pri\xc5\xa1la na dan \xc5\xa1ele leta 1922, ko so bili izvedeni prvi obnovitveni posegi.\n_START_SECTION_\nOsrednji del\n_START_PARAGRAPH_\nNajosupljivej\xc5\xa1i del parka pa je zagotovo arhitektonsko oblikovanje] tistega dela, ki ni bil predviden kot stanovanjsko obmo\xc4\x8dje in ki prikazuje pravo kvaliteto parka kot \xc5\xbeivljenjskega prostora. Ko obiskovalec stopi skozi vhod, se soo\xc4\x8di z monumentalnimi stopnicami, ki spominjajo na grajska stopni\xc5\xa1\xc4\x8da iz preteklosti. Stopnice se navzgor vijejo po dveh straneh, ki sta med seboj lo\xc4\x8deni z organskimi skulpturami in nizkim zidom in vodijo do osrednjega dela. Pot pred osrednjim delom preseka po\xc5\xa1ast, pravzaprav varuh parka \xe2\x80\x93 ku\xc5\xa1\xc4\x8dar pokrit s sijo\xc4\x8dimi mozai\xc4\x8dnimi ko\xc5\xa1\xc4\x8dki. Podobno \xc5\xbeival je Gaud\xc3\xad upodobil \xc5\xbee prej in sicer na vratih G\xc3\xbcellove posesti. Ku\xc5\xa1\xc4\x8dar ima simbolen pomen. Predstavlja pitona, varuha podzemnih voda. Gaud\xc3\xad je s tem namigoval na tisto, kar je za park ogromnega pomena \xe2\x80\x93 za ku\xc5\xa1\xc4\x8darjem se skriva zbiralnik, ki lahko nosi pribli\xc5\xbeno 12.000 litrov vode \xe2\x80\x93 zasnovana je bila kot zbiralec de\xc5\xbeevnice, s katero so oskrbovani suhe predele parka. Naprej po stopnicah stoji \xc5\xa1e en plazilec, ka\xc4\x8dina glava, ki ima prav tako simbolen pomen, Gaudi je tukaj namigoval na katalonski grb. Oba plazilca je Gaud\xc3\xad spretno uporabil kot pokrova za cisterno._NEWLINE_Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de se na vrhu spremeni v gozd dorskih stebrov, ki spominja na gr\xc5\xa1ki tempelj. Morda se je Gaudi s tem hotel pokloniti svojemu sponzorju, navdu\xc5\xa1encu nad anti\xc4\x8dnimi umetninami. Stebri so postavljeni tako, da je videti, kot da podpirajo sti\xc4\x8dne to\xc4\x8dke na navidezni mre\xc5\xbei. Odvisno od tega, kje stoji opazovalec, se zdi, da stebri tvorijo neprodu\xc5\xa1en gozd, v katerem vsak naslednji steber izginja za prej\xc5\xa1njim. A Gaud\xc3\xad ne bi ostal zvest samemu sebi, \xc4\x8de se pri oblikovanju spomina na klasi\xc4\x8dno Gr\xc4\x8dijo ne bi tudi malce pozabaval. Zunanji stebri so v skladu z gr\xc5\xa1ko navado tanko oblikovani in nagnjeni proti podstavku. A v Gaud\xc3\xadjevi verziji je ta zna\xc4\x8dilnost veliko bolj, celo pretirano poudarjena. Tako kot plazilca, pa imajo tudi stebri ve\xc4\x8d funkcij. Niso namre\xc4\x8d le podporniki, ki dr\xc5\xbeijo streho in streha ni le streha, ampak tudi tla ne\xc4\x8desa drugega. Od zunaj streha slu\xc5\xbei kot kvadrat \xe2\x80\x93 tla za osrednji del parka. Ta prostor je bil namenjen za tr\xc5\xbenico, se pravi zborni prostor in isto\xc4\x8dasno, spet po anti\xc4\x8dnih vzorih, za amfiteater. Cel park kot je bil mi\xc5\xa1ljen na za\xc4\x8detku, namre\xc4\x8d predstavlja ogromen amfiteater. Gledalci ne bi sedeli nasproti odra \xe2\x80\x93 za sede\xc5\xbee bi slu\xc5\xbeile kar hi\xc5\xa1e okrog parka. A od prvotnega na\xc4\x8drta je ostal samo kvadrat, ali gr\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, kot ga je rad imenoval Gaud\xc3\xad, brez hi\xc5\xa1._NEWLINE_Stebri v tem smislu ne opravljajo le funkcije stebrov, ampak slu\xc5\xbeijo \xc5\xa1e kot nekak\xc5\xa1ni vodovodi za zbiranje de\xc5\xbeevnice. Tako velika povr\xc5\xa1ina namre\xc4\x8d zbere veliko koli\xc4\x8dino vode v relativno kratkem \xc4\x8dasu. Stebri so, \xc4\x8deprav so videti zelo masivni, votli, tla \xc2\xbbgr\xc5\xa1kega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da\xc2\xab\xc2\xa0pa skrivajo zapleteno notranjo mre\xc5\xbeo. Tla so popolnoma ravna, zato voda ne odteka v nobeno smer. Ker niso cementirana, lahko posrkajo vodo, ta pa se shrani v \xc5\xa1tevilne zbiralne posode v stebrih. Skozi cevi potem ste\xc4\x8de navzdol po votlih stebrih, ob \xc4\x8demer se na poti v cisterne tudi filtrira. Da hodnik ne bi deloval preve\xc4\x8d zmedeno, je vrsta stebrov ponekod prekinjena. Na ta prazna mesta je Gaud\xc3\xadjev prijatelj Jujol namestil velike pisane medaljone.\n_START_SECTION_\nKlop\n_START_PARAGRAPH_\nVodni sistem pa \xc5\xa1e vedno ne iz\xc4\x8drpa vse bogatosti razli\xc4\x8dnih estetsko-funkcionalnih elementov v parku. Zid, ki obdaja gledali\xc5\xa1ko teraso, varuje obiskovalce pred padcem, a je hkrati oblikovan kot dolga klop. Terasa je s tem postala edinstveno zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer se obiskovalci sestajajo na tej znameniti 'neskon\xc4\x8dni' klopi, ki se vijugasto ovija okrog terase. Zaradi te zna\xc4\x8dilnosti lahko obiskovalci kljub velikemu \xc5\xa1tevilu tvorijo posamezne intimne skupine. V tej fazi je Gaud\xc3\xad posvetil ogromno pozornosti organski metodi gradnje. Pri oblikovanju klopi se je zelo potrudil, da je njene oblike kar se le da prilagodil fiziologiji \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa. V \xc5\xbeelji po najve\xc4\x8dji preciznosti je menda posedel nagega \xc4\x8dloveka v \xc5\xa1e vedno upogljiv mavec in odtis uporabil za izgradnjo klopi. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav se okras na klopi zdi abstrakten, so v skladu z Gaud\xc3\xadjevim ustvarjanjem '\xc4\x8dlove\xc5\xa1ki', 'naravni'. Da bi prepre\xc4\x8dil, da barve ne bi ostale neopazne, je tukaj uporabil morda najbolj razko\xc5\xa1no umetni\xc5\xa1ko rabo 'razbite keramike'. Pri tem se je zana\xc5\xa1al na umetni\xc5\xa1ko ob\xc4\x8dutljivost svojih delavcev, ki so mu pomagali pri mozaikih, saj celotne klopi nikakor ne bi mogel okrasiti sam. Nekateri kritiki trdijo, da je bila klop okra\xc5\xa1ena od desne proti levi, saj je v tej smeri mogo\xc4\x8de opazovati nara\xc5\xa1\xc4\x8danje ro\xc4\x8dnih spretnosti in domi\xc5\xa1ljije. So\xc4\x8dasno je klop vodoodporna in s tem tudi higieni\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nUnesco\n_START_PARAGRAPH_\nKljub pisanim barvam mozaikov, pa celotna podoba parka nikakor ne moti naravne podobe. \xc4\x8ce je klop Gaud\xc3\xadjev veliki dose\xc5\xbeek v povr\xc5\xa1inskem oblikovanju, potem je mre\xc5\xbea poti in cest prav tako velik dose\xc5\xbeek v konstrukciji in strukturalnem in\xc5\xbeeniringu. Svoja spoznanja in razmi\xc5\xa1ljanja je kasneje uporabil tudi pri gradnji svojega nedokon\xc4\x8danega \xc5\xbeivljenjskega projekta, barcelonske katedrale Sagrada Familia._NEWLINE_S parkom G\xc3\xbcell je Gaud\xc3\xad ustvaril naselbino tam, kjer je bil teren za bivanje prej neprimeren in hkrati posvetil ogromno mero pozornosti ohranjevanju naravne pokrajine pri \xc4\x8demer bi rezultat lahko slu\xc5\xbeil kot model tudi v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu. V ta namen je bil park G\xc3\xbcell leta 1984 vzet pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito Unesca."