b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0tefan na Zilji\n_START_SECTION_\nGeografski polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tefan na Zilji le\xc5\xbei na obeh straneh reke Zilje v spodnji oz. srednji Ziljski dolini med glavnima grebenoma Karnijskih Alp z Ojstrnikom na jugu (2052 m.n.v.) ter Ziljskih Alp na severu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi so Srednjo Ziljsko dolino verjetno naselili zgodnji Slovenci oz. njihovi predniki za \xc4\x8dasa kne\xc5\xbeevine Karantanije. Od tedaj imamo neprekinjeno prisotnost sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v kraju. Zato je tudi \xc5\xbeupnija \xc5\xa1e leta 1924, torej v prvi avstrijski republiki, bila uradno po cerkvenih pravilih povsem slovenska. \xc5\xbdupnijska cerkev, ki je posve\xc4\x8dena sv. \xc5\xa0tefanu, je bila ustanovljena \xc5\xbee v 9. stoletju (leta 750 se za\xc4\x8dne pokristjanevanje Karantancev, ki pa ohranijo svoje lokalne pravice in svoje pravo). Cerkev sama je prvi\xc4\x8d zapisana v listini iz leta 1252._NEWLINE_Srednja Ziljska dolina je bila dolgo \xc4\x8dasa v lasti \xc5\xa1kofije v Bambergu, dokler ni pri\xc5\xa1lo v 13. stoletju do sporov z Gori\xc5\xa1kimi grofi, na kar je bil grad v Bla\xc4\x8dah uni\xc4\x8den. Po ponovni izgradnji pa je grad zopet bil poru\xc5\xa1en leta 1460 in od tedaj je ostal ru\xc5\xa1evina. Okoli leta 1500 je Zilja pri\xc5\xa1la pod oblast Habsbur\xc5\xbeanov._NEWLINE_Leta 1850 so bile ustanovljene v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji ob\xc4\x8dine sodobnega tipa. Dana\xc5\xa1nja ob\xc4\x8dina izhaja iz zdru\xc5\xbeitve leta 1973 dveh nekdaj ustanovljenih ob\xc4\x8din, to sta \xc5\xa0tefan na Zilji in Bla\xc4\x8de, ki tako skupaj obsegata nekdanje gospostvo Aichelburg.\n_START_SECTION_\nSlovenski obi\xc4\x8daji in nare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovino ob\xc4\x8dine zaznamujejo \xc5\xa1tevilni po\xc5\xbeari, med katerimi je tudi grad Aichelburg leta 1691 pogorel. Zime so bile neko\xc4\x8d na Zilji izredno stroge, in dolina povsem nedostopna. Preko gora so pa Ziljani trgovali s Kanalsko dolino. Tako je Ziljska dolina ohranila prastare obi\xc4\x8daje in prastar jezik. Slovensko nare\xc4\x8dje na Zilji - in tako v \xc5\xa0tefanu na Zilji - zaznamujejo \xc5\xa1e posebne zahodno slovanske zna\xc4\x8dilnosti, torej iz najbolj zgodnje dobe naseljevanja, ko so sosedje Karantancev bili \xc4\x8cehi oz. njihovi predniki._NEWLINE_Dodatno je Zilja redno poplavljala. S tem so pa travniki bili kisli, kar je bilo posebej ugodno za sedaj tradicionalno konjerejo. Iz tega pa se je razvil doma\xc4\x8di etnografsko zanimiv obi\xc4\x8daj \xc5\xa1tehvanja. Ta obi\xc4\x8daj \xc5\xa1teje, kot jezik, med prastare slovenske obi\xc4\x8daje. S konja morajo mladi fantje s palco ali starodavno sulico zbiti sod na drogu. To pa zmagovalcu daje pravico, da si sam izbere izvoljenko za \xc5\xbeeno. Ta tradicija se je dr\xc5\xbeala vse do 50ih let 20. stoletja._NEWLINE_Slovensko kulturno \xc5\xbeivljenje je bilo dokaj pestro na Zilji \xc5\xa1e v Prvi Republiki. Kulturna dru\xc5\xa1tva na Brdu, v Meli\xc4\x8dah in v Zahomcu so bila ustanovljena okoli 1910. leta in so zopet delovala po Prvi svetovni vojni oz. po koro\xc5\xa1kem plebiscitu leta 1920._NEWLINE_\xc5\xa0e leta 1924 so bile vse \xc5\xbeupnije v Spodnji Ziljski dolini izklju\xc4\x8dno slovenske, le v dveh grajskih kapelah se je molilo v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo ljudskem \xc5\xa1tetju 2001 ima \xc5\xa0tefan na Zilji 1.777 prebivalcev.'