b'\n_START_ARTICLE_\nAleksej II. Komnen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nAleksej je bil edinec cesarja Manuela I. Komnena in njegove druge \xc5\xbeene Marije Antio\xc5\xa1ke, h\xc4\x8derke antio\xc5\xa1kega kneza Rajmonda. O\xc4\x8de ga je zaradi utrditve odnosov z zahodnoevropskimi silami 2. marca 1180 poro\xc4\x8dil z Agnezo Francosko,  h\xc4\x8derko francoskega kralja Ludvika VII.. _NEWLINE_O\xc4\x8de je kmalu po poroki 24. septembra 1180 umrl in Aleksej je postal cesar, \xc4\x8deprav je imel komaj enajst let. Namesto njega je kot regentka vladala  njegova mati, dejanski vladar pa je bil njen izbranec in domnevni ljubimec  Aleksej Komnen, nesposoben ne\xc4\x8dak cesarja Manuela I.._NEWLINE_Njegova mati Marija je bila antio\xc5\xa1ka princesa, po poreklu Frankinja, ki je favorizirala zahodnjake in zato dobila \xc5\xa1irok krog nasprotnikov. Med njimi sta bila celo Aleksejeva polsestra Marija Komnena in njen mo\xc5\xbe Renier Montferra\xc5\xa1ki.  Njuna zarota leta 1181 je spodletela in Marija je ostala na prestolu.  _NEWLINE_Ko so maja 1182 v Konstantinoplu izbruhnili veliki protilatinski nemiri, so se stvari obrnile proti Alekseju in Mariji, ker je bil tokrat proti njima tudi Manuelov ne\xc4\x8dak Andronik Komnen, cesarski namestnik v Pontu. Andronik je z veliko vojsko krenil iz Male Azije proti prestolnici, potem pa se je v Kalcedonu ustavil in mirno \xc4\x8dakal, da se stvari razpletejo do konca. Regenta Alekseja Komnena so uporniki ujeli in predali Androniku, ki ga je oslepil in poslal v samostan.  Aprila je kon\xc4\x8dno vstopil v Konstantinopel, aretiral vse Marijine prista\xc5\xa1e in se javno zaklinjal, da je pri\xc5\xa1el kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik mladega cesarja Alekseja II., \xc4\x8deprav so bili njegovi nameni povsem druga\xc4\x8dni. Marijo je prisilil, da je postala redovnica in od\xc5\xa1la iz Konstantinopla, sebe pa je dal septembra 1183 okronati za socesarja. Alekseja II. so kmalu zatem zadavili, da cesarstvo ne bi imelo dveh vladarjev. _NEWLINE_Z Andronikovim pristankom in podporo je bilo pobito skoraj vse latinsko prebivalstvo Konstantinopla, skupaj pribli\xc5\xbeno 80.000 ljudi. Med njimi je bilo najve\xc4\x8d bene\xc5\xa1kih trgovcev.'