b'\n_START_ARTICLE_\nRazvojna psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nRazvojna psihologija je psiholo\xc5\xa1ka znanstvena disciplina, ki se osredoto\xc4\x8da na raziskovanje psiholo\xc5\xa1kih funkcij in njihovih sprememb v kontekstu ontogeneze posameznika (otro\xc5\xa1tvo, mladostni\xc5\xa1tvo, odraslost, zrelost in staranje), pri \xc4\x8demer so posamezne raziskave in teorije lahko posve\xc4\x8dene tudi le posameznim funkcijam (intelektualnim, kognitivnim, nevrolo\xc5\xa1kim, socialnim ali moralnim) in njihovim spremembam v toku razvoja ali le posameznim obdobjem \xc5\xbeivljenjskega cikla. Razvojne psihologije ne smemo zamenjevati z evolucijsko psihologijo, ki jo zanima razvoj psiholo\xc5\xa1kih funkcij v kontekstu filogeneze \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Raziskovalci - razvojni psihologi, ki prou\xc4\x8dujejo otro\xc5\xa1ko dobo, so razvili primerne raziskovalne metode in eksperimentalne naloge posebej za populacijo otrok. \xc4\x8ceprav spominjajo na otro\xc5\xa1ke igre, pa hkrati slu\xc5\xbeijo tudi za testiranje razli\xc4\x8dnih bolj ali manj dobro formuliranih hipotez (glej Sally-Anne test za primer testa, ki ga socialno kognitivni razvojni psiho(pato)logi uporabljajo za spremljanje razvoja socialno kognitivnih funkcij)._NEWLINE_Ko otroka pustimo, da se ukvarja sam s sabo, se nahaja v stanju budne nedejavnosti, ki mu omogo\xc4\x8da zaznavanje svojih ob\xc4\x8dutkov ali impulzov in njihovo mentalno predelavo. Ti ob\xc4\x8dutki postanejo njegovo osebno do\xc5\xbeivetje, kjer razvija ob\xc4\x8dutek sebstva, ki se skozi ponavljajo\xc4\x8de do\xc5\xbeivljanje in impulze okrepi in postaja kompleksnej\xc5\xa1i. Otrok odkriva vedno bolj razli\xc4\x8dna do\xc5\xbeivetja samega sebe, tako si pridobi ob\xc4\x8dutek svojega notranjega du\xc5\xa1evni prostor. S tem si pridobi sposobnost notranje reprezentacije sebstva in za objektivizrano reprezentacija sebstva. Sebstvo predstavlja zgodnjo obliko razvoja identiteta med materjo in otrokom, kjer je identiteta sorodna strukturi z objekti, ki se nahajajo v tem posredujo\xc4\x8dim prostorom. Ti objekti so posredniki med notranjim in zunanjim svetom. Identiteta je ravnote\xc5\xbeje med zunanjimi pri\xc4\x8dakovanji, dru\xc5\xbebenim vedenjem posameznika v socialni vlogi ter notranji dejanskosti, fantazijami in osebnimi konstruktni \xc5\xbeelji.'