b'\n_START_ARTICLE_\nOswald Spengler\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOswald Spengler se je rodil leta 1880 v mestu Blankenburg kot drugorojenec Pauline in Bernharda Spenglerja. Njegov starej\xc5\xa1i brat je umrl tik po porodu, Oswald pa je imel \xc5\xa1e tri mlaj\xc5\xa1e sestre (Adele, Gertrud in Hildegard). Dru\xc5\xbeina njegove mame je bila usmerjena precej umetni\xc5\xa1ko, njegov o\xc4\x8de pa je izviral iz rudarske dru\xc5\xbeine in je z uradni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo zaslu\xc5\xbeil dovolj, da so imeli udoben dom ter glede na dohodek spadali v srednji dru\xc5\xbebeni razred. Ni pa bil naklonjen intelektualni dejavnosti in tak\xc5\xa1no dr\xc5\xbeo do \'nepotrebne\' izobrazbe je pri\xc4\x8dakoval tudi od sina. Oswald je skozi svoje \xc5\xbeivljenje trpel zaradi hudih migren, imel pa je tudi te\xc5\xbeave s tesnobo. Ko je bil star 10 let, se je z dru\xc5\xbeino preselil v Halle, kjer se je \xc5\xa1olal. U\xc4\x8dil se je gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, matematike in znanosti ter zaklju\xc4\x8dil gimnazijo. Ukvarjal se je tudi z umetnostjo (z glasbo, poezijo in dramo) in se seznanil z deli Goetheja in Nietzsche._NEWLINE_Po smrti o\xc4\x8deta leta 1901 se je pri 21 letih vpisal na M\xc3\xbcnchnu. Leto kasneje se je prepisal na Univerzo v Berlinu in kasneje v Hallu. Tekom \xc5\xa1tudija se je osredoto\xc4\x8dal na matematiko, klasi\xc4\x8dne teme in fizikalno znanost. \xc5\xa0olanje mu je omogo\xc4\x8dila zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina po umrli teti._NEWLINE_Leta 1903 mu s tezo o Heraklitu pod mentorstvom novokantovca Aloisa Riehla mu v prvem poskusu ni uspelo promovirati na Univerzi Halle, s tem pa je izgubil prilo\xc5\xbenost za nadaljevanje akademske kariere. V drugem poskusu aprila 2004 mu je uspelo, kmalu za tem pa je za\xc4\x8del pisati \xc5\xa1e drugo dizertacijo, ki jo je potreboval za u\xc4\x8denje v srednji \xc5\xa1oli realki. Najprej je u\xc4\x8dil na \xc5\xa1oli v Saarbr\xc3\xbcckenu, nato pa v D\xc3\xbcsseldorfu in nazadnje Hamburgu. U\xc4\x8dil je matematiko, fiziko in nem\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost. Leta 1911 mu je umrla mama in s pomo\xc4\x8djo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine je dobil prilo\xc5\xbenost, da zapusti u\xc4\x8diteljski poklic. Preselil se je v M\xc3\xbcnchen, kjer je nato \xc5\xbeivel do svoje smrti._NEWLINE_V M\xc3\xbcncnu je na za\xc4\x8detku svojega bivanja \xc5\xbeivel skromno \xc5\xbeivljenje z malo denarja. Pre\xc5\xbeivljal se je z in\xc5\xa1trukcijami in pisanjem \xc4\x8dlankov za revije. Za\xc4\x8del je tudi pisati prvi del knjige Propad zahoda (Der Untergang des Abendlandes). Delo je dokon\xc4\x8dal \xc5\xbee leta 1914, zaradi prve svetovne vojne pa je bilo izdano \xc5\xa1ele leta 1918. Najprej naj bi se imenovalo druga\xc4\x8de, pojasnjevalo in kritiziralo pa naj bi trenutne politi\xc4\x8dne trende v Evropi. To je kasneje tudi dokazala prva svetovna vojna._NEWLINE_Spengler je z vlaganjem izgubil ve\xc4\x8dino svojega denarja in \xc5\xbeivel na robu rev\xc5\xa1\xc4\x8dine. Za delo Propad zahoda je te\xc5\xbeko zbral denar in na\xc5\xa1el zalo\xc5\xbenika. Zalo\xc5\xbenika je bilo te\xc5\xbeko najti zaradi narave dela in kaoti\xc4\x8dnih razmer, ki so takrat vladale v Nem\xc4\x8diji. Knjiga je bila takoj\xc5\xa1en uspeh, saj je vsebovala razlago takratnih neizogibnih razmer v Evropi. Propad zahoda je najprej do\xc5\xbeivel uspeh med nem\xc5\xa1kimi bralci, s prevodi v tuje jezike pa je piscu prinesel \xc5\xa1ir\xc5\xa1o slavo. Precej kriti\xc4\x8dni do tega dela pa so bili zgodovinarji, ki so Spenglerju o\xc4\x8ditali nestrokovnost pri navajanju zgodovinskih dejstev in dogodkov. Leta 1922 je nato knjigo izdal v prenovljeni razli\xc4\x8dici._NEWLINE_Ideja, predstavljena v knjigi Propad zahoda je bila zelo preprosta (in zato tudi tar\xc4\x8da mnogih kritikov). Vsebovala je Spenglerjev edinstven pristop k zgodovini. Spengler ni zagovarjal le znanstvenega pristopa k zgodovini, ampak je poudarjal njeno globlje razumevanje, kar je po njegovem mnenju manjkalo znanstvenikom._NEWLINE_Po tem, ko je iz\xc5\xa1la njegova prva knjiga, se je Spengler za\xc4\x8del ukvarjati tudi s politiko v Nem\xc4\x8diji. Po bavarski revoluciji je napisal \xc5\xa1e knjigo Prusijanstvo in socializem (originalni naslov je Preussentum und Sozialismus). V knjigi je zagovarjal\xc2\xa0\xc2\xbbpravi\xc2\xab\xc2\xa0socializem, katerega vrednote so delo in disciplina, ne pa denar. Svojo misel je nato prikazal v nasprotju z angle\xc5\xa1kim kapitalizmom in Marxovimi teorijami. Omenjeno delo med bralci ni do\xc5\xbeivela \xc5\xbeelenega odziva. Takoj po tem, ko je iz\xc5\xa1la, so bili bralci navdu\xc5\xa1eni, kasneje pa so njegove ideje ozna\xc4\x8dili za utopi\xc4\x8dne. Nato se je Spengler bolj posvetil pisanju drugega dela svoje prve knjige (Propad zahoda). Ob\xc4\x8dasno je predaval in pisal eseje, ki pa se v njegovi zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini niso ohranili._NEWLINE_Leta 1924, ko je bila Nem\xc4\x8dija gospodarsko izmu\xc4\x8dena, se je Spengler za\xc4\x8del aktivno vklju\xc4\x8devati v politiko, kar se je kasneje izkazalo za veliko napako. Po hiperinflaciji leto kasneje je sledilo obdobje gospodarske stabilnosti in Spengler se je spet bolj posvetil pisanju in predavanju. \xc5\xbdelel je pisati in raziskovati \xc5\xbeivljenje prazgodovinskega \xc4\x8dloveka, o \xc4\x8demer v svoji prvi knjigi ni pisal. O tej temi je napisal samo nekaj nepovezanih delov, ki pa so nato iz\xc5\xa1li 30 let po njegovi smrti._NEWLINE_Leta 1931 je izdal knjigo \xc4\x8clovek in tehnologija (Der Mensch und die Technik), ki je opozarjala na nevarnost tehnologije. V knjigi opozarja zahod (Evropejce) pred ostalimi rasami, ki naj bi tehnologijo (oro\xc5\xbeja) zahoda neko\xc4\x8d uporabila za uni\xc4\x8denje le-tega. Knjiga je bila med bralci zaradi svoje ideologije slabo sprejeta (vsebovala je ideje, ki so zavra\xc4\x8dale industrializacijo)._NEWLINE_Leta 1932 je Spengler na volitvah volil NSDAP s Hitlerjem (namesto Hindenburga), \xc4\x8deprav se z njegovimi idejami ni v celoti strinjal. Nasprotoval pa je tudi takratnim socialisti\xc4\x8dnim idejam nasprotne strani. Hitlerja je nato leto po volitvah spoznal, sre\xc4\x8danje z njim pa je bilo zanj veliko razo\xc4\x8daranje._NEWLINE_Leta 1934 je nato iz\xc5\xa1la knjiga z naslovom Ura odlo\xc4\x8ditve (Jahre der Entscheidung), v kateri je Spengler pisal o prihodnosti Nem\xc4\x8dije. V knjigi je omenil tudi svoje nestrinjanje s tedanjim re\xc5\xbeimom in napovedal drugo svetovno vojno. Knjiga je bila velika uspe\xc5\xa1nica, ampak so jo nacisti prepovedali, ker je vsebovala kritike nacionalnega socializma. Oblast je podpirala Spenglerjevo kritiziranje liberalizma, zavra\xc4\x8dala pa njegovo kritiziranje antisemitizma. Spengler je bil nem\xc5\xa1ki nacionalist, ampak je ozna\xc4\x8dil takratne naciste kot ozkoglede in nesposobne boja proti ostalim narodom. V Uri odlo\xc4\x8ditve je Spengler pisal o drugi svetovni vojni, ki naj bi grozila zahodni kulturi. Knjiga je kljub temu iz\xc5\xa1la v velikih koli\xc4\x8dinah v tujini._NEWLINE_Svoja zadnja leta je Spengler pre\xc5\xbeivel v M\xc3\xbcnchnu. Umrl je zaradi sr\xc4\x8dne kapi 8. maja, 1936. Pred smrtjo je napovedal, da bo novi nem\xc5\xa1ki rajh propadel v naslednjih desetih letih,("da ja wohl in zehn Jahren ein Deutsches Reich nicht mehr existieren wird!"). kar pa se je zgodilo to\xc4\x8dno devet let po njegovi smrti.\n_START_SECTION_\nPropad zahoda (Der Untergang des Abendlandes)\n_START_PARAGRAPH_\nKnjiga je iz\xc5\xa1la v dveh delih in je bila velika uspe\xc5\xa1nica. Prvi del je iz\xc5\xa1el leta 1918, drugi s popravki in dopolnitvami pa 1923. Prvi del je bil njegovo prvo delo poleg doktorata. Glavna ideja dela je bila zelo preprosta. Spengler v knjigi zagovarja preprost in razumevajo\xc4\x8d pristop k zgodovini. Znanstvenike na podro\xc4\x8dju zgodovine je tako obto\xc5\xbeil, da vidijo samo tisto, kar je vidno._NEWLINE_V knjigi zavra\xc4\x8da\xc2\xa0\xc2\xbblinearni\xc2\xab\xc2\xa0pogled na zgodovino in zagovarja\xc2\xa0\xc2\xbbcikli\xc4\x8dni\xc2\xab\xc2\xa0pristop. Razvoj zahoda so torej do tedaj imeli za razvoj iz ni\xc5\xbeje na vi\xc5\xa1jo civilizacijo, kar pa Spengler v svojem delu ozna\xc4\x8duje kot produkt ega zahodnega \xc4\x8dloveka. Kro\xc5\xbena gibanja po Spenglerju temeljijo na zgodovini osmih visokih civilizacij: (indijska, mezopotamska, egip\xc4\x8danska, starokitajska, majska, azte\xc5\xa1ka, starogr\xc5\xa1ka, rimljanska, arabska in zahodna). Zapisal je, da ima vsaka od teh civilizacij svoj simbol, ki se nato pojavlja v umetnosti civilizacije. Vsaka civilizacija gre skozi pet obdobij (rojstvo, razvoj, izpopolnjenje, propadanje, smrt). Spengler je izpostavil, da bo torej tudi zahodna kultura za\xc4\x8dela propadati in izumirati. V obdobju, ko civilizacija obstaja, pa smo pri\xc4\x8da \xc5\xa1tevilnim preseljevanjem, vojnam, krizam, materializmu..._NEWLINE_Z razvojem civilizacije pride tudi denar. Spengler je zapisal, da se tistemu, katerega du\xc5\xa1a je eno z du\xc5\xa1o kulture, denar gabi in se bori proti njem. Ko \xc4\x8dlovek v civilizaciji premaga denar, pride oblast v roke velikih mo\xc5\xbe (na primer Cezar v Rimu). Nato sledi boj le-teh voditeljev za prevlado na svetu. Mesta propadejo in ljudje se vrnejo nazaj na de\xc5\xbeelo ter delajo to, kar so delali njihovi predniki stoletja nazaj. Ljudem se spet povrne upanje v prvotne simbole kulture in ta za\xc4\x8dne umirati. Vsaka kultura je \xc5\xbeiva pribli\xc5\xbeno 1000 let. Vsaka ima svojo du\xc5\xa1o in se med seboj razlikujejo, pa vendar se dogajanja in ljudje ene kulture pojavljajo na podoben na\xc4\x8din tudi v drugih._NEWLINE_Spengler je svoje znanje in razmi\xc5\xa1ljanje predstavil na na\xc4\x8din, ki je bil ljudem blizu. Knjigi sta bili veliki uspe\xc5\xa1nici. \xc4\x8ceprav je v knjigah obsodil zahodno kulturo na propad, je v kasnej\xc5\xa1i knjigi Pesimizem? (Pessimismus?, 1921) zapisal, da se ne sme zanemariti nobene mo\xc5\xbenosti za druga\xc4\x8den iztek napovedanih dogodkov.'