b'\n_START_ARTICLE_\nRoman Ingarden\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRoman Ingarden se je rodil 5. februarja v Krakovu na Poljskem, takrat \xc5\xa1e kot delu Avstro-Ogrske. Najprej je \xc5\xa1tudiral matematiko in filozofijo pri profesorju Kazimierzu Twardowskemu, nato pa se je preselil v G\xc3\xb6ttingen, da bi \xc5\xa1tudiral filozofijo pri profesorju Edmundu Husserlu. Ingarden je bil eden Husserlovih najbolj\xc5\xa1ih \xc5\xa1tudentov. Husserlu je sledil na Freibur\xc5\xa1ko univerzo, kjer je leta 1919 promoviral z naslovom Intuicija in intelekt pri Henriju Bergsonu (Intuition und Intellekt bei Henri Bergson)._NEWLINE_Po opravljenem doktoratu se je Ingarden vrnil na Poljsko, kjer je deloval ve\xc4\x8dino svoje akademske kariere. Sprva se je pre\xc5\xbeivljal s pou\xc4\x8devanjem matematike, sociologije in filozofije na srednjih \xc5\xa1olah. Leta 1925 je objavil svojo habilitacijo za profesuro z naslovom Esencialna vpra\xc5\xa1anja (Essentiale Fragen). Teza je pritegnila pozornost Angle\xc5\xa1ke filozofske dru\xc5\xbebe in leta 1933 ga je univerza imenovala za rednega profesorja. V filozofskem svetu se je uveljavil s svojim delom o estetiki Literarna umetnina (Das literarische Kunstwerk, 1931)._NEWLINE_Med sovjetsko okupacijo v obdobju med 1939 in 1941 je Ingarden aktivno deloval na univerzi. Po letu 1941 je svoje u\xc4\x8dence pou\xc4\x8deval filozofijo, dijake srednjih \xc5\xa1ol pa matematiko. Ko je bila njegova hi\xc5\xa1a po\xc5\xa1kodovana v bombnem napadu, se je vrnil k pisanju knjige Spornost obstoja sveta (Sp\xc3\xb3r o istnienie \xc5\x9awiata, 1947)._NEWLINE_Po koncu vojne, leta 1945, so Ingardnu ponudili profesuro na Univerzi Nikolaja Kopernika v Toru\xc5\x84u. Leta 1946 ga je s polo\xc5\xbeaja odstavila komunisti\xc4\x8dna vlada, zato se je preselil v Krakov, kjer je slu\xc5\xbeboval kot profesor do leta 1949, ko so mu zaradi domnevnega idealizma in obsodbe kot\xc2\xa0\xc2\xbbsovra\xc5\xbenika materializma\xc2\xab\xc2\xa0prepovedali delovanje. Prepoved je veljala vse do leta 1957, ko je bil ponovno imenovan za profesorja na Jagiellonski univerzi] v Krakovu, kjer je pou\xc4\x8deval vse do upokojitve leta 1963. Leto pred upokojitvijo je objavil delo Ontologija umetni\xc5\xa1kega dela (Untersuchungen zur Ontologie der Kunst), leta 1969 pa \xc5\xa1e Izku\xc5\xa1nje, umetnine in vrednost (Erlebnis, Kunstwerk und Wert). Ingarden je umrl 14. junija 1970, ko mu je mo\xc5\xbeganska krvavitev prepre\xc4\x8dila nadaljnje filozofsko delo.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nIngarden je bil realisti\xc4\x8den fenomenolog, zato ni sprejemal Husserlovega transcendentalnega idealizma. Njegovo \xc5\xa1olanje je bilo fenomenolo\xc5\xa1ko usmerjeno, a njegovo delo kot celota je bilo usmerjeno proti ontologiji. Zaradi tega je Ingarden eden najbolj priznanih fenomenolo\xc5\xa1kih ontologov._NEWLINE_Ingardnova najbolj znana dela in ve\xc4\x8dina poznana angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di publiki temeljijo predvsem na estetiki in literaturi.\n_START_SECTION_\nGlavna dela v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2 Intuition und Intellekt bei Henri Bergson (Intuicija in intelekt pri Henriju Bergsonu), Halle: Max Niemeyer, 1921_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Essentiale Fragen. Ein Beitrag zum Problem des Wesens, Halle: Max Niemeyer, 1925_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Das literarische Kunstwerk. Eine Untersuchung aus dem Grenzgebiet der Ontologie, Logik und Literaturwissenschaft, Halle: Max Niemeyer, 1931_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Untersuchungen zur Ontologie der Kunst: Musikwerk. Bild. Architektur. Film, T\xc3\xbcbingen: Max Niemeyer, 1962_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Der Streit um die Existenz der Welt, Bd. I, II/I, II/2. T\xc3\xbcbingen: Max Niemeyer, 1964_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Vom Erkennen des literarischen Kunstwerks, T\xc3\xbcbingen: Max Niemeyer, 1968_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Erlebnis, Kunstwerk und Wert. Vortr\xc3\xa4ge zur \xc3\x84sthetik 1937-1967, T\xc3\xbcbingen: Max Niemeyer, 1969_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 \xc3\x9cber die Verantwortung. Ihre ontischen Fundamente, Stuttgart: Reclam, 1970_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 \xc3\x9cber die kausale Struktur der realen Welt. Der Streit um die Existenz der Welt, Band III, T\xc3\xbcbingen: Max Niemeyer, 1974\n_START_SECTION_\nGlavna dela v polj\xc5\xa1\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2 Niekt\xc3\xb3re za\xc5\x82o\xc5\xbcenia idealizmu Berkeley\'a dela Berkeleyjevega idealizma. Lw\xc3\xb3w. 1931._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 O poznawaniu dzie\xc5\x82a literackiego (O spoznanju literarne umetnine), Ossolineum, Lw\xc3\xb3w: 1937_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 O budowie obrazu. Szkic z teorii sztuki (O zgradbi slik: Oris teorije umetnosti), Rozprawy Wydzia\xc5\x82u Filozoficznego PAU Vol. LXVII, No.2, Krak\xc3\xb3w, 1946_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 O dziele architektury (O arhitekturnih delih), Nauka i Sztuka, Vol. II, 1946, \xc5\xa1t. 1, str. 3-26 in \xc5\xa1t. 2, str. 26-51_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Sp\xc3\xb3r o istnienie \xc5\x9awiata (Kontroverznost obstoja sveta), PAU, Vol. I, Krak\xc3\xb3w: 1947, Vol. II, Krak\xc3\xb3w, 1948_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Szkice z filozofii literatury (Skice o filozoriji literature), Vol. 1, Sp\xc3\xb3\xc5\x82dzielnia wydawnicza "Polonista," \xc5\x81\xc3\xb3dz, 1947_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Elementy dzie\xc5\x82a muzycznego (Elementi glasbenih del), Sprawozdania Towarzystwa Naukowego w Toruniu, Vol. IX, 1955, \xc5\xa1t. 1-4, str. 82-84_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Studia z estetyki (\xc5\xa0tudije o estetiki), PWN, Vol. I Var\xc5\xa1ava, 1957, Vol. II, Var\xc5\xa1ava, 1958_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 O dziele literackim (O lietrarnih delih). PWN, Var\xc5\xa1ava, 1960_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Prze\xc5\xbcycie - dzie\xc5\x82o - warto\xc5\x9b\xc4\x87 (Izku\xc5\xa1nje - Umetnina - Vrednost). Wydawnictwo Literackie, Krak\xc3\xb3w, 1966_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Studia z estetyki Tom III (\xc5\xa0tudije o estetiki, Vol. III), PWN, Var\xc5\xa1ava, 1970_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 U podstaw teorii poznania (Temelji teorije znanja), PWN, Var\xc5\xa1ava, 1971_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Ksi\xc4\x85\xc5\xbceczka o cz\xc5\x82owieku (Knji\xc5\xbeica o \xc4\x8dloveku), Wydawnictwo Literackie, Krak\xc3\xb3w, 1972._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Utw\xc3\xb3r muzyczny i sprawa jego to\xc5\xbcsamo\xc5\x9bci (Glasbeno delo in problem njegove identitete), Polskie Wydawnictwo Muzyczne, Var\xc5\xa1ava, 1973.\n_START_SECTION_\nGlavna dela, prevedena v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2 Controversy over the Existence of the World. (Kontroverznost obstoja sveta) Volume I, prevod: Arthur Szylewicz, Bern: Peter Lang, 2013._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Time and Modes of Being, (\xc4\x8cas in na\xc4\x8dini obstoja) prevedel: Helen R. Michejda. Springfield, Illinois: Charles C. Thomas, 1964._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 The Cognition of the Literary Work of Art (Kognitivnost literarnega umetni\xc5\xa1kega dela), prevod: Ruth Ann Crowley in Kenneth R. Olson. Evanston, Illinois: Northwestern University Press, 1973_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 The Literary Work of Art (Literarno umetni\xc5\xa1ko delo), prevod: George G. Grabowicz. Evanston, Illinois: Northwestern University Press, 1973_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Letter to Husserl about the VI Logical Investigation and \xe2\x80\x98Idealism\xe2\x80\x99 In Tymieniecka, (Pismo Husserlu o VI (logi\xc4\x8dni) raziskavi in idealizmu), 1976_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Man and Value (\xc4\x8clovek in vrednost), prevod: Arthur Szylewicz. M\xc3\xbcnchen: Philosophia Verlag, 1983_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 On the Motives which led Edmund Husserl to Transcendental Idealism (O motivih ki so Edmunda Husserla vodili k transcendentalizmu), prevod: Arnor Hannibalsson. Haag: 1976_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 The Ontology of the Work of Art (Ontologija umetni\xc5\xa1kega dela), prevod: Raymond Meyer in John T. Goldthwait. Athens, Ohio: Ohio University Press, 1989_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Selected Papers in Aesthetics (Izbrani spisi o estetiki), uredil Peter J. McCormick, M\xc3\xbcnchen: Philosophia Verlag, 1985'