b'\n_START_ARTICLE_\nJacqueline Kennedy Onassis\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nNjena star\xc5\xa1a sta se poro\xc4\x8dila 7. julija 1928 v katoli\xc5\xa1ki cerkvi Sv. Filomene v East Hamptonu. O\xc4\x8de John Vernon Bouvier III (1891-1957), imenovani \xc4\x8crni Jack (imel zelo temno polt), je bil newyor\xc5\xa1ki bankir in borzni posrednik. Bil je bolj pustolovskega duha, markanten, imel francoske, \xc5\xa1kotske in angle\xc5\xa1ke korenine. Prvi Bouvier, francoski mizar, se je \xc5\xbee leta 1815 iz Provanse v ju\xc5\xbeni Franciji priselil v Filadelfijo v ZDA ter uspel v poslu z dragim pohi\xc5\xa1tvom. Mati Janet Norton Lee (1906-1989) je bila irska potomka. Njeni stari star\xc5\xa1i so bili iz grofije Cork in so leta 1840, v \xc4\x8dasu velike irske lakote, emigrirali v ZDA, New York._NEWLINE_3. marca 1933 je dobila Jackie sestro Caroline Lee Bouvier (klicali so jo Lee), kasneje poro\xc4\x8deno Radzwill. Sestri sta bili dele\xc5\xbeni rimsko-katoli\xc5\xa1ke vzgoje. Prva leta je \xc5\xbeivela dru\xc5\xbeina v New Yorku, kjer je za\xc4\x8dela Jackie leta 1935 obiskovati \xc5\xa1olo. Nato so se preselili v East Hampton na Long Islandu. Star\xc5\xa1a sta se leta 1940 lo\xc4\x8dila, kar je Jackie in Lee zelo prizadelo. O\xc4\x8deta sta obo\xc5\xbeevali in ga \xc4\x8desto obiskovali. \xc4\x8ceprav je bil zelo dru\xc5\xbeaben, se ni ve\xc4\x8d poro\xc4\x8dil, mati \xc5\xa1e dvakrat. Njen drugi mo\xc5\xbe je bil zelo bogat, dvakrat lo\xc4\x8deni newyor\xc5\xa1ki poslovne\xc5\xbe, bankir in borznik Hugh Dudley Auchincloss ml. (1897-1976). Iz tega zakona je imela Jackie polsestro Janet Jennings Auchincloss (1945-1985) in polbrata Jamesa L. Auchinclossa (*1947). Iz obeh prej\xc5\xa1njih zakonov o\xc4\x8dima so bili \xc5\xa1e trije otroci._NEWLINE_Sprva je Jackie obiskovala osnovni \xc5\xa1oli\xc2\xa0\xc2\xbbChopin-School\xc2\xab\xc2\xa0v New Yorku (1935-42) in nato\xc2\xa0\xc2\xbbHolton-Arms School\xc2\xab, Bethesda, Maryland (1942-44). Nadaljevala je na srednji \xc5\xa1oli v Farmingtonu, Connecticut. To je bila privatna dekli\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola\xc2\xa0\xc2\xbbMiss Porter School\xc2\xab, poleg angle\xc5\xa1kega se je u\xc4\x8dila \xc5\xa1e francoskega, italijanskega in \xc5\xa1panskega jezika. \xc5\xa0tudij je leta 1947 nadaljevala na\xc2\xa0\xc2\xbbVassar College\xc2\xab, Poughkeepsie, tam se je izobra\xc5\xbeevala \xc5\xbee njena mati. Jackie je vpisala zgodovino, literaturo, umetnost in franco\xc5\xa1\xc4\x8dino. V \xc5\xa1olskem letu 1947/48 je bila debitantka leta, kar postanejo samo najbolj\xc5\xa1i. V \xc5\xa1olskem letu 1949/50 se je udele\xc5\xbeila mednarodne izmenjave \xc5\xa1tudentov in od\xc5\xa1la v Francijo. Sprva je bila na univerzi v Grenoblu, kjer je obiskovala intenzivni te\xc4\x8daj francoskega jezika, nato je na Sorboni v Parizu \xc5\xa1tudirala francosko literaturo. Vrnila se je domov, se prepisala in zaklju\xc4\x8dila \xc5\xa1tudij na Univerzi George Washington. Nato je \xc5\xa1e absolvirala ameri\xc5\xa1ko zgodovino na Georgetown University v Washingtonu. Ko je leta 1951 zaklju\xc4\x8dila \xc5\xa1tudij, ji je vpliven o\xc4\x8dim dobil slu\xc5\xbebo fotoreporterke pri \xc4\x8dasopisu Washington Times-Herald, kjer je imela svojo kolumno._NEWLINE_Od decembra 1951 do marca 1952 je bila Jackie zaro\xc4\x8dena z mladim borznim posrednikom Johnom G.W. Hustedom.\n_START_SECTION_\nZakon z Johnom F. Kennedyjem\n_START_PARAGRAPH_\nJohn F. Kennedy in Jacqueline Bouvier sta se spoznala v maju 1952 na ve\xc4\x8derji pri skupnih prijateljih in se zaro\xc4\x8dila junija 1953. Poro\xc4\x8dila sta se 12. septembra 1953 pred 700 svati v cerkvi sv. Marije v letovi\xc5\xa1\xc4\x8du Newport, zvezna dr\xc5\xbeava Rhode Island. Poro\xc4\x8dno slavje z 1200 svati se je nadaljevalo na posestvu nevestinega o\xc4\x8dima Auchinclossa, na farmi Hammersmith, kjer je dru\xc5\xbeina pre\xc5\xbeivljala poletja._NEWLINE_Prva leta zakona sta Jack in Jackie \xe2\x80\x93 kot so jih klicali doma\xc4\x8di in prijatelji - pre\xc5\xbeivela v Washingtonu D.C. V zakonu so se rodili \xc5\xa1tirje otroci: Arabella (mrtvorojena 1956), Caroline (*27. november 1957), John Fitzgerald Kennedy ml. (25. november 1960; \xe2\x80\xa016. Julij 1999) in Patrick Bouvier Kennedy (prezgodaj rojen, * 7. avgust 1963; \xe2\x80\xa0 9. avgust 1963).\n_START_SECTION_\nPrva dama ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nKo je John F. Kennedy leta 1960 kandidiral za predsednika ZDA je bila Jackie nose\xc4\x8da in se ni udele\xc5\xbeevala napornih volilnih kampanj po dr\xc5\xbeavi. Sodelovala pa je v \xc4\x8dasopisnih in televizijskih intervjujih. Zaradi znanja tujih jezikov je sodelovala v radijskih oddajah za tujino. Znano je, da jo politika sicer ni zanimala, a je vsa leta pomagala mo\xc5\xbeu pri sestavljanju govorov, iskanju raznega gradiva, primernih citatov, mu prevajala \xc4\x8dlanke in podobno._NEWLINE_Volilno tekmo je dobil John F. Kennedy in 20. januarja 1961 zaprisegel kot 35. predsednik ZDA. Jackie Kennedy je postala tretja najmlaj\xc5\xa1a prva dama ZDA._NEWLINE_Njen prvi in najve\xc4\x8dji projekt je bila prenova Bele hi\xc5\xa1e. Februarja 1961 je za to ustanovila odbor in 14. februarja 1962 je \xc5\xbee vodila televizijsko ekipo CBS-a (Columbia Broadcasting System) z moderatorjem Charlesom Collingwoodom po zgodovinsko restavrirani rezidenci, kar je na ekranih spremljalo 50 milijonov Ameri\xc4\x8danov. Veliko pozornost javnosti je bila dele\xc5\xbena tudi zaradi svoje elegantne in drage garderobe. Bila je prava modna ikona in konec leta 1960 izbrana za najbolje oble\xc4\x8deno \xc5\xbeensko na svetu. Imela je osebnega dizajnerja Olega Cassinija.\n_START_SECTION_\nAtentat v Dallasu in \xc5\xbeivljenje po njem\n_START_PARAGRAPH_\nV petek, 22. novembra 1963, sta se zakonca Kennedy odpravila na politi\xc4\x8dni shod v Dallas. Predsednik je pri\xc5\xa1el pomiriti krajevno demokratsko stranko, kjer so se bojevale razne struje in pri\xc5\xa1el je tlakovati pot za predsedni\xc5\xa1ke volitve leta 1964. V dru\xc5\xbebi guvernerja Teksasa Johna Connalyja in njegove \xc5\xbeene so se okoli poldneva v odprti limuzini in v koloni 22 vozil peljali skozi mesto. Mno\xc5\xbeica jih je navdu\xc5\xa1eno pozdravljala. Ko je avtomobil zapeljal na Elm Street v Dealey Plazo, je pri\xc5\xa1lo do treh ali ve\xc4\x8d strelov iz poslopja \xc5\xa1olske knji\xc5\xbenice, tretji strel je bil za predsednika usoden._NEWLINE_25. novembra je bil pogreb ob navzo\xc4\x8dnosti predstavnikov 92 dr\xc5\xbeav, vsi so ob\xc4\x8dudovali pogumno dr\xc5\xbeo Jackie Kennedy. Dva tedna po pogrebu mo\xc5\xbea se je vdova Jackie z otrokoma preselila iz Bele hi\xc5\xa1e v apartma na Peti aveniji v New Yorku ter se za eno leto umaknila iz javnega \xc5\xbeivljenja. V teh te\xc5\xbekih \xc4\x8dasih je njej in otrokoma nudil mo\xc4\x8dno oporo svak Robert F. Kennedy. Ko pa je bil 5. junija 1968 tudi nanj izveden atentat in je naslednje jutro umrl, se je Jackie zbala za \xc5\xbeivljenja svojih otrok.\n_START_SECTION_\nZakon z Aristotelom Onassisom\n_START_PARAGRAPH_\n20. oktobra 1968 se je poro\xc4\x8dila s premo\xc5\xbenim gr\xc5\xa1kim ladjarjem Aristotelom Onassisom - Arijem, ki ji je \xc5\xbee nekaj \xc4\x8dasa dvoril. Umaknila se je na njegov varen sredozemski otok Skorpios (tam je bila tudi poroka), ki je slovel po prelepih pe\xc5\xa1\xc4\x8denih pla\xc5\xbeah (ta otok v Jonskem morju je leta 2013 Athina Roussel, Onassisova vnukinja, prodaja ruskemu miljarderju za 153 milijonov dolarjev). Ko pa sta otroka postala \xc5\xa1oloobvezna, ju je Jackie vpisala v ameri\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole v New Yorku. Tako so \xc5\xbeiveli deloma v tem mestu, deloma na gr\xc5\xa1kem otoku, sama Jackie pa je zelo veliko \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivela v mondenem Parizu, kjer se je predajala nakupom. Zakon je bil v krizi, bila sta pred lo\xc4\x8ditvijo. 15. marca 1975 je Aristotel Onassis umrl.\n_START_SECTION_\nVrnitev v ZDA\n_START_PARAGRAPH_\n46-letna Jackie - vdova drugi\xc4\x8d, se je vrnila v ZDA. Otroka sta \xc5\xbee skoraj odrasla, na\xc5\xa1la si je delo knji\xc5\xbene urednice, saj je literaturo obo\xc5\xbeevala. Sprva je bila tri leta pri zalo\xc5\xbebi Wiking Press v New Yorku, nadaljevala pri zalo\xc5\xbebi Daubleday, kjer so pod njenim vodstvom izdali nekaj odmevnih knjig. Prijateljevala je z industrialcem in draguljarjem belgijskih korenin Mauriceom Templesmanom. \xc5\xbdivela sta izmeni\xc4\x8dno med New Yorkom in oto\xc4\x8dkom Martha s Vineyard._NEWLINE_Januarja 1994 je izvedela, da ima raka, Ne-Hodgkinov limfom (NHL). Kot strastna kadilka je pokadila po tri \xc5\xa1katle cigaret na dan! Umrla je 19. maja 1994 zve\xc4\x8der, pokopali so jo ob prvem mo\xc5\xbeu Johnu F. Kennedyju, nagrobni govor je imel takratni predsednik ZDA Bill Clinton.'