b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Jesenice\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nBlejska Dobrava, Hru\xc5\xa1ica, Javorni\xc5\xa1ki Rovt, Jesenice, Ko\xc4\x8dna, Koro\xc5\xa1ka Bela, Lipce, Planina pod Golico, Plav\xc5\xa1ki Rovt, Podko\xc4\x8dna, Potoki, Prihodi, Slovenski Javornik\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek Jesenic je povezan z razvojem fu\xc5\xbeinarstva ob reki Savi. Razvoj rudnikov, plav\xc5\xbeev in fu\xc5\xbein v jeseni\xc5\xa1ki okolici se je za\xc4\x8del s koncem 14. stoletja._NEWLINE_Razvoj rudnikov, plav\xc5\xbeev in fu\xc5\xbein v jeseni\xc5\xa1ki okolici se je za\xc4\x8del konec 14. stoletja z ortenbur\xc5\xa1kim rudarskim redom. Poleg fu\xc5\xbeine na Savi, Javorniku, Plav\xc5\xbeu in Murovi so bile fu\xc5\xbeine tudi v Mojstrani, Radovni in Bohinju. Prvotne fu\xc5\xbeine so bile ve\xc4\x8dinoma v lasti Italijanov._NEWLINE_V drugi polovici 18. stoletja je nekdanje Bucellenijevo imetje kupil Valentin Ruard, ki je za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti in obnavljati rudna polja od Fenta do Ko\xc4\x8dne. Veliko rudnih polj v Karavankah je pripadalo tudi veletrgovcu Michelangelu Zoisu, lastniku fu\xc5\xbein v Bohinju, Radovni in na Javorniku. Zois je bil prvi bogata\xc5\xa1 in najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i fu\xc5\xbeinar na Kranjskem._NEWLINE_Konec 18. stoletja, so Zoisi za\xc5\xa1li v velike finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave, predvsem zaradi zastarelih obratov, visokih proizvodnih stro\xc5\xa1kov ter tuje konkurence. Ve\xc4\x8dji del njihovega premo\xc5\xbeenja je bil \xc5\xbee v tujih rokah. Zato do leta 1869 sporazumno s svojimi upniki ustanovili delni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo pod imenom Kranjska industrijska dru\xc5\xbeba (KID). Tri leta kasneje je tudi Ruard zaradi podobnih te\xc5\xbeav kot Zoisi pristopil kot delni\xc4\x8dar h KID. Z dnem, ko je Ruard pristopil h KID, se je pri\xc4\x8dela nova era \xc5\xbeelezarstva v jeseni\xc5\xa1ki dolini. Dve obse\xc5\xbeni fu\xc5\xbeini sta se zdru\xc5\xbeili v celoto - najve\xc4\x8djo industrijo v Vojvodini Kranjski. Jesenice so postajale razvito mesto. Iz fu\xc5\xbein je na Savi zrasla moderna \xc5\xbeelezarna, kraj pa je dobival industrijsko podobo in je omogo\xc4\x8dal razvoj drugim panogam (turizem, obrt, gostinstvo, \xc5\xa1olstvo, kultura, \xc5\xa1port, itd.)._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 20. stoletja so bile Jesenice v ospredju dogajanja na slovenskem politi\xc4\x8dnem odru. Slovensko-nem\xc5\xa1ka narodnostna napetost je imela na Jesenicah svojevrsten zna\xc4\x8daj spri\xc4\x8do mo\xc4\x8dnega nem\xc5\xa1kega kapitala v KID. \xc4\x8ceprav do 1897 v jeseni\xc5\xa1ki dolini ni bilo nobene politi\xc4\x8dne organizacije, so se strasti \xc5\xbee v prvih letih tega stoletja mo\xc4\x8dno razplamtele. Tega leta je bilo pri Marktu na Stari Savi ustanovljeno Katoli\xc5\xa1ko prosvetno dru\xc5\xa1tvo. Pri\xc5\xa1lo je do klerikalno-liberalnih nasprotij, ki so se najbolj kazala v lo\xc4\x8denem delovanju kulturnih, \xc5\xa1portnih in strokovnih dru\xc5\xa1tev._NEWLINE_Danes je ob\xc4\x8dina upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za Zgornjesavsko dolino (upravna enota, uprava za obrambo, dav\xc4\x8dni urad, okrajno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de). Zgrajena je dobra prometna, telekumunikacijska, komunalna in druga infrastruktura. V ob\xc4\x8dini delujejo \xc5\xa1tevilna \xc5\xa1portna (izpostaviti velja Hokejski klub Acroni Jesenice), kulturna, umetni\xc5\xa1ka in druga dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_V ob\xc4\x8dini se nahaja ve\xc4\x8d nakupovalnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d in industrijskih con, splo\xc5\xa1na bolni\xc5\xa1nica (s porodni\xc5\xa1nico), zdravstveni dom, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, kino, knji\xc5\xbenica, ve\xc4\x8d \xc5\xa1ol (glej razdelek Izobra\xc5\xbeevanje). Skozi ob\xc4\x8dino vozi 7 mesnih linij (biv\xc5\xa1i Integral Jesenice, danes del Alpetoura). V zadnjem \xc4\x8dasu se pospe\xc5\xa1eno obnavlja in spreminja namen zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer so neko\xc4\x8d stali industrijski obrati. Spomin na le-te ohranjajo preostali proizvodni obrati in Gornjesavski muzej._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina si je \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat prizadevala pridobiti status mestne ob\xc4\x8dine. Vlada Republike Slovenije je nazadnje 2. julija 2009 zavrnila ta predlog in ostalih 9 ob\xc4\x8din, ker niso izpolnjevale obeh pogojev: najmanj 20.000 prebivalcev in 15.000 delovnih mest.'