b"\n_START_ARTICLE_\nReka (reka)\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nReka nastane iz ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih izvirov v neprepustnih fli\xc5\xa1nih kamninah, nato te\xc4\x8de po ozki, gozdnati grapi naprej proti severovzhodu, a se hitro obrne proti severozahodu in po treh kilometrih toka vstopi na ozemlje Slovenije. Dolina je sprva ozka in skoraj povsem neposeljena, \xc5\xa1ele malo pred Zabi\xc4\x8dami se dolinsko dno ob reki raz\xc5\xa1iri v manj\xc5\xa1o kotlinico (imenovana Podgora) ob vzno\xc5\xbeju strme Rebri, jugozahodnega roba Sne\xc5\xbenika. Pri Trp\xc4\x8danah se dolina nekoliko zo\xc5\xbei, nato pa te\xc4\x8de Reka vse do Dolnjega Zemona tik po jugozahodnem robu ravnine, ki je ve\xc4\x8dinoma obdelana, razen vzdol\xc5\xbe reke, kjer prevladujejo travniki. Mimo Ilirske Bistrice te\xc4\x8de po osrednjem dnu Bistri\xc5\xa1ke kotlinice in tu prejme dva najve\xc4\x8dja pritoka: z leve strani Moljo, ki priteka iz vzhodnega dela Brkinov, in kra\xc5\xa1ki potok Bistrico, ki prihaja na dan v mo\xc4\x8dnem kra\xc5\xa1kem izviru na koncu kraj\xc5\xa1e zatrepne doline tik nad Ilirsko Bistrico._NEWLINE_Pri Topolcu se za\xc4\x8dne ve\xc4\x8d kot 20\xc2\xa0km dolga, razmeroma ozka dolina, ki se nekoliko raz\xc5\xa1iri le tu in tam, in jo je Reka globoko vrezala v fli\xc5\xa1ne kamnine med hribovitimi Brkini na jugu in nizkim fli\xc5\xa1nim hribovjem severno od nje. Z obeh strani se iz kratkih in strmih grap stekajo v Reko \xc5\xa1tevilni majhni potoki, ki ji v poletnih in zimskih mesecih dovajajo zelo malo vode ali celo presahnejo. Ve\xc4\x8dji pritoki v tem delu doline so deloma kra\xc5\xa1ki pritok Podstenj\xc5\xa1ek z desne strani, po katerem doteka v Reko tudi del kra\xc5\xa1kih voda iz okolice Kne\xc5\xbeaka, desni pritok Su\xc5\xa1ica, ki odmaka ve\xc4\x8dji del Ko\xc5\xa1anske doline, ter Posrtev in Pade\xc5\xbe z leve strani z razvejeno re\xc4\x8dno mre\xc5\xbeo, zajedeno globoko v osr\xc4\x8dje Brkinov. Od Ilirske Bistrice do Ribnice vodi po dolini glavna cesta Postojna\xe2\x80\x93Jel\xc5\xa1ane, od Ribnice dolvodno pa regionalna cesta Ribnica\xe2\x80\x93Famlje\xe2\x80\x93Diva\xc4\x8da. V celotni dolini je le nekaj manj\xc5\xa1ih vasi in zaselkov, mdr. Gornja Bitnja, Dolnja Bitnja in Ribnica._NEWLINE_Ko Reka prestopi z neprepustnih fli\xc5\xa1nih kamnin na prepustne paleogenske apnence, se zna\xc4\x8daj doline spremeni: pri Gornjih Vremah vstopi Reka v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o Vremsko dolino, ki je po nastanku najve\xc4\x8dja slepa dolina v Sloveniji . Takoj ko Reka prite\xc4\x8de na apnence, za\xc4\x8denja izgubljati vodo, v\xc4\x8dasih pa se v njeni strugi odpre ve\xc4\x8dji po\xc5\xbeiralnik, tako da reka presahne in je njena struga vse do \xc5\xa0kocjanskih jam suha. To se je dogajalo tudi \xc5\xbee v preteklosti in so morali mlinarji sproti ma\xc5\xa1iti tak\xc5\xa1ne po\xc5\xbeiralnike (neko\xc4\x8d so jih imenovali kanduti), zelo odmevno pa je bilo izginotje Reke 11. ali 12.\xc2\xa0septembra 1982, ko je v celoti odtekala v ve\xc4\x8d kot 20\xc2\xa0m globoko brezno. Po mo\xc4\x8dnem de\xc5\xbeevju 1.\xc2\xa0oktobra 1982 je narasla Reka s prodom zasula po\xc5\xbeiralnik in ponovno tekla povr\xc5\xa1insko do ponora v \xc5\xa0kocjanskih jamah._NEWLINE_V Vremski dolini te\xc4\x8de Reka danes 10\xe2\x80\x9315\xc2\xa0m ni\xc5\xbee od \xc5\xa1ir\xc5\xa1e uravnave v dnu doline, na kateri so name\xc5\xa1\xc4\x8dene vremske vasi in njihova polja. Po mnenju D. Radinje je ta uravnava nekdanja re\xc4\x8dna terasa, ki jo je izdelala Reka, po mnenju A. Mihevca pa naj bi nastala z robno korozijo in jo zato imenuje robni ravnik._NEWLINE_Pod Famljami prestopi Reka na kredne apnence in dolina se hitro zo\xc5\xbei v 60\xe2\x80\x93100\xc2\xa0m globok kanjon, ki je najo\xc5\xbeji tik pod ostanki nekdanjega gradu \xc5\xa0kolj. Nekoliko prej se z leve strani v kanjon steka ozka dolina potoka Su\xc5\xa1ice, vendar v njej ve\xc4\x8dino leta ni vode. Po dobrem kilometru toka prite\xc4\x8de Reka do velikega ponora v Mahor\xc4\x8di\xc4\x8devo jamo v nadmorski vi\xc5\xa1ini 317\xc2\xa0m pod vasjo \xc5\xa0kocjan, nad katerim se dviga skoraj 100\xc2\xa0m visoka stena. Iz Mahor\xc4\x8di\xc4\x8deve jame te\xc4\x8de Reka naprej v Marini\xc4\x8devo jamo, nato pride ponovno na dan v dnu udornic Mala in Velika dolina, med katerima se je od nekdanjega jamskega stropa ohranil naravni most, nato pa v slednji dokon\xc4\x8dno izgine v \xc5\xa0kocjanske jame v nadmorski vi\xc5\xa1ini 269 m.\n_START_SECTION_\nPodzemni tok Reke\n_START_PARAGRAPH_\nReka te\xc4\x8de pod povr\xc5\xa1jem najprej skozi 2,6\xc2\xa0km dolg, od 10\xe2\x80\x9360\xc2\xa0m \xc5\xa1irok in do 146\xc2\xa0m visok podzemni kanjon, imenovan tudi \xc5\xa0ume\xc4\x8da jama; njen najo\xc5\xbeji del je Hankejev kanjon (\xc5\xa0kocjanske jame), ki je zaradi izjemne velikosti in bu\xc4\x8de\xc4\x8de reke svetovna posebnost. Skozenj vodi dana\xc5\xa1nja turisti\xc4\x8dna pot iz Tihe jame prek Cerkvenikovega (Hankejevega) mostu do Schmidlove dvorane in izhoda v dnu Velike doline. Malo pred mostom se smer toka kolenasto obrne iz jugozahodne v severozahodno smer. Sprva te\xc4\x8de voda po ozkem kanjonu, pred kon\xc4\x8dnim sifonom pa se \xc5\xa1e enkrat raz\xc5\xa1iri v Martelovo dvorano, ki je doslej najve\xc4\x8dja znana podzemna votlina v Sloveniji in ena najve\xc4\x8djih na svetu s prostornino 2,2\xc2\xa0milijona m\xc2\xb3/s (dolga 308\xc2\xa0m, \xc5\xa1iroka do 123\xc2\xa0m in visoka do 146\xc2\xa0m). Kak\xc5\xa1nih 160\xc2\xa0m naprej se vodni rov kon\xc4\x8da s sifonskim Mrtvim jezerom v nadmorski vi\xc5\xa1ini 214\xc2\xa0m, od koder reka nadaljuje svoj podzemni tok proti izvirom Timave._NEWLINE_Okoli 3,2\xc2\xa0km severozahodno od (\xc5\xa0kocjanskih jam) je v precej veliki vrta\xc4\x8di vhod v Ka\xc4\x8dno jamo, v kateri so loga\xc5\xa1ki jamarji leta 1972 prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1li do spodnje eta\xc5\xbee jame s podzemnim tokom Reke v nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 180\xc2\xa0m (250\xc2\xa0m pod povr\xc5\xa1jem)._NEWLINE_Diva\xc5\xa1ki jamarji so ob raziskovanju Brezna treh generacij, ki se odpira med \xc5\xa0kocjanskimi jamami in Ka\xc4\x8dno jamo, 6.\xc2\xa0aprila 2001 prav tako pri\xc5\xa1li do \xc5\xbee poznanega dela Ka\xc4\x8dne jame in podzemne Reke v globini 230\xc2\xa0m, kar dopu\xc5\xa1\xc4\x8da nadaljnje mo\xc5\xbenosti iskanja podzemnega toka Reke med \xc5\xa0kocjanskimi jamami in Ka\xc4\x8dno jamo._NEWLINE_\xc5\xbde v tem delu te\xc4\x8de Reka verjetno po ve\xc4\x8d podzemnih kanalih, naprej proti izvirom Timave pa se \xc5\xa1e bolj razveji, tako da so jamarji naleteli nanjo \xc5\xa1e na ve\xc4\x8d mestih. \xc5\xbde pred prvo svetovno vojno so pri\xc5\xa1li do podzemnega toka Reke v jami Labodnica (it:Abisso di Trebiciano) tik onstran dr\xc5\xbeavne meje pri vasi Treb\xc4\x8de (it:Trebiciano), kjer te\xc4\x8de reka v nadmorski vi\xc5\xa1ini 12\xc2\xa0m (320\xc2\xa0m pod povr\xc5\xa1jem). Novembra 1999 so italijanski jamarji pri\xc5\xa1li do rokava podzemne reke v jami Lazzaro Jerko pri Repentaboru (it. Monrupino) v globini 298\xc2\xa0m, oziroma v nadmorski vi\xc5\xa1ini 4\xc2\xa0m._NEWLINE_12.\xc2\xa0decembra 2003 je se\xc5\xbeanskim jamarjem po dolgotrajnem kopanju uspelo priti do podzemne Reke v Jami\xc2\xa01 v Kanjaducah blizu Se\xc5\xbeane. Pot v podzemlje jim je nakazal eden od \xc5\xa1tevilnih dihalnikov, iz katerih mo\xc4\x8dno piha topel zrak, ko ob nara\xc5\xa1\xc4\x8danju pretoka Reke voda iztiska zrak iz podzemnih rovov. Nazadnje je isto uspelo se\xc5\xbeanskim jamarjem \xc5\xa1e v breznu v Str\xc5\xa1inkni dolini pri vasi Orlek, kjer so pri\xc5\xa1li 10.\xc2\xa0januarja 2004 do podzemnega toka Reke v globini 340\xc2\xa0m. Jamarska raziskovanja se nadaljujejo in pri\xc4\x8dakovati je, da bo pihanje iz podzemlja razkrilo \xc5\xa1e nove poti do podzemne Reke._NEWLINE_S sledilnimi poskusi so \xc5\xbee pred drugo svetovno vojno dokazali, da vode Reke pridejo ponovno na povr\xc5\xa1je v izvirih Timave pri vasi \xc5\xa0tivan, del vode pa dobivajo \xc5\xa1e iz krasa v neposrednem zaledju. Ostali del vode Reke zelo verjetno prihaja na dan v podmorskih izvirih (brojnicah) pri Nabre\xc5\xbeini.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nDa je ob\xc4\x8dno ime postalo ime reke, sta razloga v tem, da je to edini ve\xc4\x8dji vodotokov dale\xc4\x8d naokoli in da je bil v preteklosti izjemno pomemben kot energijski vir za \xc5\xa1tevilne mline in \xc5\xbeage ter tudi za oskrbo s pitno vodo v \xc4\x8dasu poletnih in zimskih su\xc5\xa1. V zgornjem toku, na hrva\xc5\xa1kem ozemlju, se vodotok imenuje Vela voda (slovensko Velika voda) in tudi za slovenski del reke se je v preteklosti za zgornji in srednji tok pogosto uporabljalo ime Velika voda. Za spodnji tok se je v preteklosti ve\xc4\x8dinoma uporabljalo ime Reka, v starej\xc5\xa1i literaturi se pojavljata tudi imeni Brkinska Reka in Kra\xc5\xa1ka Reka, vendar se ne uporabljata ve\xc4\x8d. Nekateri raziskovalci menijo, da bi morali celotni vodotok imenovati Velika voda._NEWLINE_Za potrebe lokalnega sporazumevanja  ime Reka povsem zado\xc5\xa1\xc4\x8da, v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em slovenskem prostoru pa imamo \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne podobne primere uporabe ob\xc4\x8dnega imena za lastno ime, kar lahko privede do nejasnosti in nesporazumov. Predvsem zaradi tega se je za\xc4\x8delo uporabljati ime Notranjska Reka, kar pa doma\xc4\x8dini zavra\xc4\x8dajo, ker naj bi imel pridevnik 'notranjski' pejorativni (slab\xc5\xa1alni) pomen. Geograf Ivan Gams je v izogib nepotrebnim nesporazumom predlagal: \xc2\xbbV geografiji ni bilo nikoli na\xc4\x8delnega nasprotovanja doma\xc4\x8demu imenu Reka, zlasti, ako je bila izklju\xc4\x8dena mo\xc5\xbenost, da bi ostali v dvoumju, za katero od mnogih Rek na Slovenskem gre. \xc4\x8ce je ime vpisano na zemljevidu ali \xc4\x8de opisujemo le Brkine ali Re\xc5\xa1ko dolino, je vsako nadaljnje dolo\xc4\x8dilo odve\xc4\x8d. Druga\xc4\x8de pa je, ako to ime zapi\xc5\xa1emo brez pojasnila, za katero Reko gre, v opisu \xc5\xa1ir\xc5\xa1e regije ali celo Slovenije. V takih primerih pa ostaja nejasna tudi pogosto v \xc4\x8dasopisju uporabljena oznaka reka Reka, zakaj vodnih tokov s tem imenom je, kot smo videli, na Slovenskem \xc5\xa1e zdaj precej.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Na starej\xc5\xa1ih avstrijskih topografskih kartah se ime reke pojavlja v oblikah Reka Bach, Recca Bach ali Reka (Velika voda) (za zgornji tok), na italijanskih topografskih kartah se imenuje Timavo superiore (Zgornja Timava) ali Recca (Reka).\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nReka ima sredozemski de\xc5\xbeni re\xc5\xbeim z izrazitim prvim vi\xc5\xa1kom pozno jeseni (november\xe2\x80\x93december) in neznatnim drugim vi\xc5\xa1kom spomladi (aprila). Prvi vi\xc5\xa1ek nastopa zaradi obilnih jesenskih padavin in zmanj\xc5\xa1ane evapotranspiracije, skromnemu aprilskemu vi\xc5\xa1ku nekoliko prispeva tudi taljenje snega na Sne\xc5\xbeniku. Poletni ni\xc5\xbeek je zelo izrazit (julij\xe2\x80\x93avgust) zaradi majhne koli\xc4\x8dine padavin in vi\xc5\xa1jih temperatur. Reka ima tudi nizek specifi\xc4\x8dni odtok (17,3\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2) in nizek odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik (32,5\xc2\xa0%), kar je splo\xc5\xa1na zna\xc4\x8dilnost na\xc5\xa1ih vodotokov v submediteranskem podnebju._NEWLINE_Reka dobiva vodo deloma iz hribovitega sveta v neprepustnih fli\xc5\xa1nih kamninah, ki zavzemajo okoli 54\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine pore\xc4\x8dja (Brkini in hribovit svet vzdol\xc5\xbe ve\xc4\x8djega dela doline), in deloma iz kra\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8dij (Sne\xc5\xbenik, Slavenski ravnik, Vrem\xc5\xa1\xc4\x8dica), ki predstavljajo 41\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine pore\xc4\x8dja (ostalo so re\xc4\x8dne naplavine v dnu doline). \xc4\x8ceprav Reko napaja ve\xc4\x8d kra\xc5\xa1kih izvirov (najve\xc4\x8dja sta izvira Bistrice in Podstenj\xc5\xa1ka), so kra\xc5\xa1ke poteze v njenih hidrogeografskih zna\xc4\x8dilnostih razmeroma \xc5\xa1ibko opazne, \xc5\xa1e najbolj ob mo\xc4\x8dnih padavinah, ko kra\xc5\xa1ka retinenca nekoliko ubla\xc5\xbei konico poplavnih voda._NEWLINE_Ker dobiva ve\xc4\x8dino vode z neprepustnega fli\xc5\xa1nega sveta, je Reka kljub kra\xc5\xa1kim dotokom izrazit hudournik, ki se zelo hitro in silovito odziva na mo\xc4\x8dne padavine. Tak\xc5\xa1nih padavinskih dogodkov je najve\xc4\x8d novembra in decembra, manj\xc5\xa1e poplave pa lahko povzro\xc4\x8dijo tudi poletna neurja. Tak\xc5\xa1ne poplave se lahko pojavijo \xc5\xbee v dnevu z ve\xc4\x8d kot 50\xc2\xa0mm de\xc5\xbeja v 24\xc2\xa0urah, zaradi hitrega odziva vodotokov na padavine se to zgodi takoreko\xc4\x8d vedno istega dne kot padavine._NEWLINE_O hudourni\xc5\xa1kem zna\xc4\x8daju Reke pri\xc4\x8dajo tudi podatki o najmanj\xc5\xa1ih in najve\xc4\x8djih pretokih. V obdobju 1981\xe2\x80\x932010 so na vodomerni postaji Cerkvenikov mlin zabele\xc5\xbeili najmanj\xc5\xa1i pretok 0,23\xc2\xa0m\xc2\xb3/s (18.8.1988) in najve\xc4\x8djega 202\xc2\xa0m\xc2\xb3/s (22.10.1993); razlika med najmanj\xc5\xa1im in najve\xc4\x8djim pretokom je bila v tem obdobju kar 878-kratna. \xc5\xa0e izrazitej\xc5\xa1e ekstremne vrednosti so na isti vodomerni postaji izmerili v letih pred tem referen\xc4\x8dnim obdobjem: najmanj\xc5\xa1i pretok je zna\xc5\xa1al 0,16\xc2\xa0m\xc2\xb3/s (7.9.1954), najve\xc4\x8dji pa 280\xc2\xa0m\xc2\xb3/s (16.5.1972)._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dja pogostih poplav so ob Reki razmeroma ozka in tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka bivali\xc5\xa1\xc4\x8da so v precej\xc5\xa1nji meri odmaknjena od reke, vendar ve\xc4\x8dje poplave povzro\xc4\x8dajo precej\xc5\xa1njo \xc5\xa1kodo (npr. poplave 1965, 1968, 1975, 1984, 1987 ter decembra 1990 in 1992). Najve\xc4\x8dje sklenjeno obmo\xc4\x8dje poplavnega sveta je v Bistri\xc5\xa1ki kotlinici med Trp\xc4\x8danami in Topolcem, naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1e pa je pri Ilirski Bistrici, kjer se Reki pridru\xc5\xbei ve\xc4\x8d potokov z desne strani izpod strmega roba Sne\xc5\xbenika in te\xc4\x8dejo po ravnini po izgonskih strugah ter poplavljajo bli\xc5\xbenjo okolico. Ker je od Topolca navzdol dolina ve\xc4\x8dinoma ozka, je v njenem dnu poplavnega sveta malo; nekoliko ve\xc4\x8d ga je le pri Ribnici, Bujah in pod Vremskim Britofom._NEWLINE_Ko povr\xc5\xa1inska Reka nara\xc5\xa1\xc4\x8da, sifon v \xc5\xa0kocjanskih jamah ne more prevajati vse vode in ta v jamah mo\xc4\x8dno naraste. Tudi sicer se vodna gladina v jami spreminja, ob\xc4\x8dasno pa lahko prese\xc5\xbeki vode zapolnijo velik del jam. Najvi\xc5\xa1ja poznana vodostaja Reke v jamah sta bila zabele\xc5\xbeena leta 1826, ko je gladina dosegla koto 343\xc2\xa0m (173\xc2\xa0m nad vi\xc5\xa1ino sifona), in 1965, ko je voda segala do kote 320\xc2\xa0m oziroma 147\xc2\xa0m nad vi\xc5\xa1ino sifona. Nara\xc5\xa1\xc4\x8danje vode v jamah je lahko izjemno hitro (do pet metrov na uro), podobno hitro vode tudi upadejo (ok. \xc5\xa1tiri metre na uro). Ob tak\xc5\xa1nih dogodkih vode se\xc5\xbeejo tudi do turisti\xc4\x8dne poti in jame morajo za\xc4\x8dasno zapreti za obiskovalce, kar praviloma traja le dan ali dva. Nazadnje se je to zgodilo 9.\xc2\xa0novembra 2014, leta 1975 pa je voda prekrila tudi Cerkvenikov most v Hankejevem kanalu. \xc5\xa0e ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina vode se je v jamah zajezila ob visoki vodi septembra 1965, ko je segala kar 29\xc2\xa0m nad vi\xc5\xa1ino Cerkvenikovega mostu. Poplavna voda je zalila tudi dna obeh udornic in segala po kanjonu navzgor vse do \xc5\xa0kofelj._NEWLINE_S poplavami v \xc5\xa0kocjanskih jamah je povezan \xc5\xa1e en zanimiv kra\xc5\xa1ki pojav: ko velike koli\xc4\x8dine vode vdirajo v kra\xc5\xa1ko podzemlje, iz njega iztiskajo zrak, zato se ta skozi pokline dviga proti povr\xc5\xa1ju in nekaj ur mo\xc4\x8dno piha iz t.i. dihalnikov. To je \xc5\xa1e zlasti o\xc4\x8ditno pozimi, ko je zrak iz podzemlja toplej\xc5\xa1i in to je omogo\xc4\x8dilo prizadevnim jamarjem, da so v zadnjih letih na\xc5\xa1li ve\xc4\x8d novih dostopov do podzemne Pivke (npr. v Kanjaducah pri Se\xc5\xbeani in v Str\xc5\xa1inkni dolini pri vasi Orlek). \xc5\xbde prej je bilo poznano, da se ob tak\xc5\xa1nih dogodkih voda v Ka\xc4\x8dni jami dvigne za ve\xc4\x8d kot 90\xc2\xa0m, v jami Labodnica (it:Abisso di Trebiciano) pa za ve\xc4\x8d kot 100\xc2\xa0m.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1990 je bila Reka eden najbolj onesna\xc5\xbeenih vodotokov v vsej Sloveniji in je v mnogih letih kriti\xc4\x8dne onesna\xc5\xbeenosti postala skoraj biolo\xc5\xa1ko mrtva, hkrati je mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeevala \xc5\xa0kocjanske jame. Glavni onesna\xc5\xbeevalec je bila industrija v Ilirski Bistrici, predvsem tovarna organskih kislin (TOK), ki je nastala leta 1955 in prenehala delovati 1990, ter tovarna vlaknenih plo\xc5\xa1\xc4\x8d Lesonit, ki je za\xc4\x8dela delati leta 1944 in je mo\xc4\x8dno obremenjevala Reko vse do opustitve tehnologije izdelave  plo\xc5\xa1\xc4\x8d po mokrem postopku (1986). Leta 2003 je za\xc4\x8dela obratovati tudi centralna \xc4\x8distilna naprava Ilirska Bistrica, tako da se je stanje Reke mo\xc4\x8dno izbolj\xc5\xa1alo._NEWLINE_Po uradnih podatkih stalnega monitoringa voda je bila Reka v opazovalnem obdobju 2009\xe2\x80\x932013 v celotnem toku v dobrem kemijskem in ekolo\xc5\xa1kem stanju. K razmeroma hitremu izbolj\xc5\xa1anju je veliko prispevalo tudi dejstvo, da je struga Reke ve\xc4\x8dinoma ostala v naravnem stanju, umetno preoblikovanih je le nekaj kraj\xc5\xa1ih odsekov, npr. mimo Ilirske Bistrice.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti je bila Reka izjemno pomemben vir vodne energije in je poganjala \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeage in mline, v katerih so mleli \xc5\xbeito za bli\xc5\xbenjo in daljno okolico, \xc5\xa1tevilni mlini ob spodnjem toku tudi za velik del Krasa. V \xc4\x8dasu Valvasorja (druga polovica 17. st.) je na Reki delovalo 45\xc2\xa0mlinov in 16\xc2\xa0\xc5\xbeag, med obema svetovnima vojnama pa 16\xc2\xa0mlinov z \xc5\xbeago, 14\xc2\xa0mlinov in ena \xc5\xbeaga. \xc5\xa0tiri od teh \xc5\xbeag so delovale \xc5\xbee v 17.\xc2\xa0st.: 'Pri malnih' pod Dolnjim Zemonom, Ambro\xc5\xbei\xc4\x8deva \xc5\xbeaga pod Novo Su\xc5\xa1ico, Bistri\xc4\x8danova pod Bujami in Jesiharjeva v Vremski dolini._NEWLINE_Nekateri mlini so stali tik ob strugi Reke, za nekatere druge so napravili kraj\xc5\xa1e mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice, v spodnjem toku, kjer je voda izginjala v prepustno apnen\xc4\x8dasto podlago, pa so morali pogosto ma\xc5\xa1iti novo nastale po\xc5\xbeiralnike, da so ohranjali povr\xc5\xa1inski vodni tok. Mlini in \xc5\xbeage so drug za drugim prenehali delovati predvsem po drugi svetovni vojni in ve\xc4\x8dinoma po\xc4\x8dasi propadajo. V nekaterih mlinih in \xc5\xbeagah je poleg zgradb ohranjen \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji ali manj\xc5\xa1i del strojne in druge opreme, \xc5\xa1tirje med njimi so zavarovani kot kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina lokalnega pomena: mlin in \xc5\xbeaga Lunj (Ribnica\xc2\xa020), mlin in \xc5\xbeaga Stru\xc5\xbenik (Ribnica\xc2\xa018), mlin in \xc5\xbeaga Ambro\xc5\xbei\xc4\x8d (Nova Su\xc5\xa1ica\xc2\xa037) in Duj\xc4\x8dev mlin (\xc5\xa0koflje\xc2\xa033). \xc5\xa0tevilne mline in \xc5\xbeage so poganjali tudi pritoki Reke, predvsem Bistrica, Podstenj\xc5\xa1ek in Pade\xc5\xbe._NEWLINE_Na mestu nekdanjega \xc5\xbdagarjevega mlina in \xc5\xbeage (Buje\xc2\xa01), ki so jih opustili ok. 1960, zdaj deluje manj\xc5\xa1a hidroelektrarna.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nReka je skupaj z obre\xc5\xbeji in mokrotnimi travniki v dolinskem dnu na celotnem toku po Sloveniji vklju\xc4\x8dena v Naturo 2000 in hkrati uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena tudi med naravne vrednote dr\xc5\xbeavnega pomena. Zgornji del doline z okoli\xc5\xa1kim gozdnatim hribovjem nad Zabi\xc4\x8dami je prav tako vklju\xc4\x8den v sistem Natura 2000 (Zabi\xc4\x8de), kanjon Reke pod \xc5\xa0kofljami je naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena in vklju\xc4\x8den v Regijski park \xc5\xa0kocjanske jame._NEWLINE_Skoraj celotna struga je v bolj ali manj naravnem stanju, z lepo obra\xc5\xa1\xc4\x8denimi bre\xc5\xbeinami, mokrotnimi travniki, opu\xc5\xa1\xc4\x8denimi rokavi in mlin\xc5\xa1\xc4\x8dicami, ki so pomemben \xc5\xbeivljenjski prostor za ptice in druga \xc5\xbeiva bitja, mdr. za kosca (Crex crex), ki gnezdi na obre\xc4\x8dnih travnikih in je uvr\xc5\xa1\xc4\x8den na Rde\xc4\x8di seznam ogro\xc5\xbeenih \xc5\xbeivalskih vrst._NEWLINE_V nekdaj mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeeni, skoraj mrtvi reki si je \xc5\xbeivalski svet po letu 1990 precej opomogel in danes \xc5\xbeivijo v reki poleg najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih nevreten\xc4\x8darjev \xc5\xa1tevilne vrste rib, dvo\xc5\xbeivk in od plazilcev mdr. belou\xc5\xa1ka (Natrix natrix). V reki \xc5\xbeivijo mdr. globo\xc4\x8dek (Gobio gobio), poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta), so\xc5\xa1ka postrv (Salmo marmoratus), navadna mrena (Barbus barbus), klen (Leuciscus cephalus cephalus), krap (Cyprinus carpio), \xc5\xa1\xc4\x8duka (Esox lucius) in smu\xc4\x8d (Sander lucioperca) ter iz Severne Amerike prine\xc5\xa1ena \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss). Z ribjim \xc5\xbeivljem upravlja ribi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina Bistrica."