b'\n_START_ARTICLE_\nAteroskleroza\n_START_SECTION_\nRazvoj bolezni\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilno je preoblikovanje arterij, ki vodi v nastajanje ateroskleroti\xc4\x8dnih plakov oz. lezij, kar imenujemo aterogeneza. Poteka po\xc4\x8dasi in skozi zapleteno vrsto celi\xc4\x8dnih dogodkov v arterijski steni. Po nedavni teoriji se za\xc4\x8dnejo levkociti iz neznanih razlogov usmerjati proti endoteliju. Nastalo vnetje vodi v nastanek plakov v arterijski tuniki intimi (notranji \xc5\xbeilni plasti med endotelijem in tuniko medijo). Sprva se samo debeli stena, svetlina \xc5\xbeile pa se ne o\xc5\xbei. Ve\xc4\x8dina teh lezij sestoji iz ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe, kolagena in elastina._NEWLINE_Plaki se delijo v dveh skupini: stabilne in nestabilne. Stabilni ateroskleroti\xc4\x8dni plaki, ki so obi\xc4\x8dajno asimptomati\xc4\x8dni, so bogati z zunajceli\xc4\x8dnim matriksom in \xc5\xbeilno gladko mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnino. Nestabilni plaki pa so bogati z makrofagi in penastimi celicami, zunajceli\xc4\x8dni matriks (imenovan tudi fibrozni pokrov), ki lo\xc4\x8duje lezijo od arterijske svetline, pa je obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1ibek in se rad raztrga. Raztrganje fibroznega pokrova izpostavi trombogene snovi, npr. kolagen, obtoku in spro\xc5\xbei nastanek trombusa v \xc5\xbeilni svetlini._NEWLINE_Trombusi lahko neposredno zaprejo arterije, pogosteje pa vstopijo v obtok in zaprejo manj\xc5\xa1e distalne veje, kar imenujemo trombembolija. Poleg trombembolije lahko kroni\xc4\x8dno rasto\xc4\x8de ateroskleroti\xc4\x8dne lezije povzro\xc4\x8dijo tudi popolno zaporo svetline. Stenoza je pozen dogodek, do katerega ne pride nujno, in je pogosto posledica ve\xc4\x8dkratnega raztrganja plakov in procesa celjenja.\n_START_SECTION_\nDiagnostika\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dja hude \xc5\xbeilne stenoze lahko ugotovimo z angiografijo in v manj\xc5\xa1i meri z obremenitvenim testiranjem, vendar v teh primerih prepoznamo samo posledico, ne pa osnovne ateroskleroti\xc4\x8dne bolezni. Ve\xc4\x8dina zapletov namre\xc4\x8d izvira iz obmo\xc4\x8dij z napredovalimi plaki, vendar neizrazito \xc5\xbeilno zo\xc5\xbeitvijo. Ruptura plaka pa lahko povzro\xc4\x8di zaporo arterije v nekaj sekundah do minutah, posledici \xc4\x8desar sta lahko trajna hendikepiranost ali nenadna smrt._NEWLINE_Poleg tradicionalnih diagnosti\xc4\x8dnih metod se uporabljajo tudi druge metode, med katerimi sta anatomska prepoznava in fiziolo\xc5\xa1ke meritve. Metode anatomske prepoznave so to\xc4\x8dkovanje poapnelosti koronarnih arterij z uporabo CT-slikanja, meritev debeline intimomedialne plasti z ultrazvokom, intravaskularni ultrazvok (IVUS). Metode fiziolo\xc5\xa1kega merjenja so analiza lipoproteinskih podskupin, meritev HbA1c, meritev hs-CRP in meritev homocisteina._NEWLINE_Anatomske in fiziolo\xc5\xa1ke metode omogo\xc4\x8dajo zgodnjo prepoznavo bolezni pred pojavom simptomov ter oceno njene napredovalosti in spremljanje njenega razvoja. Anatomske metode so dra\xc5\xbeje in v nekaterih primerih (npr. IVUS) invazivne, poleg tega z njimi ni mogo\xc4\x8de oceniti stanja bolezni ali neposredno slediti njenega razvoja. V zadnjih letih so se razvile tudi slikovne tehnike za ugotavljanje te\xc5\xbeavnosti ateromskih plakov, npr. s PET in SPECT.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKadar se ateroskleroza izrazi s simptomi, jih lahko v nekaterih primerih laj\xc5\xa1amo. Za\xc4\x8detno ukrepanje sestoji iz nefarmakolo\xc5\xa1kih ukrepov, kot sta prenehanje kajenja in redna telesna aktivnost. \xc4\x8ce to ne zadostuje, uvedemo zdravila, ki so dolgoro\xc4\x8dno naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i na\xc4\x8din ukrepanja. Najbolj uveljavljena skupina zdravil so statini. Izrazito zavrejo napredovanje bolezni in zmanj\xc5\xa1ujejo smrtnost, stranskih u\xc4\x8dinkov pa imajo razmeroma malo. Poleg tega je zo\xc5\xbeene \xc5\xbeile mogo\xc4\x8de operacijsko raz\xc5\xa1iriti z uporabo \xc5\xbeilnih opornic ali pa zo\xc5\xbeitve obiti s premostitvenimi operacijami.'