b"\n_START_ARTICLE_\nStefan Brankovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nStefan in njegova dru\xc5\xbeina so omenjeni v rokopisu Dell'Imperadori Constantinopolitani (Konstantinopelski imperatorji) znanem tudi kot  Massarellijev  rokopis, ker so ga na\xc5\xa1li med rokopisi Angela Massarellija, generalnega tajnika Trentinskega koncila, v Vatikanski knji\xc5\xbenici. V rokopisu je omenjen kot sin \xc4\x90ura\xc4\x91a Brankovi\xc4\x87a in Irene Kantakuzene. D.M. Nicol (1994) dvomi v njeno materinstvo in trdi, da je bil \xc4\x90ura\xc4\x91 pred njo poro\xc4\x8den s h\xc4\x8derko Ivana IV. Trebizonskega. Trditev ni podprta z viri in ne upo\xc5\xa1teva, da je bil Ivan IV. rojen med letoma 1395 in 1417 in v 1410. letih ni mogel biti stari o\xc4\x8de._NEWLINE_11. septembra 1429 je \xc4\x90ura\xc4\x91 doniral samostanu Esfigmenu na gori Atos. V darovnici je omenjena njegova \xc5\xbeena Irena in njunih pet otrok.  Istih pet otrok omenja tudi Masarellijev rokopis. Druga rodoslovja kot \xc5\xa1estega otroka omenjajo Todorja Brankovi\xc4\x87a. Slednji je morda \xc5\xbee zelo zgodaj umrl in zato v prej\xc5\xa1njih dokumentih ni omenjen. Kot najstarej\xc5\xa1i sin je omenjen Grgur Brankovi\xc4\x87, ki ga dokument iz leta 1429 naslavlja z despot. Grgurja je Murat II. leta 1439 imenovan za guvernerja posesti v ju\xc5\xbeni Srbiji, povezanih z dru\xc5\xbeino Brankovi\xc4\x87. Aprila 1441 je bil obto\xc5\xbeen zarote proti Muratu in njegovo guvernerstvo se je kon\xc4\x8dalo. V je\xc4\x8di v Amasji so ga 8. maja 1441 oslepili. Grgur in njegovi bratje so bili sopodpisniki listine, s katero je \xc4\x90ura\xc4\x91 potrdil privilegije Dubrovni\xc5\xa1ki republiki. Grgur se je pod imenom German umaknil v samostan.  Leta 1458 se je vrnil iz samostana in zase in svojega sina zahteval izpraznjeni prestol Ra\xc5\xa1e. Massarellijev rokopis omenja Grgurja kot neporo\xc4\x8denega, kasnej\xc5\xa1a rodoslovja pa omenjajo njegovo \xc5\xbeeno Jelisaveto. Grgurjev sin Vuk Grgurevi\xc4\x87 je bil kasneje srbski naslovni despot (1471\xe2\x80\x931485). Vuk je bil morda nezakonski sin._NEWLINE_Massarellijev rokopis kot naslednjega otroka  omenja Maro Brankovi\xc4\x87, eno od \xc5\xbeena Murata II. Kot tretjega omenja Stefana, kot njegovo mlaj\xc5\xa1o sestro pa Kantakuzino. Njeno ime je polatinjen priimek ime njene matere Irene. Kasnej\xc5\xa1a rodoslovja jo omenjajo kot Katarino Celjsko, \xc5\xbeeno Ulrika II. Celjskega. Najmlaj\xc5\xa1i otrok je bil o\xc4\x8detov naslednik Lazar Brankovi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo Nicolu je bil Stefan dr\xc5\xbeavljan Bene\xc5\xa1ke republike. Oslepljen je bil isto\xc4\x8dasno z bratom Grgurjem leta 1441. Obeh oslepljenih bratov niso imeli za mogo\xc4\x8da naslednika njunega o\xc4\x8deta. Prestol bi lahko zahtevala samo leta 1458, ker sta bila po Lazarjevi smrti edina mo\xc5\xa1ka predstavnika dru\xc5\xbeine Brankovi\xc4\x87._NEWLINE_Po Fineu je Stefan pri\xc5\xa1el na prestol s podporo svakinje in Lazarjeve vdove Helene Paleologine. Helena je bila h\xc4\x8derka morejskega despota Toma\xc5\xbea Paleologa in Katarine Zaccaria iz Ahajske kne\xc5\xbeevine. Katarina je eno od svojih h\xc4\x8dera poro\xc4\x8dila z bosanskim princem Stjepanom Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87em, s \xc4\x8dimer je zagotovila prestol svojemu novemu zetu. Ogrski kralj Matija Korvin in bosanski kralj Stjepan Toma\xc5\xa1 Kotromani\xc4\x87 sta 8. aprila 1459 Stefana odstavila in na njegovo mesto imenovala Stjepana Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87a. _NEWLINE_Konec leta 1459 se je Stefan odlo\xc4\x8dil odpotovati v Albanijo, kjer je imel sorodnike. Odpotoval je leta 1460 in se novembra istega leta poro\xc4\x8dil z Angelino Arianit Komneni. Angelina je bila sestra Skenderbegove \xc5\xbeene Donike. Skenderbeg je dal Stefanu Brankovi\xc4\x87u za apana\xc5\xbeo neznano posest. Stefan je na za\xc4\x8detku leta 1461 s Skenderbegovim pisnim priporo\xc4\x8dilom odpotoval v Italijo._NEWLINE_Po osmanski zasedbi in propadu Srbskega despotata je Stefanov sin Jovan odpeljal begunce v Ogrsko kraljestvo, kjer so ga priznali za despota v kne\xc5\xbeevini Raitzen.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV Srbski pravoslavni cerkvi ga \xc4\x8dastijo kot svetega Stefana Slepega."