b'\n_START_ARTICLE_\nMa\xc4\x8dke\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc4\x8dke sre\xc4\x8damo v Evraziji, Afriki in Ameriki, od pu\xc5\xa1\xc4\x8dav do visokogorja, \xc5\xa1tevilne vrste pa so gozdne. Prvo ma\xc4\x8dko naj bi udoma\xc4\x8dili Egip\xc4\x8dani, saj so le-te pomagale pri lovljenju glodalcev.\n_START_SECTION_\nZgradba telesa\n_START_PARAGRAPH_\nVse imajo zelo dobro razvita \xc4\x8dutila, kremplje, bliskovite reflekse ter varovalno barvo. Znano je, da ve\xc4\x8dina ma\xc4\x8dk lahko svoje kremplje vpotegne, s \xc4\x8dimer dose\xc5\xbeejo, da le-ti ostanejo ostri._NEWLINE_Sli\xc5\xa1ijo zvoke do 65 kHZ. So dobri plenilci in najpopolnej\xc5\xa1i mesojedi med sesalci. Vrste ma\xc4\x8dk so si zelo podobne. Razlike v zgradbi med tigrom in doma\xc4\x8do ma\xc4\x8dko so zelo majhne. Zato je sistematika ma\xc4\x8dk zelo te\xc5\xbeavna._NEWLINE_Vse ma\xc4\x8dke, razen najve\xc4\x8djih, so zaradi svojih mo\xc4\x8dnih krempljev izvrstne plezalke, zaradi njihove oblike pa nerodne pri sestopanju, zato neredko kak\xc5\xa1na ma\xc4\x8dka obti\xc4\x8di na drevesu._NEWLINE_Nekatere ma\xc4\x8dke pa tudi dobro plavajo: ma\xc4\x8dke pasme "tur\xc5\xa1ka van", ki izvirajo iz neposredne bli\xc5\xbeine jezera Van na vzhodu Tur\xc4\x8dije ob Mrtvem morju, imajo celo rade vodo in velikokrat plavajo, za razliko od ve\xc4\x8dine drugih pasem/vrst. Ve\xc4\x8dina ma\xc4\x8dk je samotarskih.  Na smr\xc4\x8dku in repu imajo \xc5\xbeleze, s katerimi ozna\xc4\x8dujejo svojo lastnino._NEWLINE_Ma\xc4\x8dke so najbolj aktivne ob zori oz. mraku, \xc4\x8dez dan pa najraje spijo, saj so zaradi nizkega \xc5\xa1tevila znojnic nagnjene k pregrevanju, zaradi \xc4\x8desar se ne smejo prenaprezati._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja vrsta ma\xc4\x8dke je sibirski tiger, ki lahko zraste do dol\xc5\xbeine 3,5 m in tehta 300\xc2\xa0kg. \xc5\xa0e ve\xc4\x8dji zraste liger, kri\xc5\xbeanec med samcem leva in samico tigra.\n_START_SECTION_\nVid\n_START_PARAGRAPH_\nVid je za ma\xc4\x8dke zelo pomemben.  Ma\xc4\x8dje o\xc4\x8di so ustvarjene za no\xc4\x8dni lov in hitro opazijo nenadno gibanje plena. So velike in obrnjene naprej, da lahko na no\xc4\x8dnem pohodu sprejmejo velike koli\xc4\x8dine svetlobe. Lega o\xc4\x8di omogo\xc4\x8da stereoskopsko vidno polje, s \xc4\x8dimer ma\xc4\x8dka zelo dobro oceni globino in s tem razdaljo. To uporabi pri napadu na plen, prav tako kot sova. Kot tega vidnega polja je pri ma\xc4\x8dki 85\xc2\xb0, pri konju 65\xc2\xb0 in pri \xc4\x8dloveku 120\xc2\xba, kar pomeni, da \xc4\x8dlovek vidi izredno plasti\xc4\x8dno. Ma\xc4\x8dke v temi odli\xc4\x8dno vidijo tudi zaradi odbojnih celic (Tapetum lucidum), ki svetlobo z mre\xc5\xbenice odbijejo nazaj na mre\xc5\xbenico (u\xc4\x8dinek ogledala), kjer so vidni \xc4\x8depki in pali\xc4\x8dice. Tako se u\xc4\x8dinek svetlobe podvoji. Ta refleksija je 130-krat mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a kot pri \xc4\x8dloveku. Odve\xc4\x8dno odbito svetlobo vidimo, \xc4\x8de ma\xc4\x8dki pono\xc4\x8di posvetimo v o\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nSluh\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg odli\xc4\x8dnega vida ma\xc4\x8dki v temi pomaga izreden sluh. Ma\xc4\x8dja u\xc5\xa1esa so temu prilagojena.Sli\xc5\xa1i tudi ultrazvok. Nizke tone sli\xc5\xa1i slab\xc5\xa1e, zato se bolj odziva \xc5\xbeenskam kot mo\xc5\xa1kim. Dokazano je, da so ma\xc4\x8dke z modrimi o\xc4\x8dmi in belim ko\xc5\xbeuhom genetsko bolj nagnjene h gluhosti._NEWLINE_Voh_NEWLINE_Ma\xc4\x8dka ima tudi odli\xc4\x8den voh, vendar se pri lovu nanj ne zana\xc5\xa1a. Z nosom samo preverja hrano in bere \'\'sporo\xc4\x8dila\'\' drugih ma\xc4\x8dk. Ma\xc4\x8dje \xc4\x8dutilo za voh je tridesetkrat ob\xc4\x8dutljivej\xc5\xa1e od \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega.\n_START_SECTION_\nTip\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc4\x8dkin tip je z ob\xc4\x8dutljivimi dlakami (tako na zapestjih kot na gob\xc4\x8dku) zelo razvit. Tipajo z br\xc4\x8dicami. Ko te zaznajo oviro, podatek sporo\xc4\x8dijo mo\xc5\xbeganom itd..ai\n_START_SECTION_\nAilurofobija\n_START_PARAGRAPH_\nBolezen strah pred ma\xc4\x8dkami se imenuje ailurofobija.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno se ma\xc4\x8dke delijo v 5 poddru\xc5\xbein, _NEWLINE_Felinae, Pantherinae, Acinonychinae (gepardi) in izumrle Machairodontinae in Proailurinae. Vendar so Acinonychinae verjetno uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni napa\xc4\x8dno, saj glede na genske dokaze domnevajo, da so  gepardi in pume bli\xc5\xbenji sorodniki.\n_START_SECTION_\nLegenda o nastanku ma\xc4\x8dk\n_START_PARAGRAPH_\nPo legendi naj bi ma\xc4\x8dke nastale leta 4000 pr. n. \xc5\xa1t. na Noetovi barki med veliko povodnijo. Mi\xc5\xa1i so se kljub Bo\xc5\xbeji prepovedi namno\xc5\xbeile in tako od\xc5\xbeirale preve\xc4\x8d \xc5\xbeive\xc5\xbea. Noe ni vedel, kaj naj naredi in med globokim razmi\xc5\xa1ljanjem bo\xc5\xbeal leva po glavi. Lev je kmalu kihnil in izpljunil par ma\xc4\x8dk. Ma\xc4\x8dki sta se takoj lotili dela in pojedli vse mi\xc5\xa1i.'