b"\n_START_ARTICLE_\nObvezni izvod\n_START_PARAGRAPH_\nObvezni izvod je izvod publikacije, ki ga mora po zakonu zavezanec, navadno izdelovalec ali zalo\xc5\xbenik, oddati dolo\xc4\x8deni ustanovi, organu, navadno knji\xc5\xbenici. Njegov namen je zagotoviti ohranjanje in dostopnost dolo\xc4\x8denega \xc5\xa1tevila vseh publikacij. Omogo\xc4\x8da izdelavo nacionalne bibliografije in pripravo podatkov o slovenski zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ki produkciji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObvezni izvod je prvi\xc4\x8d uvedel Franc I. Francoski leta 1537 z ukazom imenovanim Ordonnance de Montpellier. Prepovedal je prodajo vseh knjig, katerih izvod ni bil najprej oddan in shranjen v njegovi knji\xc5\xbenici. Sprva je bil namen obveznega izvoda nadzor tiska in cenzura, s\xc4\x8dasoma pa je prerasel v ohranjanje vsega, kar je vredno branja, za prihodnje rodove. Namen zakonodaje obveznega izvoda je bil tudi oblikovanje in hranjenje kraljeve ali nacionalne zbirke, obenem pa je bil pogoj za pridobitev tiskarskih privilegijev. Funkcija obveznega izvoda se je s\xc4\x8dasoma raz\xc5\xa1irila \xc5\xa1e na izdelovanje nacionalne bibliografije in ohranjanje temeljne nacionalne zbirke za namene raziskovanja. Zgledu Franca I. so sledile druge dr\xc5\xbeave. Ferdinand II. Habsbur\xc5\xa1ki je leta 1624 zahteval, da se izvod vsake izdane knjige po\xc5\xa1lje knji\xc5\xbenici na njegovem dvoru. V Veliki Britaniji se je obvezni izvod pojavil leta 1610 z dogovorom Sir Thomasa Bodleya in Stationer's Company. Po dogovoru je knji\xc5\xbenica Oxfordske univerze dobila zastonj izvode vseh novih knjig, ki so jo natisnili \xc4\x8dlani Stationer's Company. Leta 1662 je dogovor potrdil zakon. Obvezni izvod obstaja na \xc5\xa0vedskem od leta 1661, Danskem 1697 in Finskem od 1702. V 18. stoletju je obvezni izvod postal zahteva za pravno za\xc5\xa1\xc4\x8dito avtorskih pravic, kar je Bernska konvencija, prva mednarodna pogodba o avtorskih pravicah, leta 1886 prepovedala. Ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav je obvezni izvod obdr\xc5\xbeala, ampak ne kot zahtevo za avtorske pravice. Pri nas se je obvezni izvod prvi\xc4\x8d pojavil leta 1807, ko je zdru\xc5\xbeena dvorna pisarna Avstrijskega cesarstva je izdala dekret, s katerim je Licejska knji\xc5\xbenica v Ljubljani (prednica dana\xc5\xa1nje Nacionalne univerzitetne knji\xc5\xbeice) dobila pravico do prejema obveznega izvoda knjig, ki so bile tiskane na Kranjskem.\n_START_SECTION_\nObvezni izvod v Sloveniji danes\n_START_PARAGRAPH_\nObvezni izvod pri nas danes dolo\xc4\x8da Zakon o obveznem izvodu publikacij. Zakon definira obvezni izvod kot dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1tevilo publikacij istega naslova, ki so izdane, zalo\xc5\xbeene, izdelane, prirejene ali fizi\xc4\x8dno ali elektronsko distribuirane za uporabo v Republiki Sloveniji in ki jih mora zavezanec v skladu s tem zakonom poslati ali predlo\xc5\xbeiti nacionalni depozitarni organizaciji ali ji mora omogo\xc4\x8diti njihov prevzem. Obvezni izvod zajema tudi publikacije, ki so iz\xc5\xa1le v tujini, \xc4\x8de imajo njihovi zalo\xc5\xbeniki sede\xc5\xbe ali podru\xc5\xbenico v Republiki Sloveniji ali so namenjene za distribucijo v Republiki Sloveniji ter so v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini ali so prilagojene slovenskemu trgu. Obvezni izvod zajema razli\xc4\x8dne vrste publikacij: tiske (knjige, bro\xc5\xa1ure, serijske publikacije, separati, muzikalije, kartografsko gradivo in drobni tisk \xe2\x80\x93 razglednice, plakati, nalepke, vizitke, ve\xc4\x8dje tiskovine, prospekti, koledarji, katalogi, gledali\xc5\xa1ki in drugi programi, navodila), zvo\xc4\x8dne zapise, slikovne zapise, elektronske publikacije in tudi publikacije, ki so kombinacija \xc5\xbee na\xc5\xa1tetih vrst._NEWLINE_Zavezanci za obvezni izvod so zalo\xc5\xbeniki, izdajatelji in distributerji s prebivali\xc5\xa1\xc4\x8dem v Republiki Sloveniji._NEWLINE_Nacionalna depozitarna organizacija je Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica v Ljubljani. Druge depozitarne organizacije so: Univerzitetna knji\xc5\xbenica Maribor, osrednje obmo\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice (Gori\xc5\xa1ka knji\xc5\xbenica Franceta Bevka Nova Gorica; Knji\xc5\xbenica Ivana Potr\xc4\x8da Ptuj, Knji\xc5\xbenica Mirana Jarca Novo mesto, Knji\xc5\xbenica Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da Ljubljana, Mariborska knji\xc5\xbenica, Koro\xc5\xa1ka osrednja knji\xc5\xbenica dr. Franca Su\xc5\xa1nika Ravne na Koro\xc5\xa1kem, Osrednja knji\xc5\xbenica Celje, Osrednja knji\xc5\xbenica Kranj, Osrednja knji\xc5\xbenica Sre\xc4\x8dka Vilharja Koper, Pokrajinska in \xc5\xa1tudijska knji\xc5\xbenica Murska Sobota), osrednji knji\xc5\xbenici Slovencev v zamejstvu (Narodna in \xc5\xa1tudijska knji\xc5\xbenica, Trst in Slovenska \xc5\xa1tudijska knji\xc5\xbenica, Celovec)._NEWLINE_Zavezanci so dol\xc5\xbeni nacionalni depozitarni organizaciji poslati kot obvezni izvod 4 izvode. Tudi pri drobnem tisku se vedno po\xc5\xa1ljejo 4 izvodi. Nacionalna univerzitetna knji\xc5\xbenica dva izvoda obdr\xc5\xbei, dva pa gresta v Univerzitetno knji\xc5\xbenico Maribor. \xc4\x8ce je bila publikacija izdana z javnimi sredstvi ali je njen zalo\xc5\xbenik pravna oseba javnega prava ali tuja pravna oseba javnega prava s podru\xc5\xbenico v Sloveniji, so zalo\xc5\xbeniki dol\xc5\xbeni poslati 16 izvodov. V tem primeru gresta po dva izvoda v Nacionalno univerzitetno knji\xc5\xbenico in Univerzitetno knji\xc5\xbenico Maribor, po en pa gre v osrednje obmo\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice in osrednji knji\xc5\xbenici Slovencev v zamejstvu. Manj kot 4 izvodi se po\xc5\xa1ljejo v primeru, da gre za elektronsko publikacijo (1), ve\xc4\x8dji plakati (1 elektronski izvod), doktorsko disertacijo (2) ali izredno drago publikacijo \xe2\x80\x93 nad 1000 evrov (2). V tem primeru Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica obdr\xc5\xbei vse obvezne izvode. Publikacij, ki imajo naklado manj kot 50 izvodov ni potrebo po\xc5\xa1iljati. Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica in Univerzitetna knji\xc5\xbenica Maribor obvezne izvode trajno hranita v svojih zbirkah. Druge depozitarne organizacije obvezne izvode lahko izlo\xc4\x8dajo."