b'\n_START_ARTICLE_\nEgip\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nKlasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nEgip\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dina spada v afroazijsko dru\xc5\xbeino jezikov, ki se je v preteklosti imenovala hamskosemitska dru\xc5\xbeina. Pripadnost tej dru\xc5\xbeini potrjujejo morfologija, zna\xc4\x8dilna za fuzijske jezike, soglasni\xc5\xa1ki leksi\xc4\x8dni koreni, \xc5\xa1tevilni poudarjeni soglasniki, triglasni samoglasni\xc5\xa1ki sistem /a i u/, \xc5\xbeenska samostalni\xc5\xa1ka pripona *-\xe2\x80\x9eat\xe2\x80\x9c, samostalni\xc5\xa1ko \xe2\x80\x9em\xe2\x80\x9c-, pridevni\xc5\xa1ko *-\xe2\x80\x9e\xc4\xab\xe2\x80\x9c in zna\xc4\x8dilne glagolske predpone. Jezik je najbolj podoben semitskim, berberskim in ku\xc5\xa1itskim jezikom._NEWLINE_V egip\xc4\x8danskem jeziku so se praafroazijski soglasniki */d z \xc3\xb0/ razvili v <\xea\x9c\xa5> /\xca\x95/, na primer \xea\x9c\xa5\xe2\x80\x9er.t\xe2\x80\x9c (portal), semitsko *\xe2\x80\x9edalt\xe2\x80\x9c (vrata). Afroazijsko */l/ se je v nare\xc4\x8dju, na katerem je zasnovan pisni jezik, zdru\xc5\xbeilo z egip\xc4\x8danskim <n>, <r>, <\xea\x9c\xa3> in <j>, medtem ko se je v drugih razli\xc4\x8dicah egip\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dine ohranilo. Izvorni */k g \xe1\xb8\xb3/ so v nekaterih pokrajinah palatalizirali v <\xe1\xb9\xaf j \xe1\xb8\x8f>, medtem ko so se v drugih ohranili kot <k g q>. Egip\xc4\x8danski jezik ima veliko dvoradikalnih in enoradikalnih korenov, medtem ko drugi semitski jeziki preferirajo troradikalne korene. Egip\xc4\x8danski jezik je zaradi tega verjeto bolj arhai\xc4\x8den, medtem ko so se semitski jeziki zaradi pretvarjanje korenov v troradikalni obrazec la\xc5\xbee prilagajali._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je egip\xc4\x8danski jezik najstarej\xc5\xa1i kdaj zapisan afroazijski jezik, se njegov morgolo\xc5\xa1ki repertoar zelo razlikuje od drugih afroazijskih in semitskih jezikov, kar ka\xc5\xbee, da se je radikalno spremenil \xc5\xa1e preden se je za\xc4\x8del pisati.\n_START_SECTION_\nNare\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nPredkoptska pisna egip\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dina zaradi centralizirane egip\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe ni kazala velikih nare\xc4\x8dnih razlik. V govoru so nare\xc4\x8dja nedvomno obstajala, saj se v pismu iz okoli leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t. avtor prito\xc5\xbeje, da je razgovor med Egip\xc4\x8danoma s severa in juga skoraj nemogo\xc4\x8d._NEWLINE_Pisna kopt\xc5\xa1\xc4\x8dina je imela pet glavnih nare\xc4\x8dij. Najbolj znani sta ju\xc5\xbeno saidsko nare\xc4\x8dje in severno bohairsko nare\xc4\x8dje, ki ga uporablja koptska cervev v svojem bogoslu\xc5\xbeju.\n_START_SECTION_\nFonologija\n_START_PARAGRAPH_\nSoglasni\xc5\xa1ko fonologijo egip\xc4\x8danskega jezika je mogo\xc4\x8de rekonstruirati, to\xc4\x8dni fonemi pa ostajajo neznani. O tem, kako klasificirati posamezne foneme, obstajajo razli\xc4\x8dna mnenja. Glede na to, da se je egip\xc4\x8danski jezik pisal celi dve tiso\xc4\x8dletji in so se arhai\xc4\x8dne in pozne oblike razlikovale kot na primer latin\xc5\xa1\xc4\x8dina in sodobna italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina, so se v tem \xc4\x8dasu zagotovo zgodile tudi fonetske spremembe._NEWLINE_Fonetsko je egip\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dina vsebovala labialne (ustni\xc4\x8dne), alveolarne (nadzobne), palatalne (trdonebne), velarne (mehkonebne), uvularne (jezi\xc4\x8dne), faringalne in glotalne soglasnike, podobno kot arab\xc5\xa1\xc4\x8dina, vendar njihova izgovarjava ni znana._NEWLINE_Glede na to, da se samoglasniki niso pisali, je rekonstrukcija samogalsni\xc5\xa1kega sistema skrajno negotova in se v glavnem naslanja na koptske in druge transkripte egip\xc4\x8danskih osebnih in krajevnih imen. Egip\xc4\x8danska vokalizacija je delno znana samo preko rekonstrukcije skozi koptski jezik, v katerem so se samoglasniki pisali. Dodatni vir podatkov so zapisi egip\xc4\x8danskih besed v drugih jezikih. Izgovarjava egip\xc4\x8danskega jezika je povsem umetna in v\xc4\x8dasih ne ka\xc5\xbee veliko podobnosti z idejo, kako naj bi egip\xc4\x8danski govor zvenel.'