b"\n_START_ARTICLE_\nBitka pri Visu (1866)\n_START_SECTION_\nDogajanje pred vojno\n_START_PARAGRAPH_\nPo propadu Napoleonove Francije so na  vzhodnem delu Jadranskega morja ponovno zagospodarili Avstrijci. Ti  so kmalu dojeli pomembnost morja za nadaljnji gospodarski razvoj dr\xc5\xbeave. Za\xc4\x8detki so bili skromni. V za\xc4\x8detku jim je bilo v veliko pomo\xc4\x8d ogromno \xc5\xa1tevilo zaplenjenih francoskih ladij in \xc5\xa1tevilne dobro opremljene ladjedelnice, od katerih je \xc5\xa1e posebej izstopal bene\xc5\xa1ki arzenal. Z industrijskim napredkom so se stvari za\xc4\x8dele naglo spreminjati tako na podro\xc4\x8dju trgovskega kot tudi na podro\xc4\x8dju voja\xc5\xa1kega ladjevja. V tem \xc4\x8dasu je trgovina med italijanskimi dr\xc5\xbeavicami in Avstrijo naglo nara\xc5\xa1\xc4\x8dala. Trgovska menjava se je nekoliko zaustavila po letu 1848, v petdesetih letih devetnajstega stoletja pa je pri\xc5\xa1lo do ponovnega razcveta pomorske trgovine._NEWLINE_Leta 1860 se je polo\xc5\xbeaj popolnima spremenil. V Italiji je izbruhnila vojna za osvoboditev in zdru\xc5\xbeitev, ki jo je vodil general Giuseppe Garibaldi. Naslednje leto je pri\xc5\xa1lo do zdru\xc5\xbeitve in do razglasitve kraljevine Italije, s kraljem Viktorjem Emanuelom II. na \xc4\x8delu. Polo\xc5\xbeaj na Jadranu se je s tem mo\xc4\x8dno spremenil, saj je nova dr\xc5\xbeava \xc5\xbee od vsega za\xc4\x8detka pri\xc4\x8dela uveljavljati svoje interese, ki so kmalu tr\xc4\x8dili ob interese Avstrijskega cesarstva in le vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa je bilo, kdaj bo pri\xc5\xa1lo do obra\xc4\x8duna med dr\xc5\xbeavama. Leta 1866 je pri\xc5\xa1lo do vojne med Italijo in Prusijo na eni strani ter Avstrijo na drugi strani. Avstrijska vojska je zmagala v bitki pri Custozzi , (kraju blizu Verone), vendar pa je \xc5\xbee \xc4\x8dez nekaj dni zgubila odlo\xc4\x8dilno bitko proti Prusom, v bitki pri Sadovi. Do vojne pa je pri\xc5\xa1lo tudi na morju. Po porazu Avstrije, ki je bila sedaj demoralizirana in oslabljena, se je italijanska mornarica odlo\xc4\x8dila zasesti otok Vis, takrat nekak\xc5\xa1en Gibraltar Jadranskega morja.\n_START_SECTION_\nItalijanske priprave\n_START_PARAGRAPH_\nItalijansko ladjevje se je zbralo v Anconi, kjer je 5. julija 1866 dobilo navodila za vojno proti Avstrijskemu ladjevju. Ladjevje bi moralo napasti in na odprtem morju premagati avstrijsko floto, ostanek ladij pa blokirati v pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih ter zavzeti otoke Vis, Lastovo, Cres in \xc5\xa1e nekatere druge. Ladjevje je sestavljalo 25 ladij, od katerih je bilo 11 oklepnic pod poveljstvom admirala Persana. To \xc5\xa1tevilo je kasneje naraslo na 34. Medtem pa so priprave za napad na Vis tekle izredno po\xc4\x8dasi. Te je enkrat celo prekinila avstrijska flota, ki se je brez opozorila pojavila pred Ancono. Do boja sicer ni pri\xc5\xa1lo, saj se je flota \xc4\x8dez nekaj \xc4\x8dasa umaknila. Zaradi te avstrijske predrznosti se je v naslednjih dneh pritisk na italijanskega admirala Persana pove\xc4\x8dal. Od njega so celo zahtevali, da mora zasesti Istro ali Trst ali pa katero drugo pomembno podro\xc4\x8dje. Tako je ladjevje v naslednjih dneh izplulo iz Ancone in odplulo do Visa, kjer je med 9. in 11. julijem kri\xc5\xbearilo okoli otoka. Ker avstrijskega ladjevja ni bilo na spregled, se je 13. julija vrnilo v Ancono. Pri\xc5\xa1lo je do odlo\xc4\x8ditve, da se operacija za zavzetje Visa ponovi.\n_START_SECTION_\nAvstrijske priprave\n_START_PARAGRAPH_\n9. maja 1866 je bil za poveljnika avstrijske flote imenovan Wilhelm Tegetthoff izredno sposoben mladi poveljnik in strateg, ki je \xc5\xbee zelo zgodaj napredoval do admiralskega polo\xc5\xbeaja in nato poveljnika flote. Pred bitko mu je uspelo pove\xc4\x8dati mo\xc4\x8d avstrijske flote tako, da je na ladjah pove\xc4\x8dal zaloge premoga, izbolj\xc5\xa1al oboro\xc5\xbeitev ter v floto vklju\xc4\x8dil dve, sicer \xc5\xa1e nedokon\xc4\x8dani, oklepni fregati SMS Erzherzog Ferdinand Max in SMS Habsburg. Kljub tem drasti\xc4\x8dnim in hitrim pripravam pa je bila avstrijska flota v primerjavi z italijansko \xc5\xa1e vedno v dosti slab\xc5\xa1em polo\xc5\xbeaju, imela pa je sposobne poveljnike in predano posadko, ki so jo sestavljali ve\xc4\x8dinoma dalmatinci.\n_START_SECTION_\nAvstrijsko ladjevje\n_START_PARAGRAPH_\nAvstrijci so se izgradnje svoje vojne mornarice resneje lotili \xc5\xa1ele okoli leta 1836, ko je bila splovljena njihova prva vojna ladja na parni pogon SMS Maria Anna. V naslednjih letih se je Avstrijsko vojno ladjevje skokovito pove\xc4\x8dalo in posodobilo, saj so bile v uporabo predane kar \xc5\xa1tiri velike bojne ladje in ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo manj\xc5\xa1ih. V \xc5\xa1tiridesetih letih devetnajstega stoletja se je ladjevje tako pove\xc4\x8dalo, da je poleg mo\xc4\x8dne eskadre, ki je varovala Jadransko morje imelo \xc5\xa1e dve dodatni eskadri, ki sta uveljavljali avstrijske interese tudi na Sredozemskem morju. Leta 1848, znanem tudi kot leto revolucij, je v avstrijski mornarici pri\xc5\xa1lo do prave katastrofe. V Italiji je izbruhila dr\xc5\xbeavljanska vojna. Ker je bila ve\xc4\x8dina kadrov v Avstrijski mornarici italijanskega rodu, je kar 113 ladij od 162 prestopilo na stran bene\xc5\xa1kih upornikov in tako je avstrijska mornarica \xc4\x8dez no\xc4\x8d prakti\xc4\x8dno nehala obstajati. \xc5\xa0ele po nekaj mesecih je bil upor zadu\xc5\xa1en. Da se v prihodnje to ne bi ve\xc4\x8d ponovilo, je avstrijsko poveljstvo odlo\xc4\x8dilo, da opori\xc5\xa1\xc4\x8de vojnega ladjevja iz Benetk premesti v Trst, iz mornarice pa je bil odstranjen tudi ves italijanski vpliv. Po vojni za Schleswig-Holstein (1864) se je mo\xc4\x8d avstrijske mornarice \xc5\xa1e dodatno pove\xc4\x8dala._NEWLINE_Leta 1850 je bilo za glavno opori\xc5\xa1\xc4\x8de avstrijskega vojnega ladjevja izbrano pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Pulj, ki se je v naslednjih letih pod poveljstvom Ferdinanda Maksimilijana razvilo v eno ve\xc4\x8djih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d na  obali Jadranskega morja. V tem \xc4\x8dasu se je vojna mornarica znatno pove\xc4\x8dala, saj so bile v uporabo predane \xc5\xa1tevilne oklepne topnja\xc4\x8de in fregate. Izbolj\xc5\xa1alo se je tudi znanje \xc4\x8dastnikov.\n_START_SECTION_\nItalijanska mornarica\n_START_PARAGRAPH_\nNovonastala dr\xc5\xbeava je \xc5\xbee kmalu po svojem nastanku za\xc4\x8dela z izgradnjo ladjevja. Pri tem ni imela nobenih ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav, saj so imele posamezne pokrajine precej dobro razvito ladjedelni\xc5\xa1tvo in veliko izku\xc5\xa1enih pomor\xc5\xa1\xc4\x8dakov. V nekaj letih je bilo v njej \xc5\xbee 10.000 mornarjev in podoficirjev, okoli 300 ni\xc5\xbejih oficirjev, 48 vi\xc5\xa1jih oficirjev in 16 admiralov ter 400 kadetov.\n_START_SECTION_\nSpopad\n_START_PARAGRAPH_\nOperacija za napad na Vis se je za\xc4\x8dela 16. julija 1866, ko je vsa italijanska flota izplula iz Ancone. Ko je flota prispela do otoka, je Persano naredil napako, ko otoka ni zavzel ob svitu ter tako presenetil avstrijske posadke in ladjevja. Namesto tega je ves naslednji dan kri\xc5\xbearil okoli otoka. Izdelanega pa ni imel niti na\xc4\x8drta za napad na otok, \xc4\x8deprav so italijanski oficirji otok dobro poznali \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasa slu\xc5\xbeenja v avstrijski mornarici._NEWLINE_Napad na otok se je tako za\xc4\x8del \xc5\xa1ele 18. julija okoli pol enajstih dopoldan s topni\xc5\xa1kim obstreljevanjem obalnih baterij. Medtem pa so se topnja\xc4\x8de odpravile na Hvar, da bi na obali presekale podmorski telegrafski kabel, ki je povezoval Vis preko Hvara in Bra\xc4\x8da s Splitom. Vis je branilo le 88 ve\xc4\x8dinoma zastarelih topov in posadka, ki je \xc5\xa1tela 1830 vojakov. Italijansko obstreljevanja je na kopnem povzro\xc4\x8dilo le malo \xc5\xa1kode, ponehalo pa je \xc5\xa1ele po nekaj urah. Medtem pa so imele topnja\xc4\x8de pri iskanju kabla velike te\xc5\xbeave, saj kabla niso na\xc5\xa1le. Zato so se na Hvaru izkrcali vojaki, vendar jim prebivalci otoka niso \xc5\xbeeleli pokazati kje poteka kabel. Po nekaj urah iskanja so zvezo kon\xc4\x8dno prekinili, vendar le med Hvarom in Splitom, medtem ko je zveza med Hvarom, Bra\xc4\x8dem in Splitom ostala nedotaknjena. Tako  so iz Visa v Pulj brez problema poslali sporo\xc4\x8dilo o prihodu italijanske flote. Naslednji dan se je napad nadaljeval. Tokrat so Italijani napadli baterije v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du. \xc5\xa0tiri oklepne kri\xc5\xbearke so zaplule v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in napadle pristani\xc5\xa1ke utrdbe in eno zaradi eksplozije smodnika popolnoma uni\xc4\x8dile, dve pa onesposobile za nadaljnji boj. Do izkrcanja na otoku pa ni pri\xc5\xa1lo. Naslednji dan je italijanska flota dobila okrepitve, popolnima novo oklepno linijsko ladjo Affondatore, \xc5\xa1tiri lesene ladje in transportni parnik za prevoz \xc4\x8det. Pono\xc4\x8di so se za\xc4\x8dele vremenske razmere iz ure v uro slab\xc5\xa1ati, okrepil se je ju\xc5\xbeni veter, zaradi katerega so bili valovi \xc4\x8dedalje vi\xc5\xa1ji. 20. julija 1866 se je admiral Persano dokon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8dil za zavzetje Visa. Medtem, ko se je italijansko izkrcevalno ladjevje pribli\xc5\xbeevalo vi\xc5\xa1kemu pristani\xc5\xa1\xc4\x8du, se je na obzorju pojavila celotna avstrijska flota. Polo\xc5\xbeaj se je v trenutku spremenil. Izkrcanje so takoj prekinili in se za\xc4\x8deli pripravljati na bitko. Avstrijsko ladjevje je nekoliko zamujalo, saj je bil Tegetthoff prepri\xc4\x8dan, da gre zgolj za slepilni napad in da bo do glavnega napada pri\xc5\xa1lo nekje drugje. Zamudo pa je nekoliko pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1e slabo vreme._NEWLINE_Italijansko ladjevje se je v pripravah na bitko razvrstilo v dve liniji, pri \xc4\x8demer so bile v prvi koloni oklepne ladje, v drugi pa so se zbrale manj\xc5\xa1e lesene vojne ladje. Obe koloni sta pluli skoraj vzporedno proti severu, Avstrijci pa so se pribli\xc5\xbeevali iz smeri severozahoda. Ker je bilo italijansko ladjevje bistveno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e od avstrijskega, je bila edina re\xc5\xa1itev, da se ta izogiba neposrednemu topni\xc5\xa1kemu obstreljevanju. Namesto tega bi bilo potrebno izpeljati odlo\xc4\x8dilen naskok in v italijanskih vrstah povzro\xc4\x8diti zmedo, ki bi omogo\xc4\x8dala boj na blizu. Avstrijske ladje so bile razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v tri skupine po sedem ladij, ki so plule ena za drugo tako, da so bile razporejene v formaciji kljuna. Na \xc4\x8delu prvega klina je bila zastavna ladja SMS Erzherzog Ferdinand Max._NEWLINE_Italijani proti avstrijski taktiki niso ukrepali, saj so pri\xc4\x8dakovali klasi\xc4\x8dni boj na daljavo, katerega niso mogli izgubiti. Bitka se je za\xc4\x8dela ob tri \xc4\x8detrt na enajst, ko je italijanska oklepnica Principe di Carignano odprla ogenj. Plula je na \xc4\x8delu leve kolone. Za to ladjo je plula oklepna fregata Castelfidardo in Ancona, potem pa je sledila velika vrzel v koloni, ki je nastala zaradi poznega preurejanja. V praznem prostoru je plula izpostavljena ladja Re d'Italia, najve\xc4\x8dja oklepnica italijanskega ladjevja. Za to ladjo dale\xc4\x8d zadaj sledile naslednje ladje: Palestro,  San Martino, Re di Portogallo. Avstrijska flota se je italijanski izredno hitro prebli\xc5\xbeevala. Ker je bila stisnjena, italijansko ladjevje pa je bilo raztegnjeno v dveh vrstah, jo italijanske ladje niso mogle u\xc4\x8dinkovito obstreljevati, razdalja med posameznima ladjevjema pa se je hitro zmanj\xc5\xa1evala. \xc5\xbde po nekaj minutah spopada so avstrijske ladje za\xc4\x8denjale dobivati prve udarce. Italijanska krogla je zadela oklepno fregato SMS Drache, pri tem pa je bil ubit poveljnik ladje. Zaradi silovitosti bitke se je vidljivost drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala, kar je prekri\xc5\xbealo na\xc4\x8drte Avstrijcem, da bi \xc5\xbee v prvem naskoku prebili boke nekaj italijanskim ladjam. Hkrati pa jim je zmanj\xc5\xa1ana vidljivost omogo\xc4\x8dila, da so pri\xc5\xa1li skozi vrzel v italijanski koloni. Tegetthoff je kmalu spoznal, da je zgre\xc5\xa1il glavo italijanske bojne vrste, zato je ob 10.50 uri naglo obrnil proti severu, da bi znova napadel bojno kolono. Drugi klin avstrijskih ladij, ki ga je vodila lesena dvopalubna parna linijska ladja SMS Kaiser, se je zdaj zna\xc5\xa1la pred italijansko linijo, temu klinu je sledila \xc5\xa1e skupina starej\xc5\xa1ih lesenih bojnih ladij, ki se niso mogle u\xc4\x8dinkovito upirati sodobnim italijanskim ladjam, zato so bile mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovane. Med bojem in zmedo je po naklju\xc4\x8dju pri\xc5\xa1lo do sre\xc4\x8danja italijanske ladje Affondatore in stare avstrijske linijske ladje SMS Kaiser. Ladji sta se spopadli na razdalji 100 metrov, kjer sta obe odpri ogenj iz vseh topov ter si tako ena drugi prizadejali \xc5\xa1tevilne po\xc5\xa1kodbe, nato pa se oddaljili in izginili v gostem smodni\xc5\xa1kem dimu. Nenadoma se je pred Kaiserjem pojavila ladja Re di Portogallo. _NEWLINE_Poveljnik ladje Kaiser komodor Petz je izkoristil situacijo in se z vso hitrostjo zaletel v bok ladje  Re di Portogallo, ki pa se kljub hudim po\xc5\xa1kodbam ni potopila. SMS Kaiser je nato plula naprej in se nato spustila v boj z oklepnico Maria Pia. Medtem se je polo\xc5\xbeaj avstrijskega ladjevja mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1al, saj so italijanske ladje z vso mo\xc4\x8djo napadle lesene ladje v avstrijski floti. _NEWLINE_Tegetthoff je opazil groze\xc4\x8do nevarnost, zato je svoje bojne ladje naglo obrnil in prisko\xc4\x8dil na pomo\xc4\x8d ostalemu ladjevju. Nastala je gne\xc4\x8da in boj iz bli\xc5\xbeine, prav tisto, kar si je Tegetthoff najbolj \xc5\xbeelel. Avstrijska ladja SMS Erzherzog Ferdinand Max se je zaman zaletavala v italijanske oklepnice, dokler ni Tegetthoff 700 metrov stran opazil oklepnico Re d'Italia.  SMS Erzherzog Ferdinand Max se je z vso hitrostjo zaletela v italijansko ladjo, tako da je svoj premec zarila dva metra globoko v nasprotnika. Avstrijska ladja je nato z vzvratno vo\xc5\xbenjo re\xc5\xa1ila premec, v trupu nasprotnikove ladje pa je nastala ogromna luknja. Ladja se je za\xc4\x8dela naglo potapljati. Bitka se je nato nadaljevale z nezmanj\xc5\xa1ano silovitostjo. Italijani so se zaradi izgube ladje \xc5\xbeeleli ma\xc5\xa1\xc4\x8devati, zato se je v napad pognala ladja Ancona, ki se je skoraj zaletela v avstrijsko ladjo SMS Ferdinand Max in korveto SMS Elisabeth, med obra\xc4\x8danjem pa se je nato zaletela v italijansko oklepnico Varese. Ladji sta bili tako po\xc5\xa1kodovani, da sta le s te\xc5\xbeavo nadaljevali boj._NEWLINE_Okoli poldneva je na morju zavladale \xc5\xbee prva zmeda. Ladje iz obeh strani so se med srditimi boji razkropile po morju, zato sta poveljnika obeh flot signalizirala, naj se vse ladje zberejo okoli poveljni\xc5\xa1kih ladij. Medtem pa se je zgodila prva drama. Italijansko topnja\xc4\x8do Palestro je zajel po\xc5\xbear, poleg tega pa sta jo preganjali \xc5\xa1e dve avstrijski vojni ladji. Po\xc5\xa1kodovana ladja se je med begom uspela zate\xc4\x8di pod okrilje lastnega ladjevja, vendar s tem \xc5\xa1e vedno ni bila re\xc5\xa1ena, saj se je na njej po\xc5\xbear \xc5\xbee raz\xc5\xa1iril. Ko so nekoliko pozneje \xc5\xbee mislili, da se po\xc5\xbear na ladji umirja, je pri\xc5\xa1lo do vrste silovitih eksplozij. Ladja se je v trenutku potopila in s seboj vzela 250 mornarjev. Re\xc5\xa1ilo se jih je zgolj 23._NEWLINE_Okoli treh popoldan se je za\xc4\x8dela bitka umirjati. Zaradi hudih po\xc5\xa1kodb na obeh straneh nekatere ladje niso bile ve\xc4\x8d sposobne nadaljevati bitke. Poleg tega pa je italijanski floti za\xc4\x8delo primanjkovati streliva in premoga. Zato je admiral Persano ukazal umik proti Anconi. Medtem, ko se je italijansko ladjevje za\xc4\x8delo umikati, so prve avstrijske ladje zaplule v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Vis, kjer so jih slovesno sprejeli.\n_START_SECTION_\nAnaliza bitke\n_START_PARAGRAPH_\nAvstrijci so v bitki dosegli dvojno zmago. Prepre\xc4\x8dili so zavzetje Visa in na morju premagali veliko ve\xc4\x8djo in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o italijansko floto. V bitki niso izgubili nobene od ladij, \xc4\x8deprav so bile nekatere ladje mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovane. Padlo je le 56 mo\xc5\xbe, med katerimi so bili trije oficirji. Italijanska flota je izgubila dve ladji, padlo je 643 mo\xc5\xbe, med katerimi je bilo 38 oficirjev._NEWLINE_Avstrijska flota je med boji pokazala mo\xc4\x8dan ofenzivni duh, k zmagi pa so veliko pripomogli \xc5\xa1tevilni naskoki avstrijskih ladij na italijansko floto. Italijanska stran se je bojevala prav tako po\xc5\xbertvovalno in bojevito, kar pa ji ni dosti pomagalo, saj je \xc5\xa1epalo vodstvo v floti, ki je med potekom bitke storilo veliko takti\xc4\x8dnih napak, ki so italijansko floto stale zmage. O silovitosti bitke govori tudi \xc5\xa1tevilo izstreljenih topovskih granat. Avstrijci so med bitko jih izstrelili 4566, cilj jih je zadelo le 414, Italijani pa 1580 granat, od katerih jih je cilj zadelo kar 500. _NEWLINE_Po bitki pri Trafalgarju je bila to prva bitka na odprtem morju. Do tedaj je spopadov na morju prihajalo le v bli\xc5\xbeini obale. Poleg tega pa je bila to prva ve\xc4\x8dja pomorska bitka, v katero so bile v velikem \xc5\xa1tevilu vklju\xc4\x8dene velike oklepne bojne ladje. Po bitki so ugotovili, da tedanji topovi niso sposobni potopiti sodobnih dobro grajenih oklepnih ladij. Med bitko niti ena ladja ni bila potopljena zaradi topovskih izstrelkov. Bitka je tako v naslednjih tridesetih letih mo\xc4\x8dno vplivala na pomorsko voja\xc5\xa1ko doktrino, razvoj topni\xc5\xa1tva in na\xc4\x8dina gradnje bojnih ladij.\n_START_SECTION_\nDogodki po bitki\n_START_PARAGRAPH_\nPo bitki je bilo sklenjeno premirje, s  katerim si je avstrijsko ladjevje za dlje \xc4\x8dasa zagotovilo prevlado na Jadranu. Drugi dan po bitki je kontraadmiral Tegetthoff prejel odlo\xc4\x8dbo o povi\xc5\xa1anju o viceadmirala. Na italijanski strani je pri\xc5\xa1lo do velikega razo\xc4\x8daranja. V Anconi, kamor se je vrnilo pora\xc5\xbeeno italijansko ladjevje, so izbruhnile demonstracije. Nekaj dni pozneje sta bila s polo\xc5\xbeajev odstavljena admirala Persano in Albini. Nadomestil ju je admiral Vacca. Razpolo\xc5\xbeenje se je 6. avgusta \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1alo, ko je slabo vreme na sidri\xc5\xa1\xc4\x8du potopilo ladjo Affondatore, ponos italijanske mornarice. Vsem trem admiralom so sodili pred voja\xc5\xa1kim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Admiralu Persanu so vzeli polo\xc5\xbeaj in \xc4\x8din, admirala Albina in Vacca pa so pred\xc4\x8dasno upokojili. Glavni krivec za poraz italijanskega ladjevja je bil \xc5\xa1e vedno Persano, ki je ukazal zapustiti boji\xc5\xa1\xc4\x8de predhodno, \xc4\x8deprav je bilo njegovo ladjevje \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e od avstrijskega._NEWLINE_Z Dunajskim mirom je Italija dobila celotno ozemlje Bene\xc4\x8dije. Toda v politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju se je pojavilo gibanje Iredenta ki so za Italijo zahtevali velika podro\xc4\x8dja Tirolske, Furlanije, Istre in jadranske vzhodne obale."