b'\n_START_ARTICLE_\nKIC 8462852\n_START_SECTION_\nNavidezna lega\n_START_PARAGRAPH_\nKIC 8462852 v Labodu le\xc5\xbei na nebu pribli\xc5\xbeno na polovici med navidezno svetlima zvezdama Denebom (\xce\xb1 Cyg, \xce\xb1 Laboda, Alfa Laboda) in Rukhom (\xce\xb4 Cyg, \xce\xb4 Laboda, Delta Laboda) kot del Severnega kri\xc5\xbea. KIC 8462852 le\xc5\xbei ju\xc5\xbeno od Omikron\xc2\xb9 Laboda (\xce\xbf\xc2\xb9 Cyg, \xce\xbf\xc2\xb9 Laboda, 31 Laboda) in severovzhodno od odprte kopice NGC 6866. \xc4\x8ceprav je navidezno le nekaj lo\xc4\x8dnih minut stran od kopice, z njo ni povezana in je bli\xc5\xbeje Soncu kot pa njej. Z navideznim sijem 11,7 se zvezde s prostimi o\xc4\x8dmi ne da videti.\n_START_SECTION_\nOpazovalni podatki s plovila Kepler\n_START_PARAGRAPH_\nPodatki o izsevu zvezde z vesoljskega daljnogleda Kepler ka\xc5\xbeejo majhne neperiodi\xc4\x8dne padce v siju neskladne jakosti, ki se stalno pojavljajo, skupaj z dvema velikima zaznanima padcema sija, ki se v grobem pojavljata prbli\xc5\xbeno vsakih 750 dni. Prava jakost in sprememba opazovanih padcev zvezdinega sija begata znanstvenike. Spremembe zvezdinega sija so v skladu z veliko maso (ali skupnih manj\xc5\xa1ih mas), ki kro\xc5\xbei okrog zvezde v \xc2\xbbtesni tvorbi.\xc2\xab_NEWLINE_Prvi veliki padec je zakril zvezdin sij do 15\xc2\xa0%, drugi pa do 22\xc2\xa0%. V primerjavi bi planet velikosti Jupitra zakril zvezdo tak\xc5\xa1ne veikosti do 1\xc2\xa0%, kar nakazuje, da karkoli onemogo\xc4\x8da svetlobo med ve\xc4\x8djimi padci zvezdinega sija, ne more biti planet, ampak nekaj kar je veliko polovico njene \xc5\xa1irine. Zaradi okvare dveh Keplerjevih reakcijskih diskov, predvidenega 750-dnevnega padca okoli aprila 2015 niso zabele\xc5\xbeili.\n_START_SECTION_\nDomneve\n_START_PARAGRAPH_\nNa podlagi spektralne razvrstitve se spremembe zvezdinega sija ne morejo povezati z njeno lastno spremenljivostjo, tako da so predlagali ve\xc4\x8d domnev kjer naj bi kro\xc5\xbee\xc4\x8da snov okrog zvezde onemogo\xc4\x8dala njeno svetlobo. Nobena od domnev pa v celoti ne pojasni opazovanih podatkov._NEWLINE_Ena razlaga nenavadnega zmanj\xc5\xa1anja zvezdine svetlobe je posledica oblaka razpadlega kometa, ki kro\xc5\xbei okrog zvezde po elipti\xc4\x8dnem tiru. Po tem scenariju gravitacija bli\xc5\xbenje zvezde povzro\xc4\x8da, da kometi iz zvezdinega Oortovega oblaka padajo proti njej. To podpira dejstvo, da v njeni bli\xc5\xbeini le\xc5\xbei rde\xc4\x8da pritlikavka na razdalji 132\xc2\xb710\xe2\x81\xb9 km (885 a.e.). Vendar v predstavo, da lahko zmoteni kometi iz Oortovega oblaka obstajajo v bli\xc5\xbenjem eklipti\xc4\x8dnem tiru v dovolj velikem \xc5\xa1tevilu za zakritje 22\xc2\xa0% zvezdinega izseva, dvomijo._NEWLINE_Druga domneva za zvezdine nepravilne padce izseva predlaga, da je zvezda nedavno zajela asteroidno polje._NEWLINE_Druge razlage onemogo\xc4\x8danja svetlobe z zvezde obsegajo instumentalne/podatkovne napake, spremenljivo zvezdo B(e), medzvezdni prah, mlado zvezdo spremljevalko s protoplanetnim diskom ali vrsto velikanskih planetov z velikimi obro\xc4\x8dastimi strukturami._NEWLINE_Naredili so tudi visokolo\xc4\x8dljiva spektroskopska in slikovna opazovanja, kakor tudi analize porazdelitve spektralne energije (SED) s pomo\xc4\x8djo Severnim opti\xc4\x8dnim daljnogledom (NOT) na La Palmi. V scenariju z velikim trkom bi se tvoril topel prah, ki bi seval v infrarde\xc4\x8dih valovnih dol\xc5\xbeinah, vendar prese\xc5\xbeka infrarde\xc4\x8de energije niso opazili, tako da so izklju\xc4\x8dili ostanke masovnega planetnega trka. Drugi raziskovalci menijo, da je razlaga polja planetnih ostankov malo verjetna, saj je zelo majhna verjetnost, da bi Kepler sploh lahko kdaj zaznal tak\xc5\xa1en pojav._NEWLINE_Astronom Jason T. Wright je upo\xc5\xa1teval, da, \xc4\x8de je zvezda mlaj\xc5\xa1a kakor bi nakazovala njena lega in hitrost, bi \xc5\xa1e vedno imela zdru\xc5\xbeeno snov okrog sebe. Poleg tega je razmi\xc5\xa1ljal, da so morda telesa, ki kro\xc5\xbeijo okrog zvezde, megastrukture, delo nezemeljske civilizacije, kot je na primer Dysonov roj, domnevna struktura, ki bi jo lahko napredna civilizacija zgradila okrog zvezde za prestrezanje zvezdine svetlobne energije za svoje energetske potrebe.\n_START_SECTION_\nNadaljnje raziskave\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xa1titut SETI na\xc4\x8drtuje usmeriti radijske diske na zvezdo za preverbo radijskih virov od inteligentnega zunajzemeljskega \xc5\xbeivljenja. Ve\xc4\x8d atronomov je neodvisno predlagalo dodatna nadaljnja opazovanja, kjer bi uporabili radijski daljnogled Green Bank, radijski daljnogled VLA in prihodnje vesoljske daljnoglede, namenjene eksoplanetologiji, kot so: WFIRST, TESS in PLATO.'