b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0arganska osmica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0arganska osmica (srb. \xd0\xa8\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb3\xd0\xb0\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0 \xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb0) je poimenovanje za odsek turisti\xc4\x8dne ozkotirne \xc5\xbeeleznice, ki vodi preko planine \xc5\xa0argan v zahodni Srbiji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAvstroogrske oblasti so v vzhodnem delu Bosne pri\xc4\x8dele z izgradnjo ozkotirne \xc5\xbeeleznice (Sarajevo - Ostgrenze), ki je vodila iz Sarajeva preko Romanije do njene vzhodne meje s Kraljevino Srbijo (Vardi\xc5\xa1te). Proga je bila dolga 167 kilometrov in je bila zgrajena med letoma 1902 in 1906. Na trasi proge je bilo zaradi te\xc5\xbeavnega terena zgrajenih 99 predorov in ve\xc4\x8d mostov. Ob soto\xc4\x8dju Drine in Lima je bil zgrajen razcep, od koder je en krak proge vodil proti Vi\xc5\xa1egradu, drugi pa proti Uvacu oz. Priboju._NEWLINE_Na drugi strani meje so srbske oblasti leta 1903 pri\xc4\x8dele s trasiranjem trase za novo ozkotirno progo, ki bi Stala\xc4\x87 in U\xc5\xbeice povezala z zahodno srbsko mejo. Delo je potekalo po\xc4\x8dasneje kot na avstroogrski strani, saj so z gradnjo pri\xc4\x8deli leta 1907, prvi odsek, dolg 35 kilometrov, pa je bil zgrajen leta 1910._NEWLINE_Proga od Stala\xc4\x87a do U\xc5\xbeic v dol\xc5\xbeini 167 kilometrov je bila v celoti kon\xc4\x8dana tik pred prvo balkansko vojno leta 1912._NEWLINE_Nadaljnja dela na odseku od U\xc5\xbeic do srbske vzhodne meje preko planine \xc5\xa0argan so se za\xc4\x8dela leta 1914, tik pred prvo svetovno vojno, ki je gradnjo za\xc4\x8dasno ustavila._NEWLINE_Po uspehih srbske vojske v bitkah na Ceru in Kolubari so se avstroogrske oblasti odlo\xc4\x8dile za umik in preventivno miniranje mostov na Drini, meddrugim je bil delno po\xc5\xa1kodovan in poru\xc5\xa1en Most Mehmed Pa\xc5\xa1e Sokolovi\xc4\x87a, popolnoma poru\xc5\xa1en pa je bil 130-metrski \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most na soto\xc4\x8dju Drine in Lima. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki promet je tako obstal za dve leti. Po okupacije Srbije pa so avstrogrske oblasti leta 1916 za\xc4\x8dele z deli, s katerimi so \xc5\xbeeleli povezati Vi\xc5\xa1egrad in U\xc5\xbeice ter tako spojiti obe progi. _NEWLINE_Dela do podno\xc5\xbeja planine \xc5\xa0argan so hitro napredovala; ustavila jih je nesre\xc4\x8da pri kopanju enega izmed predorov, kjer je zasulo pribli\xc5\xbeno 200 italijanskih in ruskih vojnih ujetnikov._NEWLINE_Leta 1918 je Avstroogrska razpadla, zato so dela na povezavi nadaljevale nove oblasti Kraljevine SHS. In\xc5\xbeenirje je zaposlovalo dejstvo, da je med krakoma prog te\xc5\xbeko prehodna planina in 300 vi\xc5\xa1inskih metrov v zra\xc4\x8dni razdalji 3,5 kilometra, ki so jih morali na nek na\xc4\x8din premagati. Niso se odlo\xc4\x8dili za zobato \xc5\xbeeleznico, pa\xc4\x8d pa so progo speljali v zavojih v obliki osmice s predori. Dela na 58 kilometrih so spremljale razli\xc4\x8dne te\xc5\xbeave, zato so potekala med 1921 in 1925. Prvi vlak je tako uradno novo traso prevozil 25. januarja 1925. Proga je takoj postala glavna tranzitna povezava med Beogradom, Sarajevom in Dubrovnikom. Parne lokomotive, popularno imenovane \xc4\x86iro (lokomotive serije 83), so razdaljo premagale v 24 urah. Leta 1937 so na progi pri\xc4\x8deli obratovati motorni vlaki, ki so razdaljo premagali v tedaj neverjetnih 16 urah in 30 minutah. _NEWLINE_Proga preko prelaza \xc5\xa0argan (U\xc5\xbeice - Vi\xc5\xa1egrad) je bila nato v uporabi do 28. februarja 1974, ko so zaradi nerentabilnosti ukinili vo\xc5\xbenje po njej, tra\xc4\x8dnice so razstavili, infrastrukturo pa ve\xc4\x8dinoma prepustili propadanju. Odseka Vi\xc5\xa1egrad - Sarajevo in Priboj - Sarajevo so ukinili 1. avgusta 1978. Tam se del trase ob reki Drini danes celo nahaja pod vodno gladino akumulacijskega jezera HE Vi\xc5\xa1egrad.\n_START_SECTION_\nPonovno o\xc5\xbeivljena proga\n_START_PARAGRAPH_\nZamisel, da naj bi na najzanimivej\xc5\xa1em delu trase preko planine \xc5\xa0argan ponovno zgradili progo, je nastala v glavah ljubiteljskih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih navdu\xc5\xa1encev. 1. septembra 2003 je na 15,5 kilometrskem popolnoma obnovljenem odseku med Mokro Goro in \xc5\xa0arganom Vitasijem prvi\xc4\x8d peljal muzejski vlak, imenovan Nostalgija. Na odseku je 22 predorov v skupni dol\xc5\xbeini 5455 metrov, pet mostov, en \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki prehod, tri postaje (Mokra Gora, Jatare, \xc5\xa0argan Vitasi) in razgledi\xc5\xa1\xc4\x8de Golubi\xc4\x87i. Najbolj strm del proge na odseku je 18 promilov, najdalj\xc5\xa1i predor Aleksandar I. je z dol\xc5\xbeino 1666 metrov bil tudi na nekdanji progi med Beogradom in Sarajevom najdalj\xc5\xa1i predor. _NEWLINE_Leta 2010 je bil zgrajen \xc5\xa1e odsek med Mokro Goro in Vi\xc5\xa1egradom, na katerem pa muzejski vlak obratuje le prilo\xc5\xbenostno. V na\xc4\x8drtu je \xc5\xa1e izgradnja proge do Kremne in morebiti tudi do Zlatiborja._NEWLINE_Proga se je izkazala za turisti\xc4\x8dno atrakcijo in je danes prepoznavna zna\xc4\x8dinost tega dela Srbije. Letno se z vlakom prepelje preko 70.000 potnikov, vozovnica za odrasle stane 800 dinarjev, za otroke pol manj. Na progi obratuje tako parna kot dizelska vleka.'