b'\n_START_ARTICLE_\nMarcel Duchamp\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nMarcel Duchamp je bil rojen v Blainville-Crevonu, Francija in je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v dru\xc5\xbeini, ki se je udejstvovala \xc5\xa1tevilnih kulturnih dejavnosti. Duchamp je imel \xc5\xa1e \xc5\xa1est bratov in sester od katerih so trije bili umetniki: Jacques Villon (1875-1963, slikar, grafik), Raymond Duchamp-Villon (1876-1918, kipar) in Suzanne Duchamp-Crotti (1889-1963, slikarka)._NEWLINE_Kot otrok je bil Duchamp blizu njegovi svoji sestri Suzanne, ki je bila njegova partnerka v igrah, ki so zrasle iz ploda njegove domi\xc5\xa1ljije. Z osmimi leti je Duchamp zapustil dom in od\xc5\xa1el na \xc5\xa1olanje v Lyc\xc3\xa9e Pierre Corneille, v Rouenu. Tam se je spoprijateljil s so\xc5\xa1olcema in kasnej\xc5\xa1ima znanima umetnikoma Robertom Antoinom Pinchonom in Pierreom Dumontom. \xc5\xa0olo, ki je imela strog izobra\xc5\xbeevalni sistem in poudarek na intelektualnem razvoju, je obiskoval naslednjih osem let. \xc4\x8ceprav ni bil izjemen \xc5\xa1tudent, je osvojil dve priznanji na podro\xc4\x8dju matematike. Prav tako je leta 1903 osvojil priznanje za risanje._NEWLINE_Akadamskega risanja ga je nau\xc4\x8dil u\xc4\x8ditelj, ki je svoje \xc5\xa1tudente odvra\xc4\x8dal od impresionizma. Njegov prvi pravi umetni\xc5\xa1ki mentor je bil njegov brat Jacques Villon. Pri 14 letih so nastali njegovi prvi umetni\xc5\xa1ki poskusi, nekateri tudi v impresionisti\xc4\x8dnem stilu z uporabo olja.\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nDuchampova prva umetni\xc5\xa1ka dela so povezana s stilom polimpresionisti\xc4\x8dnega odbobja. Ustvarjal je s klasi\xc4\x8dno tehniko ter predmeti. Ko so ga neko\xc4\x8d vpra\xc5\xa1ali, kaj je naredilo najve\xc4\x8dji vpliv nanj, je navedel simbolisti\xc4\x8dnega slikarja Odilona Redona, \xc4\x8digar dela so bila navzven akademska, vendar je bilo \xc4\x8dutiti veliko samostojnosti._NEWLINE_Od leta 1904 do leta 1905 je \xc5\xa1tudiral na umetni\xc5\xa1ki fakulteti Acad\xc3\xa9mie Julian, vendar predavanj ni veliko obiskoval. V tem \xc4\x8dasu je raje igral biljard, risal ter prodajal stripe, ki so izra\xc5\xbeali njegov humor. Veliko le-teh je vsebovalo razne besedne igre, ve\xc4\x8dkrat tudi v drugih jezikih. Tovrstna dela in igre besed so ga zaznamovali skozi celo \xc5\xbeivljenje. Leta 1905 je od\xc5\xa1el na obvezno slu\xc5\xbeenje voja\xc5\xa1kega roka ter pristal v devetintridesetem regimentu, kjer je deloval kot tiskar v Rouenu. Tam je pridobil izku\xc5\xa1nje s tiskanjem, kar mu je kasneje v \xc5\xbeivljenju pri\xc5\xa1lo zelo prav._NEWLINE_Njegov najstarej\xc5\xa1i brat Jacques je bil \xc4\x8dlan presti\xc5\xbene akademije za slikarstvo in kiparstvo, zato je Duchamp la\xc5\xbeje pri\xc5\xa1el na umetni\xc5\xa1ko sceno. Njegova dela so bila razstavljena leta 1908. Kasneje mu je uspelo priti tudi na razstavo na sejmu za neodvisnost. Duchampova dela je skritiziral kritik Guillaume Apollinaire, ki je kasneje postal njegov dober prijatelj. Poleg tega se je spoprijateljil s Francisom Picabio, ki je Duchampa uvedel v \xc5\xbeivljenje bogatih._NEWLINE_Leta 1911 je njegov brat gostil mnoge slikarje kubisti\xc4\x8dne smeri slikarstva. Med njimi so bili Picabia, Robert Delaunay, Fernand Leger, Roger de La Fresnaye, Albert Gleizes, Jean Metzinger, Juan Gris in Aleksander Arhipenko. Skupaj so postali znani kot Section d\'Or oziroma Grupa iz Puteauxja. Duchamp se skupini ni pridru\xc5\xbeil, in si tako prislu\xc5\xbeil, da so ga imeli za boje\xc4\x8dega. V tistem letu, ko je slikal v kubisti\xc4\x8dnem stilu, je dal ob\xc4\x8dutek navidezno pustih del. V tem \xc4\x8dasu so popularni postali tranzicija, sprememba, razdalja ter premik. Torej \xc5\xa1tiri dimenzije, ki so jih uporabljali vsi umetniki tistega \xc4\x8dasa, tudi Duchamp.\n_START_SECTION_\nDadaizem in \xe2\x80\x9creadymade\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nDuchampa \xc5\xa1tejemo tudi med dadaiste, pripadnika dadaizma, umetnostnega gibanja, ki se je uveljavilo kot protest na politi\xc4\x8dno servilno umetnost in na grozote prve svetovne vojne. Dadaizem je zavra\xc4\x8dal razum in logiko, sprejemalo nesmiselnost in intuicijo ter postavilo temelje kasnej\xc5\xa1i abstraktni umentosti._NEWLINE_Duchampovo najbolj znano delo, povezano z dadaizmom, je njegovo delo Duchamp, kjer gre pravzaprav za strani\xc5\xa1\xc4\x8dno \xc5\xa1koljko oz. pisoar. Duchamp je delo predstavil na razstavi neodvisnih umetnikov leta 1917, vendar ga je odbor razstave kasneje odstranil iz razstave z argumentom, da Fontana ni umetni\xc5\xa1ko delo. Ta poteza je razburila dadaiste, kar je povzro\xc4\x8dilo Duchampov odstop iz sveta neodvisnih umetnikov._NEWLINE_Fontana spada med tako imenovane \xe2\x80\x9creadymade\xe2\x80\x9d objekte, ki so bili pravzprav predmeti industrijske izdelave in potro\xc5\xa1ne vrednosti, ki jih je Duchamp izbral in okategoriziral za umetnost. Industrijskemu predmetu, ki nima nobenih estetskih lastnosti, je Duchamp odvzel njegovo funkcijo in spremenil v umetni\xc5\xa1ko delo. Ideja \xe2\x80\x9creadymade\xe2\x80\x9d umetnosti je bilo postaviti sam namen umetnosti in razumevanje le-te pod vpra\xc5\xa1aj, kaj umetnost sploh je. Ideja readymada je bila kriti\xc4\x8dno ukvarjanje z vrednotenjem umetni\xc5\xa1kega dela smislom umetni\xc5\xa1ke ustvarjalnosti._NEWLINE_Duchamp je izjavil, da je bila njegova ideja najti predmete, ki ga ne pritegnejo zaradi vizualnega izgleda le-teh, saj niso za oko ne prijetni in tudi ne neprijetni, temve\xc4\x8d bi nanje gledal popolnoma brezbri\xc5\xbeno. Poleg Fontane poznamo \xc5\xa1e nekaj drugih \xe2\x80\x9creadymade\xe2\x80\x9d objektov izmed katerih sta najbolj znani: Stojalo za \xc5\xa1u\xc5\xa1enje steklenic iz leta 1914 ter lopata za odmetavanje snega imenovana Slutnja zloma roke (1915).\n_START_SECTION_\nAkt ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da po stopnicah, \xc5\xa1t. 2\n_START_PARAGRAPH_\nAkt, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da po stopnicah, \xc5\xa1t.2 (Nu descendant un escalier n\xc2\xb0 2, 1912) je bilo Duchampovo prvo delo, ki je vzbudilo precej\xc5\xa1ne polemike. Ta slika, narejena v tehniki olja na platnu, namesto ene figure z razli\xc4\x8dnih zornih kotov, kot je zna\xc4\x8dilno za kubizem, upodablja mehansko gibanje akta, s prikazom iz vidika razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasovnih intervalov. Izra\xc5\xbeena sta tako kubisti\xc4\x8dna fragmentacija in sinteza, kot gibanje in dinamika, ki sta zna\xc4\x8dilnost futurizma. Sprva je sliko predlo\xc5\xbeil kubisti\xc4\x8dnemu Salonu des Ind\xc3\xa9pendants, a je bil zaradi dileme ali le ta spada med kubisti\xc4\x8dna dela ali ne, zapro\xc5\xa1en, naj sliko umakne ali pa vsaj preimenuje. Istega leta je bila njegova umetnost vklju\xc4\x8dena med ilustracije v prvi obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i knjigi o kubizmu (Du "Cubisme), hkrati pa je sodeloval na razstavi skupine Section d\'Or, ki je bila organizirana z namenom zdru\xc5\xbeenja najbolj radikalnih trendov v slikarstvu in kiparstvu tistega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Leto kasneje je svoje polemi\xc4\x8dno delo Nu descendant un escalier n\xc2\xb0 2 predlo\xc5\xbeil na razstavi moderne in najnovej\xc5\xa1e trendovske umetnosti Armory Show v New Yorku. Poleg razstavljanja umetnin ameri\xc5\xa1kih avtorjev, je bil ta dogodek prva ve\xc4\x8dja razstava modernih trendov, ki so se takrat \xc5\xa1irili v Parizu, zajemala pa je tudi nove eksperimentalne sloge evropskih intelekutalcev - fauvizem, kubizem in futurizem. Ameri\xc5\xa1ki obiskovalci so bili vajeni realisti\xc4\x8dne umetnosti, zato je slika tudi tu vzbudila val ogor\xc4\x8denja.\n_START_SECTION_\nVeliko steklo ali Nevesta, ki jo njeni samski mo\xc5\xa1ki sle\xc4\x8dejo, celo\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1915 in 1923 je Duchamp izdeloval umetni\xc5\xa1ko stvaritev imenovano Veliko steklo, ki je nosilo tudi ime Nevesta, ki jo njeni samski mo\xc5\xa1ki sle\xc4\x8dejo, celo (Le Grand verre ou La mariee mise a nu par celibataires, meme). Delo je bilo povezano s futurizmom in je bilo izdelano iz dveh steklenih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Slika naj bi prikazovala eroti\xc4\x8dno sre\xc4\x8danje neveste, ki je na zgornji plo\xc5\xa1\xc4\x8di in njenih devet \xc5\xbeeninov na spodnji plo\xc5\xa1\xc4\x8di. Da bi prepre\xc4\x8dil popolnoma vizualne odzive na delo ter zaradi samega razumevanja dela, je slika opremljeno z zapiski in skicami. Zaradi same kompleksnosti dela je znanih ve\xc4\x8d njegovih interpretacij.\n_START_SECTION_\nDuchamp in surrealizem\n_START_PARAGRAPH_\nSurrealizem (tudi nadrealizem) je umetni\xc5\xa1ko gibanje, ki se je v razvilo v 20. letih 20. stoletja prete\xc5\xbeno iz dadaizma. Dela surrealizma vsebujejo elemente presene\xc4\x8denja, nepri\xc4\x8dakovanih postavitev in humor, ki te\xc5\xbeijo k preseganju resni\xc4\x8dnega in logi\xc4\x8dno-razumskega, s pomo\xc4\x8djo vizij in halucinacij._NEWLINE_Duchamp je bil ve\xc4\x8dkrat poklican s strani surrealistov, da bi jim pomagal pri prirejanju razstav. \xc4\x8ceprav sam ni \xc5\xbeelel biti del nobene skupine, je leta 1938 je sodeloval pri postavitvi in oblikovanju razstave Exposition Internationale du Surr\xc3\xa9alisme. Leta 1942 je bil znova pozvan, da oblikuje razstavo First papers of surrealism v New Yorku. \xc4\x8cez sobe v prostoru, kjer so se nahajala dela, je napel dolgo vrv, ki je v nekaterih delih skoraj popolnoma prekrivala umetnine. S sodelav\xc4\x8devim sinom se je dogovoril, naj pripelje na razstavo svoje prijatelje. Obiskovalci otvoritve razstave so bili zelo presene\xc4\x8deni, ko so ob prihodu naleteli na skupino otrok, ki je med vrvmi odbijala \xc5\xbeogice in igrala ristanc. Obstaja ve\xc4\x8d interpretacij te instalacije, vendar je Duchamp sam nikoli ni podal.\n_START_SECTION_\nDano (\xc3\x89tant donn\xc3\xa9s)\n_START_PARAGRAPH_\nDuchamp je svoje zadnje delo z naslovom Dano: 1. Slap. 2. Svetilni plin (\xc3\x89tant donn\xc3\xa9s: 1\xc2\xb0 la chute d\'eau / 2\xc2\xb0 le gaz d\'\xc3\xa9clairage) dokon\xc4\x8dal leta 1966, na njem pa je delal 20 let. Ustvarjal ga je v popolni tajnosti, saj so bili tako njegovi prijatelji kot javnost prepri\xc4\x8dani, da je z umetni\xc5\xa1kim udejstvovanjem kon\xc4\x8dal \xc5\xbee 25 let pred tem ter se posvetil igranju \xc5\xa1aha. Instalacijo \xc3\x89tant donn\xc3\xa9s sestavljajo: stara lesena vrata, \xc4\x8drn \xc5\xbeamet, lesena miza, svinjska ko\xc5\xbea, raztegnjena \xc4\x8dez armaturo iz kovine in drugi materiali za figuro \xc5\xbeenske lutke, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki lasje, plinska svetilka, suhe veje, aluminij, \xc5\xbeelezo, steklo, linolej, bomba\xc5\xbe, \xc5\xbearnica, fluorescentna lu\xc4\x8d, ozkokotni projektor in elektri\xc4\x8dni motor. V lesenih vratih je veliko majhnih luknjic in skozi dve, ki se nahajata na vi\xc5\xa1ini, lahko opazujemo delo oz. prizori\xc5\xa1\xc4\x8de z le\xc5\xbee\xc4\x8dim aktom sredi trave. Le\xc5\xbee\xc4\x8da \xc5\xbeenska ima skrit obraz in razkre\xc4\x8dene noge, hkrati pa dr\xc5\xbei plinsko svetilko v roki. Kot model za figuro \xc5\xbeenske je bila Duchampova tesna prijateljica Marie Martins._NEWLINE_Delo je bilo leta 1969 po demonta\xc5\xbei preme\xc5\xa1\xc4\x8deno v Philadelphia Museum of Art (Philadelphijski muzej umetnosti). Ponovna rekonstrukcija, ki je trajala 3 mesece, je bila izvedena po navodilih Duchampa, ki jih je zapustil v priro\xc4\x8dniku z naslovom: Priro\xc4\x8dnik navodil za asembla\xc5\xbe Dano.\n_START_SECTION_\nVpliv in pomen Duchampa\n_START_PARAGRAPH_\nDuchamp je zmanj\xc5\xa1eval estetsko umetnost, torej umetnost, ki je prijetna le za oko, ter vse ve\xc4\x8dji pomen pripisoval funkcijski vlogi samega dela. Mnogi ga imajo tudi za o\xc4\x8deta konceptualne umetnosti. Avantgardna gibanja 20. stoletja, na katera je vplival so poleg dadaizma \xc5\xa1e nadrealizem, pop umetnost, konceptualna umetnost in instalacijska umetnost. V veliki meri je vplival na Jaspera Johnsa (med drugim je leta 1968 je v svojem gledali\xc5\xa1kem delu Walkaround time repliciral elementa iz dela Veliko steklo) in Roberta Morrisa (leta 1963 je ustvaril instalacijo z imenom Fountaine), poleg njiju pa \xc5\xa1e na Andyja Warhola, Richarda Hamiltona, Petra Blaka, Jeffa Koonsa, Roberta Rauschenberga in Damiena Hirsta. Njegov ready-mate Fontana danes velja za najvplivnej\xc5\xa1e delo umetnosti 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nDuchamp je umrl 2. oktobra 1968 zgodaj zjutraj doma, v Neuilly sur Seine v Franciji. Po ve\xc4\x8derji s prijateljema se je v ateljeju nenadoma zgrudil ter umrl za posledicami sr\xc4\x8dnega infarkta. Bil je ateist in je pokopan na Rouenskem mestnem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du. Na nagrobnem kamnu ima zanimiv napis:\xc2\xa0\xc2\xbbVedno umrejo drugi\xc2\xab. Tudi ob svoji smrti je obdr\xc5\xbeal svoj smisel za humor, kar potrjuje njegovo svobodo.\n_START_SECTION_\nPrevedeno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\nDuchamp, Marcel: Kreativno dejanje (The creative act), \xc4\x8dlanek v reviji Likovne besede\xc2\xa0: revija za likovno umetnost,\xc5\xa1t. 35/36/37 (maj 1996), str. 52-53'