b'\n_START_ARTICLE_\nJanez XI. Carigrajski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo vzgoji je bil Janez Bek nasprotnik kr\xc5\xa1\xc4\x8danske edinosti; po temeljitem \xc5\xa1tudiju cerkvenih o\xc4\x8detov je pri\xc5\xa1el do spoznanja, da v prvih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih \xc4\x8dasih ni obstajala nikakr\xc5\xa1na razlika med Rimom in Carigradom glede vere, ampak kve\xc4\x8djemu glede na\xc4\x8dina izra\xc5\xbeanja. Do nesporazumov je pri\xc5\xa1lo najve\xc4\x8d zato, ker pozneje sodobniki niso ve\xc4\x8d znali gr\xc5\xa1kega oziroma latinskega jezika. _NEWLINE_Bizantinski cesar je za\xc4\x8del pripravljati bizantinsko poslanstvo k francoskemu kralju Ludviku Pobo\xc5\xbenemu v Francijo, da bi podpisalo zedinjenje - da bi prenehal dvestoletni vzhodni razkol. Do pape\xc5\xbea niso mogli. Klemen IV. je umrl \xc5\xbee 29. novembra 1268, naslednika pa so kardinali izvolili \xc5\xa1ele 1. septembra 1271. Janez je bil navzo\xc4\x8d, ko je Ludvik IX. 25. avgusta 1270 umrl v Tunisu, kamor se je odpravil na kri\xc5\xbearsko vojno. Janez je bil u\xc4\x8den in znan po svoji pobo\xc5\xbenosti. Tedaj je bil cesarski arhivar in \xc5\xa1e ni bil v cerkveni slu\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nZapor\n_START_PARAGRAPH_\n11. decembra 1282 je umrl cesar Mihael Paleolog (1259-1282), ki je bil naklonjen cerkvenemu zedinjenju. Nasledil ga je sin Andronik Paleolog (1282-1328), ki je bil hud nasprotnik pape\xc5\xa1tva. Patriarha Janeza Bekosa je takoj odstavil in ga poslal v pregnanstvo. Na njegovo mesto je postavil nasprotnika zedinjenja Gregorja II. Cipr\xc4\x8dana (1282-1289)_NEWLINE__NEWLINE_Za edinost kristjanov je bil patriarh Janez pripravljen pretrpeti tudi mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo. Zato je potrpe\xc5\xbeljivo prena\xc5\xa1al vsa nasprotovanja in tudi zapor z utemeljitvijo,\xc2\xa0\xc2\xbbda sprejetje kr\xc5\xa1\xc4\x8danske unije ne bo vodilo k uni\xc4\x8denju na\xc5\xa1ih (pravoslavnih) izro\xc4\x8dil, ampak k miru v Kristusu, kajti kr\xc5\xa1\xc4\x8danske Cerkve se ujemajo v svojem razumevanju verskega nauka.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nJanez Bekos je veliko pisal v obrambo katoli\xc5\xa1ke vere in zlasti \xc4\x8dlena vere, ki se nana\xc5\xa1a na Filioque, prvenstvo rimskega pape\xc5\xbea in na kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko enotnost. Vsa njegova dela je izdal Migne pod naslovom Patrologia Graeca, zv. 141, stolpec 15 do 1030.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nJanez je umrl v Trdnjavi sv. Gregorja (Brussa) pred vhodom v nikomedijsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de konec marca 1297. Veliko je trpel od svojih pravoslavnih sonarodnjakov, ki so se kaj kmalu izneverili podpisu o pristopu k uniji v Lyonu 1274. Zopet se je uresni\xc4\x8dil rek, da njihov podpis in obljuba veljata toliko kot ni\xc4\x8d: "Graeca fides - nulla fides" _NEWLINE_Vse \xc5\xbeivljenje \xe2\x80\x93 tudi v je\xc4\x8di \xe2\x80\x93 je prepri\xc4\x8deval s spisi in besedami svoje rojake, da rimska Cerkev priznava isto vero, kot so jo izpovedovali tudi veliki vzhodni cerkveni o\xc4\x8detje. Ker je vztrajal do konca \xc5\xbeivljenja v prepri\xc4\x8danju, da je kr\xc5\xa1\xc4\x8danska edinost prava stvar, ga imajo mnogi za pri\xc4\x8devalca, mu\xc4\x8denca in svetnika.'