b"\n_START_ARTICLE_\nCement\n_START_PARAGRAPH_\nCement je hidravli\xc4\x8dno vezivo, ki se po hidrataciji (reakciji z vodo) strdi in ve\xc5\xbee. Ob tem iz cementne paste nastane trd cementni kamen, ki prena\xc5\xa1a visoke tla\xc4\x8dne obremenitve in je zato zelo primeren gradbeni material._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i podro\xc4\x8dji uporabe cementa sta proizvodnja malte in betona, kjer sta uporabljena kot lepilo naravnih ali umetnih agregatov, ki skupaj ustvarijo mo\xc4\x8dan gradbeni material._NEWLINE_'Cement' so prvi uporabljali Egip\xc4\x8dani, kasneje Grki in Babilonci. Uporabljali so ga tudi Rimljani, ki so mu dodajali vulkanski pepel, podobno vezivo kot cement pa so pri gradnji uporabljali \xc5\xa1e Azteki. Vezivo ni bil cement, ki ga uporabljamo danes, temve\xc4\x8d je bilo osnovno vezivo apno. Ker je apno zra\xc4\x8dno vezivo in ne ve\xc5\xbee v vodi, so dodaljali razne hidravli\xc4\x8dne dodatke (pucolani, zdrobljena opeka) in tako dobili beton oz. Opus caementitium. Prvi cement v dana\xc5\xa1njem pomenu besede so lahko pridobili \xc5\xa1ele v za\xc4\x8detku 19. stoletja, ko so lahko dosegli temperature okoli 1500 \xc2\xb0C, kolikor je potrebno za pridobivanje.\n_START_SECTION_\nVrste cementov\n_START_PARAGRAPH_\nCement, ki se najpogosteje pojavlja na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du in je namenjen \xc5\xa1iroki potro\xc5\xa1nji je t. i. portlandski cement, z dodatkom \xc5\xbelindre ali pucolana, ki je svoje ime dobil po barvi kamna z otoka Portland (to je bila rde\xc4\x8de-rumena barva, kakr\xc5\xa1en je bil tudi takratni strjeni cement). Portlandski cement je bil prvi\xc4\x8d izdelan iz me\xc5\xa1anice apnenca, gline in mavca, v visokotemperaturnem postopku, ki iz me\xc5\xa1anice izlo\xc4\x8di ogljikov dioksid in kemi\xc4\x8dno pove\xc5\xbee primarne sestavine v novo snov. Portlandski cement pod tem imenom in izdelan na ta na\xc4\x8din je prvi patentiral Angle\xc5\xbe Joseph Aspdin, leta 1824._NEWLINE_Danes portlandski cement pridobivajo z mletjem portland cementovega klinkerja z dolo\xc4\x8deno koli\xc4\x8dino sadrovca in drugih pomo\xc5\xbenih sredstev za mletje. Poleg portlandskega cementa, se v gradbeni\xc5\xa1tvu pogosto uporabljata \xc5\xa1e metalur\xc5\xa1ki in aluminatni cement. Poleg teh pa poznamo \xc5\xa1e specialne cemente.\n_START_SECTION_\nPridobivanje surovine\n_START_PARAGRAPH_\nProizvodnja cementa se za\xc4\x8dne s pridobivanjem surovine v kamnolomu. Najpomembnej\xc5\xa1i osnovni surovini za proizvodnjo cementa sta apnenec in glina ali njuna naravna me\xc5\xa1anica \xe2\x80\x93 lapor. Te surovine so zaradi svoje naravne sestave primerne za proizvodnjo cementa._NEWLINE_Surovina se pridobiva z miniranjem, drobi, su\xc5\xa1i ter v pravilnem razmerju zme\xc5\xa1a ter fino zmelje, tako da nastane surovinska me\xc5\xa1anica._NEWLINE_Glavni surovini za pripravo klinkerja za cementarno v Trbovljah sta lapor in apnenec, ki ju pridobivajo v kamnolomu Plesko. Kamnolom je od tovarne oddaljen 3 kilometre, transport zdrobljenega materiala do tovarne pa poteka po rovu. Dostop do kamnoloma je mo\xc5\xbeen s treh strani, ki pa so iz varnostnih razlogov zaprte z zapornicami. Pridobivalni prostor kamnoloma Plesko je velik 82 hektarjev od katerih je \xc5\xbee skoraj polovica v fazi pridobivanja. Podlago la\xc5\xa1kim laporjem tvori na zahodni in severozahodni meji kamnoloma litotamnijski apnenec. V najnovej\xc5\xa1ih raziskavah so ocenili zaloge laporja v kamnolomu Plesko na 69 let, zaloge apnenca pa na 135 let pridobivanja._NEWLINE_Obe surovini pridobivajo v kamnolomu lo\xc4\x8deno z miniranjem. Na eta\xc5\xbeah se z vrtalno garnituro vrtajo vrtine, vanje se vstavi razstrelivo (pra\xc5\xa1kasto in semoplasti\xc4\x8dno) in odstreli od 6.000 do 10.000 ton materiala. Vrtanje in miniranje v kamnolomu je zelo ote\xc5\xbeeno zaradi vpliva rudarjenja, deloma je kamina tudi zelo razdrobljena in prelomljena._NEWLINE_Odstreljen material se natovarja na te\xc5\xbeke tovornjake \xe2\x80\x93 dumperje in transportira do drobilca kjer se skalne gmote zdrobijo do velikosti < 60\xc2\xa0mm. Apnenec in lapor se drobita lo\xc4\x8deno in hranita vsak v svojem silosu pod drobilcem (600t). Transport surovin do tovarne poteka prek gumijastega transporterja po 2,5\xc2\xa0km dolgem podzemnem rovu. Ustrezno pripravljeno me\xc5\xa1anico laporja in apnenca (70:30) shranjujejo v treh silosih hale C1, \xc4\x8disti apnenec pa v enem silosu.\n_START_SECTION_\nPriprava surovine\n_START_PARAGRAPH_\nDruga faza proizvodnje cementa je priprava surovine. Pri\xc4\x8dne se v hali C1, kjer se material preko dozirnih tehtnic in teko\xc4\x8dega traku transportira do mlina surovine in se shranjuje v silos. Za ustrezno kemijsko sestavo, ki omogo\xc4\x8da dobro \xc5\xbeganje in formiranje mineralov klinkerja v pe\xc4\x8di, morajo surovinski me\xc5\xa1anici dodati razli\xc4\x8dne dodatne materiale, kot so pepelnata \xc5\xbelindra, boksit, piritni ogorki ali \xc5\xbeelezova ruda._NEWLINE_Ustrezno pripravljena me\xc5\xa1anica gre nato v mlin surovine. Zdrobljen material iz kamnoloma, velikosti okoli 60\xc2\xa0mm, se zmelje v fino surovinsko moko, katere delci so manj\xc5\xa1i od 250\xc2\xa0\xc2\xb5m. Tak\xc5\xa1na finost surovinske moke je pomembna zaradi dobrega \xc5\xbeganja le-te v pe\xc4\x8di. Dose\xc5\xbeejo jo s pomo\xc4\x8djo vejalnika, ki izlo\xc4\x8di grobe delce, ki se vrnejo v mlin in ponovno zmeljejo._NEWLINE_Ustrezna kemijska sestava zmlete surovinske moke se v laboratoriju preverja vsako uro, na podlagi teh analiz pa se spreminja doziranje apnenca in me\xc5\xa1anice v hali C1, ter dodatkov iz silosov ob mlinu. Surovinska moka se transportira z zra\xc4\x8dnim transportom (airlift) v enega od dveh silosov homogenizacije. Silosa homogenizacije sta razdeljena na dva dela. Zgornji del slu\xc5\xbei me\xc5\xa1anju zmlete surovinske moke in ga navadno napolnijo od 1400 do 1700 ton, spodnji del pa je namenjen shranjevanju \xc5\xbee pripravljene - homogenizirane surovinske moke. V spodnjem delu vsakega od silosov homogenizacije lahko shranjujejo do 3000 ton moke._NEWLINE_Ko zgornji del silosa homogenizacije napolnijo in moka v njem ustreza zahtevanim parametrom, sledi me\xc5\xa1anje oziroma homogeniziranje. Po navadi traja do tri ure in poteka s pomo\xc4\x8djo stisnjenega zraka, katerega se vpihuje v dno zgornjega dela silosa. Ko se me\xc5\xa1anje zaklju\xc4\x8di, v laboratoriju preverijo u\xc4\x8dinkovitost me\xc5\xa1anja in kemijsko sestavo homogenizirane surovinske moke. \xc4\x8ce me\xc5\xa1anje ni bilo zadovoljivo se mora le-to ponoviti in \xc5\xa1ele nato lahko moko spustimo iz zgornjega v spodnji del silosa, kjer po\xc4\x8daka na nadaljnji proces proizvodnje cementa - proces \xc5\xbeganja._NEWLINE_Mlin surovine je vertikalnega tipa kapacitete 120 ton/h. Material se dozira v mlin preko trojne loputne zapore, ki prepre\xc4\x8duje vstop hladnega zraka v mlin in se drobi pod tremi prosto vrte\xc4\x8dimi mlevnimi kolesi v pogonsko vrte\xc4\x8di mlevski mizi._NEWLINE_Silosa homogenizacije sta razdeljena na dva dela. Zgornji del silosa homogenizacije ima ravno dno, na katero so polo\xc5\xbeene porozne plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Dno je opremljeno s sistemom cevi za zrak pod plo\xc5\xa1\xc4\x8dami in razdeljeno na \xc5\xa1tiri kvadrante. Stisnjen zrak za me\xc5\xa1anje ustvarjajo trije kompresorji. Dva od kompresorjev sta namenjena podpihu aktivnega kvadranta, eden pa podpihu neaktivnih treh. Ob delovanju homogenizacije se moka v aktivnem kvadrantu dviguje in me\xc5\xa1a, v neaktivnih treh kvadrantih pa se dr\xc5\xbei v lebde\xc4\x8dem stanju.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdganje klinkerja\n_START_PARAGRAPH_\nProizvodnja klinkerja je najpomembnej\xc5\xa1i proces v proizvodnji cementa. Klinker je osnovna surovina za izdelavo cementa, proizvaja pa se z \xc5\xbeganjem surovinske moke v rotacijski pe\xc4\x8di. Proces proizvodnje klinkerja poteka v treh delih: izmenjevalcu toplote, rotacijski pe\xc4\x8di ter hladilcu klinkerja.\n_START_SECTION_\nIzmenjevalec toplote\n_START_PARAGRAPH_\nV izmenjevalcu toplote, ki je sestavljen iz \xc5\xa1tirih ciklonov, se surovinska moka segreje preden vstopi v pe\xc4\x8d. Segrevanje surovinske moke skraj\xc5\xa1a \xc4\x8das zadr\xc5\xbeevanja v rotacijski pe\xc4\x8di in tako zvi\xc5\xa1a kapaciteto proizvodnje klinkerja. Surovinska moka pada skozi ciklone izmenjevalca v rotacijsko pe\xc4\x8d, vro\xc4\x8di dimni plini, ki nastajajo v pe\xc4\x8di, pa se gibljejo protito\xc4\x8dno. Pri tem dimni plini segrejejo surovinsko moko tako u\xc4\x8dinkovito, da je pri vstopu v pe\xc4\x8d v veliki meri dekarbonizirana. To pomeni, da se je iz apnenca zaradi visokih temperatur tvorilo apno, pri tem pa je iz\xc5\xa1el CO2. Temperatura surovine ob izstopu iz izmenjevalca, to je ob vstopu v rotacijsko pe\xc4\x8d, dose\xc5\xbee okoli 800 \xc2\xb0C, tempera plinske faze pa okoli 1000 \xc2\xb0C. Surovinska moka gre najprej skozi \xc5\xa1tiri ciklone izmenjevalca toplote nato pa vstopi v rotacijsko pe\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nRotacijska pe\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPredgreta in delno dekarbonizirana surovinska moka se nadalje segreva v rotacijski pe\xc4\x8di. Pe\xc4\x8d ima obliko cevi in se med obratovanjem vrti pribli\xc5\xbeno 2 obrata/min ter je nagnjena za 3,5\xc2\xa0%. Nagnjenost in vrtenje omogo\xc4\x8data potovanje materiala po pe\xc4\x8di in je v obliki cevi, ki se vrti. Material \xe2\x80\x93 surovinska moka, vstopa na eni strani ter se zaradi vrtenja in nagiba pe\xc4\x8di pomika proti vse ve\xc4\x8djim temperaturam na primarni strani, kjer je name\xc5\xa1\xc4\x8den gorilec._NEWLINE_V pe\xc4\x8di, nekako do temperature 1300 \xc2\xb0C, karbonati ter glineni minerali v celoti razpadejo, tvorijo pa se minerali klinkerja - belit aluminat in ferit. Pri tej temperaturi se \xc5\xbee pojavi tudi talina. Najvi\xc5\xa1jo temperaturo 1400 - 1450 \xc2\xb0C dose\xc5\xbee material v coni sintranja, kjer potekajo najpomembnej\xc5\xa1e kemijske in fizikalne reakcije. V tem obmo\xc4\x8dju belit reagira s prostim apnom in nastane glavni mineral klinkerja - alit. Minerala alit in belit dajeta klinkerju ve\xc4\x8dino njegovih hidravli\xc4\x8dnih lastnosti, ki se prenesejo v kon\xc4\x8dni produkt \xe2\x80\x93 cement._NEWLINE_V tem temperaturnem obmo\xc4\x8dju zavzema talina \xc5\xbee znaten dele\xc5\xbe (20-30\xc2\xa0%), zaradi prisotnosti taline in vrtenja pe\xc4\x8di pa nastajajo kroglice klinkerja. Potrebna energija za \xc5\xbeganje klinkerja se dovaja preko gorilca na primarni \xe2\x80\x93 izstopni strani pe\xc4\x8di, kjer klinker iz pe\xc4\x8di pada v hladilec. Kot gorivo uporabljajo me\xc5\xa1anico fosilnih in alternativnih goriv.\n_START_SECTION_\nHladilec klinkerja\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja, prav tako pomembna faza v procesu \xc5\xbeganja klinkerja je hlajenje, ki odlo\xc4\x8dilno vpliva na kvaliteto klinkerja. Pre\xc5\xbegani material se deloma ohlaja \xc5\xbee v zadnjem delu pe\xc4\x8di, ohlajanje pa se nadaljuje v hladilcu klinkerja. Z ve\xc4\x8d ventilatorji se v hladilec vpihuje zunanji hladni zrak, ki hitro ohladi klinker od 1450 \xc2\xb0C do manj kot 100 \xc2\xb0C._NEWLINE_V stopnji hlajenja pride do kristalizacije taline v aluminat in ferit. Najbolj\xc5\xa1i klinker dobimo, \xc4\x8de je hitrost hlajenja do 1250 \xc2\xb0C po\xc4\x8dasna, sledi pa hitro hlajenje. Bistvo hitrega ohlajanja je v tem, da se zadr\xc5\xbei obstoje\xc4\x8da mineralna sestava klinkerja s \xc4\x8dim ve\xc4\x8d alita, ki v najve\xc4\x8dji meri prispeva k trdnosti cementa._NEWLINE_Kon\xc4\x8dni produkt \xc5\xbeganja je cementni klinker v obliki temno sivih granul premera pribli\xc5\xbeno 3\xc2\xa0cm. Za obi\xc4\x8dajne vrste cementov se v glavnem proizvaja klinker, ki vsebuje 60 \xe2\x80\x93 70\xc2\xa0% alita, 20\xe2\x80\x9325\xc2\xa0% belita, 7\xe2\x80\x9310\xc2\xa0% ferita, 7\xe2\x80\x9310\xc2\xa0% aluminata, vsebnost prostega apna pa naj ne bi bila ve\xc4\x8dja od 2\xc2\xa0%. Klinker skladi\xc5\xa1\xc4\x8dijo v silosih klinkerja, kjer \xc4\x8daka na mletje v cementnem mlinu._NEWLINE_Kon\xc4\x8dni produkt \xc5\xbeganja je cementni klinker v obliki temno sivih granul premera pribli\xc5\xbeno 3\xc2\xa0cm. Proces \xc5\xbeganja nadzoruje operater, kvaliteto vseh vhodnih komponent in klinkerja spremljajo in analizirajo v obratnem laboratoriju. Kvalitetna priprava surovine v kamnolomu, ustrezna kvaliteta surovinske moke in goriv, pravo\xc4\x8dasne reakcije operaterjev in kemijskih analitikov v laboratoriju na procesne in kakovostne spremembe pa so predpogoj za uspe\xc5\xa1no in kvalitetno voden proces \xc5\xbeganja.\n_START_SECTION_\nMletje klinkerja\n_START_PARAGRAPH_\nZaklju\xc4\x8dna faza proizvodnje cementa je mletje klinkerja, gipsa in dodatkov v mlinu cementa. Dodatki, pri mletju so lahko tuf, \xc5\xbelindra, elektrofiltrski pepel in apnenec. Gips se dodaja za regulacijo vezanja, saj bi se cement brez dodanega gipsa v prisotnosti vode takoj strdil in ne bi bil primeren za vgrajevanje._NEWLINE_Cementarna v Trbovljah trenutno proizvaja pet vrst cementov, ki se med seboj razlikujejo po vrsti in koli\xc4\x8dini dodatkov, kar ima za posledico razli\xc4\x8dne lastnosti (trdnosti, obdelavnost, \xc4\x8das vezanja,\xe2\x80\xa6). Cement meljejo v cevnem dvokomornem mlinu Litostroj s kapaciteto 80 t/h iz leta 1972. Dolg je 12,75 metra, njegov premer pa zna\xc5\xa1a 4 metre. Nominalna kapaciteta mlina je 80 ton na uro pri specifi\xc4\x8dni povr\xc5\xa1ini 3500cm2/g._NEWLINE_\xc5\xbde samo ime krogli\xc4\x8dni mlin pove, da se za mletje klinkerja in dodatkov uporablja kineti\xc4\x8dna energija krogel, ki se spro\xc5\xa1\xc4\x8da v mlinu zaradi rotacije mlina. Krogle v mlinu so razli\xc4\x8dnih dimenzij, v prvi komori so ve\xc4\x8djega v drugi pa manj\xc5\xa1ega premera. V prvi komori je 62,4 tone krogel dimenzij 60, 70, 80 in 90 milimetrov, v drugi komori pa je 136 ton krogel, dimenzij 17, 20, 25, 30, 40 in 50 milimetrov. Obe komori sta od znotraj oblo\xc5\xbeeni z za\xc5\xa1\xc4\x8ditnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, ki prepre\xc4\x8dujejo po\xc5\xa1kodbe pla\xc5\xa1\xc4\x8da mlina, hkrati pa dvigujejo in razporejajo krogle v obeh komorah._NEWLINE_Material, ki se melje, vstopa v prvo komoro mlina, kjer se zdrobi, nato pa preko predelne stene potuje v drugo komoro, kjer se fino zmelje. Na izstopu iz mlina cementa se material transportira po elevatorju do dinami\xc4\x8dnega separatorja tretje generacije, kjer se separira na \xc5\xbeeleno finost. Grobi delci se vrnejo nazaj v mlin, kjer se ponovno zmeljejo skupaj s sve\xc5\xbeim materialom. Cement, ki pa ustreza zahtevam finosti, pa se transportira in shranjuje v silosih cementa._NEWLINE_Da bi prepre\xc4\x8dili prekomerno pra\xc5\xa1enje, odpra\xc5\xa1ujejo vse procesne faze preko elektrofiltra mlina. Regulacije pri mlinu cementa delujejo avtomatsko in sicer s pomo\xc4\x8djo ekspertnega sistema Lucie, ki na podlagi klju\xc4\x8dnih parametrov, kot so koli\xc4\x8dina materiala, ki gre skozi mlin, finost materiala, vsebnosti SO3 (kar nam predstavlja dele\xc5\xbe gipsa), temperature materiala, razlika tlakov in \xc5\xa1e nekaterih drugih ustrezno spreminja in optimizira delovanje mlina._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 30% vse porabljene elektri\xc4\x8dne energije v tovarni se porabi za mletje cementa. Da bi zmanj\xc5\xa1ali porabo elektri\xc4\x8dne energije se pri mletju dodajajo mlevni aditivi, ki pove\xc4\x8dajo kapaciteto mletja in s tem zni\xc5\xbeajo porabo elektri\xc4\x8dne energije.\n_START_SECTION_\nOdprema\n_START_PARAGRAPH_\nVse tipe proizvedenih cementov cementarna skladi\xc5\xa1\xc4\x8di v osmih skladi\xc5\xa1\xc4\x8dnih silosih s skupno zmogljivostjo okrog 33.000 ton. S pomo\xc4\x8djo transportnih pol\xc5\xbeev, elevatorjev in transportnih dr\xc4\x8d skladi\xc5\xa1\xc4\x8deni cement iz silosov transportirajo do posameznih odpremnih mest na nakladalni postaji. Odprema cementa poteka po \xc5\xbeeleznici in cesti, v vre\xc4\x8dah ali v cisternah.\n_START_SECTION_\nOdprema cementa v vre\xc4\x8dah\n_START_PARAGRAPH_\nCement v vre\xc4\x8dah polni sodobni polnilni stroj in paletizer, kateri je v za\xc4\x8detku leta 2009 nadomestil prej\xc5\xa1nji napravi, s katerima so cement polnili v prete\xc5\xbeno 50-kilogramske vre\xc4\x8de. Trenutna naprava polni 25- oz. 20-kilogramske vre\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nOdprema cementa v cisternah\n_START_PARAGRAPH_\nCement v razsutem stanju ve\xc4\x8dinoma odpremijo z avtomobilskimi cisternami, manj\xc5\xa1i del pa tudi po \xc5\xbeeleznici. Za bolj\xc5\xa1e oskrbovanje in nemoteno dostavo cementa so uvedli avtomatsko nalaganje cistern s cementom."