b'\n_START_ARTICLE_\nDomencijan\n_START_PARAGRAPH_\nDomencijan (srbsko \xd0\x94\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x98\xd0\xb0\xd0\xbd, Domentijan) znan tudi kot Domencijan Hilandarec (srbsko \xd0\x94\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x98\xd0\xb0\xd0\xbd \xd0\xa5\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb4\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x86, Domentian Hilandarac) je bil glavna osebnost srbske srednjeve\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti in filozofije, * okoli 1210, \xe2\x80\xa0 po 1264._NEWLINE_Bil je menih v samostanih \xc5\xbdi\xc4\x8da in Hilandar na Atosu, sodobnik Svetega Save in njegov  spremljevalec  na romanju v Sveto de\xc5\xbeelo. Spo\xc5\xa1tovali so ga tako na srbskem dvoru kot na gori Atos, kjer je napisal svoja najpomembnej\xc5\xa1a dela. Iz njegovih del bi lahko sklepali, da je bil hagiograf, ki je napisal \xc5\xbeivljenjepisa dveh srbskih svetnikov, v resnici pa je poveli\xc4\x8deval meni\xc5\xa1tvo in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamostansko \xc5\xbeivljenje je za\xc4\x8del v Savinem samostanu \xc5\xbdi\xc4\x8da. Kot nedvomno zglednega meniha ga je srbski dvor poslal v samostan Hilandar, da bi se pridru\xc5\xbeil Savi. Savo je spremljal na njegovem drugem romanju v Jeruzalem.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis Svetega Save\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjepis Svetega Save je napisal okoli leta 1253, sedem let po Savini smrti,  na ukaz srbskega kralja \xc5\xa0tefana Uro\xc5\xa1a I. \xc5\xbdivljenjepis je hkrati povzdigovanje meni\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja. Za Domencijanov slog pisanja so zna\xc4\x8dilni teko\xc4\x8da pripoved, panegiri\xc4\x8dna dikcija in  obilje teolo\xc5\xa1kih in misti\xc4\x8dnih elementov s poudarkom na duhovnem in o\xc4\x8ditno samostanskem stali\xc5\xa1\xc4\x8du. Pisal je v celici (kellion), ki jo je zgradil Sava v ato\xc5\xa1kem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Karies.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis svetega Simeona\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc5\xbeivljenjepis svetega Simeona (\xc5\xa0tefan Nemanja) je uporabil dela starej\xc5\xa1ih avtorjev. Veliko gradiva je dobesedno prepisal iz \xc5\xbeivljenjepisa \xc5\xa0tefana Nemanje, ki ga je napisal \xc5\xa0tefan Prvokronani.  Uporabil je tudi nekaj vrstic Hvalnice sv. Vladimirju, ki jo je napisal kijevski metropolit Hilarij (1051-okoli 1054).\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nSrbska akademija znanosti in umetnosti ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med sto najbolj prominentnih Srbov.'