b'\n_START_ARTICLE_\nAbsolutni izsev\n_START_PARAGRAPH_\nAbsol\xc3\xbatni izs\xc3\xa8v, oziroma absol\xc3\xbatna magnit\xc3\xbada je v astronomiji sij zvezde, kakr\xc5\xa1en je v resnici in ne kot ga vidimo z Zemlje._NEWLINE_Gre za standard, ki nam pove, kako svetla bi bila posamezna zvezda, \xc4\x8de bi jo postavili na oddaljenost 10 parsekov (10 \xc2\xb7 2,62 svetlobnih let), oziroma kak\xc5\xa1en bi bil njen navidezni sij. Absolutni izsev je lahko dobro izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za izra\xc4\x8dun mase zvezde. Razmerje med koli\xc4\x8dnikom izseva zvezde in izseva Sonca je enako razmerju med maso zvezde in Son\xc4\x8devo maso, pri \xc4\x8demer sta slednja podana s koeficientom a. Za zvezde iz glavnega niza ta zna\xc5\xa1a 3 (to je bilo potrjeno za vse zvezde svetlostnega razreda V). \xc4\x8ce torej poznamo izsev zvezde, lahko izra\xc4\x8dunamo njeno maso. Ta zna\xc5\xa1a vrednost izseva zvezde na potenco 1/3, kar je 0,33. Pri drugih zvezdah, orjakinjah vseh vrst (I, I-0, II-a, II-b, III) in zvezdah drugih spektralnih razredov kot V (IV, VI, VII) je koeficient 2/7._NEWLINE_Zvezde imajo absolutni izsev od skoraj -90,00 pa vse do 17,00._NEWLINE_Za absolutni izsev velja enak dogovor kot za navidezni sij, razlika med stopnjami svetlosti je ~2,51 (saj je 2,51\xe2\x81\xb5 \xe2\x89\x88 100). Absolutni izsev na\xc5\xa1e Galaksije je na primer pribli\xc5\xbeno -20,5. Kvazar z absolutnim izsevom -25,5 je stokrat svetlej\xc5\xa1i kot na\xc5\xa1a galaksija. \xc4\x8ce bi lahko hkrati na isti razdalji videli kvazar in na\xc5\xa1o Galaksijo, bi bil kvazar za 5 velikostnih razredov (magnitud) (oziroma 100-krat) svetlej\xc5\xa1i od na\xc5\xa1e Galaksije.\n_START_SECTION_\nUmovanje o koeficientu a\n_START_PARAGRAPH_\nGre za dve mo\xc5\xbenosti. Koeficinet a je lahko stalen in nespremenljiv, ali pa se spreminja. V veljavi je dejstvo, da zna\xc5\xa1a a pri obi\xc4\x8dajnih zvezdah, ki so pritlikave in bolj ali manj podobne Soncu (so spektralnega razreda V), 3, kar pomeni, da njegova masa raste s tretjo potenco. Tako se da na hitro ugotoviti, da zna\xc5\xa1a vrednost mase zvezde med 0,08 in pribli\xc5\xbeno 63,00 mas Sonca. \xc4\x8ceprav naj bi bil prag zvezd po nekaterih merilih zna\xc5\xa1al celo 155,00 mas Sonca._NEWLINE_Zvezda z desetimi son\xc4\x8devimi masami bi torej imela izsev pribli\xc5\xbeno 1000. Zvezda s 63 Son\xc4\x8devimi masami pa 265.000 izsevov Sonca. Vsemu navkljub pa ta odnos ne velja za druge zvezde, kot so to npr. orjakinje vseh vrst. Pri teh se dejanski masi bolj prilega vrednost 3,5, kar pomeni, da njihova masa nara\xc5\xa1\xc4\x8da s potenco sedmih polovic._NEWLINE_\xc4\x8ce se vrednost a spreminja za najmanj masivne in najbolj masivne zvezde, pa veljajo vrednosti: da pri orjakinjah a zna\xc5\xa1a 1,6; kar pomeni, da njihova masa nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Pri pritlikavih zvezdah pa zna\xc5\xa1a vrednost a 4,8.'