b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te je slovanskega izvora in izhaja iz starobolgarske besede  \xd1\x82\xd1\x8a\xd1\x80\xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x89\xd0\xb5 (t\xc4\x83rgovi\xc5\xa1te), ki pomeni bolj naselje oziroma trg kot tr\xc5\xbenico kot tako. _NEWLINE_Krajevno ime Trgovi\xc5\xa1te ni zna\xc4\x8dilno samo za ju\xc5\xbenoslovanska ozemlja (bolgarsko \xd0\xa2\xd1\x8a\xd1\x80\xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x89\xd0\xb5, srbsko \xd0\xa2\xd1\x80\xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x88\xd1\x82\xd0\xb5), ampak se najde tudi na zahodnoslovanskih ozemljih, na primer na Slova\xc5\xa1kem (Trhovi\xc5\xa1te) in tudi na Hrva\xc5\xa1kem (Veliko Trgovi\xc5\xa1\xc4\x87e). V Romuniji se ime pojavlja v Olteniji, Banatu in Moldaviji._NEWLINE_Romunsko T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te in bolgarsko T\xd1\x8a\xd1\x80\xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x89\xd0\xb5 sta pobrateni mesti.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo naselje in utrdba v T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99tu sta bila zgrajena v okolici sedanjih cerkva sv. Nikolaja in Stelea Veche. Utrdba, majhna kamnita zgradba, obdana z obzidjem iz opeke in obrambnim jarkom, je verjetno pripadala lokalnemu vladarju.  Arheolo\xc5\xa1ki dokazi so skromni, zato je te\xc5\xbeko natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti, kdaj je bila zgrajena.\n_START_SECTION_\nSa\xc5\xa1ka kolonija\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo mestno jedro so zgradili sa\xc5\xa1ki kolonisti iz Transilvanije v okolici sedanje katoli\xc5\xa1ke cerkve sv. Marije. Cerkev je bila zgrajena kmalu po njihovem prihodu. Lokalno izro\xc4\x8dilo pravi, da je bila cerkev zgrajena leta 1300. Kolonisti so se priselili proti koncu 13. stoletja ali na za\xc4\x8detku 14. stoletja in pribli\xc5\xbeno takrat kolonizirali tudi C\xc3\xa2mpulung. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe dokazujejo, da je bilo kolonizirano ozemlje pred tem naseljeno z lokalnim prebivalstvom, kateremu je vladal lokalni vladar._NEWLINE_Kolonisti so o\xc4\x8ditno uvedli svojo upravo, saj je T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te edino mesto v Vla\xc5\xa1ki, ki je imelo zna\xc4\x8dilnosti transilvanske organiziranosti in uradnike, ki so se imenovali bir\xc4\x83u in folnog. V dokumentih se razen teh nazivov pojavljata tudi lokalna naziva uradnikov vornic in pristav. Mesto je imelo no\xc4\x8dno stra\xc5\xbeo, ki je bila bolj znana po latinskem nazivu vigal/vigilia kot lolalnem nazivu  paz\xc4\x83 orstraj\xc4\x83._NEWLINE_Po letu 1400 je mesto za\xc4\x8delo rasti. Tako v sa\xc5\xa1kem delu mesta okrog utrdbe kot vla\xc5\xa1kem delu je bilo zgrajenih ve\xc4\x8d velikih zgradb s kletmi in lon\xc4\x8denimi pe\xc4\x8dmi, podobnimi tistim v Srednji Evropi. O bogastvu me\xc5\xa1\xc4\x8danov pri\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilni zakladi. V najve\xc4\x8djem zakladu v sa\xc5\xa1kem delu mesta so na\xc5\xa1li 6.284 srebrnikov. Mesto sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo v sa\xc5\xa1kem delu mesta, dokler ni za\xc4\x8dela sa\xc5\xa1ka kolonija v 16. stoletju propadati.\n_START_SECTION_\nPrestolnica Vla\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nV 14. stoletju je bil prestolnica Vla\xc5\xa1ke Curtea de Arge\xc8\x99. Zaradi gospodarske rasti je proti koncu stoletja T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te postalo druga rezidenca vla\xc5\xa1kih knezov. Bavarski svetovni potnik Johann Schiltberger je leta 1396 omenil, da ima Vla\xc5\xa1ka dve prestolnici - Curtea de Arge\xc8\x99 in T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te. Medtem ko je Mircea I. \xc5\xbeivel v Curtea de Arge\xc8\x99u, je njegov sin in sovladar Mihael I. \xc5\xbeivel v T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99tu tudi potem, ko je postal samostojen vladar. Dan II., kateremu je bil ljub\xc5\xa1i Curtea de Arge\xc8\x99, je bil zadnji knez, ki je vladal iz tega mesta. Njegov naslednik Aleksander I. Aldea je leta 1431 prestolnico dokon\xc4\x8dno preselil v T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te._NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko je bilo T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te prestolnica kne\xc5\xbeevine, se je v njem zgradil Kne\xc5\xbeji dvor (Curtea Domneasc\xc4\x83) in se stalno obnavljal in \xc5\xa1iril. Imel je svojo cerkev in kamnito obzidje z jarkom in stolpom. Vlad III. Drakula je dodal stolp Kindija, ki je zdaj simbol mesta. _NEWLINE_Od leta 1456 so vla\xc5\xa1ki knezi naslednjih dvesto let vladali izmeni\xc4\x8dno v T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99tu in Bukare\xc5\xa1ti, pogosto zaradi politi\xc4\x8dnih razlogov, ker so nekateri knezi bolj prijateljevali s Transilvanijo in ogrskimi kralji kot osmanskimi sultani. Celo 15. in 16. stoletje je bilo T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te glavno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, zlasti v trgovanju s Poljsko, Bra\xc8\x99ovom in Sibiujem._NEWLINE_V 16. stoletju so ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo postali Romuni, ker se je nekaj Sasov odselilo v Transilvanijo, ostali pa so se asimilirali. V mestu so se za\xc4\x8deli naseljevati Grki, zlasti po letu 1500, v bli\xc5\xbenjih samostanih Dealu in Panaghia pa gr\xc5\xa1ki menihi._NEWLINE_T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te je kot prestolnica Vla\xc5\xa1ke do\xc5\xbeivelo ve\xc4\x8d napadov in obleganj. Leta 1395 ga je oblegal in po\xc5\xbegal osmansi sultan Bajazid I.. Leta 1457 je Vlad III.  me\xc5\xa1\xc4\x8dane kaznoval zaradi njihove vpletenosti v umor njegovega brata. Mestno elito je usmrtil, mlade me\xc5\xa1\xc4\x8dane pa odgnal na prisilno delo na svoj grad Poenari._NEWLINE_Osmanska invazija leta 1462 mesta ni dosegla zaradi Vladovega no\xc4\x8dnega napada na osmanski tabor. Leta 1476 je mesto po petnajstdnevnem obleganju osvojil \xc5\xa0tefan B\xc3\xa1thory in Vlada III. vrnil na vla\xc5\xa1ki prestol. Med vladavinama Neagoe Basaraba in Raduja Afumatskega je bilo v okolici mesta ve\xc4\x8d bitk.  Leta 1597 so hajduki Mihela Viteazula in Starine Novaka v T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99tu odlo\xc4\x8dilno porazili osmansko vojsko.\n_START_SECTION_\nPropadanje\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je med vladavino Konstantina II. Br\xc3\xa2ncoveanuja (vladal 1688-1714)  prestolnica Vla\xc5\xa1ke dokon\xc4\x8dno preselila v Bukare\xc5\xa1to, je T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te izgubilo svoj pomen in za\xc4\x8delo gospodarsko in populacijsko propadati.\n_START_SECTION_\nSodobna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99tu sta decembra 1989 potekala sojenje in usmrtitev Nicolaea in Elene Ceau\xc8\x99escu.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te je pomembna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja na progi Bukare\xc5\xa1ta-Ploie\xc8\x99ti-Pietro\xc8\x99i\xc8\x9ba, odprti 27. maja 1894._NEWLINE_T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te ima tudi dobre cestne povezave z Bukare\xc5\xa1to, oddaljeno pribli\xc5\xbeno 80 km, mednarodnim letali\xc5\xa1\xc4\x8dem Otopeni in manj\xc5\xa1im letali\xc5\xa1\xc4\x8dem B\xc4\x83neasa Aurel Vlaicu.'