b'\n_START_ARTICLE_\nHans Reichenbach\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nReichenbach je bil sin prodajalca Bruna Reichenbacha in njegove \xc5\xbeene, vzgojiteljice Selme Menzel. Imel je dva brata, novinarja in KAPD aktivista Bernharda Reichenbacha (1888 \xe2\x80\x93 1975) ter muzikologa Hermanna Reichenbacha (1889 \xe2\x80\x93 1958)._NEWLINE_V letih 1910/11 je Reichenbach \xc5\xa1tudiral gradbeni\xc5\xa1tvo na visoki tehni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Stuttgartu (Technische Hoch Schule Sttutgart) . Ta \xc5\xa1tudij je kmalu opustil ter v Berlinu \xc5\xa1tudiral matematiko, fiziko in filozofijo. Kasneje je enake predmete \xc5\xa1tudiral tudi na univerzah v G\xc3\xb6ttingenu in M\xc3\xbcnchnu. Tam so bili njegovi profesorji med drugimi tudi Max Planck, Max Born, Ernst Cassirer, David Hilbert in Arnold Sommerfeld._NEWLINE_V letu 1915 je Reichenbach s svojim delom Koncept verjetnosti za matemati\xc4\x8dno upodobitev resni\xc4\x8dnosti (Der Begriff der wahrscheinlichkeit f\xc3\xbcr die matematische Darstellung der Wirklichkeit) doktoriral na univerzi Friedrich-Alexander-Universit\xc3\xa4t Erlangen-Nurnberg. V naslednjem letu se je kot vojak boril v 1. svetovni vojni. Pozimi leta 1917/18 je v Berlinu nadaljeval \xc5\xa1tudij. Takrat je spoznal Alberta Einsteina. Z njegovo pomo\xc4\x8djo je Reichenbach leta 1920 habilitiral na Visoki tehni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Sttutgartu. Med drugim je pou\xc4\x8deval tudi zgodovino filozofije, radiotehniko, relativnostno teorijo in filozofijo zgodovine._NEWLINE_\xc5\xbde pred vojno je bil skupaj s Karlom Augustom Wittfolgom zelo aktiven v socialisti\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudentskih gibanjih. Reichenbach je med drugim napisal tudi program Socialisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudentske stranke Berlin (Sozialistiche Studentenpartei Berlin). Na Einsteinov predlog je bil Reichenbach leta 1926 imenovan za profesorja filozofije fizike na univerzi v Berlinu. Leta 1930 je skupaj z Rudolfom Carnapom ustanovil pozitivisti\xc4\x8dni \xc4\x8dasopis Erkenntnis (\xe2\x80\x9cSpoznanje\xe2\x80\x9d)._NEWLINE_Reichenbach je bil med prvimi docenti, ki so bili odpu\xc5\xa1\xc4\x8deni zaradi Hitlerjeve politike. Svojo profesuro je nadaljeval na univerzi v Istanbulu v Tur\xc4\x8diji. Leta 1938 se je preselil v ZDA in tam do svoje smrti u\xc4\x8dil na Kalifornijski univerzi (University of California, Los Angeles). Leta 1948 je postal \xc4\x8dlan Ameri\xc5\xa1ke akademije znanosti in umetnosti (American Academy of Arts and Sciences).\n_START_SECTION_\nDelo in filozofski pristop\n_START_PARAGRAPH_\nReichenbach se je najprej ukvarjal predvsem z Einsteinovo relativnostno teorijo. V sredini 20. let prej\xc5\xa1njega stoletja je postal eden glavnih predstavnikov logi\xc4\x8dnega empirizma (tudi logi\xc4\x8dni pozitivizem) v Nem\xc4\x8diji. Leta 1930 je skupaj z Rudolfom Carnapom prevzel vodstvo \xc4\x8dasopisa Erkenntnis, ki je poudarjal povezanost filozofije z drugimi znanostmi. Ta miselnost je Reichenbacha lo\xc4\x8dila od Dunajskega kroga, zato se je za\xc4\x8del povezovati z Berlinskim krogom._NEWLINE_V 30. letih prej\xc5\xa1njega stoletja se je Reichenbach ukvarjal z verjetnostno logiko. Za verjetnostni opis kvantne mehanike je Reichenbach konstruiral tako imenovano ternarno logiko s tremi stanji: resni\xc4\x8dno, neresni\xc4\x8dno in nedolo\xc4\x8deno. Ima tri vrste negacije: izklju\xc4\x8dujo\xc4\x8do, diametralno in celostno negacijo ter tri vrste implikacije: standardno, alternativno in kvazi implikacijo._NEWLINE_Reichenbach je verjel v obstoj zunanjega sveta, ki je neodvisen od na\xc5\xa1ega zavedanja. V svojem delu Experience and Prediction ga razlaga in utemeljuje z verjetnostno teorijo.\n_START_SECTION_\nFilozofija fizike\n_START_PARAGRAPH_\nReichenbachova znanstvena zanimanja so bila skoraj vedno izklju\xc4\x8dno v fiziki. Kemijo je imel zgolj za dodatek svojega dela. V biologiji Reichenbach pusti odprto mo\xc5\xbenost, da \xc5\xbeivljenje vsebuje fenomene, ki se jih ne da razlo\xc5\xbeiti s fiziko, razo\xc4\x8daran pa je bil nad teorijo evolucije._NEWLINE_Verjel je, da Freudove psihoanalitske teorije podpirajo njegovi dokazi. V Los Angelesu je dr\xc5\xbeal stike s psiho-analitskim in\xc5\xa1titutom, kjer je ob\xc4\x8dasno tudi pou\xc4\x8deval. Kot \xc5\xa1tudent se je zelo zanimal za psihologijo, vendar pa nikoli ni objavil nobene knjige o psihologiji._NEWLINE_Najbolj izvirno delo Reichenhacha v temeljih fizike je objavljeno v treh knjigah,\xc2\xa0\xc2\xbbAxiomatization of the Theory of Relativity\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbPhilosophical Foundations of Quantum Mechanics\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbThe Direction of Time\xc2\xab. Prvo delo posku\xc5\xa1a prikazati empiristi\xc4\x8dno strukturo raznih vrst in (manj podrobno) splo\xc5\xa1ne teorije relativnosti iz eksperimentalno dostopnih razmerij, drugo razpravlja o ternarni valovni logiki v kvantni mehaniki, tretje pa predstavlja probleme v metafiziki in fiziki._NEWLINE_Kot smo \xc5\xbee prej omenili se je, v 30.letih prej\xc5\xa1njega stoletja, Reichenbach ukvarjal z verjetnostno logiko. Za verjetnostni opis kvantne mehanike je Reichenbach konstruiral tako imenovano ternarno logiko s tremi stanji: resni\xc4\x8dno, neresni\xc4\x8dno in nedolo\xc4\x8deno. Ima tri vrste negacije: izklju\xc4\x8dujo\xc4\x8do, diametralno in celostno negacijo ter tri vrste implikacije: standardno, alternativno in kvazi implikacijo._NEWLINE_Reichenbach je verjel v obstoj zunanjega sveta, ki je neodvisen od na\xc5\xa1ega zavedanja. V svojem delu "Experience and Prediction" ga razlaga in utemeljuje z verjetnostno teorijo. Za to Reichenbach uporabi miselni eksperiment, imenovan tudi Reichbach\xe2\x80\x99s Cube (Reichenbachova kocka). Ideja tega eksperimenta je, da \xc5\xbeivi celotno \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo v neprosojni kocki, zunaj nje pa letajo ptice. Sence ptic se projecirajo na notranjo stran pla\xc5\xa1\xc4\x8da kocke. Sence so sistematsko popa\xc4\x8dene tako, da se senca enega pti\xc4\x8da pojavlja na ve\xc4\x8d mestih. Prebivalci kocke sprva verjamejo, da so sence naklju\xc4\x8dne in da jih ne povzro\xc4\x8da nekaj resni\xc4\x8dnega zunaj kocke. Nekega dne genij, ki ga Reichenbach imenuje Kopernikus, opazi vzorec v pojavljanju teh senc. Na ta na\xc4\x8din doka\xc5\xbee, da je naklju\xc4\x8dna podobnost med sencami manj verjetna kot obstoj zunanjega sveta, ki povzro\xc4\x8da sence. Reichenbach prenese rezultat miselnega eksperimenta na situacijo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva; celo \xc4\x8de bi prebivalci kocke naluknjali stene kocke, bi se \xc5\xa1e vedno spra\xc5\xa1evali, ali izku\xc5\xa1nje v njihovem zavednem obstajajo ali so povzro\xc4\x8dene s strani neodvisnega zunanjega sveta. Tukaj govori teorija verjetnosti v prid zadnjemu._NEWLINE_Njegova najbolj znana knjiga\xc2\xa0\xc2\xbbThe Philosophy of Space and Time\xc2\xab, ki je hkrati njegovo najmanj izvirno delo, zdru\xc5\xbeuje teorije o \xc4\x8dasu in prostoru, teorije Helmholtzovega in Poincar\xc3\xa9jevega konvencionalizma v geometriji, in opisuje Einsteinove posebne in splo\xc5\xa1ne teorije relativnosti iz vidika aksiomatizacije._NEWLINE_Reichenbachov argument je prilagoditev verjetnostnih funkcij Poincar\xc3\xa9ja. Opisujemo dogodke zbrane v histogramu (vsak naslednji dogodek je meritev pri naslednjem \xc4\x8dasu; \xc4\x8das nara\xc5\xa1\xc4\x8da na abscisi) v katerem se izmeni\xc4\x8dno menjavajo ozki \xc4\x8drni in beli stolpi\xc4\x8di, ki so enako veliki, Reichenbach trdi, da ko nara\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1tevilo neodvisnih dogodkov (se \xc5\xa1irina stolpi\xc4\x8dov se zmanj\xc5\xa1a) je razmerje med \xc4\x8drnimi in belimi dogodki, znotraj katerega koli intervala abscise, limita 1 (se neskon\xc4\x8dno pribli\xc5\xbea 1)_NEWLINE_V primeru histograma je verjetnostna porazdelitvena funkcije (pove verjetnost da bo x imel neko vrednost), ki prikazuje dva razli\xc4\x8dna dogodka (pobarvani enaki veliki stolpci s \xc4\x8drno in belo). To so v bistvu pojavna razmerja. Reichenbahova teorija pravi, da \xc4\x8de x (v tem primeru \xc4\x8das) spremenimo v dva ali ve\xc4\x8d razredov/intervalov (v primeru histograma beli intervali, ali \xc4\x8drni intervali, lahko pa tudi ve\xc4\x8d barv) zelo majhnih intervalov z enako \xc5\xa1irino, v natan\xc4\x8dno zaporedje in sorazmerje, bo verjetnost da se za vrednost x pojavi vrednost znotraj vsakega dolo\xc4\x8denega razreda, definirane kot limita vsote pravokotnikov, ki se dotikajo krivulje. To velja za vse "lepe funkcije", oziroma natan\xc4\x8dno da je integrabilna na Riemmanove funkcije (dolo\xc4\x8den tip integrala)'