b'\n_START_ARTICLE_\nKleopatra (metulj)\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGre za srednje veliko vrsto metuljev, ki preko kril meri med 50 in 70\xc2\xa0mm. Za vrsto je zna\xc4\x8dilen spolni dimorfizem, saj ima samica bledo rumena ali zelenkasta krila, medtem ko je samec temnej\xc5\xa1ih odtenkov rumene, na prednjih krilih pa ima oran\xc5\xbeno liso. Tako samci kot samice imajo po krilih posejane rjave pike, spodnja stran kril pa je pri obeh spolih obarvana svetlo zeleno. Zelenkasta barva in izrazite izstopajo\xc4\x8de \xc5\xbeile na krilih zagotavljajo temu metulju dobro kamufla\xc5\xbeo, saj so z zaprtimi krili podobni listom.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nKleopatra poseljuje odprte gozdove in zara\xc5\xa1\xc4\x8dene planjave, po ve\xc4\x8dini Evrope pa leta od maja do avgusta. Le v \xc5\xa0paniji se kleopatra pojavlja skozi vse leto. Prezimijo odrasli osebki, ki hibernirajo na zimzelenih drevesih in grmovju. Gosenice so zelene barve in se hranijo z listi vednozelene kozje \xc4\x8de\xc5\xa1nje (Rhamnus alaternus). Preden se zabubijo, se gosenice s svileno nitjo prive\xc5\xbeejo na spodnjo stran listov gostiteljske rastline._NEWLINE_Sprva zelene bube postanejo s\xc4\x8dasoma rumene, nazadnje pa rde\xc4\x8de.'