b'\n_START_ARTICLE_\nDaniel Bell\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nDaniel Bell se je rodil 10. maja 1919 v Manhattanski delavski \xc4\x8detrti v New Yorku. Njegova star\xc5\xa1a Benjamin in Anna Bolotsky sta bila judovska imigranta iz vzhodne Evrope. V ZDA sta delala v tekstilni industriji. Danielov o\xc4\x8de je umrl leto po njegovem rojstvu, ko je bil Daniel star osem mesecev, zato je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal z mamo, svojim bratom in drugimi sorodniki. Ko je bil star 13 let je njegova dru\xc5\xbeina spremenila priimek in se preimenovala v Bell. \xc4\x8ceprav je Daniel kot otrok \xc5\xbeivel v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini in pomanjkanju, mu je bilo politi\xc4\x8dno dogajanje blizu, saj se je v najstni\xc5\xa1kih letih pridru\xc5\xbeil judovski intelektualni skupini Young People Socialist League, kar je imelo velik vpliv na njegovo prihodnost._NEWLINE_Bell je na Stuyvesant High School in City Collegu v New Yorku diplomiral iz naravoslovja in dru\xc5\xbeboslovja. \xc5\xa0tudij je nadaljeval \xc5\xa1e na Univerzi Columbia, a le za leto dni. Naslednjih dvajset let se je pre\xc5\xbeivljal kot novinar. Sprva je bil glavni urednik revije The New Leader" (1941 \xe2\x80\x93 1945), potem redaktor revije Fortune (1948 \xe2\x80\x93 1958) in kasneje sourednik revije The Public Interest (1965 \xe2\x80\x93 1973). Bil je tudi \xc4\x8dlan svetovalnega odbora za revijo Antioch Review, v kateri je objavil nekaj svojin najbolj znanih esejev: \xe2\x80\x9cCrime as an American Way of Life\xe2\x80\x9d (1953), \xe2\x80\x9cSocialism: The Dream and the Reality\xe2\x80\x9d (1952), \xe2\x80\x9cJapanese Notebook\xe2\x80\x9d (1958), "Ethics and Evil: Frameworks for Twenty-First Century Culture" (2005) in \xe2\x80\x9cThe Reconstruction of Liberal Education: A Foundational Syllabus\xe2\x80\x9d (2011)._NEWLINE_V poznih \xc5\xa1tiridesetih letih devetnajstega stoletja je bil in\xc5\xa1truktor dru\xc5\xbebenih ved na univerzi v Chicagu. Leta 1960 je prejel naziv doktorja filozofije. Njegova doktorska disertacija z naslovom "The End of Ideology: On the Exhaustion of Political Ideas in the Fifties" je bila \xc5\xa1e istega leta izdana v trdi vezavi. Od leta 1960 do 1969 je bil profesor sociologije na Kolumbijski univerzi, od leta 1969 pa do svoje upokojitve leta 1990 pa na Harvardski univerzi. Leta 1987 je bil gostujo\xc4\x8di profesor (Pitt Professor of American History and Institutions) na univerzi v Cambridgeu._NEWLINE_Bell je v letu 1964 postal \xc4\x8dlan Ameri\xc5\xa1ke akademije znanosti in umetnosti, kjer je prejel nagrado Talcott Parsons (1993). Za svoje delovanje je dobil \xc4\x8dastne diplome z mnogih univerz v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah, kot tudi s tujih univerz. Leta 1992 je od American Sociological Association prejel nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo. Francoska vlada pa mu je podelila nagrado Tocqueville (1995)._NEWLINE_Daniel Bell se je prvi\xc4\x8d poro\xc4\x8dil leta 1943 in sicer z Noro Potashnick, s katero je imel h\xc4\x8di Jordy Bell. Po neuspe\xc5\xa1ne prvem zakonu se je leta 1949 poro\xc4\x8dil z Elaine Graham. Leta 1960 se je poro\xc4\x8dil \xc5\xa1e tretji\xc4\x8d in sicer z Pearl Kazin. Njun sin David Bell je profesor na univerzi Princeton ter pou\xc4\x8duje francosko zgodovino._NEWLINE_Daniel Bell je umrl 25. januarja 2011.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudije\n_START_PARAGRAPH_\nBell je najbolj znan po svojih prispevkih o post-industrializmu. Pravijo mu tudi\xc2\xa0\xc2\xbbprerok postindustrijske dru\xc5\xbebe\xc2\xab, saj so v njegovih delih nedvoumno napisane nekatere uresni\xc4\x8dene prerokbe za konec 20. stoletja. Njegova najbolj pomembna dela so The End of Ideology (1960), The Cultural Contradictions of Capitalism (1976) in The Coming of Post-Industrial Society (1973). Deli The End of Ideology in The Cultural Contradictions of Capitalism sta se zna\xc5\xa1li na seznamu med stotimi napomembnej\xc5\xa1imi knjigami druge polovice 20. stoletja. Ta je bil objavljen v britanskem \xc4\x8dasopisu, v tedenskem literarnem prispevku TLS (The Times Literary Supplement). Poleg Bella, so se na tem seznamu s svojima dvema knjigama, zna\xc5\xa1li le Isaiah Berlin, Claude L\xc3\xa9vi-Strauss, Albert Camus, George Orwell in Hannah Arendt.\n_START_SECTION_\nThe End of Ideology (Konec ideologije)\n_START_PARAGRAPH_\nV delu The End of Ideology Bell predstavi stali\xc5\xa1\xc4\x8de, po katerem bodo velike humanisti\xc4\x8dne ideje 19. in zgodnjega 20. stoletja zamenjane z novimi, bolj provincionalnimi.\n_START_SECTION_\nThe Coming of Post-Industrial Society (Nastajanje post-industrijske dru\xc5\xbebe)\n_START_PARAGRAPH_\nV delu The Coming of Post-Industrial Society je Bell zasnoval novo, post-industrijsko vrsto dru\xc5\xbebe, ki bo povsem dominantna nad industrijsko. Trdil je, da bo post-industrializem doba mnogih strukturnih sprememb, ki bo vodila od industrijske dru\xc5\xbebe k informacijski dru\xc5\xbebi; dru\xc5\xbebi znanja. S tem je napovedal prihod interneta in ra\xc4\x8dunalnikov. Verjel je v to, da bodo ti pojavi zaznamovali konec 20. stoletja, enako kot so avtomobili njegovo prvo polovico._NEWLINE_Tri glavne komponente post-industrijske dru\xc5\xbebe po Bellu: - Storitvena proizvodnja namesto manufakturne - Centralizem novih vrst industrijske proizvodnje, ki bodo temeljile na znanosti - Vzpon novih visoko rangiranih tehni\xc4\x8dnih dejavnosti in nova na\xc4\x8dela dru\xc5\xbebene slojevitosti_NEWLINE_Bell je pojmovno razlikoval med tremi vidiki post-industrijske dru\xc5\xbebe: podatki, ki opisujejo izkustven, empiri\xc4\x8dni svet; organizaciji teh podatkov v smiselno celoto; in znanjem, ki ga je Bell pojmoval kot uporabo zbirke informacij, ki je nujno potrebna za oblikovanje lastne presoje.\n_START_SECTION_\nThe Cultural Contradictions of Capitalism (Kulturna protislovja kapitalizma)\n_START_PARAGRAPH_\nV delu The Cultural Contradictions of Capitalism Bell trdi, da je razvoj kapitalizma v 20. stoletju vodil do kontradikcije med kulturnim in gospodarskim podro\xc4\x8djem. Napovedal je preobrazbo kapitalizma iz industrijskega v storitveno oziroma potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo._NEWLINE_Medtem ko se v proizvodnji zahteva\xc2\xa0\xc2\xbbodlog zadovoljstva\xc2\xab, stalno pa je povpra\xc5\xa1evanje po u\xc4\x8dinkovitih posameznikih z delovnimi navadami, se na podro\xc4\x8dju potro\xc5\xa1nje industrija mami s hedonisti\xc4\x8dnimi vrednotami kot sta u\xc5\xbeitek in instant zabava. "Gre za izum kreditne kartice, ki je izpolnila davno in splo\xc5\xa1no \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko \xc5\xbeeljo: U\xc5\xbeivaj zdaj, pla\xc4\x8daj pozneje!"_NEWLINE_Bell je bil zaskrbljen glede prebivalstva, ki vzporedno z rastjo socialne dr\xc5\xbeave zahteva, da ta izpolnjuje hedonisti\xc4\x8dne \xc5\xbeelje, ki jih spodbuja kulturna sfera. Obenem je tu \xc5\xa1e stalna zahteva, da dr\xc5\xbeava ohranja mo\xc4\x8dno gospodarstvo. Konkuren\xc4\x8dne in nasprotujo\xc4\x8de si zahteve za Bella pomenijo prekomerno obremenitev dr\xc5\xbeave, ki je bila o\xc4\x8ditna med gospodarsko krizo, zna\xc4\x8dilno za sedemdeseta leta.'