b"\n_START_ARTICLE_\nMan Ray\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nEmmanuel Radnitzky, rojen leta 1890 v ameri\xc5\xa1ki Filadelfiji, je bil najstarej\xc5\xa1i sin judovskih priseljencev ukrajinskih in beloruskih korenin. Imel je enega brata in dve sestri. Leta 1896 se je dru\xc5\xbeina preselila v New York, leta 1912 pa je zaradi strahu pred antisemitizmom svoj priimek spremenila v Ray. _NEWLINE_Njegov o\xc4\x8de je bil zaposlen v tovarni tekstila, imel pa je tudi lastno kroja\xc5\xa1ko delavnico, kjer je pomagala vsa dru\xc5\xbeina. \xc4\x8ceprav se je Man Ray \xc5\xbeelel oddaljiti od dru\xc5\xbeinskega posla, se v njegovih delih pogosto pojavljajo motivi, povezani s kroja\xc5\xa1tvom (tekstil, \xc5\xa1ivanke, kroja\xc5\xa1ke lutke, likalniki itd.). _NEWLINE_Od leta 1904 do 1909 je obiskoval srednjo \xc5\xa1olo za fante v Brooklynu, kjer se je nau\xc4\x8dil skiciranja in drugih osnovnih likovnih tehnik. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja je za\xc4\x8del obiskovati lokalne galerije, kjer je spoznaval dela najznamenitej\xc5\xa1ih slikarskih mojstrov. Po kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli so mu ponudili \xc5\xa1tipendijo za \xc5\xa1tudij arhitekture, vendar je ponudbo zavrnil ter se odlo\xc4\x8dil za poklic svobodnega umetnika. Njegovi star\xc5\xa1i, ki se z odlo\xc4\x8ditvijo sprva niso strinjali, so mu doma uredili studio, kjer je naslednje \xc5\xa1tiri leta \xc5\xbeivel in ustvarjal. V tem obdobju se je ukvarjal predvsem s tehni\xc4\x8dnim risanjem in komercialnim oblikovanjem za razli\xc4\x8dna manhattanska podjetja. Njegov slog iz tega \xc4\x8dasa spominja predvsem na slikarstvo devetnajstega stoletja, \xc4\x8deprav se je \xc5\xbee takrat zanimal za sodobno avantgardno umetnost. Obdobje rasto\xc4\x8dega ustvarjalnega napredka se je za\xc4\x8delo jeseni 1912, ko se je vpisal na Ferrerjevo \xc5\xa1olo v New Yorku, kjer je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati umetnost.\n_START_SECTION_\nNew York\n_START_PARAGRAPH_\nMan Ray se je v \xc4\x8dasu \xc5\xbeivljenja v New Yorku zanimal predvsem za ameri\xc5\xa1ko in evropsko sodobno umetnost. Leta 1915 je imel svojo prvo samostojno slikarsko razstavo, leto zatem je bila razstavljena njegova prva kolekcija dadaisti\xc4\x8dnih del, Self-Portrait, prve pomembnej\xc5\xa1e fotografije pa so nastale leta 1918. _NEWLINE_Man Ray je opustil konvencionalno slikarstvo in se priklju\xc4\x8dil dadaisti\xc4\x8dnemu gibanju. Za\xc4\x8del je izdelovati predmete in razvijati edinstvene mehanske in fotografske tehnike za izdelavo slik. Ustvarjal je tudi objekte ready-made, vsakdanje predmete, ki jim je odvzeta njihova prvotna funkcija in postanejo umetni\xc5\xa1ko delo. Eden izmed njegovih bolj znanih primerov ready-madea je The Gift iz leta 1921, likalnik, ki ima na dnu pritrjene \xc5\xbeeblje. _NEWLINE_Leta 1920 je Man Ray z Marcelom Duchampom ustvaril enega prvih primerov kineti\xc4\x8dne umetnosti, Rotary Glass Plates, sestavljeno iz steklenih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki jih vrti motor. Istega leta so Man Ray, Katherine Dreier in Duchamp ustanovili Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 Anonyme, umetni\xc5\xa1ko organizacijo, ki je promovirala avantgardno umetnost v ZDA. _NEWLINE_Leta 1913 je Man Ray v New Yorku spoznal svojo prvo \xc5\xbeeno, belgijsko pesnico Adon Lacroix (Donna Lecoeur), s katero se je leta 1914 poro\xc4\x8dil. Raz\xc5\xa1la sta se nekaj let kasneje, uradno pa sta se lo\xc4\x8dila leta 1937.\n_START_SECTION_\nPariz\n_START_PARAGRAPH_\nJulija 1921 je Man Ray od\xc5\xa1el \xc5\xbeivet in delat v Pariz, kjer je stanoval v umetni\xc5\xa1ki \xc4\x8detrti Montparnasse. Kmalu po prihodu v Pariz se je zaljubil v Kiki de Montparnasse (Alice Prin), eno izmed najslavnej\xc5\xa1ih modelov v pari\xc5\xa1kih boemskih krogih. Pojavlja se v nekaterih njegovih najznamenitej\xc5\xa1ih fotografskih delih ter nastopa v njegovih eksperimentalnih filmih Le Retour \xc3\xa0 la Raison in L'\xc3\x89toile de mer. Leta 1929 je pri\xc4\x8del ljubezensko razmerje s fotografinjo Lee Miller, ki pa ga je leta 1932 zapustila. _NEWLINE_Naslednjih 20 let je Man Ray veljal za uglednega fotografa na Montprarnassu. Zanj so pozirali \xc5\xa1tevilni pomembni umetniki, kot so James Joyce, Gertrude Stein, Jean Cocteau, Bridget Bate Tichenor in Antonin Artaud. Pomembna dela iz tega \xc4\x8dasa so metronom z o\xc4\x8desom, prvotno imenovan Object to Be Destroyed in Violon d'Ingres, fotografska reprodukcija slavne Ingresove slike Kopalka iz Valpincona._NEWLINE_S svojo pomo\xc4\x8dnico in ljubimko, Lee Miller, je ponovno odkril fotografsko tehniko, imenovano solarizacija. Ustvaril je tudi tip fotograma ali \xc2\xbbrayogram\xc2\xab, ki ga je opisal kot \xc2\xbb\xc4\x8disti dadaizem\xc2\xab. _NEWLINE_Man Ray je re\xc5\xbeiral tudi \xc5\xa1tevilne vplivne avantgardne kratke filme, znane kot Cin\xc3\xa9ma Pur. Re\xc5\xbeiral je Le Retour \xc3\xa0 la Raison (2 min, 1923); Emak-Bakia (16 min, 1926); L'Etoile de Mer (15 min, 1928); in Les Myst\xc3\xa8res du Ch\xc3\xa2teau du D\xc3\xa9 (27 min, 1929).\n_START_SECTION_\nHollywood\n_START_PARAGRAPH_\nMan Ray je bil zaradi druge svetovne vojne prisiljen zapustiti Pariz in se vrniti v ZDA. Od leta 1940 do 1951 je \xc5\xbeivel v Los Angelesu, kjer se je posve\xc4\x8dal predvsem slikarstvu. Nekaj dni po prihodu v Los Angeles je spoznal Juliet Browner, \xc5\xa1olano plesalko in izku\xc5\xa1en model. Poro\xc4\x8dila sta se leta 1946. _NEWLINE_Leta 1948 je imel samostojno razstavo v galeriji Copley na Beverly Hillsu, kjer so bile prvi\xc4\x8d razstavljene njegove slike na platnu iz serije Shakespearean Equations, pa tudi \xc5\xa1iroka paleta njegovih starej\xc5\xa1ih del.\n_START_SECTION_\nUpokojitev in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1951 se je z Juliet vrnil v Pariz in nadaljeval z umetni\xc5\xa1kim ustvarjanjem. Zadnjih dvajset let svojega \xc5\xbeivljenja se je ukvarjal z rekonstruiranjem svojih znamenitih zgodnej\xc5\xa1ih del. Leta 1963 je izdal svojo avtobiografijo, Self-Portrait, ki je bila ponovno izdana leta 1999.  _NEWLINE_Umrl je 18. novembra 1976 v Parizu zaradi oku\xc5\xbebe plju\xc4\x8d. Pokopan je na pari\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Cimeti\xc3\xa8re du Montparnasse. Juliet Browner, ki je umrla leta 1991, je pokopana v isti grobnici. Pred tem je veliko njegovih del podarila muzejem. Ve\xc4\x8dina jih je shranjenih v Centru Pompidou v Parizu."