b"\n_START_ARTICLE_\nKatarina Velika\n_START_SECTION_\nMladost in poroka\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je kot nem\xc5\xa1ka princesa Sofija Avgusta Frederika (nem\xc5\xa1ko Sophie Auguste Friederike) von Anhalt-Zerbst-Dornburg. Pruski kralj Friderik II. (1727-1786) si je prizadeval za poroko mlade princese z ruskim prestolonaslednikom Petrom Fedorovi\xc4\x8dem (poznej\xc5\xa1im Petrom III., 1728-1762). Ruska carica Elizabeta, ki je Petra kot svojega ne\xc4\x8daka izbrala za svojega naslednika, je leta 1744 izbrala 15-letno Sofijo za njegovo \xc5\xbeeno. Sprejela je rusko pravoslavno vero, se preimenovala v Katarino Aleksejevno Rusko, in se 1. septembra 1745 poro\xc4\x8dila s Petrom._NEWLINE_Zakon ni bil sre\xc4\x8den. Peter \xc5\xbeene ni hotel sprejeti, do nje se je vedel \xc4\x8duda\xc5\xa1ko in jo poni\xc5\xbeeval. Tako se je za\xc4\x8dela ukvarjati z ljubimci in branjem. Hitro se je nau\xc4\x8dila rusko in se v\xc5\xbeivela v novo okolje. Prilagodljiva in jasnih misli je kmalu postala priljubljena, zlasti v intelektualno bolj odprtih in napredno misle\xc4\x8dih okoljih. Dobro je bila izobra\xc5\xbeena. Sledila je takratnim dogajanjem v Rusiji in preostali Evropi.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavni udar leta 1762\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1762, po smrti svoje tete, je Peter nasledil ruski prestol. Njegov \xc4\x8duda\xc5\xa1tvo je tedaj \xc5\xa1e bolj pri\xc5\xa1lo do izraza. Vodil je nepremi\xc5\xa1ljeno zunanjo in notranjo politiko: prekinil je zavezni\xc5\xa1tvo z Avstrijo in se povezal s Prusijo, posmehoval se je pravoslavju in sku\xc5\xa1al rusko vojsko preoblikovati po pruskem vzoru, zaradi \xc4\x8desar je raslo nezadovoljstvo med ruskim ob\xc4\x8destvom, \xc5\xa1e posebej v gardi. Julija 1762, samo pol leta po kronanju, je bil Peter ubit v zaroti, ki jo je vodil Katarinin ljubimec Gregorij Orlov. Za vladarico so tedaj proglasili Katarino, ki ji niso mogli dokazati vpletenosti v umor. Kronali so jo v Moskvi 13. septembra 1762 po ruskem koledarju.\n_START_SECTION_\nRazsvetljenstvo in notranja politika\n_START_PARAGRAPH_\nKatarina je vladala prosvetljeno in je sama sebe imela za \xc2\xbbfilozofa na prestolu\xc2\xab. Z naklonjenostjo je gledala na evropsko razsvetljenstvo in si dopisovala z mnogimi velikimi umi tistega \xc4\x8dasa, vklju\xc4\x8dno z Voltaireom, Diderotom in d'Alembertom. Spodbujala je znanost, politiko in vojsko; v njenem \xc4\x8dasu so delovali knji\xc5\xbeevnik in naravoslovec Lomonosov, matematik Euler, nepremagljivi general Suvorov, politik, vojskovodja (in Katarinin ljubimec) Potemkin ter drugi. Sprostila je cenzuro in vzpodbujala izobra\xc5\xbeevanje plemstva in srednjega razreda prebivalstva._NEWLINE_Na notranjem podro\xc4\x8dju je na za\xc4\x8detku svojega vladanja preu\xc4\x8devala spise reformistov Beccarie in Montesquieua in sku\xc5\xa1ala prenoviti politi\xc4\x8dni sistem po zgledu razsvetljenstva; izvedla je reformo Senata (1763), podr\xc5\xbeavila cerkveno zemljo (1764) in sku\xc5\xa1ala ustanoviti zakonodajno komisijo, v kateri bi bili zastopani vsi sloji prebivalstva, razen tla\xc4\x8danov (1767-1768), vendar je pozneje to komisijo razpustila \xc5\xa1e preden je za\xc5\xbeivela, morda zato, ker je zaradi vstaje Puga\xc4\x8deva v vzhodni Rusiji (1773-1774) postala konzervativnej\xc5\xa1a, ali morda zaradi izbruha vojne s Turki. S prenovo, ki je bila zaklju\xc4\x8dena leta 1775, je ustvarila province in obmo\xc4\x8dja, ki jim je bilo la\xc5\xbeje vladati. Leta 1785 je z vrsto odlokov okrepila oblast plemi\xc4\x8dev, jih oprostila davkov, uvedla dedno plemstvo in jim podarila popoln nadzor nad njihovimi tla\xc4\x8dani in de\xc5\xbeelami. Poleg tega je zaslu\xc5\xbenim plemi\xc4\x8dem podarila zemljo v Ukrajini. Opogumljala je tudi kolonizacijo Aljaske in drugih osvojenih podro\xc4\x8dij. Leta 1765 je uvedla Dru\xc5\xbebo za prosti trg, ki je vzpodbujala modernizacijo kmetijstva in industrijo. Vzpodbujala je tuje investicije v ekonomsko nerazvitih obmo\xc4\x8djih._NEWLINE_Ena najve\xc4\x8djih zaslug Katarine je ustanovitev mnogih \xc5\xa1ol v ve\xc4\x8djih mestih, med temi tudi \xc5\xa1ol za odrasle in prvo vi\xc5\xa1jo \xc5\xa1olo za dekleta v Evropi. Prav tako pomembne so gradnje novih bolnic in izdaja zakonov, ki so iste bolnice obvezovali za primerno zdravni\xc5\xa1ko in farmacevtsko oskrbo.\n_START_SECTION_\nZunanja politika\n_START_PARAGRAPH_\nKot Peter I. Veliki, je tudi Katarina izvajala dejavno politiko, s ciljem okrepitve Ruskega imperija in raz\xc5\xa1iritvi njegovih mej. Z diplomatskimi prizadevanji so si Rusija, Avstrija in Prusija v letih 1772, 1793 in 1795 razdelile Poljsko, potem ko je na njen prestol leta 1764 postavila svojega biv\xc5\xa1ega ljubimca Stanis\xc5\x82awa Poniatowskega. Poljske so se monarhije bale zaradi morebitne \xc5\xa1iritve demokrati\xc4\x8dnih gibanj po zgledu poljske Majske ustave._NEWLINE_V rusko-tur\xc5\xa1kih vojnah (1768\xe2\x80\x941774 in 1787\xe2\x80\x941792) je Rusija priklju\xc4\x8dila Novorusijo (danes ju\xc5\xbeni del Ukrajine) in Krim. Slabitev Osmanskega imperija ji je posredno omogo\xc4\x8dila tudi priklju\xc4\x8ditev Gruzije._NEWLINE_Od leta 1788 do 1790 je bila Rusija v vojni s \xc5\xa0vedsko. Vojno je s ciljem priklju\xc4\x8diti balti\xc5\xa1ka ozemlja, zgubljena leta 1720, za\xc4\x8del \xc5\xa1vedski kralj Gustav III., Katarinin bratranec, misle\xc4\x8d, da bo kmalu porazil Rusijo, ki se je takrat anga\xc5\xbeirala proti Osmanskem imperiju, vendar je na strani Rusije v vojno leta 1789 vstopila tudi Danska. Rezultat je bil nekaj tiso\xc4\x8d mrtvih in nekaj izgubljenih bojnih ladij, 14. avgusta 1790 pa so podpisali sporazum, ki je spet uvedel predvojni status quo, in ki mu je sledil 20-letni mir._NEWLINE_Vsega skupaj je Katarina Velika Rusiji dodala 518.000 km\xc2\xb2 ozemlja.\n_START_SECTION_\nUmetnost in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nV Rusiji je Katarinino pokroviteljstvo spodbudilo razvoj umetnosti bolj kot nobena vladarica ni storila pred in po njej. _NEWLINE_Katarina je veljala za pravega mecena umetnosti, literature in izobrazbe. Slovela je kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditnica znanosti in literature, skrbela je za \xc5\xa1irjenje pismenosti in razmah kulture. Prepojena je bila s francosko kulturo in sledila je predvsem [ [Voltairu] ] in Montesquieu._NEWLINE_V zimskem dvorcu, zgrajenem med letoma 1754 in 1762 kot zimska rezidenca ruskih carjev, je izmed vseh cesarjev prva stanovala cesarica Katarina Velika. Danes so v tej pala\xc4\x8di odprli javnosti sloviti muzej Ermita\xc5\xbe, ki hrani eno najve\xc4\x8djih umetni\xc5\xa1kih zbirk. Po spodbudi svojega factotuma Ivana Betskoija, je Katarina napisala priro\xc4\x8dnik oz. u\xc4\x8dbenik za izobra\xc5\xbeevanje in pou\xc4\x8devanje otrok. Za to delo si je pomagala s tem, da je \xc4\x8drpala snov od razsvetljenjskega pisca Johna Locka. Zatem pa je tudi leta 1764 ustanovila znameniti \xc5\xa1olski zavod Smotly; ta je za rusko zgodovino izrazitega pomena, saj je bil prvi \xc5\xa1olski zavod, katerega so imele pravico obiskati tudi \xc5\xbeenske, ki so pripadale vi\xc5\xa1jemu dru\xc5\xbebenemu sloju in je dalje deloval pod zasebnim pokroviteljstvom ruske carice do leta 1917, tik pred revolucijo. _NEWLINE_Katarina II se je celo vdejanila na literarni sceni; pisala je komedije (glavni sta Osleparjeni in Siberijanski \xc4\x8darovnik), romane, spomine in zgodovinske drame.Komedije je pisala v didakti\xc4\x8dne namene, ampak tudi zato, da bi kritizirala oziroma obrekovala in osramotila hipoteti\xc4\x8dne sovra\xc5\xbenike, kakr\xc5\xa1na je bila masonerija. Spoznala je Voltaira, Diderota in D\xe2\x80\x99Alemberta \xe2\x80\x93 tile slavni in splo\xc5\xa1no priznani enciklopedisti so jo visoko cenili in spo\xc5\xa1tovali ter jo v svojih delih celo proslavljali v ta namen, da so naknadno vtrdili in zape\xc4\x8datili v zgodovino njen sloves in njeno \xc4\x8dast. Svoj razsvetljenski sloves si je ona pridobila zaradi svojih naprednih razglabljanj v pismih prav Diderotu in Voltairu in zaradi lastnih literarnih poskusov, v katerih je obsojala predsodke in nevednost ljudskih mno\xc5\xbeic ter zagovarjala potrebo prosvete in kulture._NEWLINE_V dolgoletni aktivni korespondenci z Voltaireom, in sicer do svoje smrti, ki je nastopila leta 1778, ji je on izkazoval veliko simpatijo in dobrohotnost; nadel ji je \xc5\xa1tevilne vzdevke, kot sta npr. Zvezda Severnica in Semiramija Rusije zaradi njene neustavljive privla\xc4\x8dnosti in njenega predajanja spolnosti. On je leta 1778 celo objavil tragedijo, v kateri je bila sli\xc4\x8dna tema povezana z legendo te pomembne asirske kraljice. \xc4\x8ceprav se nista nikoli sre\xc4\x8dala, je bilo njuno prijateljstvo tako mo\xc4\x8dno in globoko ukoreninjeno, da si je Katarina II po njegovi smrti pridobila kot dedinja vso njegovo zbirko knjig, ki jih je nato dala shraniti v rusko nacinalno knji\xc5\xbenico. _NEWLINE_Arthur Young in Jacques Necker, vodilna ekonomista in finan\xc4\x8dna ministra te dobe, sta postala \xc4\x8dlana Svobodne ekonomske dru\xc5\xbebe, ki je bila ustanovljena leta 1765 v Sv. Peterburgu. Ta je bila prva ruska didakti\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba, ki je promovirala in spodbujala neko akademsko disciplino ali pa celotno serijo takih disciplin. Laskala in dobrikala se je znanstvenikom in matematikom Leonhardom Eulerem in Petrom Simonom Pallasom, da sta se celo iz Berlina preselila v Rusko kapitalo. Katarina je namre\xc4\x8d nadaljevala politiko Petra Velikega; tudi ona je imela v glavi neko idejo evropskega zasnovanega mesta. Hotela je prenesti iz Evrope v Rusijo vse mogo\xc4\x8de tehni\xc4\x8dne in znanstvene napredke tako, da bi se lahko Rusija povzpela v mogo\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavo. _NEWLINE_Na prestol je pri\xc5\xa1la leta 1672, potem ko je sli\xc5\xa1ala, da je francoska vlada grozila, da bo prekinila nadaljnjo tiskanje in izdajanje znane francoske enciklopedije zaradi nemoralnega in krivoverskega zna\xc4\x8daja. To delo je bilo pre\xc5\xbeeto z revolucionarnimi in razsvetljenjskimi idejami. Katarina je zgrabila ugodno prilo\xc5\xbenost ter ponudila Diderotu pokroviteljstvo in popolno za\xc5\xa1\xc4\x8dito, da bi lahko to delo dokon\xc4\x8dal. _NEWLINE_\xc5\xa0tiri leta kasneje, leta 1766, se je ona trudila prikazati in predstaviti v neki zakonodajni obliki temeljne principe in bistvene ideje razsvetljenstva, ki jih je ona sama asimilirala iz francoskih filozofov. V Moskvi je sklicala veliko komisijo \xe2\x80\x93 veliko skoraj kakor posvetovalni parlament -, ki je \xc5\xa1tela 652 \xc4\x8dlanov, ki so pripadali vsem dru\xc5\xbebenim slojem ( uradniki, plemstvo, bur\xc5\xbeoazija, kmetje) in ki so prihajali iz razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav. Komisija je morala vsekakor imeti pred sabo potrebe in \xc5\xbeelje ruskega imperija ter misel kako jih zadostiti in ustre\xc4\x8di tem \xc5\xbeeljam. Carica je v ta namen sama pripravila Navodila za vodenje zborovanja, s tem da je \xe2\x80\x9coropala\xe2\x80\x9d ( kakor je ona sama priznala) filozofe iz zahodne Evrope, predvsem Montesquieuja in Cezarja Beccaria. Po dvestotih zasedanjih,je bila Komisija razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena, ne da bi pri\xc5\xa1la do nekega pravega zaklju\xc4\x8dka._NEWLINE_Vsekakor, nekateri drugi poznej\xc5\xa1i kodeksi, so vodili k neki modernizaciji, ki je bila implicitno \xc5\xbee prisotna v Katerininem za\xc4\x8detnem nakazu iz leta 1766. Leta 1777 je opisala Voltairu njene pravne inovacije, s tem da je izjavila, da \xc4\x8deprav dr\xc5\xbeava napreduje po\xc4\x8dasi, vsekakor napreduje._NEWLINE_Za \xc4\x8dasa Katarininega vladanja so Rusi uva\xc5\xbeali in \xc5\xa1tudirali klasi\xc4\x8dna dela iz Evrope in ti evropski vplivi so bili jasno razvidni v ruskem razsvetljenjstvu. Gavrila Derzhavin, Denis Fonvizin in Ippolit Bogdanovich so predstavljali odli\xc4\x8dno podlago za plodnost piscev devetnajstega stoletja, predvsem Alexandra Pushkina._NEWLINE_Katerina ni bila samo preprosta obiskovalka opere, ampak se je zanimala tudi za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Njene prve gledali\xc5\xa1ke igre iz leta 1772 prikazujejo in opisujejo na veder in vesel na\xc4\x8din takratno vzdu\xc5\xa1je v Rusiji. Druge igre pa, napisane med letoma 1785 in 1788 so bolj lahkotnega in prilo\xc5\xbenostnega zna\xc4\x8daja; napisane so po francoskem zgledu in navdihujejo se po Shakespearju. _NEWLINE_Po izidu leta 1790 dela Aleksandra Radishcheva z naslovom Potovanje iz Sv. Peterburga v Moskvo, ki je oznanjalo upore kmetov in su\xc5\xbenjev zaradi njihovega bednega in \xc5\xbealostnega polo\xc5\xbeaja, s katerimi so ravnali kot z nekak\xc5\xa1nim orodjem\xe2\x80\x93 to pa je bilo v nasprotju s stvarnostjo, ki je bila prikazana kraljici iz naselij Potemkin \xe2\x80\x93 ga je Katarina poslala v izgnanstvo v Sibirijo.\n_START_SECTION_\nReligijska opravila\n_START_PARAGRAPH_\nKatarinina hvalevredna doslednost in popolna predanost ruskim politi\xc4\x8dnim in dru\xc5\xbebenim zadevam sta pripomogla k zape\xc4\x8datenju neke vrste brezbri\xc5\xbenosti in oddaljenosti v odnosu do vere. Disidentom je prepovedala graditi kapele in ko se je za\xc4\x8dela francoska revolucija, je zatrla religiozno disidenstvo. \xc4\x8cisto politi\xc4\x8dno gledano, je Katarina II izkori\xc5\xa1\xc4\x8dala kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo v svoj prid in za blagostanje celotnega imperija, pa \xc5\xa1e predvsem v korist svoje proti-otomanske politi\xc4\x8dne linije. V ta namen je postavljala kristjane pod svojim pokroviteljskim krilom in promovirala vzgajanje po tur\xc5\xa1kem redu in pravilih. Postavila je tudi dolo\xc4\x8dene omejitve rimskim katoli\xc4\x8danom (ukaz 15. februarja leta 1769), ve\xc4\x8dinoma poljskim katoli\xc4\x8danom, in se je posku\xc5\xa1ala odlo\xc4\x8dno izpostavljati in raz\xc5\xa1iriti dr\xc5\xbeavno kontrolo nad njimi; to pa se je zgodilo ob treh zaporednih delitvah Poljske. _NEWLINE_Ker so po celotni Evropi preganjali in zatirali jezuite, jim je leta 1773 Katarina ponudila zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de in pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de v svoji de\xc5\xbeeli in je izkoristila to prilo\xc5\xbenost, da bi zopet imeli neko podlago za ponovno zdru\xc5\xbeitev Jezusove Dru\xc5\xbebe; to je uradno ime za skupnost jezuitov. _NEWLINE_V 18. stoletju so bili jezuitski o\xc4\x8detje \xc5\xa1tevilni in bogati, veljali so za Cerkveno aristokracijo; v vsej katoli\xc5\xa1ki polovici Evrope so obiskovali njihove \xc5\xa1ole samo otroci uglednih dru\xc5\xbein; usmerjali so mi\xc5\xa1ljenje kraljev in kraljic; imeli so svoje misije na Kitajskem in imeli so tudi glavno besedo v \xc5\xa1panskih ter portugalskih kolonijah ju\xc5\xbene Amerike. V nekaj letih pa se je ta njihova mo\xc4\x8d zru\xc5\xa1ila._NEWLINE_O\xc4\x8ditali so jim, da je bila njihova morala preve\xc4\x8d prizanesljiva, vedno pripravljena k transakcijam, nagnjena k prilagoditvam; kako je njihova nadrobna kazuistika kaj primerna, da jo gre\xc5\xa1niki obrnejo sebi v prid; kako je njihov bog slaboten in pristranski, saj podeljuje svojo milost tistim, ki ga zanjo ne prosijo in najde \xc5\xa1e v takih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih napakah nagib za upravi\xc4\x8denje; kako so bili preve\xc4\x8d vezani na deve iz tega sveta, na nebesa pa so pozabljali. \xc4\x8ceprav so se o\xc4\x8ditki ponavljali, so bili vse bolj \xc5\xa1tevil\xc4\x8dni in poudarjeni tako, da so ve\xc4\x8dkrat prerasli v krvolo\xc4\x8dne boje proti jezuitom._NEWLINE_Katarina je razveljavila tudi nepopularni zakon College of the economy, ki je bil razgla\xc5\xa1en zato, da bi dr\xc5\xbeava administrirala in prosto upravljala ekleziasti\xc4\x8dna ozemlja in premo\xc5\xbeenje. S tem po\xc4\x8detjem, si je Katarina pridobila naklonjenost in zvestobo prebivalstva; leta 1774 pa je razglasila dokon\xc4\x8dno sekularizacijo oziroma odvzem vseh cerkvenih posestev. Ona je namre\xc4\x8d sledila pravoslavni obliki, s tem da je smatrala Cerkev za eti\xc4\x8dno in moralno oro\xc5\xbeje dr\xc5\xbeave. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav Katarina ni izdala nobenega statuta, ki bi zadeval religiozno strpnost, je njena vlada sprejela neko relativno progresivno politi\xc4\x8dno linijo proti ne \xe2\x80\x93 pravoslavnim in ne \xe2\x80\x93 kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim zadevam imperija._NEWLINE_Leta 1782 so razveljali dodatne davke, ki so jih morali pla\xc4\x8devati stari verniki; leta 1786 so si Judje kon\xc4\x8dno pridobili pravno enakopravnost in enakovrednost, \xc4\x8deprav bodo od leta 1791 imeli pravico se sklicati in \xe2\x80\x9cu\xc5\xbeivati\xe2\x80\x9d to pravico le v Pale of Settlement, se pravi le v to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deni coni, ki jo je vlada na\xc4\x8drtovala in osnovala kot teritorij, kjer je prosila ve\xc4\x8dino Judov, naj tukaj prebiva; leta 1794 pa jim je bila nalo\xc5\xbeena dvojna obdal\xc4\x8ditev.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKatarina II. je bila prera\xc4\x8dunljiva, izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalna, oblastna in brezobzirna. Ni bila posebno lepa, ampak je bila \xc5\xa1armantna, pametna, ozna\xc4\x8deval jo je mo\xc4\x8den in drzen zna\xc4\x8daj, bila je daljnovidna, neodvisna vladarica in zaradi tega so ji nadejali naslov \xe2\x80\x9c Katarina Velika, najmodrej\xc5\xa1a mati domovine\xe2\x80\x9d. Imela je enaindvajset ljubimcev, toda nobenega ni resni\xc4\x8dno ljubila; tile so predstavljali samo orodje za pote\xc5\xa1itev njenih \xc4\x8dutnih po\xc5\xbeelenj in ko so zanjo postali nepotrebni, jih je brez premisleka oddaljila iz dvora. Povzdignila jih je na vi\xc5\xa1ji polo\xc5\xbeaj, samo dokler je do njih \xc4\x8dutila neke vrste zanimanja, in jih nato upokojila ter obdarila z ob\xc5\xa1irnimi ozemlji in su\xc5\xbenji. Po ljubezenskem razmerju s svojim ljubimcem in sposobnim svetovalcem Grigorijem Alexandrovichem Potemkinom, ki se je zaklju\xc4\x8dilo leta 1776, se domneva, da je on zanjo izbral nekega ljubezenskega- kandidata, ki bi ji ugajal bodisi telesno kakor umsko. Nekateri ljubimci so ji povrnili njeno ljubezen in tem je ona vedno izkazovala radodarnost, tudi po kon\xc4\x8danem razmerju. Potem ko ga je zapustila na cedilu, je eden izmed njenih ljubimcev prejel v dar 50.000 denarjev in eno penzijo ki je \xc5\xa1tela 5.000 denarjev. Zadnji izmed ljubimcev, Prince Zibov, \xc5\xa1tirideset let mlaj\xc5\xa1i od nje, se je izkazal za najbolj svojeglavega in najbolj posebnega izmed vsemi. Druga dva nam poznana ljubimca sta bila tudi Grigorij Orlov in Stanislaj Poniatowski. _NEWLINE_Katarina II. pa je vedno imela eno samo ljubezen, kateri je \xc5\xbertvovala popolnoma vse, in ta je bila Rusija. V svojih Pou\xc4\x8devanjih je potrdila: \xe2\x80\x9c \xc5\xbdelim si samo dobro te dr\xc5\xbeave, v katero me je Bog namestil.\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nKatarina II je umrla pri 67. letu starosti, 6. novembra leta 1796 ob 9.20. Dan prej, 5. novembra, je carica utrpela mo\xc5\xbegansko kap, po kateri ni ve\xc4\x8d pri\xc5\xa1la k zavesti.Pokopali so jo v Trdnjavi Sv. Petra in Pavla v Sankt-Peterburgu. Ve\xc4\x8d legend nam pri\xc4\x8da o kralji\xc4\x8dini smrti, te pa niso zgodovinsko verodostojne._NEWLINE_Tako se je kon\xc4\x8dala doba ene zelo pomembne politi\xc4\x8dne protagonistke 18. stoletja, ki je za sabo pustila pomembno sled. Njeno obdobje velja za\xc2\xa0\xc2\xbbzlato dobo\xc2\xab\xc2\xa0ruskega imperija.\n_START_SECTION_\nDinastija Romanov\n_START_PARAGRAPH_\nKaterinin prestol so si sku\xc5\xa1ali pridobiti: Ivan VI. Ruski (1740 \xe2\x80\x93 1764), Emel\xe2\x80\x99Jan Ivanovi\xc4\x8d Puga\xc4\x8dev (1742 \xe2\x80\x93 1775), Avgusta Tarakanova (1744 \xe2\x80\x93 1810), Princesa Tarakanova (1753 \xe2\x80\x93 1775)._NEWLINE_Ivan VI Ruski, je bil razgla\xc5\xa1en za ruskega cesarja leta 1740, ko je bil Ivan \xc5\xa1e dojen\xc4\x8dek.Dejansko ni nikoli vladal, saj ga je v manj kot enem letu vrgla s prestola Elizabeta Ruska, h\xc4\x8di Petra Velikega. Ivan VI je pre\xc5\xbeivel svoje \xc5\xbeivljenje v je\xc4\x8di kot zapornik. Ko je poskusil pobegniti z je\xc4\x8de, pa so ga ruske stra\xc5\xbee ubile. _NEWLINE_Emel\xe2\x80\x99Jan Ivanovi\xc4\x8d Puga\xc4\x8dev, je bil kozak in hujska\xc4\x8d. Leta 1773 je bil na \xc4\x8delu velikemu uporu, ki se je rastezal tako med Bulgari ob Volgi, kot med kmeti na Uralih. Sam se je imenoval za caserja pod imenom Peter III in se napotil proti Moskvi. V bitki pri Orenburgu je bil zadr\xc5\xbean dalj \xc4\x8dasa in tako je vlada to izkoristila in pripravila vojsko, ki je z lahkoto Puga\xc4\x8deva premagala in ga zasledovala. Izdali so ga nekateri Kozaki in tako je bil Poga\xc4\x8dev ugrabljen in obsojen na smrt, tako kot je ukalazala Katarina II._NEWLINE_Avgusta Tarakanova, je bila h\xc4\x8di Elizabete ruske in Razumovskega. \xc5\xbdivela je v izgnanstvu. Katarina II jo je ugrabila in tako je Avgusta leta 1785 vstopila v samostan v Moskvo, kjer je leta 1810 umrla._NEWLINE_Princesa Tarakanova, se je leta 1774 sama imenovala za Elizabetino h\xc4\x8der in za sestro Petra III. Tarakanovo je Katarinin ljubimec Girigori Orlov na\xc5\xa1el in ugrabil v italijanskem mestu Livorno. Peljal jo je v Rusijo, kjer so jo zaprli v je\xc4\x8do in kjer je tudi umrla za tuberkulozo._NEWLINE_Katarina je imela sina Pavla in h\xc4\x8derko Ano. Ana je umrla nekaj mesecev po rojstvu in to je Katarino izredno raz\xc5\xbealostilo. Na prestolu jo je, dasi ga ni preve\xc4\x8d ljubila, kot Pavel I. nasledil sin Pavel Petrovi\xc4\x8d (1754-1801). Zgodovina pri imenih Pavlovega o\xc4\x8deta koleba med dvema takratnima Katarininima ljubimcema: Saltikovim in Orlovim. Pavel je bil hudoben in krvolo\xc4\x8den vladar. Svoje podrejene je klical takole: \xe2\x80\x9c Ti prah\xe2\x80\xa6.\xe2\x80\x9d.Nekaj let kasneje so Pavla zadu\xc5\xa1ili in tako mu je sledil Aleksander, ki je bil prvi Katarinin vnuk, na katerega je bila sama Katarina tudi zelo navezana.\n_START_SECTION_\nV ljudski kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nEdinstven lik Katarine je navdihnil, poleg \xc5\xa1tevilnih knjig in esejev, na desetine gledali\xc5\xa1kih predstav (vredna spomina je gledali\xc5\xa1ka igra \xe2\x80\x9cWhom Glory Still Adores\xe2\x80\x9d, ki jo je napisal George Bernard Shaw) in filmov, ki se osredoto\xc4\x8dajo na njeno \xc5\xbeivljenje in na njen legendarni zna\xc4\x8daj. Na ekranu so jo izvajale najve\xc4\x8dje filmske zvezde minulega stoletja: od Marlene Dietrich (The Scarlet Empress, 1934) do Bette Davis (Great Captain, John Paul Jones, 1959), od Tallulah Bankhead (A Royal Scandal, 1945) do Jeanne Moreau (Great Catherine, 1968) in Vivece Lindfors (Storm, 1958). Catherine Zeta-Jones je upodobila Katarino v nanizanki Catherine the Great leta 1995. _NEWLINE_Spolno po\xc5\xbere\xc5\xa1na stran svojega zna\xc4\x8daja je pritegnila cveto\xc4\x8do igralko Mae West, ki v 40 letih, potem ko se je zaman trudila, da bi svoj lik nastopil na ekranu, je izvedla okusno gledali\xc5\xa1ko predstavo z naslovom Catherine Was Great, v kateri je seveda nosila obleke burne suverene. _NEWLINE_Ena najbolj znanih srbskih skupin New Wave, Ekaterina Velika, se je pri imenu navdihnila Katarini II Ruski. _NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka kanclerka Angela Merkel ima v lasti portret Katarine II v svoji pisarni, ker jo ozna\xc4\x8duje kot \xc2\xbbmo\xc4\x8dna \xc5\xbeenska.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Ruski izraz za denar\xc2\xa0\xc2\xbbbabki\xc2\xab\xc2\xa0(dobesedno: \xc2\xbbstare \xc5\xbeenske\xc2\xab) se nana\xc5\xa1a na podobo Katarine II natisnjene na bankovce 100-rubelj, ki so jih uporabljali pred oktobersko revolucijo._NEWLINE_V anime Le Chevalier d'Eon, mlada Katarina II se pojavi s svojim ruskim imenom Ekaterina."