b'\n_START_ARTICLE_\nOrgazem\n_START_PARAGRAPH_\nOrgazem (iz gr\xc5\xa1kih orgasmos \xce\xbf\xcf\x81\xce\xb3\xce\xb1\xcf\x83\xce\xbc\xcf\x8c\xcf\x82, pomeni organ, zrel, nabrekel, tudi spolni vrhunec) je nenadno odvajanje nakopi\xc4\x8dene spolne napetosti med spolnim ciklusom. Orgazem ali vrhunec je definiran kot vrh seksualnega u\xc5\xbeitka. Pri mo\xc5\xa1kih se orgazem ena\xc4\x8di z ejakulacijo, medtem ko se pri \xc5\xbeenskem orgazem osredoto\xc4\x8da na koitus in koitalni orgazem; tako pri mo\xc5\xa1kem kot pri \xc5\xbeenski se ritmi\xc4\x8dno kr\xc4\x8dijo genitalne mi\xc5\xa1ice.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ki pristop\n_START_PARAGRAPH_\nV biolo\xc5\xa1kem pristopu raziskovanja orgazma se je najbolj uveljavila raziskava Mastersa in Johnosnove . Raziskovalca sta na podlagi opazovanja mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk v laboratorijih ugotovila, da se spremembe ne dogajajo samo v genitalnem predelu, ampak jih je mogo\xc4\x8de opaziti v celem telesu. Ka\xc5\xbeejo se predvsem v pospe\xc5\xa1enem bitju srca, povi\xc5\xa1anem krvnem tlaku in potenju. Raziskave so pokazale, da se med orgazmom pojavljajo kr\xc4\x8di v genitalnem in analnem predelu, pri \xc4\x8demer kr\xc4\x8denje pri \xc5\xbeenski v povpre\xc4\x8dju traja 16,7 sekund, pri mo\xc5\xa1kem pa 25 sekund._NEWLINE_Kinsey, Masters in Johnsonova ter drugi raziskovalci opredeljujejo orgazem kot refleks, ki nastane, ko napetost v mi\xc5\xa1icah in pretok krvi v medeni\xc4\x8dnem predelu dose\xc5\xbeeta najvi\xc5\xa1jo vrednost. Njihove definicije orgazma se osredoto\xc4\x8dajo predvsem na fiziolo\xc5\xa1ki vidik. Pravijo, da se pri orgazmu mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna skupina pubococcygeal (PC), ki podpira mi\xc5\xa1ice medeni\xc4\x8dnega dna, ritmi\xc4\x8dno kr\xc4\x8di v 0,8 sekundnih intervalih in hkrati s tem se sr\xc4\x8dni utrip pospe\xc5\xa1i na 180 utripov na minuto. Orgazmu pri mo\xc5\xa1kem sledi \xc5\xa1e ejakulacija. Ostale spremembe vklju\xc4\x8dujejo ote\xc5\xbeeno in pospe\xc5\xa1eno dihanje, mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne kr\xc4\x8de v zadnjici, napetost v rokah in nogah ter vratu, obrazne grimase, znojenje, spremembe krvnega tlaka, pordelost ko\xc5\xbee na prsih in vratu, mravljin\xc4\x8denje v prstih na nogah, zehanje, stokanje, kri\xc4\x8danje in neobvladane \xc4\x8dustvene izbruhe (jok ali smeh). Orgazmu sledi faza sprostitve, v kateri se telo umiri. S psiholo\xc5\xa1kega vidika lahko orgazem prinese sprostitev napetosti, izgubo nadzora ali celo ob\xc4\x8dutek stanja spremenjene zavesti, kar je najverjetneje posledica spro\xc5\xa1\xc4\x8danja hormona endorfina. Ta model ka\xc5\xbee, da pri orgazmu prihaja do fiziolo\xc5\xa1kih sprememb v celem telesu. Vendar definicija zanemari emocionalni vidik pri doseganju orgazma._NEWLINE_Vloga hormonov pri orgazmu ni povsem jasna. Raziskovalci so sicer ugotovili, da se med orgazmom, tako pri mo\xc5\xa1kih kot pri \xc5\xbeenskah, povi\xc5\xa1a raven testosterona, pri \xc4\x8demer razumejo vlogo hormona v tem, da pove\xc4\x8duje spolno \xc5\xbeeljo. Pri \xc5\xbeenskah so na primer na\xc5\xa1li povezavo med vi\xc5\xa1jo frekvenco orgazmov v \xc4\x8dasu pred ovulacijo, ko je raven testosterona pri njej najvi\xc5\xa1ja. Pomembno vlogo v orgazmu pripisujejo tudi hormonu oksitocinu, ki mu pogovorno pravijo hormon ljubezni. Oksitocin naj bi v sodelovanju s t. i. spolnimi hormoni povzro\xc4\x8dal mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne kr\xc4\x8de, ki se pojavljajo med orgazmom. Pri raziskovanju vloge centralnega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema pri orgazmu so odkrili ve\xc4\x8djo vlogo desne hemisfere - desne polovice mo\xc5\xbeganov, ki ji pravimo tudi \xe2\x80\x9ckreativna polovica\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nPsiholo\xc5\xa1ki pristop\n_START_PARAGRAPH_\nPsiholo\xc5\xa1ki vidik orgazma je manj raziskan kot biolo\xc5\xa1ki vidik. Raziskovalci na tem podro\xc4\x8dju menijo, da ne zadostuje samo poznavanje fiziolo\xc5\xa1kih in biolo\xc5\xa1kih dejavnikov orgazma in spolne izku\xc5\xa1nje. Po njihovem je potrebno upo\xc5\xa1tevati, da posamezniki fiziolo\xc5\xa1ke dejavnike spolnega odnosa izku\xc5\xa1ajo, se jih zavedajo in jih nato sami ozna\xc4\x8dujejo kot \xe2\x80\x9cspolne\xe2\x80\x9d. Na primer, ejakulacija in medeni\xc4\x8dno kr\xc4\x8denje zahtevata od posameznika, da ju zazna kot eroti\xc4\x8dna oz. orgazmati\xc4\x8dna._NEWLINE_Davidson & Davidson , ki sta prou\xc4\x8devala psiholo\xc5\xa1ki vidik, sta razvila klasifikacijo, v katero sta vklju\xc4\x8dila tako fizi\xc4\x8dne vidike orgazma (kr\xc4\x8denje mi\xc5\xa1ic) kot tudi \xc4\x8dustvena razpolo\xc5\xbeenja (sprostitev, napetost), ki nastopajo pri orgazmu. S tem sta \xc5\xbeelela pokazati, kako se zdru\xc5\xbeujejo kognitivna in senzori\xc4\x8dna izkustva, ki so prisotna pri do\xc5\xbeivljanju orgazma._NEWLINE_Kritike tega vidika izpostavljajo, da so bile te \xc5\xa1tudije orgazma osnovane na predpostavkah, da je \xc5\xbeenska seksualnost povezana s psiholo\xc5\xa1kim vidikom, medtem ko se mo\xc5\xa1ka ena\xc4\x8di s fiziolo\xc5\xa1kimi izkustvi in telesnimi zmogljivostmi. Ve\xc4\x8dina literature s tega podro\xc4\x8dja se je namre\xc4\x8d osredoto\xc4\x8dala na \xc5\xbeenski orgazem in zanemarjala mo\xc5\xa1kega.\n_START_SECTION_\nBio-psiholo\xc5\xa1ki pristop\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave na tem podro\xc4\x8dju se predvsem ukvarjajo z motnjami orgazma, kot so: prezgodnji izliv, erektilna disfunkcija in problemi orgazma, povezanimi s staranjem in boleznimi. Teorije pravijo, da staranje posameznikov zajema fiziolo\xc5\xa1ke in psihosocialne spremembe, ki vplivajo na orgazem. Na tem podro\xc4\x8dju so ponovno bolj raziskane fiziolo\xc5\xa1ke spremembe kot psihosocialne._NEWLINE_Raziskave ka\xc5\xbeejo, da se pri \xc5\xbeenskah v obdobju pred menopavzo in v menopavzi zmanj\xc5\xa1a raven estrogena in progesterona. S tem se zmanj\xc5\xa1a vla\xc5\xbenost no\xc5\xbenice, poleg tega kr\xc4\x8denje in atrofija no\xc5\xbenice postaneta \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i, zaradi \xc4\x8desar lahko postane latenca orgazma dalj\xc5\xa1a, kar lahko povzro\xc4\x8di kraj\xc5\xa1i in manj intenziven orgazem. Tudi pri mo\xc5\xa1kih se zni\xc5\xbea raven testosterona, kar vodi k manj\xc5\xa1i spolni \xc5\xbeelji, penis postane manj ob\xc4\x8dutljiv in s starostjo se sposobnost erekcije zmanj\xc5\xa1uje. Tudi ejakulacija je manj mo\xc4\x8dna. Pri tem je potrebno upo\xc5\xa1tevati, da te spremembe variirajo od posameznika do posameznika, saj so raziskave pokazale, da so lahko ljudje v starosti prav tako spolno aktivni kot v prej\xc5\xa1njih \xc5\xbeivljenjskih obdobjih. Znana je \xc5\xa0vedska raziskava, ki jo je izvedel Helgason z 319 mo\xc5\xa1kimi starimi med 50-80 let. Ve\xc4\x8dina mo\xc5\xa1kih je poro\xc4\x8dala, da so spolno aktivni manj kot enkrat na mesec, skoraj polovica pa je poro\xc4\x8dala, da nima te\xc5\xbeav pri doseganju orgazmov._NEWLINE_Pri tem se moramo zavedati, da se starej\xc5\xa1e prebivalstvo soo\xc4\x8da s socialnimi in kulturnimi tabuji in stereotipi. Stereotipi, ki se pojavljajo, so aseksualnost starej\xc5\xa1ih, negativne predstave o spolnem vedenju starej\xc5\xa1ih ter implicitno ali eksplicitno okoljske sankcije proti spolnemu izra\xc5\xbeanju.\n_START_SECTION_\nOrgazmi\xc4\x8dni imperativ\n_START_PARAGRAPH_\nSociologi ugotavljajo, da so postopni procesi diferenciacije seksualnost lo\xc4\x8dili od reprodukcijskega in prokreacijskega vidika. Ta dva vidika imata v sodobnem pojmovanju o seksualnosti le \xc5\xa1e postransko vlogo, saj je seksualnost postala intimna izku\xc5\xa1nja vsakega posameznika in je pomembna za oblikovanje njegove identitete. Zahodne dru\xc5\xbebe so v nekaj desetletjih pre\xc5\xa1le iz dru\xc5\xbebe, v kateri je bila obvezna vzdr\xc5\xbenost, v svoje nasprotje, torej v dru\xc5\xbebo, v kateri je postal obvezen orgazem. Po sociolo\xc5\xa1kih teorijah je danes v teh dru\xc5\xbebah orgazem postavljen v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de seksualnega akta in je njegov za\xc5\xbeelen cilj. Dominantni del dru\xc5\xbebe razume orgazem kot nekaj naravnega, medtem ko nezmo\xc5\xbenost doseganja orgazma pripisujejo negativnim vplivom kulturnega in socialnega u\xc4\x8denja. Pri tem dominantni diskurz vrednoti naravo pozitivno, kulturo pa negativno._NEWLINE_Bejin  ugotavlja, da je v zahodni dru\xc5\xbebi orgazem postal \xe2\x80\x9cimperativ\xe2\x80\x9d. Orgazem kot vrhunec spolnega akta se razume kot pokazatelj zdravega spolnega akta. Pravzaprav je cilj spolnega akta orgazem. Tako predstavo je problematiziral Stephen Heath , ki pravi, da se identiteta v zahodni dru\xc5\xbebi oblikuje skozi delovanje, kar pomeni: \xc4\x8de ne deluje\xc5\xa1, ne obstaja\xc5\xa1. Spolnost pa je ravno eden od pomembnih elementov \xc4\x8dlovekovega delovanja. Aktivno spolno \xc5\xbeivljenje namre\xc4\x8d opredeljuje posameznika kot spolno zdravega in celostnega \xc4\x8dloveka. To pa hkrati pomeni, da - slede\xc4\x8d teoriji o orgazmi\xc4\x8dnem imperativu - tisti, ki orgazma ne do\xc5\xbeivljajo, niso "popolni posamezniki". Orgazem torej deli posameznike na zdrave/nezdrave, sposobne/nesposobne, zmogljive/nezmogljive... Orgazem naj bi bil pravica vseh, vendar se za doseganje orgazma dolo\xc4\x8dajo pravila in navodila, kako naj bi ga dosegli.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xa1ki orgazem\n_START_PARAGRAPH_\nMit o mo\xc5\xa1ki seksualnosti je po Lorentzenu  povezan z biolo\xc5\xa1kimi fantazmami o mo\xc5\xa1kih. Zdrav mo\xc5\xa1ki orgazem je skonstruiran kot neizogibna kon\xc4\x8dna to\xc4\x8dka spolnega odnosa, ki je naravna. V nasprotju se razume \xc5\xbeenski orgazem kot nau\xc4\x8den, pridobiti si je potrebno znanje o njem._NEWLINE_\xc5\xbde Masters in Johnsonova  sta mo\xc5\xa1ko spolnost povezovala z biolo\xc5\xa1kimi / fiziolo\xc5\xa1kimi dejavniki. Raziskovalca sta pokazala, da obstajata dve fazi v mo\xc5\xa1kem orgazmu, in sicer faza emisije, ko se semenska teko\xc4\x8dina preseli v se\xc4\x8devod do prostate, kar povzro\xc4\x8di, da se ta raz\xc5\xa1iri in nastane faza ejakulacije, ko se semenska teko\xc4\x8dina izlo\xc4\x8di zaradi kr\xc4\x8denja prostate in drugih genitalnih mi\xc5\xa1ic. V nadaljnjih klini\xc4\x8dnih raziskavah so ugotovili, da je pri mo\xc5\xa1kem mogo\xc4\x8de razlikovati med orgazmom in samo ejakulacijo. Sistemska uporaba besede ejakulacija za vse faze mo\xc5\xa1kega orgazma ka\xc5\xbee na redukcionisti\xc4\x8den pogled na mo\xc5\xa1ki orgazem._NEWLINE_Pri mo\xc5\xa1kem orgazmu pogosto prihaja do ena\xc4\x8denja erekcije s spolno slo, s \xc4\x8dimer se zavajajo\xc4\x8de postavlja center ugodja v penis, namesto v mo\xc5\xbegane. Kljub temu lahko opazimo, da je mo\xc5\xa1ki spolni organ edini del mo\xc5\xa1kega telesa, ki ga ne nadzira zavestno, ampak njegovo vedenje ureja zapleteno sodelovanje med \xc5\xbeivci, pretokom krvi in mi\xc5\xa1icami. Mo\xc5\xa1ki ne morejo nadzorovati zvi\xc5\xa1anje ali zni\xc5\xbeanje penisa s silo volje. To pomeni, da lahko mo\xc5\xa1ki do\xc5\xbeivljajo erekcije v najbolj neugodnih razmerah, tudi v situacijah, ki (vsaj navidez) niso povezane s po\xc5\xbeelenjem in spolnostjo._NEWLINE_Pomembno je poudariti, da ne smemo samoumevno ena\xc4\x8diti izliva semena z ob\xc4\x8dutki, ki nastanejo ob orgazmu. Orgazem je seveda najpogosteje povezan z ejakulacijo, vendar o orgazmu govorimo samo v primeru, \xc4\x8de ejakulacijo spremljajo celovito ob\xc4\x8dutenje telesa in poglobljene \xc4\x8dustvene reakcije. To je potreba poudariti zato, ker mo\xc5\xa1ki lahko do\xc5\xbeivi ejakulacijo tudi brez orgazma. Tak\xc5\xa1en primer so mokre sanje._NEWLINE_Mo\xc5\xa1ka spolnost, ravno tako kot \xc5\xbeensko, regulirajo mo\xc5\xbegani, ki jih je potrebno spodbuditi na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine: preko vida, sluha, vonja, dotika, okusa ... Medicina, biologija, medijske predstave, popularna kultura itd. ta vidik pogosto zanemarjajo, saj izku\xc5\xa1njo u\xc5\xbeitka orgazma povezujejo samo s penisom. S tem se ustvarjajo temelji za nesporazume in zmanj\xc5\xa1ano upo\xc5\xa1tevanje vloge mo\xc5\xbeganov v spolnem u\xc5\xbeitku, kar lahko vodi do raznovrstnih zlorab._NEWLINE_Pri konstrukciji mo\xc5\xa1kega orgazma je zelo pomembna vloga zahodne kulture in medijev, ki krepita mit o mo\xc5\xa1kosti, za katero je pomembna koli\xc4\x8dina orgazmov in ne njihova kakovost. Mo\xc5\xa1ki, ki \xc5\xbeelijo zadostiti tovrstnim zahtevam, morajo pogosto segati po pripomo\xc4\x8dkih, kot so: Viagra, hormonski izdelki, silikonske injekcije, \xc4\x8drpalka za pove\xc4\x8danje penisa in pornografija. Vse to postopoma ustvarja \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji prepad med intimnostjo in spolnostjo v mo\xc5\xa1ki seksualnosti. Problem niso nujno spolni odnosi brez \xc4\x8dustvene vpletenosti, ampak odnos mo\xc5\xa1kega do samega sebe, svojih \xc4\x8dustev, lastnega telesa, kar lahko ovira njegovo spolno \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdenske in ve\xc4\x8d orgazmov\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci pogosto zastavljajo vpra\xc5\xa1anje, ali pri \xc5\xbeenskah obstaja ve\xc4\x8d vrst orgazmov. Raziskava Mastersa & Jonsonove  je pokazala, da ne moremo govoriti o ve\xc4\x8d vrstah \xc5\xbeenskih orgazmov. Pravita, da med orgazmi pri \xc5\xbeenskah ni zna\xc4\x8dajnih razlik in ne moremo razlikovati niti med koitalnim in masturbacijskim orgazmom. Vendar je njuni raziskavi mogo\xc4\x8de o\xc4\x8ditati napake v metodologiji. Raziskovalci so \xc5\xbee pokazali, da je pri \xc5\xbeenski najbolj ob\xc4\x8dutljiv klitoris in je stimulacija tega najverjetnej\xc5\xa1i spro\xc5\xbeilec orgazma, vendar po \xc5\xa1tevilnih raziskavah ta ni edini spro\xc5\xbeilec in tudi ni edina lokacija, na kateri lahko \xc5\xbeenska do\xc5\xbeivi orgazem. Spro\xc5\xbei ga lahko tudi stimulacija \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih kon\xc4\x8di\xc4\x8dev v vagini in celo globoko v vagini na robu maternice._NEWLINE_Pri tem je potrebno opozoriti, da vsi orgazmi nimajo tako pomembne vloge pri predpostavkah o\xc2\xa0\xc2\xbbposrkanju\xc2\xab\xc2\xa0semena in so za to bolj pomembni vaginalni, saj se hormona oksitocin, ki naj bi imel pomembno vlogo pri\xc2\xa0\xc2\xbbposrkanju semena\xc2\xab, spro\xc5\xa1\xc4\x8da ravno ob vaginalni stimulaciji.\n_START_SECTION_\nTeorije \xc5\xbeenskega orgazma: Adaptacija vs. stranski produkt\n_START_PARAGRAPH_\nV raziskovanju in teoretiziranju \xc5\xbeenskega orgazma vlada polemika o vlogi in funkciji \xc5\xbeenskega orgazma, saj je za razliko od mo\xc5\xa1kega, funkcija \xc5\xbeenskega orgazma veliko bolj nejasna, pri \xc4\x8demer se pojavljajo spekulacije o njegovi funkciji pri\xc2\xa0\xc2\xbbposrkanju semena\xc2\xab. Na nasprotnih polih nastopajo zagovorniki teorije \xc5\xbeenskega orgazma kot posledice adaptacije skozi evolucijo in zagovorniki \xc5\xbeenskega orgazma kot evolucijsko stranskega produkta mo\xc5\xa1kega orgazma._NEWLINE_Adaptacija pomeni, da se na primer nek organ ali lastnost skozi evolucijo razvije tako, da pove\xc4\x8da svojo u\xc4\x8dinkovitost, kar pomeni, da ima ta lastnost za organizem nekak\xc5\xa1no funkcijo. Zaradi tega zagovorniki \xc5\xbeenskega orgazma kot adaptacije verjamejo, da ima ta funkcijo. Na drugi strani zagovorniki \xc5\xbeenskega orgazma kot stranskega produkta mo\xc5\xa1kega orgazma pravijo, da \xc5\xbeenski orgazem nima funkcije in je zgolj neke vrste ostanek skupnega zgodnjega embrionalnega razvoja z mo\xc5\xa1kimi, pri katerih ima orgazem reproduktivno funkcijo. Za ilustracijo te teorije se najpogosteje navajajo bradavice pri mo\xc5\xa1kih, ki nimajo nobene funkcije in so zgolj posledica njihovega skupnega zgodnjega embrionalnega razvoja z \xc5\xbeenskami._NEWLINE_Elisabeth Lloyd je leta 2005 napisala knjigo Primer \xc5\xbeenskega orgazma: popravek v evolucijski znanosti , v kateri zagovarja teorijo \xc5\xbeenskega orgazma kot stranskega produkta (byproduct). Teorijo razvije preko analize in kritike dvajsetih dotedanjih raziskav, ki govorijo v prid teoriji o \xc5\xbeenskem orgazmu kot adaptaciji. Delo je bilo dele\xc5\xbeno mnogih pozitivnih recenzij in tudi v medijih ga niso spregledali. Vsekakor pa je povzro\xc4\x8dilo tudi buren odziv z nasprotnega pola \xe2\x80\x93\xc2\xa0\xc2\xbbadaptacionistov\xc2\xab._NEWLINE_Popularna teorija o adaptacijski funkciji \xc5\xbeenskega orgazma se za\xc4\x8dne s tezo o\xc2\xa0\xc2\xbbtekmovalnem semenu\xc2\xab. Teza izhaja iz ideje, da se samica pari z ve\xc4\x8d partnerji in je zmagovalec tisti, \xc4\x8digar seme oplodi jaj\xc4\x8dece. Zagovorniki te teorije verjamejo, da je funkcija \xc5\xbeenskega orgazma pri spolnem odnosu, da posrka semensko teko\xc4\x8dino in ji s prej opisanimi kr\xc4\x8di vagine in maternice, pomaga najti pot do jaj\xc4\x8deca. Iz tega pridemo do spoznanja, da zmaga tisti samec (oz. mo\xc5\xa1ki), ki je bolj uspe\xc5\xa1en v izzivanju orgazma pri samici (oz. \xc5\xbeenski). Torej adaptacijska teorija \xc5\xbeenskemu orgazmu pripisuje pomembno vlogo v naravni selekciji. Na osnovi tega, torej orgazma, naj bi samica izbirala samce s kvalitetnej\xc5\xa1im genskim materialom. To pa zato, ker naj bi samice pogosteje dosegale orgazme s telesno bolj simetri\xc4\x8dnimi samci. Simetri\xc4\x8dno telo pa velja za enega izmed pokazateljev kvalitetnej\xc5\xa1ega genskega materiala. Zagovorniki adaptacije dodajajo \xc5\xa1e dva, in sicer prvi\xc4\x8d; obstaja mo\xc5\xbenost, da sami vaginalni kr\xc4\x8di spodbudijo ejakulacijo in drugi\xc4\x8d; obstaja mo\xc5\xbenost, da \xc5\xbeenske (samice) pogosteje izbirajo mo\xc5\xa1ke (samce) s katerimi do\xc5\xbeivljajo orgazme, zaradi prijetnih ob\xc4\x8dutkov. Po njihovem je vse to evolucijsko funkcionalno sploh, \xc4\x8de upo\xc5\xa1tevamo predpostavko, da so \xc5\xbeenski ve\xc4\x8d orgazmom sposobni zadati \xe2\x80\x9cgensko kvalitetnej\xc5\xa1i\xe2\x80\x9d mo\xc5\xa1ki. To teorijo podpirajo mnoge raziskave; od tistih, ki govorijo o pozitivni vlogi orgazmi\xc4\x8dnih kr\xc4\x8dev pri oploditvi nekaterih \xc5\xbeivalih (podgane, psi, krave), do tistih, ki govorijo o vlogi hormona oksitocina, ki velja za pomemben faktor pri prenosu semena do \xc5\xbeenskih reproduktivnih organov._NEWLINE_V enem izmed argumentov proti adaptacijski teoriji Lloydova \xe2\x80\x93 zagovornica \xc5\xbeenskega orgazma kot stranskega produkta - opozarja, da okrog 10% \xc5\xbeensk orgazma ne do\xc5\xbeivlja. Po njenem je to absolutno prevelik odstotek, \xc4\x8de naj bi orgazem bil tako pomemben dejavnik naravne selekcije. Njen drugi argument proti govori o relativni nepomembnosti stimulacije vagine za doseganje orgazma pri \xc5\xbeenski. Koto so namre\xc4\x8d pokazale raziskave, je za orgazem pri \xc5\xbeenskah veliko pomembnej\xc5\xa1a stimulacija klitorisa. Lloydova opozarja, da je \xc5\xbee sama \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka anatomija zgrajena tako, da med koitusom le redko pride do stimulacije klitorisa. Ta isti argument o pomembnosti stimulacije klitorisa za orgazem ji pride prav tudi v dodatnem zagovoru teorije o\xc2\xa0\xc2\xbbstranskem produktu\xc2\xab. Verjame namre\xc4\x8d, da je klitoris zakrneli penis, pri \xc4\x8demer je pomenljivo, da je ravno stimulacija klitorisa, tako kot stimulacija penisa, tista ki najpogosteje spro\xc5\xbei orgazem pri \xc5\xbeenski.\n_START_SECTION_\nDisfunkcionalen orgazem\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdensko spolno disfunkcijo se pogosto povezuje s psiholo\xc5\xa1kimi in mentalnimi problemi, medtem ko se mo\xc5\xa1ko disfukcijo povezuje s fizi\xc4\x8dnimi, biolo\xc5\xa1kimi dejavniki. V o\xc4\x8deh medicine je zdrav tisti mo\xc5\xa1ki, ki lahko do\xc5\xbeivi \xc4\x8dvrsto in dolgotrajno erekcijo, kateri sledi orgazem. Mo\xc5\xa1ko spolno in zdravje nasploh se ena\xc4\x8di z zmo\xc5\xbenostjo do\xc5\xbeiveti orgazem. Vse drugo je disfunkcija (erektilna disfunkcija, prezgodnji izliv, impotenca)._NEWLINE_Ko govorimo o disfunkcionalnem orgazmu pri \xc5\xbeenski, govorimo o\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeenski motnji orgazma\xc2\xab. Ta se nana\xc5\xa1a na nezmo\xc5\xbenost \xc5\xbeenske do\xc5\xbeiveti orgazem po normalnem seksualnem vzburjenju, kar pri \xc5\xbeenski najpogosteje povzro\xc4\x8da frustracije ali jezo. O\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeenski motnji orgazma\xc2\xab\xc2\xa0govorimo, ko ta ni posledica fiziolo\xc5\xa1ke motnje (npr. po\xc5\xa1kodbe hrbtenja\xc4\x8de) ali kak\xc5\xa1ne druge fiziolo\xc5\xa1ke spolne motnje (npr. po\xc5\xa1kodbe spolnih organov) in tudi ne posledica mentalne motnje (depresije \xe2\x80\xa6). Kriteriji za dolo\xc4\x8danje \xe2\x80\x9c\xc5\xbeenske motnje orgazma\xe2\x80\x9d predpostavljajo, da je visoka stopnja orgazmov pri \xc5\xbeenski biolo\xc5\xa1ko normalna, pri \xc4\x8demer vlogo anatomskih, fiziolo\xc5\xa1kih, hormonskih, psiholo\xc5\xa1kih in medosebnih faktorjev, ki lahko zmotijo normalno funkcioniranje orgazma, zanemarijo. Pri tem ne smemo pozabiti da med 60 in 80% \xc5\xbeensk med spolnim odnosom ne do\xc5\xbeivlja orgazmov redno, medtem ko le 10 odstotkov \xc5\xbeensk ni nikoli izkusilo orgazma.\n_START_SECTION_\nDoma\xc4\x8de raziskave o orgazmu\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2010 je sociologinja Alenka \xc5\xa0vab objavila rezultate raziskave o odnosu \xc5\xa1tudentk do seksualnosti. Zanimalo jo je, ali njihova perspektiva o seksualnosti bolj ustreza tradicionalni ali permisivni seksualni kulturi. Raziskava je med drugim pri \xc5\xa1tudentkah pokazala specifi\xc4\x8den pogled na orgazem. Ugotovila je, da se pri \xc5\xa1tudentkah percepcija orgazma razlikuje glede na spol, in sicer razumejo mo\xc5\xa1ki orgazem kot normalen rezultat spolnega odnosa, medtem ko po njihovem \xc5\xbeenski orgazem pri spolnem odnosu ni nujen. Nasploh dojemajo mo\xc5\xa1ki orgazem kot biolo\xc5\xa1ki, samoumeven, vedno za\xc5\xbeelen, nujen, nameren, vedno pri\xc4\x8dakovan, pride naravno, neodvisen, manj cenjen, kon\xc4\x8dni cilj seksa in pogoj dobrega seksa, medtem ko \xc5\xbeenski orgazem razumejo kot dru\xc5\xbebeni, nesamoumeven, ne vedno za\xc5\xbeelen, nenujen, nenameren, ni vedno pri\xc4\x8dakovan, zahteva delo, odvisen (od mo\xc5\xa1kega), bolj cenjen, zgolj del seksa in ne kot pogoj dobrega seksa. Iz opisov je razvidno, da orgazem pri mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeenskah razumejo hierarhi\xc4\x8dno in je \xc5\xbeenski orgazem merjen glede na lastnosti mo\xc5\xa1kega orgazma. \xc5\xbdenski orgazem vidijo kot odvisnega od mo\xc5\xa1kega delovanja in kompetence, mo\xc5\xa1ki je tisti, ki \xc5\xbeensko\xc2\xa0\xc2\xbbpripelje do orgazma\xc2\xab.'