b'\n_START_ARTICLE_\nLima\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme mesta Lima izvira verjetno iz besede Lima - Jaqaru limaq ali limaq - wayta, kar pomeni "rumeni cvet". Druga mo\xc5\xbenost je, da ime izhaja iz besede rimaq (ali Wanka limaq) v jeziku Ke\xc4\x8dua, kar pomeni "govorec". Temu v prid govori tudi dejstvo, da se reka ob kateri se nahaja mesto imenuje Rio Rimac (v jeziku Ke\xc4\x8dua = Rimaq)._NEWLINE_Mesto je bilo ustanovljeno leta 1535 pod imenom "Mesto kraljev" (\xc5\xa1pansko: Ciudad de los Reyes), ker je bilo ustanovljeno 6. januarja, ki je praznik svetih treh kraljev. Ime je hitro padlo v pozabo in Lima je ostalo ime na najstarej\xc5\xa1ih \xc5\xa1panskih zemljevidih Peruja.\n_START_SECTION_\nGeografska lega\n_START_PARAGRAPH_\nLima se nahaja ob reki Rio Rimac ob vzno\xc5\xbeju zahodnega dela centralnih perujskih Andov, v geografskem obmo\xc4\x8dju Chala. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Lime se nahaja na nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 160 m, sicer pa je mesto poseljeno do vi\xc5\xa1ine skoraj 1000 metrov (primestno naselje Chosica ima glavni trg na vi\xc5\xa1ini okoli 950 m)._NEWLINE_Upravni del mesta, je enak s provinco Lima (tudi "Municipalidad Metropolitana de Lima") in ima povr\xc5\xa1ino 2.672,28\xc2\xa0km\xc2\xb2. Od tega 825,88\xc2\xa0km\xc2\xb2 ali 30,9\xc2\xa0% pripada mestnemu jedru, 1846,4\xc2\xa0km\xc2\xb2 ali 69,1\xc2\xa0% pa predmestju in pozidanemu pode\xc5\xbeelju. Metropolitansko obmo\xc4\x8dje Lime je razdeljeno na 43 okro\xc5\xbeij v regiji Metropolitana Lima in \xc5\xa1est okro\xc5\xbeij v regiji Callao. Razprostira se na povr\xc5\xa1ini 2.819,26\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Metropolitansko obmo\xc4\x8dje Lime se razteza okoli 60\xc2\xa0km v smeri sever-jug in 30\xc2\xa0km v smeri vzhod-zahod. Gosto pozidano mestno obmo\xc4\x8dje je na severu omejeno z reko Chillon, na jugu sega do reke R\xc3\xado Lur\xc3\xadn, na vzhodu do soto\xc4\x8dja Rio Santa Eulalia in glavne reke R\xc3\xado Rimac. Center se nahaja pribli\xc5\xbeno 15\xc2\xa0km od reke Rio Rimac._NEWLINE_Reka R\xc3\xado Rimac ima za Limo velik pomen. Reka je vir pitne vode, saj prihaja izpod ledenika. Umikanje ledenika, ki je verjetno posledica podnebnih sprememb povzro\xc4\x8da nihanje vodostaja. Poleg tega je celotno povodje reke Rimac izkori\xc5\xa1\xc4\x8deno za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije (na elektroenergetsko omre\xc5\xbeje Matucana, Huinco in Yanamayo).\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nMesto se nahaja v subtropskem pasu. Srednja povpre\xc4\x8dna temperatura je 18,2\xc2\xa0\xc2\xb0C. Letno pade povpre\xc4\x8dno le 13\xc2\xa0mm padavin z dalj\xc5\xa1imi obdobji brez padavin._NEWLINE_Od maja do oktobra je mesto prakti\xc4\x8dno celo dopoldne, pogosto pa cel dan zavito v gosto obalno meglo ali nizko obla\xc4\x8dnost (garua). To je posledica kondenzacije vodne pare v zraku nad razmeroma mrzlim morjem, ki ga ohlaja Humboldtov tok, ki prihaja z juga. Lima ima 1284 son\xc4\x8dnih ur na leto, 28,6 ur v juliju (pozimi) in 179,1 ur v januarju (poletje). To je zelo malo glede na geografsko lokacijo mesta. Najhladnej\xc5\xa1i mesec je avgust. Temperature padejo povpre\xc4\x8dno na 15,1\xc2\xa0\xc2\xb0C. Poleti (december-marec) je zna\xc4\x8dilno son\xc4\x8dno vreme in prijetne temperature. Najtoplej\xc5\xa1i mesec je februar s povpre\xc4\x8djem 22,3\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nUpravna delitev mesta\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2002 je bila Lima razdeljena na mesto in regijo Lima Metropolitana._NEWLINE_Upravni del mesta je enak kot provinca Lima. Mesto je razdeljeno na 43 okro\xc5\xbejih (Distritos). Od tega jih je 30 v osrednjem mestu. To so: Ate (ali Vitarte), Barranco, Brena, Cercado de Lima, Chorillos, Comas, El Agustino, Independencia, Jes\xc3\xbas Mar\xc3\xada, La Molina, La Victoria, Lince, Los Olivos, Magdalena del Mar, Miraflores, Pueblo Libre (ali Magdalena Vieja), Puente Piedra, Rimac, San Borja, San Isidro, San Juan de Lurigancho, San Juan de Miraflores, San Luis, San Martin de Porres, San Miguel, Santa Anita, Santiago de Surco, Surquillo, Villa El Salvador in Villa Mar\xc3\xada del Triunfo. Vsak okro\xc5\xbeje ima svojo lokalno samoupravo._NEWLINE_13 okro\xc5\xbeij Lime le\xc5\xbei izven mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da v predmestju in na pode\xc5\xbeelju. To so: Ancon, Carabayllo, Chaclacayo, Cieneguilla, Lurigancho (ali Chosica), Lurin, Pachacamac, Pucusana, Punta Hermosa, Punta Negra, San Bartolo, Santa Mar\xc3\xada del Mar in Santa Rosa._NEWLINE_Metropolitanska ob\xc4\x8dina Lima ima podobne funkcije kot regionalne vlade, saj ne spada v nobeno od 25 regijah Peruja.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavne funkcije v Limi\n_START_PARAGRAPH_\nLima je glavno mesto Republike Peru s sede\xc5\xbeem v Limi. Lima je dom treh vej oblasti. Izvr\xc5\xa1ilna veja ima sede\xc5\xbe v vladni pala\xc4\x8di, ki se nahaja na trgu Plaza Mayor. Zakonodajna veja ima sede\xc5\xbe v zakonodajni pala\xc4\x8di in je dom kongresa Republike Peru. Pravosodni del ima sede\xc5\xbe v pala\xc4\x8di za pravosodje in je dom vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Peruja. Prav tako se v Limi nahajajo tudi vsa ministrstva. Mesto Lima je sede\xc5\xbe Andske skupnosti narodov, skupaj z drugimi regionalnimi in mednarodnimi organizacijami._NEWLINE_Pravosodna pala\xc4\x8da je sede\xc5\xbe vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da in je najvi\xc5\xa1ji sodni organ v Peruju s pristojnostjo nad celotno dr\xc5\xbeavo. Lima je sede\xc5\xbe dveh od 28 vi\xc5\xa1jih ali Superior sodi\xc5\xa1\xc4\x8d. Prvo in najstarej\xc5\xa1e vi\xc5\xa1je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je Superior Court of Justice v Limi. Zaradi organizacije sodstva v Peruju, je najve\xc4\x8dja koncentracija sodi\xc5\xa1\xc4\x8d prav v Limi. Vi\xc5\xa1je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Cono Norte je drugo vi\xc5\xa1je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de s sede\xc5\xbeem v Limi in je del sodnega okraja Severna Lima. Ta sodni okraj je pristojen za odlo\xc4\x8danje v preostalih osmih okro\xc5\xbejih, ki se nahajajo v severni Limi.\n_START_SECTION_\nObdobje kolonializma\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e pred prihodom \xc5\xa0pancev je bilo metropolitansko obmo\xc4\x8dje Lime najbolj gosto naseljeno obmo\xc4\x8dje perujske obale. 18. januarja 1535 je \xc5\xa1panski konkvistador Francisco Pizarro mesto poimenoval z imenom Ciudad de los Reyes (mesto kraljev). Mesto je imelo strate\xc5\xa1ko lego med obalo in rodovitno dolino R\xc3\xado Rimac. Bilo pa je tudi dobro izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za relativno hiter dostop v centralne Ande._NEWLINE_Leta 1542 je \xc5\xa1panski podkralj dolo\xc4\x8dil Limo za glavno mesto Nove Granade (dana\xc5\xa1nje dr\xc5\xbeave Ekvador, Kolumbija in Venezuela), vklju\xc4\x8deni pa so bili tudi dana\xc5\xa1nji deli Bolivije, \xc4\x8cila, Paragvaja in Argentine. 12. maja 1551 je bil ustanovljen dominikanski samostan Nuestra Se\xc3\xb1ora del Rosario z univerzo San Marcos (prva univerza v Ameriki). V 16. in 17 stoletju (dveto let) je bila Lima versko, gospodarsko in politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1panske kolonije v Ju\xc5\xbeni Ameriki._NEWLINE_Mesto je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de represije nad avtohtonim prebivalstvom, vklju\xc4\x8dno z inkvizicijo in se\xc5\xbeiganjem na grmadi. Katoli\xc5\xa1ka cerkev je zatirala stare verske obi\xc4\x8daje, obrede in staro medicino. Mesto je cvetelo pod stalnim dotokom zlata in srebra, ki so si ga \xc5\xa0panci najprej prisvojili od Inkov, kasneje pa pridobivali iz rudnikov v Andih. Bogastvo je privla\xc4\x8dilo vedno ve\xc4\x8d piratov. Eden znanih Sir Francis Drake je leta 1579 zaprl pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Callao, ki je bilo tudi pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za Limo. \xc5\xa0ele 100 let pozneje je bila zgrajena obramba pred napadi piratov._NEWLINE_Prebivalstvo Lime je naraslo \xc5\xbee na ve\xc4\x8d kot 25.000 prebivalcev. Kljub ob\xc4\x8dasnim potresom - 20. oktober 1687 (5.000 mrtvih) in 28. oktober 1746 (18.000 mrtvih) - je mesto raslo in se razvijalo. V 18. stoletju je bil polo\xc5\xbeaj mesta z ustanovitvijo podkraljevin Nove Granade (1717) in R\xc3\xado de la Plata (1776), oslabljeno.\n_START_SECTION_\nNeodvisnost\n_START_PARAGRAPH_\nV decembru 1820 vojska pod vodstvom generala Jos\xc3\xa9 de San Mart\xc3\xadna porazi \xc5\xa0pance v bitki pri Piscu in zasede Limo. 28. julija 1821 je San Mart\xc3\xadn uradno razglasil neodvisnost Peruja, potem ko je ta \xc5\xbee bila razgla\xc5\xa1ena leta 1820 v Trujillu, kjer je danes spomenik osvoboditvi "La Libertad". 3. avgusta 1821 je bil San Martin izvoljen za predsednika nove republike s sede\xc5\xbeem v Limi. Sredi 19. stoletja sledi obdobje industrializacije in leta 1851 v perujsko prestolnico pripelje prva \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga, ki je bila tudi prva v Ju\xc5\xbeni Ameriki. Leta 1861 je mesto imelo okoli 100.000 prebivalcev._NEWLINE_Med "Solitrno vojno" (1879-1883) \xc4\x8dilske \xc4\x8dete zasedejo mesto in ga izropajo. V poznem 19. stoletju pridobivanje gvana na otokih ob obali prinese mestu bogastvo in blaginjo. V za\xc4\x8detku 20. stoletja se je za\xc4\x8del ponovni vzpon rasti prebivalstva, leta 1919 je bilo v Limi \xc5\xbee 175.000 ljudi._NEWLINE_Tik pred 2. svetovno vojno je v Limi \xc5\xbeivelo \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot pol milijona prebivalcev. Veliko tujih priseljencev je na\xc5\xa1lo svojo novo domovino na perujski obali. Kot v kolonialnih \xc4\x8dasih, so sedaj prihajali kitajski pogodbeni delavci na delo na planta\xc5\xbee. Nastajala je multi-kulturna me\xc5\xa1anica narodov, ki je pomembno prispevala k svetovljanski podobi mesta._NEWLINE_V drugi polovici 20. stoletja so problemi na pode\xc5\xbeelju okrepili priseljevanje v mesto: eksplozija prebivalstva, pomanjkanje infrastrukture in naravne nesre\xc4\x8de so omogo\xc4\x8dile \xc5\xa1irjenje slumov. Strah pred gverilsko organizacijo Sendero Luminoso (Sijo\xc4\x8da pot) v letih 1980 do 1990 je \xc5\xa1e stopnjevalo polo\xc5\xbeaj._NEWLINE_18. junija 1986 je bil v \xc5\xbeenskem zaporu Lurigancho in v zaporu na otoku El Fronton v Callau upor 370 domnevnih podpornikov organizacije Sendero Luminoso. Upor je vlada z oro\xc5\xbejem zatrla. Umrlo naj bi 249 zapornikov, med njimi je bilo 124 ustreljenih po tem, ko so \xc5\xbee bil upor zatrt._NEWLINE_17. decembra 1996 je 15 \xc4\x8dlanov Movimiento Revolucionario Tupac Amaru med sprejemom napadlo japonsko veleposlani\xc5\xa1tvo v Limi ter zajelo \xc5\xa1tevilne pomembne osebnosti kot talce. 22. aprila 1997 je vojska napadla japonsko veleposlani\xc5\xa1tvo in kon\xc4\x8dala zasedbo. Vseh 14 ugrabiteljev, 1 talec in dva vojaka so padli. 71 talcev je bilo osvobojenih.\n_START_SECTION_\nRazvoj prebivalstva\n_START_PARAGRAPH_\nOb prihodu \xc5\xa0pancev je imela Lima raster 13 krat 9 ulic in 117 hi\xc5\xa1nih enot in je bila pravo indijansko naselje. Leta 1562 se je mesto \xc5\xa1irilo \xc4\x8dez reko, ko je bil zgrajen prvi most. Leta 1610 je bil odprt prvi kamniti most. V tem \xc4\x8dasu je imela Lima \xc5\xbee okoli 16.000 prebivalcev. leta 1861 se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev prvi\xc4\x8d povzpelo preko 100.000. Do 1927 se je to \xc5\xa1tevilo podvojilo. Ve\xc4\x8dina priseljencev je pri\xc5\xa1la do leta 1950. Danes ima Lima pribli\xc5\xbeno sedem milijonov prebivalcev._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo prebivalcev osrednjega predela mesta (Ciudad de Lima) brez primestnega obmo\xc4\x8dja, se je v zadnjih petih desetletjih pove\xc4\x8dalo za osemkrat: \xc4\x8de je bilo leta 1951 v mestu 835.000 ljudi, jih je bilo leta 2007 ob popisu \xc5\xbee 6.960.943. Gostota prebivalstva je torej 8.429 prebivalcev na km\xc2\xb2._NEWLINE_V celotnem mesto, ki se razteza po vsej regiji Lima, \xc5\xbeivi 8.482.619 ljudi (2007). Gostota prebivalstva je 2846 ljudi na km2. V predmestju in na pode\xc5\xbeelju zunaj mesta \xc5\xbeivi 644.799 ljudi. Gostota prebivalstva je tam 349 ljudi na km2._NEWLINE_Pred nekaj desetletji se je zgornji srednji razred preselil iz prenatrpanega mestnega jedra. Zgrajene so bile nove soseske, kot Miraflores in San Isidro, medtem ko je zelo bogata soseska nastala v novem okro\xc5\xbeju Monterrico La Molina na vzhodu Lime.\n_START_SECTION_\nMestna oblast\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1. januarja 2011 je \xc5\xbeupanja Lime Susana Villar\xc3\xa1n de la Puente. To je \xc5\xa1ele druga \xc5\xbeenska na tem mestu. Njen predhodnik Marco S\xc3\xa1nchez Parra je bil \xc5\xbeupan po tem, ko je Luis Casta\xc3\xb1eda Lossio oktobra 2010 izstopil iz konzervativne stranke "Alianza Unidad Nacional" z namenom, da se osredoto\xc4\x8di na svojo predsedni\xc5\xa1ko kandidaturo._NEWLINE_Casta\xc3\xb1eda je imel v svojem programu zlasti izbolj\xc5\xa1anje slabe infrastrukture in boj proti kriminalu. Eden njegovih prvih ukrepov na za\xc4\x8detku mandata je bil izgon protestnikov, ki so vsakodnevno ogro\xc5\xbeali mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in vladna okro\xc5\xbeja, kar mu je prineslo podporo ljudi, ki so trpeli zaradi protestov trgovcev in podjetnikov._NEWLINE_Za\xc4\x8del je nekaj ve\xc4\x8djih projektov za re\xc5\xa1itev prometnih problemov v mestu. Glavni program je vseboval ukrepe za ureditev okolju prijaznej\xc5\xa1ega mesta, pove\xc4\x8danje rekreacijskih povr\xc5\xa1in in re\xc5\xa1itev najbolj v nebo vpijo\xc4\x8de problematike, odva\xc5\xbeanje smeti.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Lime ima ulice v obliki \xc5\xa1ahovnice s \xc4\x8dudovitimi zgradbami iz kolonialnega obdobja. Leta 1988, z raz\xc5\xa1iritvijo leta 1991 je bilo uvr\xc5\xa1\xc4\x8deno na Unescov seznam svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Za arhitekturo Lime je zna\xc4\x8dilna me\xc5\xa1anica stilov. Primer zgodnje kolonialne arhitekture predstavlja samostan San Francisco, katedrala in pala\xc4\x8da Torre Tagle. To so zgradbe zgrajene pod vplivom \xc5\xa1panskega baroka, [49] \xc5\xa1panskega neoklasicizma in kolonialnega stila. Po osamosvojitvi se je postopno uvajal neoklasicizem in secesija. Velik je bil tudi vpliv francoski arhitekturnih slogov. V 60-tih letih 20. stoletja, ko je v Limi vladala voja\xc5\xa1ka hunta Juana Velasca Alvarada, je nastajala groba arhitektura. Primeri te arhitekture so Nacionalni muzej in Ministrstvo za obrambo. V 21. stoletju pa se \xc5\xbee pojavljajo stekleni neboti\xc4\x8dniki, zlasti v okolici finan\xc4\x8dne \xc4\x8detrti._NEWLINE_Katedrala, zgrajena 1535-1625, po letu 1746 kompltno obnovljena zaradi po\xc5\xa1kodb v potresu, s kapelo in krsto, v kateri le\xc5\xbei ustanovitelj Lime, Francisco Pizarro, slikami, plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami azulejos in iz lesa rezljanim pohi\xc5\xa1tvom. Ve\xc4\x8dina zunanjosti je pobarvana z rumeno-oker barvo, del pa zamolklo sivo. V notranjosti je zanimiv lesen kor iz 17. stoletja. Sosednja zgradba je Nad\xc5\xa1kofijska pala\xc4\x8da, ki je bila restavrirana leta 1920 in ima na fasadi impresivne lesene balkone. Okrog trga Plaza Mayor so \xc5\xa1e Mestna hi\xc5\xa1a (Municipalidad de Lima) obnovljena leta 1940 po po\xc5\xbearu (v njej je tudi knji\xc5\xbenica), Vladna pala\xc4\x8da (Palacio de Gobierno) zgrajena v stilu francoskega baroka in druge._NEWLINE_Cerkev in samostan San Francisco (Monasterio de San Francisco), po velikosti in barvi eden najlep\xc5\xa1ih arhitekturnih kompleksov v Latinski Ameriki. Notranjost je okra\xc5\xa1ena v andaluzijskem stilu Mudejar. Po potresu je bil skrbno obnovljen. V samostanu je knji\xc5\xbenica iz 17. stoletja, ki vsebuje 25.000 zvezkov in 6000 dokumentov iz 15. do 18. stoletja. Kupola je oblo\xc5\xbeena s plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami in panamsko cedrovino in datira v leto 1625. Kor ima 130 sede\xc5\xbeev in 71 panelov izrezljanih v les z motivi svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka. Na stenah samostana so veliki murali (stenske slikarije) iz 17. stoletja. V refektoriju so slike Rubensa in Zurbarana, Zadnja ve\xc4\x8derja iz leta 1697, ki jo je naslikal jezuit Flemish._NEWLINE_Cerkev Iglesia de Santo Domingo s \xc4\x8dudovito glavno klavzuro, grobnico San Martina de Porres-a._NEWLINE_Sijaj \xc5\xbeivljenja v podkraljevini Peru simbolizirajo hi\xc5\xa1e v Limi, kot so: hi\xc5\xa1e Aliaga, vgrajene v templju bogov Kaziquen Taulichusco, hi\xc5\xa1a Goyoneche ali Rada z jasnim francoskim vplivom in pala\xc4\x8da Torre Tagle, ena najlep\xc5\xa1ih stanovanjskih hi\xc5\xa1 iz leta 1735._NEWLINE_V Limi so ohranjene tudi zgradbe iz pred\xc5\xa1panske dobe, ki le\xc5\xbeijo na bregovih reke Rimac in na pacifi\xc5\xa1ki obali. Najpomembnej\xc5\xa1a dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina je velik tempelj Pachacamac. Zgrajen je bil v \xc4\x8dast istoimenskem boga. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Pucllana, v \xc4\x8detrti Miraflores, je \xc5\xa1e ena dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina iz leta 400 n.\xc5\xa1t. in predstavlja pomembno upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kulture v Limi._NEWLINE_Vredni ogleda so: velik osrednji trg Plaza Mayor v bli\xc5\xbeini Mestne hi\xc5\xa1e, predsedni\xc5\xa1ka pala\xc4\x8da iz leta 1938 in nekaj sakralnih objektov iz 16. in 17. stoletja, kot so La Merced in San Pedro, ki so pre\xc5\xbeiveli velik potres leta 1746. Vse hi\xc5\xa1e so v neokolonialnem slogu, okra\xc5\xa1ene z loki in lesenimi balkoni.\n_START_SECTION_\nParki\n_START_PARAGRAPH_\nEden od najbolj znanih parkov v Limi je Univerzitetni park (Parque Universitario). Leta 1870 je bilo uni\xc4\x8denih 20.000 m\xc2\xb2 kolonialnih zidov, ki so obkro\xc5\xbeali Limo in oblikovali izgradnjo mesta. Do leta 1921 je bil, ob 100. obletnica neodvisnosti Peruja, zgrajen 30 metrov visok stolp z uro, ki ob 12 uri predvaja himno._NEWLINE_Zanimivi so tudi parki v okro\xc5\xbeju Miraflores. Okro\xc5\xbeje je znano po svojih \xc5\xa1tevilnih cetli\xc4\x8dnih gredah._NEWLINE_Mimo Parque Central in Parque Kennedy te\xc4\x8de cesta Avenida Larco proti morju. Pla\xc5\xbee na tem obmo\xc4\x8dju so del "Zelene obale", kjer v poletnih mesecih na tiso\xc4\x8de deskarjev i\xc5\xa1\xc4\x8de zabavo. Vredna ogleda sta Parque del Amor in Parque El Olivar v okro\xc5\xbeju San Isidro s svojimi oljkami, ki so bile neko\xc4\x8d v 15. stoletju uvo\xc5\xbeene iz \xc5\xa0panije._NEWLINE_Na jugu Lime se nahaja "Zona Reservada de los Pantanos de Villa". 396 hektarjev velik vodni park je predvsem zanimiv za ljubitelje ptic. Tukaj so evidentirali 154 vrst ptic, polovica je ptic selivk. Tukaj raste tudi 55 vrst rastlin. Mokri\xc5\xa1\xc4\x8de se nahaja v okro\xc5\xbeju Chorrillos, na koncu Avenida Huaylas, v bli\xc5\xbeini ju\xc5\xbenega dela Pan ameri\xc5\xa1ke ceste (Panamericana Sur)._NEWLINE_Prav tako na jugu Lime se nahaja Reserva Park. V njem so fontane in skulpture, ki so pono\xc4\x8di obarvane z lasersko svetlobo.\n_START_SECTION_\nFestivali\n_START_PARAGRAPH_\nVsako leto 30. avgusta se odvija procesija v \xc4\x8dast zavetnice Lime, Santa Rosa de Lima (1586-1617). Njeno pravo ime je bilo Isabel de Flores. Star\xc5\xa1a sta bila Gaspar de Flores in Mar\xc3\xada de Oliva. Pri 20-ih je od\xc5\xa1la v samostan dominikancev, ki se je kasneje preimenoval v Santa Maria Rosa. Leta 1671 je pape\xc5\xbe Klemen X. uradno razglasil Isabel de Flores kot prvo ameri\xc5\xa1ko svetnico._NEWLINE_Drug pomemben dogodek je letna voja\xc5\xa1ka parada, ki se odvija 28. julija ob dnevu dr\xc5\xbeavnosti (Fiestas Patrias) na Plaza Mayor._NEWLINE_Prvo nedeljo v avgustu, v \xc4\x8dast Virgen Shiquita, Mar\xc3\xada de la Asunci\xc3\xb3n, se odvija procesija in ple\xc5\xa1ejo nacionalni plesi iz Andov v cerkvi "Iglesia de San Jos\xc3\xa9 Barrios Alto"._NEWLINE_18. oktobra se odvija velika procesija z ve\xc4\x8d kot sto tiso\xc4\x8d ljudmi v \xc4\x8dast \xc4\x8cude\xc5\xbenega gospoda (Se\xc3\xb1or de los Milagros).\n_START_SECTION_\nKulinarika\n_START_PARAGRAPH_\nLima je kulinari\xc4\x8dna prestolnica Peruja, do leta 1921 pa \xc5\xbeeli postati kulinari\xc4\x8dna prestolnica Ju\xc5\xbene Amerike._NEWLINE_Predvsem v ju\xc5\xbenem delu mesta, v bogatej\xc5\xa1ih okro\xc5\xbejih Miraflores in Barranco, se nahaja bogata in raznolika paleta restavracij, kavarn in barov. Zna\xc4\x8dilna je kreolska kuhinja z ribami in morskimi sade\xc5\xbei. Specialiteta je jed ceviche - to je jed iz surove ribe z dodatkom limetinega soka._NEWLINE_\xc5\xa0e ena posebnost je causa a la Lime\xc3\xb1a, hladna predjed, ki je sestavljena iz pire krompirja, tune in majoneze. Sestavine so zlo\xc5\xbeene druga na drugo in zape\xc4\x8dene._NEWLINE_Turr\xc3\xb3n de Do\xc3\xb1a Pepa je zelo dekorativna sladica, ki je \xc5\xa1e posebej aktualna v mesecu oktobru in jo jedo na festivalu Se\xc3\xb1or de los Milagros._NEWLINE_Druge posebnosti, ki jih prodajajo zlasti na majhnih uli\xc4\x8dnih stojnicah s hrano so: anticuchos (nabodala z mariniranimi govejimi srci), emoliente (hranljiv napitek iz lanenih semen in drugih sestavin) in Picarones (sladica iz ocvrtega sladkega krompirja s sladkornim sirupom)._NEWLINE_Zelo posebna me\xc5\xa1anica mednarodnih jedi je perujsko-kitajska kuhinja Chifa, ki je priljubljena v vseh slojih dru\xc5\xbebe. V nasprotju z obi\xc4\x8dajno kitajsko kuhinjo po svetu, ta vsebuje razli\xc4\x8dne elemente andske in evropske kuhinje._NEWLINE_Zelo priljubljena med mestnim prebivalstvom je perutnina na \xc5\xbearu (Pollo la brasa).\n_START_SECTION_\nTrgovina\n_START_PARAGRAPH_\nMed najve\xc4\x8djimi nakupovalnimi centri v mestu sta Centro Comercial Jockey Plaza in Surco. Zgrajena sta v ameri\xc5\xa1keem stilu s supermarketi, bankami, butiki, \xc5\xa1portnimi trgovinami in drugimi trgovinami ter restavracijami._NEWLINE_Podoben, vendar manj\xc5\xa1i je Centro Comercial San Isidro. Centro de Entretenimiento Larcomar je sodobna stavba, ki se nahaja na sredini nakupovalne promenade s \xc5\xa1tevilnimi restavracijami, bari, velikim kinom in bowlingom. \xc5\xa0e eno obse\xc5\xbeno nakupovalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je Centro Comercial San Miguel v bli\xc5\xbeini \xc5\xbeivalskega vrta, ki se nahaja v Parque de las Leyendas._NEWLINE_Tr\xc5\xbenica s sadjem in zelenjavo Central Market, se nahaja v centru mesta, med deli Huallaga in Ucayali. Vsako soboto dopoldne, na zadnji strani parka Parque Reducto, prodajajo odli\xc4\x8dne ekolo\xc5\xa1ke pridelke (polnozrnati kruh, jajca, med in kavo Bioferia). Mercado Indio v soseski Miraflores, Centro Artesanal Carabaya in Centro Artesanal Santo Domingo ponujajo \xc5\xa1irok izbor izdelkov perujske obrti iz usnja, srebra, lesa, tekstila in keramike.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno mesto je najve\xc4\x8dje gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave. Metropolitana Lima, z okoli 7.000 industrijskimi obrati prispeva velik dele\xc5\xbe k zaposlovanju visoko kakovostne delovne sile, prodaje in ugodno vpliva na razvoj infrastrukture, zlasti prometne infrastrukture. Najpomembnej\xc5\xa1e industrijske panoge so tekstilna in obla\xc4\x8dilna industrija, hrana in pija\xc4\x8da ter predelovalna industrija. Poleg tega se izdelujejo vozila in usnjeni izdelki, predelujejo ribe in naftni derivati._NEWLINE_Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Lima je v Callau in je eno najpomembnej\xc5\xa1ih ribolovnih in komercialnih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d v Ju\xc5\xbeni Ameriki. Opravi 75\xc2\xa0% vsega izvoza in uvoza Peruja. Tukaj so velike hladilnice in ve\xc4\x8d suhih dokov. Ve\xc4\x8dji izvoz v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du predstavljajo surova nafta, baker, \xc5\xbeelezo, srebro, cink, svinec, bomba\xc5\xbe, sladkor in kava. Ta dejavnost se bo raz\xc5\xa1irila v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de San Lorenzo Hub Port na otoku San Lorenzo._NEWLINE_Bruto doma\xc4\x8di proizvod (BDP) v Limi je leta 2005 zna\xc5\xa1al 32,765 mrd $. To predstavlja okoli 48\xc2\xa0% celotnega BDP Peruja. BDP na prebivalca Lime je bil 3.643 US $. Povpre\xc4\x8dna letna gospodarska rast v zadnjih petih letih je bila med 4 in 5\xc2\xa0%. Povpre\xc4\x8dni mese\xc4\x8dni dohodek v Limi je zna\xc5\xa1al okoli 400 EUR za mo\xc5\xa1ke, za \xc5\xbeenske pa le 67,8% mo\xc5\xa1kega._NEWLINE_Lima je sede\xc5\xbe skoraj vseh ve\xc4\x8djih dr\xc5\xbeavnih podjetij, bank in zavarovalnic. V Limi je tudi borza Bolsa de Valores de Lima (BVL), ustanovljena leta 1860 kot "Bolsa de Comercio de Lima". Sedanje ime je dobila leta 1971. Tudi ve\xc4\x8dina tujih podjetij ima sede\xc5\xbe v Limi. Zato je tukaj visoka koncentracija industrije kot tudi podjetja za upravljanje, raziskovanje in prodajo. Tudi zato ima metropolitansko obmo\xc4\x8dje slab odnos do ostalih predelov dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Pojavljajo se te\xc5\xbeave z visoko onesna\xc5\xbeenostjo zraka z industrijskimi emisijah, emisijami izpu\xc5\xa1nih plinov motornih vozil (visoka raven ozona in ogljikovega monoksida) ter hrup. Ni zadostnih zmogljivosti za odstranjevanje in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje odpadnih vod, odpadnih plinov in komunalnih odpadkov. V barakarskih naseljih ljudem grozijo nalezljive bolezni zaradi slabe higiene in slabe oskrbe z vodo. Pogoste so bolezni dihal in ko\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nDaljinski promet\n_START_PARAGRAPH_\nLima je glavno prometno vozli\xc5\xa1\xc4\x8de v Peruju, z mednarodnim letali\xc5\xa1\xc4\x8dem in dostopom do Pan ameri\xc5\xa1ke cesto. Slednja je najpomembnej\xc5\xa1a pot iz Lima. Vodi na sever do meje z Ekvadorjem (Panamericana Norte) in na jug (Panamericana Sur) do \xc4\x8dilske meje ter poteka ob obali Tihega oceana. \xc4\x8cas potovanja je pribli\xc5\xbeno 15 do 20 ur. Povezava vzhod-zahod v Andih se imenuje Carretera Central. Pripelje do La Oroya, kjer se cesta razveji v ve\xc4\x8d krakov: na sever preko Tingo Maria da Pucallpo, na jug gre v Huancayo._NEWLINE_V Limi ni glavne avtobusne postaje ampak imajo avtobusna podjetja svoje terminale. Julija 2007 pa je bila zgrajena podzemna avtobusna postaja v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta Lima, kar je izbolj\xc5\xa1alo povezavo z zunanjim obmo\xc4\x8djem mesta._NEWLINE_17. maja 1851 je bila med Limo in Callaom odprta 13\xc2\xa0km dolga \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga. Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za Huancayo je postaja "Estacion de Desamparados" v ulici Javier Ancash, nedale\xc4\x8d od Plaza Mayor v centru Lime. Druga najvi\xc5\xa1ja \xc5\xbeeleznica na svetu z dose\xc5\xbeeno vi\xc5\xa1ino 4781 m na prelazu La Galera - najvi\xc5\xa1ja je proga v Laso s 5.072 m - preko prelaza La Oroya (3726 m) do Huancaya (3261 m) poteka preko 58 mostov, ima \xc5\xa1est serpentin (proga poteka zik-zak) in 69 predorov. Od aprila do novembra dvakrat mese\xc4\x8dno vozi muzejski vlak Ferrocarril Central Andino iz postaje "Desamparados", kjer je tudi manj\xc5\xa1i etnolo\xc5\xa1ki muzej. Lima je z \xc5\xbeeleznico povezana \xc5\xa1e z Junin, Huancavelica, Pasco in Huanuco. Trenutno neaktivna povezava poteka od Lime na sever do mesta Huacho._NEWLINE_Mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Limi se imenuje Aeropuerto Internacional Jorge Chavez. Nahaja se na aveniji Faucett, pribli\xc5\xbeno 15 kilometrov severozahodno od centra mesta proti Callau. Letali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo odprto leta 1960.\n_START_SECTION_\nJavni prevoz\n_START_PARAGRAPH_\n24. marca 1878 je za\xc4\x8del v Limi voziti prvi tramvaj na konjsko vprego, 17. februarja 1904 pa prvi elektri\xc4\x8dni tramvaj. Tramvaj je vozil do 18. septembra 1965.  Trolejbus je bil v mestu uveden v letih 1928-1931._NEWLINE_Lima ima od 18. januarja 2003 tudi podzemno \xc5\xbeeleznico TREN Urbano. Tren Urbano vozi vsak dan od 6-22 ure. Na\xc4\x8drtovana je tudi \xc5\xa1iritev omre\xc5\xbeja._NEWLINE_Od sredine leta 2010 vozijo v smeri sever-jug tudi mestni avtobusi ("Metropolitano"). Poleg tega je ponovno v gradnji tramvaj ("tren el\xc3\xa9ctrico")._NEWLINE_Javni prevoz se \xc5\xa1e vedno v veliki meri izvaja z zasebnimi avtobusi, kombiji, taksiji in ponekod celo motocikli. Zato je promet kaoti\xc4\x8den. V zadnjih letih se je \xc5\xa1tevilo taksijev na ulicah Lime pomno\xc5\xbeilo. To je posledica slabih gospodarskih razmer, nizkih pla\xc4\x8d in visoke brezposelnosti. Zato ni izjema, da je voznik taksija akademsko izobra\xc5\xbeen._NEWLINE_V bogatej\xc5\xa1ih soseskah kot je Miraflores, se pojavljajo tudi \xc5\xbee kolesarske steze.'