b'\n_START_ARTICLE_\nVezuv\n_START_SECTION_\nMitologija\n_START_PARAGRAPH_\nVezuv ima dolgo zgodovinsko in literarno tradicijo. V \xc4\x8dasu izbruha leta 79 je veljal za bo\xc5\xbeanstvo vrste Genius (rimski demon): pod vpisanim imenom Vezuv se pojavlja kot ka\xc4\x8da na okrasnih freskah \xc5\xa1tevilnih lararia ali hi\xc5\xa1nih sveti\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so ohranjene v Pompejih. Napis iz Capue  IOVI VESVVIO ka\xc5\xbee, da so ga \xc4\x8dastili kot mo\xc4\x8d Jupitra, to je Jupitrov Vezuv._NEWLINE_Rimljani so goro Vezuv smatrali za sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Herkula . Zgodovinar Diodor Sicilski navaja tradicijo, da je \xc5\xa1el Herkul pri izvajanju svojih nalog skozi bli\xc5\xbenji Cumae na poti na Sicilijo in tam na\xc5\xa1el mesto, imenovano \'Flegrajska planota\' (\xce\xa6\xce\xbb\xce\xb5\xce\xb3\xcf\x81\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xce\xbd \xcf\x80\xce\xb5\xce\xb4\xce\xaf\xce\xbf\xce\xbd, \'planota ognja\') , \xc2\xbbs hriba, ki je \xc5\xbee prej bruhal ogenj ... zdaj imenovan Vezuv\xc2\xab. Naselili so ga razbojniki, \'sinovi Zemlje\', ki so bili velikani. S pomo\xc4\x8djo bogov je pomiril regijo in \xc5\xa1el naprej. Dejstva, ki stojijo za zgodbo, \xc4\x8de sploh obstajajo, so neznana, prav tako pa tudi ali je bil Herkulanej poimenovan po njem. Epigram pesnika Marciala iz leta 88 ka\xc5\xbee, da sta se v regiji, ki jo je opusto\xc5\xa1il izbruh leta 79, \xc4\x8dastila tako Venera, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnica Pompejev, kot Herkul.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme vulkana \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Vezuv \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 \xc4\x8desto omenjajo pisci pozne Rimske republike in zgodnjega Rimskega cesarstva. V uporabi so tudi sinonimi \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Vesaevus \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Vesevus \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Vesbius \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 in \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Vesvius \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99. Pisci v starogr\xc5\xa1\xc4\x8dini so uporabljali naziv \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99\xce\x9f\xe1\xbd\x90\xce\xb5\xcf\x83\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 ali \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99\xce\x9f\xe1\xbd\x90\xce\xb5\xcf\x83\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82 \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99. Mnogi strokovnjaki so od tedaj ugibali o etimolo\xc5\xa1kem poreklu. Neapelj je bil naseljen z Grki, tudi njegovo ime \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Nea-polis\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x99Novo mesto\xe2\x80\x99 o tem pri\xc4\x8da. Oski, eno od italskih ljudstev, so \xc5\xbeiveli na pode\xc5\xbeelju. Latini so se tudi trudili naseliti Kampanijo. Etru\xc5\xa1\xc4\x8danska naselja so bila v bli\xc5\xbeini. In mnoga druga ljudstva so bila na tem obmo\xc4\x8dju prisotna v nekem trenutku.\n_START_SECTION_\nIzgled\n_START_PARAGRAPH_\nVezuv je zna\xc4\x8dilna grbasta gora, sestavlljena iz velikega sto\xc5\xbeca (\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Gran Cono\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99), delno obkro\xc5\xbeenega s strmim obodom kaldere, ki je nastala z zru\xc5\xa1itvijo prej mnogo vi\xc5\xa1je strukture, imenovane Soma. Gran Cono je nastal v \xc4\x8dasu izbruha leta 79. Vulkan nekateri imenujejo tudi \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Soma-Vezuv\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 (\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Somma-Vesuvio\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99). _NEWLINE_Kaldera se je za\xc4\x8dela oblikovati v \xc4\x8dasu izbruha pred okoli 17.000 (ali 18.300) leti in se raz\xc5\xa1irila s kasnej\xc5\xa1imi izbruhi. Ta vulkan je dal izraz \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99soma-vulkan\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 zaradi opisa vulkana s kaldero, ki obkro\xc5\xbea novej\xc5\xa1i sto\xc5\xbeec. _NEWLINE_Vi\xc5\xa1ina glavnega sto\xc5\xbeca se je menjala z izbruhi in je trenutno na vi\xc5\xa1ini 1281 m. Vrh Soma je visok 1149 m in ga od glavnega sto\xc5\xbeca Gran Cono lo\xc4\x8di dolina Atrio di Cavallo, dolga pribli\xc5\xbeno 5 km. Na pobo\xc4\x8dju so vidni useki kjer je tekla lava, obrasli z gostim rastlinjem, s grmovjem in gozdom na ve\xc4\x8djih vi\xc5\xa1inah in vinogradi ni\xc5\xbeje. Vezuv se \xc5\xa1e vedno smatra za aktiven vulkan, \xc4\x8deprav na njegovo trenutno aktivnost ka\xc5\xbee samo para iz odprtin na dnu kraterja. Vezuv je stratovulkan na konvergentni meji kjer se afri\xc5\xa1ka plo\xc5\xa1\xc4\x8da spu\xc5\xa1\xc4\x8da pod evrazijsko tektonsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do. Goro sestavljajo plasti lave, vulkanskega pepela in plovca. Njihova mineralna sastava je spremenljiva, v splo\xc5\xa1nem pa je silikat in bogat s kalijem, s fonolitom proizvedenim v \xc4\x8dasu eksplozivnih izbruhov (npr. izbruh leta 1631 s popolnim stratigrafskim in petrografskim opisom: najprej je izbruhnil fonolit, nato tefritni fonolit in na koncu fonolitni tefrit).\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nVezuv je nastal kot posledica trka dveh tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, afri\xc5\xa1ke in evrazijske. Prva se podriva pod slednjo, globlje v zemljo. Ko so z vodo nasi\xc4\x8dene usedline oceanske afri\xc5\xa1ke plo\xc5\xa1\xc4\x8de potiskale v bolj tople globine znotraj planeta, je voda zavrela in zni\xc5\xbeala tali\xc5\xa1\xc4\x8de zgornjega pla\xc5\xa1\xc4\x8da dovolj, da je delno stopilo kamnine. Ker je magma manj gosta od trdne skale okoli nje, je bila potisnjena navzgor. Ko je na\xc5\xa1la \xc5\xa1ibko to\xc4\x8dko na Zemljinem povr\xc5\xa1ju, se je prebila in tako ustvaril vulkan._NEWLINE_Vulkan je eden izmed \xc5\xa1tevilnih, ki tvorijo kampanjski vulkanski lok. Drugi so Campi Flegrei, velika kaldera nekaj kilometrov severozahodno, Epomeo, 20 kilometrov zahodno na otoku Ischia, in ve\xc4\x8d podmorskih vulkanov na jugu. Lok tvori ju\xc5\xbeni konec ve\xc4\x8dje verige vulkanov, ki nastane po zgoraj opisanem postopku subdukcije in se razprostira severozahodno po dol\xc5\xbeini Italije vse do Monte Amiata v ju\xc5\xbeni Toskani. Vezuv je edini izbruhnil v novej\xc5\xa1i zgodovini, \xc4\x8deprav so nekateri bruhali v zadnjih nekaj sto letih. Mnogi so izumrli ali niso bruhali ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d let.\n_START_SECTION_\nIzbruh leta 79\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 79 je Vezuv izbruhnil v enem najbolj katastrofalnih in znamenitih izbruhov vseh \xc4\x8dasov. Zgodovinarji so o izbruhu izvedeli od pri\xc4\x8de o\xc4\x8dividca Plinija mlaj\xc5\xa1ega, rimskega upravitelja in pesnika, ki je izbruh datiral na 24. avgust, vendar novi dokazi ka\xc5\xbeejo, da bi se lahko ta izbruh zgodil 24. oktobra.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1i izbruhi\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 79 je vulkan \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat izbruhnil: leta 172, 203, 222, morda v 303, 379, 472, 512, 536, 685, 787, okoli 860, okoli 900, 968, 991, 999, 1006, 1037, 1049, okoli 1073, 1139, 1150, v letih 1270, 1347 in 1500 pa je morda pri\xc5\xa1lo do izbruhov. Vulkan je spet bruhal leta 1631, \xc5\xa1estkrat v 18. stoletju (vklju\xc4\x8dno leta 1779 in 1794), osemkrat v 19. stoletju (zlasti leta 1872) ter v letih 1906, 1929 in 1944. Izbruhov ni bilo od leta 1944 in noben po letu 79 ni bil tako velik ali uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d kot pompejski._NEWLINE_Izbruhi se mo\xc4\x8dno razlikujejo po resnosti, vendar so za njih zna\xc4\x8dilna eksplozivnost, ki so jo poimenovali plinijski izbruh po Pliniju mlaj\xc5\xa1em, rimskem piscu, ki je objavil podroben opis izbruha leta 79, vklju\xc4\x8dno s smrtjo svojega strica. Ob\xc4\x8dasno so bili izbruhi Vezuva tako veliki, da je celotno ju\xc5\xbeno Evropo ogrnil pepel; leta 472 in 1631 je pepel padel na Konstantinopel (sodobni Carigrad), oddaljen ve\xc4\x8d kot 1200 kilometrov. Nekajkrat od leta 1944 so plazovi v kraterju dvignili oblake prahu, kar je spro\xc5\xbeilo la\xc5\xbene alarme o izbruhu\n_START_SECTION_\nNarodni park\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje okoli Vezuva je bilo 5. junija 1995 uradno razgla\xc5\xa1eno za narodni park. Vrh Vezuva je odprt za obiskovalce in obstaja majhna mre\xc5\xbea poti okoli vulkana, ki jih vzdr\xc5\xbeuje uprava parka. Dostop je po cesti do vi\xc5\xa1ine 200 metrov (merjeno navpi\xc4\x8dno) pod vrhom, naprej je dostop le pe\xc5\xa1. S ceste proti kraterju je okoli vulkana speljana spiralna pot.\n_START_SECTION_\n"Funicul\xc3\xac, Funicul\xc3\xa0"\n_START_PARAGRAPH_\nPrva tirna vzpenja\xc4\x8da na Vezuv je bila odprta leta 1880. Kasneje je bila uni\xc4\x8dena zaradi izbruha marca 1944. Funicul\xc3\xac, Funicul\xc3\xa0, znana popevka v neapeljskem nare\xc4\x8dju na besedilo novinarja Peppina Turca, ki jo je uglasbil skladatelj Luigi Denza, spominja na to odprtje.'