b'\n_START_ARTICLE_\nStatisti\xc4\x8dne regije Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nStatisti\xc4\x8dne regije Slovenije so ena izmed teritorialnih ravni, za katere Statisti\xc4\x8dni urad RS zbira in izkazuje statisti\xc4\x8dne podatke. Regionalni podatki se uporabljajo za podporo regionalnemu razvoju, pri strokovnem na\xc4\x8drtovanju in merjenju u\xc4\x8dinkov regionalne politike ter za dru\xc5\xbebenogospodarske analize.\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dne regije 1995\n_START_PARAGRAPH_\nStatisti\xc4\x8dni urad RS je za izkazovanje statisti\xc4\x8dnih podatkov na regionalni ravni prevzel \xc4\x8dlenitev Slovenije na t. i. funkcionalne regije oziroma obmo\xc4\x8dja medob\xc4\x8dinskega sodelovanja in jih poimenoval statisti\xc4\x8dne regije. Te \xc4\x8dlenitve so bile narejene sredi sedemdesetih let 20. stoletja za potrebe regionalnega na\xc4\x8drtovanja in sodelovanja na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih.  Ker je bila prvotna regionalizacija narejena na podlagi analize gravitacijskih obmo\xc4\x8dij (zaposlitev, \xc5\xa1olanje, oskrba) v dvanajstih regionalnih in njim pripadajo\xc4\x8dih subregionalnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih, se je izkazala za razmeroma stabilno._NEWLINE_Od leta 1990 do 1994 je bilo v Sloveniji 62 ob\xc4\x8din, imenovanih tudi komune, povezanih v 12 medob\xc4\x8dinskih skupnosti. \xc5\xbde ime samo nakazuje, da so bile \xc5\xbee takrat te\xc5\xbenje po zdru\xc5\xbeevanju manj\xc5\xa1ih teritorialnih enot v ve\xc4\x8dja interesna obmo\xc4\x8dja. Konec leta 1994 je bila ob\xc4\x8dinska mre\xc5\xbea preoblikovana in ustanovljenih je bilo 147 ob\xc4\x8din. Razmeroma velike ob\xc4\x8dine \xe2\x80\x93 komune \xe2\x80\x93 so bile preoblikovane v manj\xc5\xa1e, imenovane tudi samoupravne lokalne skupnosti.  S tem je bilo prekinjeno izkazovanje statisti\xc4\x8dnih podatkov na ravni relativno velikih ob\xc4\x8din \xe2\x80\x93 komun  \xe2\x80\x93 za razmeroma dolge serije podatkov. Zato je bilo treba na vmesni ravni med ob\xc4\x8dinami in dr\xc5\xbeavo podatke v \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji meri pri\xc4\x8deti izkazovati tudi na ravni statisti\xc4\x8dnih regij.\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dne regije 1999\n_START_PARAGRAPH_\nStatisti\xc4\x8dni urad RS je leta 1995 uvedel statisti\xc4\x8dne regije in ohranil potek meja in poimenovanje po 12 medob\xc4\x8dinskih skupnostih. Njihova notranja \xc4\x8dlenitev je bila prilagojena 147 ob\xc4\x8dinam, pri \xc4\x8demer pa so se pojavila neujemanja v poteku mej med statisti\xc4\x8dnimi regijami in ob\xc4\x8dinami. Nekatere so po novih razmejitvah pripadale razli\xc4\x8dnim statisti\xc4\x8dnim regijam \xe2\x80\x93 najve\xc4\x8dje neskladje se je pojavilo pri ob\xc4\x8dini \xc5\xa0kocjan, ki jo je meja statisti\xc4\x8dne regije skoraj razpolavljala, manj\xc5\xa1a neskladja pa tudi v ob\xc4\x8dinah Trebnje in Zre\xc4\x8de. Statisti\xc4\x8dni urad RS je statisti\xc4\x8dne podatke, dostopne le na ravni ob\xc4\x8din, prikazoval v okviru samo ene statisti\xc4\x8dne regije \xe2\x80\x93 tiste, kamor je sodil prete\xc5\xbeni del ob\xc4\x8dine. Ko je bila leta 1998 ob\xc4\x8dinska mre\xc5\xbea vnovi\xc4\x8d preoblikovana (192 ob\xc4\x8din) so se neskladja med mejami statisti\xc4\x8dnih regij in ob\xc4\x8din \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala. Obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine Trebnje je bilo razdeljeno med tri statisti\xc4\x8dne regije.\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dne regije 2000\n_START_PARAGRAPH_\nVlada Republike Slovenije je leta 2000 sprejela Uredbo o standardni klasifikaciji teritorialnih enot \xe2\x80\x93 SKTE (Uradni list RS, \xc5\xa1t. 28/00). S to uredbo je bila predpisana sistematika \xc4\x8dlenitev ozemlja Slovenije na enajstih ravneh. S to uredbo so statisti\xc4\x8dne regije postale enote na ravni SKTE 3. Uredba o SKTE iz leta 2000 je potek meja statisti\xc4\x8dnih regij uskladila s potekom meja ob\xc4\x8din. Tako so bila odpravljena neskladja med mejami ob\xc4\x8din in mejami statisti\xc4\x8dnih regij. Statisti\xc4\x8dne regije so postale del hierarhi\xc4\x8dne \xc4\x8dlenitve ozemlja Slovenije in s tem je bila dose\xc5\xbeena mo\xc5\xbenost za zanesljivo zdru\xc5\xbeevanje statisti\xc4\x8dnih podatkov z ni\xc5\xbejih na vi\xc5\xa1je ravni. Poleg tega se je s to Uredbo znatno spremenil obseg dveh statisti\xc4\x8dnih regij: iz dotedanje osrednjeslovenske statisti\xc4\x8dne regije je bil izlo\xc4\x8den njen ju\xc5\xbeni del (ob\xc4\x8dine Ribnica, Ko\xc4\x8devje, Kostel, Sodra\xc5\xbeica, Lo\xc5\xa1ki Potok, Osilnica) in bil pripojen dotedanji dolenjski statisti\xc4\x8dni regiji; ta se je zato pove\xc4\x8dala in je dobila novo ime \xe2\x80\x93 jugovzhodna Slovenija.\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dne regije 2004\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2003 je bila kot orodje za izkazovanje evropsko primerljivih podatkov sprejeta in uveljavljena Uredba (ES) \xc5\xa1t. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statisti\xc4\x8dnih teritorialnih enot \xe2\x80\x93 NUTS (Common classification of territorial units for statistics). Uredba NUTS ureja teritorialno \xc4\x8dlenitev dr\xc5\xbeav na ravneh od NUTS 1 do NUTS 3. Za Slovenijo je uporaba te klasifikacije postala obvezna od 1. 5. 2004 dalje.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dne regije 2007\n_START_PARAGRAPH_\nKer Uredba NUTS tako ureja teritorialno razdelitev Slovenije na ravneh NUTS 1, NUTS 2 in NUTS 3, to pomeni, da so prve tri ravni uredbe SKTE iz leta 2000 urejene \xc5\xbee z Uredbo NUTS. Zato je bila v za\xc4\x8detku leta 2007 sprejeta nova Uredba o SKTE (Uradni list RS, \xc5\xa1t. 9/07). Uredba ureja le ravni od SKTE 4; to je od upravnih enot navzdol. Do tretje ravni pa temelji na klasifikaciji NUTS. Statisti\xc4\x8dne regije tako predstavljajo raven NUTS 3. Ve\xc4\x8dje spreminjanje obsega in \xc5\xa1tevila statisti\xc4\x8dnih regij oziroma NUTS 3 enot je v skladu z Uredbo NUTS mogo\xc4\x8de le vsaka tri leta \xe2\x80\x93 ob upo\xc5\xa1tevanju meril, ki dolo\xc4\x8dajo, koliko prebivalcev morajo imeti enote na posamezni ravni NUTS.\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dne regije 2015\n_START_PARAGRAPH_\n18. decembra 2013 je bila objavljena spremenjena Uredba o oblikovanju skupne klasifikacije statisti\xc4\x8dnih teritorialnih enot (NUTS). Uredba se glede po\xc5\xa1iljanja statisti\xc4\x8dnih podatkov Komisiji (Eurostatu) uporablja od 1. januarja 2015 dalje. Slovenija s spremenjeno uredbo uveljavlja naslednje spremembe: 1. Spremembo imen dveh statisti\xc4\x8dnih regij: - notranjsko-kra\xc5\xa1ka statisti\xc4\x8dna regija se preimenuje v primorsko-notranjsko, - spodnjeposavska statisti\xc4\x8dna regija se preimenuje v posavsko. 2. Spremembo mej \xc5\xa1tirih statisti\xc4\x8dnih regij: - savinjske, posavske, osrednjeslovenske, zasavske._NEWLINE_Pomurska, podravska, koro\xc5\xa1ka in obalno-kra\xc5\xa1ka regija niso imele nobenih prostorskih sprememb. _NEWLINE_Natan\xc4\x8dne informacije o spremembah med statisti\xc4\x8dnimi regijami so opisane\xc2\xa0 v Pojasnilih o spremembah obmo\xc4\x8dij statisti\xc4\x8dnih regij.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija teritorialnih enot\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clenitev teritorialnih enot v Republiki Sloveniji urejata nacionalni standard - Standardna klasifikacija teritorialnih enot (SKTE) - in skupna klasifikacija statisti\xc4\x8dnih teritorialnih enot v  Evropski uniji (NUTS). _NEWLINE_The Nomenclature of Territorial Units for Statistics, v nadaljnjem besedilu NUTS, je skupna evropska statisti\xc4\x8dna klasifikacija teritorialnih enot, ki je bila potrjena v parlamentu EU 26. maja 2003. Omenjeno klasifikacijo je vzpostavil Eurostat (statisti\xc4\x8dni urad Evropskih skupnosti), da bi tako zagotovil celovito in dosledno \xc4\x8dlenitev teritorialnih enot, potrebno za zbiranje, razvoj in usklajevanje regionalnih statistik v Evropski uniji._NEWLINE_Klasifikacija NUTS je zasnovana na treh na\xc4\x8delih:_NEWLINE_1. Klasifikacija NUTS daje prednost upravnim razdelitvam teritorija. Za razdelitev teritorija se najpogosteje uporabljajo normativna in analiti\xc4\x8dna merila. Normativne regije izra\xc5\xbeajo politi\xc4\x8dno voljo (velikost tovrstnih teritorialnih skupnosti je izra\xc5\xbeena s \xc5\xa1tevilom prebivalstva, ki je zmo\xc5\xbeno u\xc4\x8dinkovito in gospodarno re\xc5\xa1evati pomembna vpra\xc5\xa1anja, skladno z zgodovinskimi, kulturnimi in drugimi dejavniki). Analiti\xc4\x8dne regije (imenujejo jih tudi funkcionalne) so opredeljene skladno z analiti\xc4\x8dnimi zahtevami in povezujejo obmo\xc4\x8dja s skupnimi geografskimi (npr. enaka nadmorska vi\xc5\xa1ina, enak tip prsti) ali socialno-ekonomskimi zna\xc4\x8dilnostmi (homogenost ali komplementarnost regionalnih ekonomij). Klasifikacija NUTS, ki je bila vzpostavljena za statisti\xc4\x8dne namene, temelji na upravni (institucionalni) razdelitvi teritorialnih enot predvsem zaradi prakti\xc4\x8dnih razlogov (dosegljivost podatkov in uveljavljanje regionalnih politik)._NEWLINE_2. Klasifikacija NUTS daje prednost regionalnim enotam splo\xc5\xa1nega zna\xc4\x8daja. V nekaterih dr\xc5\xbeavah \xc4\x8dlanicah Evropske unije se uporablja tudi \xc4\x8dlenitev na posebne teritorialne enote, ki jih v enoto povezuje posebna dejavnost (tak primer so rudarske regije, kmetijske regije, zaposlitvene regije)._NEWLINE_3. Klasifikacija NUTS je hierarhi\xc4\x8dno razdeljena na tri ravni. Ker klasifikacija NUTS temelji na hierarhi\xc4\x8dni \xc4\x8dlenitvi, se ozemlja dr\xc5\xbeav delijo na hierarhi\xc4\x8dne ravni; na prvi ravni so enote ravni NUTS 1, te se nadalje \xc4\x8dlenijo na enote ravni NUTS 2, na tretji ravni pa so enote ravni NUTS 3. Dr\xc5\xbeave morajo pri razdelitvi svojega ozemlja na enote NUTS upo\xc5\xa1tevati normativna merila (\xc5\xa1tevilo prebivalcev), ki so dolo\xc4\x8dena v uredbi o NUTS. To pomeni, da ni nujno, da vsaka dr\xc5\xbeava uporabi vse tri ravni hierarhi\xc4\x8dne razdelitve. Luksemburg je npr. dr\xc5\xbeava, katere celotno ozemlje predstavlja tako enoto na ravni NUTS 1 kot tudi na ravneh NUTS 2 in NUTS 3._NEWLINE_Kriterije za \xc5\xa1tevilo in velikost regij na vseh ravneh, med drugim tudi na ravni NUTS 3 (statisti\xc4\x8dne regije), dolo\xc4\x8da Uredba o NUTS (\xc5\xa1t. 1059/2003), ki je bila dopolnjena leta 2005. Dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice EU so po enotnih kriterijih teritorialno \xc4\x8dlenjene na treh ravneh:_NEWLINE_NUTS 1 (v primeru Slovenije je to celotna dr\xc5\xbeava),_NEWLINE_NUTS 2 (v primeru Slovenije: kohezijski regiji Vzhodna in Zahodna Slovenija),_NEWLINE_NUTS 3 (v primeru Slovenije: 12 statisti\xc4\x8dnih regij)._NEWLINE_Standardna klasifikacija teritorialnih enot (SKTE) je obvezen nacionalni standard, ki se uporablja pri evidentiranju, zbiranju, obdelovanju, analiziranju, posredovanju in izkazovanju podatkov o teritorialni razdelitvi Republike Slovenije. SKTE se uporablja v podporo razvoju, pri strokovnem na\xc4\x8drtovanju in merjenju u\xc4\x8dinkov politike, za socioekonomske analize, izobra\xc5\xbeevanje ter informiranje \xc5\xa1ir\xc5\xa1e javnosti._NEWLINE_SKTE do tretje ravni temelji na klasifikaciji, ki jo dolo\xc4\x8da Uredba NUTS, od \xc4\x8detrte ravni dalje pa se ozemlje za potrebe statistike \xc4\x8dleni \xc5\xa1e na pet ni\xc5\xbejih ravni:_NEWLINE_SKTE 4 upravne enote, SKTE 5 ob\xc4\x8dine, SKTE 6 krajevne skupnosti, va\xc5\xa1ke skupnosti in \xc4\x8detrtne skupnosti, SKTE 7 naselja, SKTE 8 prostorski okoli\xc5\xa1i._NEWLINE_SKTE temelji pa na Uredbi o standardni klasifikaciji teritorialnih enot (Ur. l. RS, \xc5\xa1t. 9/2007). _NEWLINE_Podrobna pojasnila sprememb prostorskih enot najdemo v dokumentih:_NEWLINE_Spremembah obmo\xc4\x8dij kohezijskih regij _NEWLINE_Spremembah obmo\xc4\x8dij statisti\xc4\x8dnih regij_NEWLINE_Spremembah obmo\xc4\x8dij ob\xc4\x8din_NEWLINE_Pojasnilih o spremembah naselij\n_START_SECTION_\nProdukti statisti\xc4\x8dnega urada Republike Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nStatisti\xc4\x8dni urad RS regionalne podatke objavlja v razli\xc4\x8dnih oblikah. Podatki na regionalni ravni so lahko pomembna podpora na\xc4\x8drtovanju, usmerjanju in spremljanju regionalnega razvoja. Hkrati so statisti\xc4\x8dni podatki, ki so ume\xc5\xa1\xc4\x8deni v prostor, zanimivi tudi za \xc5\xa1ir\xc5\xa1i krog uporabnikov, saj lahko med njimi vsakdo najde tiste in take, ki so uporabni prav zanj, za njegovo regijo. Podatki za statisti\xc4\x8dne regije so uporabnikom dostopni v tiskani obliki v publikaciji Slovenske regije v \xc5\xa1tevilkah oziroma v interaktivni vizualni obliki v aplikaciji Slovenske regije in ob\xc4\x8dine v \xc5\xa1tevilkah. Slednji skozi preprosto navigacijo omogo\xc4\x8da prikaz izbranih podatkov in kazalnikov po statisti\xc4\x8dnih regijah in ob\xc4\x8dinah, praviloma v dalj\xc5\xa1ih \xc4\x8dasovnih vrstah. Pri izbrani vsebini se lahko spreminja teritorialna raven prikaza (statisti\xc4\x8dne regije ali ob\xc4\x8dine) in leto, na katerega se podatki nana\xc5\xa1ajo za vsa tematska podro\xc4\x8dja. Interaktivna spletna apliacija STAGE pa omogo\xc4\x8da prikazovanje statisti\xc4\x8dnih podatkov po izbranih prostorskih enotah v kombinaciji z razli\xc4\x8dnimi kartografskimi podlagami iz orodja Google Maps. Tu lahko izdelamo prostorske poizvedbe na razli\xc4\x8dnih prostorskih enotah in \xc4\x8dasovnih serijah, si ogledamo kako se dolo\xc4\x8den pojav v prostoru s \xc4\x8dasom spreminja, primerjamo pojav v dveh razli\xc4\x8dnih ob\xc4\x8dinah/regijah ali izdelamo lastno karto. Omogo\xc4\x8da tudi podatkovni izvoz ali vgnezdenje (embed) izdelane karte v (spletne) dokumente. _NEWLINE_Tematske karte so naslednja oblika prikazovanja statisti\xc4\x8dnih podatkov, kjer so kazalniki za razli\xc4\x8dna vsebinska podro\xc4\x8dja predstavljeni v obliki slike in sicer na nivoju ob\xc4\x8din in statisti\xc4\x8dnih regij. Regionalne podatke pa je mo\xc4\x8d najti tudi v podatkovni bazi Statisti\xc4\x8dnega urada RS z nazivom SI-STAT.\n_START_SECTION_\nIzbrani podatki po statisti\xc4\x8dnih regijah, 2016\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d prebivalcev Slovenije je \xc5\xbeivelo v osrednjeslovenski statisti\xc4\x8dni regiji, to je vsak \xc4\x8detrti. Osrednjeslovenska regija je bila z 231 preb/km\xc2\xb2 hkrati najgosteje poseljena slovenska regija. Dejstvo je, da se prebivalstvo Slovenije stara. Povpre\xc4\x8dna starost je bila 42,9 leta in le v \xc5\xa1tirih regijah je bila ni\xc5\xbeja od slovenskega povpre\xc4\x8dja. Najvi\xc5\xa1jo povpre\xc4\x8dno starost je imela pomurska statisti\xc4\x8dna regija in sicer 44,5 leta, najni\xc5\xbejo pa osrednjeslovenska regija, 41,5 leta. V Sloveniji smo \xc5\xbeiveli v skoraj 860.000 stanovanjih, od tega jih je nekaj ve\xc4\x8d kot polovica zgrajenih v obdobju od leta 1961 do 1990. Najve\xc4\x8d stanovanj na 1.000 prebivalcev se je nahajalo v obalno-kra\xc5\xa1ki regiji, in sicer 498._NEWLINE_V Sloveniji je bilo registriranih skoraj 1,1 milijona osebnih avtomobilov, torej sta si v povpre\xc4\x8dju en osebni avtomobil delila manj kot dva prebivalca Slovenije. Najve\xc4\x8d avtomobilov na 1.000 prebivalcev je bilo v gori\xc5\xa1ki regiji- 589, in prav tu so se vozili s povpre\xc4\x8dno najstarej\xc5\xa1imi avtomobili, starimi 11,1 leta. \xc2\xa0 _NEWLINE_Najve\xc4\x8d turisti\xc4\x8dnih preno\xc4\x8ditev je bilo zabele\xc5\xbeenih v obalno-kra\xc5\xa1ki regiji, okrog 21\xc2\xa0%. \xc5\xbde od leta 2000 dalje v Sloveniji ve\xc4\x8d preno\xc4\x8ditev ustvarijo tuji kot doma\xc4\x8di turisti, in sicer je dele\xc5\xbe tujih turistov najvi\xc5\xa1ji v osrednjeslovenski regiji, kjer ustvarijo 94% preno\xc4\x8ditev. Doma\xc4\x8di turisti so najve\xc4\x8d preno\xc4\x8ditev ustvarili v obalno-kra\xc5\xa1ki regiji in sicer 41\xc2\xa0%. _NEWLINE_Lo\xc4\x8deno smo zbrali 67\xc2\xa0% komunalnih odpadkov, kar je pribli\xc5\xbeno 6 krat ve\xc4\x8d kot pred desetimi leti (2004 = 11\xc2\xa0%). Najve\xc4\x8d, 74\xc2\xa0% komunalnih odpadkov so lo\xc4\x8deno zbrali v gorenjski regiji. Najmanj komunalnih odpadkov na prebivalca je ustvarila zasavska regija in sicer 329 kg/prebivalca, kar je 150 kg manj od slovenskega povpre\xc4\x8dja. Najve\xc4\x8d investicij v varstvo okolja, 46\xc2\xa0%, je bilo namenjenih osrednjeslovenski regiji, zgolj 0,4\xc2\xa0% pa primorsko-notranjski regiji._NEWLINE_Najve\xc4\x8d delovnih migrantov, ki so delali zunaj regije prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da, je bilo v zasavski regiji, 52\xc2\xa0%. Najmanj delovnih migrantov je bilo v osrednjeslovenski regiji, 9\xc2\xa0%. Najve\xc4\x8d delovnih migrantov se je v osrednjeslovensko regijo pripeljalo iz gorenjske regije, pribli\xc5\xbeno 20.200. Osrednjeslovenska regija je imela najvi\xc5\xa1jo povpre\xc4\x8dno neto pla\xc4\x8do glede na regijo delovnega mesta. Ta je bila  9\xc2\xa0% vi\xc5\xa1ja od slovenskega povpre\xc4\x8dja. Najni\xc5\xbejo povpre\xc4\x8dno neto pla\xc4\x8do so prejemali v primorsko-notranjski regiji in sicer je ta bila10\xc2\xa0% ni\xc5\xbeja od slovenskega povpre\xc4\x8dja. \xc2\xa0Osrednjeslovenska regija je ustvarila 37\xc2\xa0% nacionalnega bruto doma\xc4\x8dega proizvoda oz. ve\xc4\x8d kot 27.600 EUR na prebivalca in toliko kot pomurska in notranjsko-kra\xc5\xa1ka regija skupaj.'