b'\n_START_ARTICLE_\nMegla\n_START_PARAGRAPH_\nMegl\xc3\xa0 (in m\xc3\xa8gla tudi megla) je oblak v dotiku s tlemi. Pojavi se, ko vlaga izhlapeva s povr\xc5\xa1ine zemlje. Ker se izhlapljena vlaga dviguje, se ohlaja in kondenzira v znan pojav megle. Megla se od oblakov razlikuje le v tem, da se dotika Zemljine povr\xc5\xa1ine, oblaki pa ne. Lahko nastane na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov, kar je odvisno od tega kako se pojavi hlajenje, ki je povzro\xc4\x8dilo kondenzacijo._NEWLINE_Vse vrste megle nastanejo, ko relativna vla\xc5\xbenost dose\xc5\xbee 100\xc2\xa0% in temperatura zraka pade pod rosi\xc5\xa1\xc4\x8de. Ohlajeni vla\xc5\xbeni zrak se pomika navzdol in vodna para kondenzira.\n_START_SECTION_\nRadiacijska megla\n_START_PARAGRAPH_\nRadiacijska megla nastaja pri ohlajanju zemeljske povr\xc5\xa1ine in najni\xc5\xbejih plasti zraka, ki se dotikajo zemeljske povr\xc5\xa1ine. Tak\xc5\xa1na megla nastaja navadno pono\xc4\x8di v tihem in jasnem vremenu, ko je sevanje zemeljske povr\xc5\xa1ine mo\xc4\x8dno. Radiacijska megla nastaja navadno v ni\xc5\xbeinah, kotlinah in dolinah, pa tudi nad mo\xc4\x8dvirnimi predeli. Ko se zrak ohladi pod rosi\xc5\xa1\xc4\x8de, nastane radiacijska megla. Za nastanek te megle je poleg potrebne koli\xc4\x8dine vodne pare potrebno tudi dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1tevilo kondenzacijskih jeder, ki so v velikih mno\xc5\xbeinah zlasti na industrijskih podro\xc4\x8djih. Za pojav te megle je pomembno tudi, da zrak miruje.\n_START_SECTION_\nAdvekcijska megla\n_START_PARAGRAPH_\nAdvekcijska megla nastaja pri gibanju zra\xc4\x8dnih mas v vodoravni smeri in je posledica drsenja toplega in vla\xc5\xbenega zraka nad hladno podlago. Temperatura zraka se zaradi tega dotika zni\xc5\xbea do rosi\xc5\xa1\xc4\x8da in tako se vodna para v ohlajenem zraku kondenzira. V na\xc5\xa1em Primorju se pojavlja zlasti pozimi v dneh, ko ni burje pri prehodu toplega in vla\xc5\xbenega zraka z morja na kopno, ki je mo\xc4\x8dno ohlajeno ali pa pokrito s sne\xc5\xbeno odejo.\n_START_SECTION_\nParna megla\n_START_PARAGRAPH_\nParna megla je zelo lokalizirana oblika megle in je posledica drsenja hladenega zraka \xc4\x8dez veliko toplej\xc5\xa1o povr\xc5\xa1ino vode ali mo\xc4\x8dvirnega terena. Vodni hlapi hitro izhlapevajo in ko temperatura dose\xc5\xbee rosi\xc5\xa1\xc4\x8de, se pojavi kondenzacija in s tem tudi megla. Taka vrsta megle se najve\xc4\x8dkrat pojavlja v polarnih obmo\xc4\x8djih, okoli globokih in velikih jezer v pozni jeseni in zgodnji zimi. Pogosto povzro\xc4\x8di ledeno meglo in v\xc4\x8dasih tudi slano.\n_START_SECTION_\nFrontna megla\n_START_PARAGRAPH_\nFrontna megla (tudi precipitacijska megla) nastaja ob frontah (ve\xc4\x8dinoma pred toplo fronto), kjer pada sorazmerno topel de\xc5\xbe skozi hladne zra\xc4\x8dne plasti. De\xc5\xbene kapljice na poti do tal izhlapevajo, vodna para pa se takoj spet kondenzira.\n_START_SECTION_\nPobo\xc4\x8dna megla\n_START_PARAGRAPH_\nPobo\xc4\x8dna megla nastane, kot posledica prisilnega dviganja zraka po pobo\xc4\x8dju. Ko se zrak dviga, se ohlaja, in ko temperatura dose\xc5\xbee rosi\xc5\xa1\xc4\x8de, se pojavi kondenzacija in s tem tudi megla. Ta vrsta megle pogosto povzro\xc4\x8di zmrzovalno meglo na gorskih vrhovih.\n_START_SECTION_\nDolinska megla\n_START_PARAGRAPH_\nDolinska megla nastaja pogosto pozimi v gorskih dolinah. Je posledica temperaturne inverzije, ki jo povzro\xc4\x8da te\xc5\xbeji mrzel zrak, ki se zadr\xc5\xbeuje v dolinah in nad njim \xc4\x8dez gore prehaja toplej\xc5\xa1i zrak. To je pravzaprav radiacijska megla utesnjena z lokalno topografijo. V hladnih razmerah se lahko zadr\xc5\xbeuje ve\xc4\x8d dni.\n_START_SECTION_\nLedena megla\n_START_PARAGRAPH_\nLedena megla je katerakoli vrsta megla, kjer kapljice zamrznejo v zelo majhne kristale ledu. Obi\xc4\x8dajno so za nastanek te megle potrebne temperature pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Zato je ta megla obi\xc4\x8dajna le na podro\xc4\x8dju Arktike ali Antarktike.\n_START_SECTION_\nZmrzovalna megla\n_START_PARAGRAPH_\nZmrzovalna megla nastane, ko megla, sestavljena in kapljic, zmrzne na povr\xc5\xa1ini. Tako se oblikuje belo ledeno ivje. Obi\xc4\x8dajno se ta megla pojavi na gorskih vrhovih izpostavljenih nizkim oblakom. Pravzaprav je podobna zamrzujo\xc4\x8dim de\xc5\xbeevnim kapljicam, in je v bistvu enaka ledu, ki nastaja v zmrzovalniku, ki nima funkcije samodejnega odtaljevanja.\n_START_SECTION_\nUmetna megla\n_START_PARAGRAPH_\nUmetna megla je narejena z razli\xc4\x8dnimi kemi\xc4\x8dnimi sredstvi in se uporablja v filmski industriji, na glasbenih prireditvah, v diskotekah. Namenjena je ustvarjanju vzdu\xc5\xa1ja, maskiranju scenskih elementov in protagonistov.'