b'\n_START_ARTICLE_\nBaltski Veneti\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ki viri\n_START_PARAGRAPH_\nNovej\xc5\xa1e raziskave (npr. poljskega znanstvenika Jerzyja Okulicza; Pleterski 1995: 541) Venete povezujejo s pomorjansko arheolo\xc5\xa1ko kulturo in kulturo zvon\xc4\x8dastih grobov. O njihovi jezikovni dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini je mo\xc5\xbeno sklepati na podlagi predslovanskih re\xc4\x8dnih imen v pore\xc4\x8djih rek Visle in Odre (o primerih glej Go\xc5\x82\xc4\x85b 1992: 263-267)._NEWLINE_Proti koncu 3. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. se del prebivalstva pomorjanske kulture zvon\xc4\x8dastih grobov preseli proti vzhodu, v obmo\xc4\x8dje Baltoslovanov. Omenjena selitev je arheolo\xc5\xa1ko dokazana ter je \xc4\x8dasovno in prostorsko povezana s selitvami Germanov proti jugovzhodu._NEWLINE_Okoli leta 200 pr. n. \xc5\xa1t. se na obmo\xc4\x8djih pripjatskega Polesja ter zgornjega in srednjega Dnjepra pojavi zarubinska arheolo\xc5\xa1ka kultura, ki velja za za\xc4\x8detek Slovanov in traja nekako do 2. stoletja n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Jezikovno najbli\xc5\xbeji sorodniki Slovanov so Balti. Oboji- Slovani in Balti- imajo skupne prednike, Baltoslovane, ki so v 1. tiso\xc4\x8dletju pred n. \xc5\xa1t. naseljevali \xc5\xa1ir\xc5\xa1e podro\xc4\x8dje Belorusije, severne in severozahodne Ukrajine ter zahodne Rusije. Zarubinska kultura je nastala na ju\xc5\xbenem obrobju tega podro\xc4\x8dja. Arheolo\xc5\xa1ko gradivo njenih najzgodnej\xc5\xa1ih stopenj ka\xc5\xbee, da je nastala kot zlitje lastnosti krajevne milogradske kulture (ki pripada starej\xc5\xa1emu baltoslovanskemu jedru) in tuje, pomorjanske kulture zvon\xc4\x8dastih grobov (katere mo\xc5\xbeni nosilci so Veneti), izpri\xc4\x8dane pa so tudi lastnosti skitske in germanske jastorfske kulture. Priselitev Venetov v ju\xc5\xbeni del obmo\xc4\x8dja Baltoslovanov je verjeten vzrok za postopno oblikovanje novega ljudstva Slovanov, ki se je lo\xc4\x8dilo od predhodne baltoslovanske skupnosti. Na etnogenezo Slovanov so sicer poleg Venetov vplivala tudi germanska in iranska ljudstva.\n_START_SECTION_\nRazmerje med Veneti in Slovani\n_START_PARAGRAPH_\nVzrok, zakaj so Germani Slovane od najzgodnej\xc5\xa1ih stikov imenovali Veneti, gre iskati v dejstvu, da so ob selitvah na jugovzhod najprej pri\xc5\xa1li v kulturni stik z Veneti, nato pa so to ime prenesli na Slovane, ki so vsaj delno asimilirali Venete in kasneje poselili njihovo ozemlje. Slovani sicer sami sebe nikoli niso imenovali Veneti, temve\xc4\x8d so jih tako imenovali zgolj njihovi germanski sosedje. \xc4\x8ce dr\xc5\xbei domneva, da je etnonim Slovani izpeljan iz *slovo (beseda), potem so Slovani sami sebe razlikovali po tem, da je bil njihov jezik druga\xc4\x8den od sosednjih in zato temelj njihove identitete (Pleterski 1995: 540-541, 547-548).\n_START_SECTION_\nPisni viri\n_START_PARAGRAPH_\nV pisnih virih se ime Veneti za\xc4\x8dne pojavljati v 1. stoletju n. \xc5\xa1t. Prvi ga omenja rimski pisec Plinij starej\xc5\xa1i v delu Historia naturalis (Liber IV: 96-97), ki navaja, da de\xc5\xbeelo Aeningio do reke Visle naseljujejo Sarmatski Venedi, Sciri in Hirri. Tacit v delu Germania (46) omenja Venede skupaj z ljudstvoma Peucini in Fenni, strokovnjaki pa (s pridr\xc5\xbeki) dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo mo\xc5\xbenost ume\xc5\xa1\xc4\x8danja Tacitovih Venedov v obmo\xc4\x8dje zarubinske kulture. V 2. stoletju Venete z imenom Ouenedai omenja Ptolemej v delu De Geographia (III 5. 21.). Ume\xc5\xa1\xc4\x8da jih ob Baltik, na obmo\xc4\x8dju zarubinske kulture pa so v njegovih pri\xc4\x8devanjih omenjeni Stauanoi, kar je mo\xc5\xbeno prepoznati kot prvo zgodovinsko omembo Slovanov (o pomislekih in nadaljnji literaturi glej Pleterski 1995: 547). Zgodovinski dokument Tabula Peutingeriana (2. do 4. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.) lo\xc4\x8deno omenja ljudstvi Venedi in Venadi Sarmatae; prvi so ume\xc5\xa1\xc4\x8deni blizu delte Donave, drugi pa severno od Karpatov, na obmo\xc4\x8dje ju\xc5\xbene Poljske (Pleterski 1995: 541, 547-548; Go\xc5\x82\xc4\x85b 1992: 287-290, 295-296)._NEWLINE_Prvi vir, v katerem se venetsko ime izrecno nana\xc5\xa1a na Slovane, je pri\xc4\x8devanje gotskega pisca Jordanesa, ki leta 551 v delu Getica (30-35) omenja, da \xc5\xbeivi veliko ljudstvo Venethov, katerih ime se med razli\xc4\x8dnimi rodovi in kraji spreminja, v glavnem pa se imenujejo Sclaveni in Anti. Jordanes navaja, da Sclaveni prebivajo od mesta Novietunum ob spodnji Donavi (danes Isaccea v Romuniji) in mursianskega jezera do Dnjestra in na severu do Visle, Anti, ki so najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i med njimi, pa od Dnjestra do Dnjepra. Njegova pri\xc4\x8devanja sovpadajo s \xc4\x8dasom, ko so Slovani vdirali na Balkan in v Gr\xc4\x8dijo. \xc5\xa0irjenje Slovanov v tem obdobju izpri\xc4\x8duje kompleks pra\xc5\xa1ke, penkivske in kolo\xc4\x8dinske arheolo\xc5\xa1ke kulture (Mallory 1989: 76-78; glej tudi Jordanes: Getica 119).'