b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Schmoranzer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV Ljubljani je obiskoval gimnazijo med letoma 1873 in 1877, nato u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je maturiral leta 1881 in leta 1883 opravil usposobljevalni izpit. Nato je od\xc5\xa1el v Gradec, kjer se je usposobil za u\xc4\x8ditelja risanja na obrtno-nadaljevalnih \xc5\xa1olah, po treh letih umetnoobrtne \xc5\xa1ole na Dunaju pa za pouk na srednjih \xc5\xa1olah. Leta 1896 je v Mariboru opravil me\xc5\xa1\xc4\x8dansko\xc5\xa1olski izpit iz matematike, tehnike, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_U\xc4\x8dil je v \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku, Velikih La\xc5\xa1\xc4\x8dah in Celju, kjer je pou\xc4\x8deval risanje na obeh gimnazijah. Nato je bil okrajni \xc5\xa1olski nadzornik v Mariboru. Za u\xc4\x8ditelje in u\xc4\x8diteljske pripravnike je prirejal te\xc4\x8daje v Celju, Mariboru in Splitu, leta 1910 je postal kljub mo\xc4\x8dnemu nasprotovanju Nemcev vadni\xc5\xa1ki, leta 1913 pa glavni u\xc4\x8ditelj z naslovom profesor na dr\xc5\xbeavnem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du v Mariboru, a je zaradi \xc5\xa1ibkega zdravja konec leta stopil v pokoj._NEWLINE_Preselil se je k sestri na ju\xc5\xbeno Tirolsko v Eppan. Po razpadu Avstro-ogrske se je brez uspeha odzval v tujini \xc5\xbeive\xc4\x8dim rojakom naslovljenemu pozivu Narodne vlade za Slovenijo za slu\xc5\xbebovanje v domovini. Zato je ostal na Tirolskem: pri svaku lekarnarju se je do samostojnosti izu\xc4\x8dil v tej stroki; uspe\xc5\xa1no se je ukvarjal z arheologijo, zlasti se je uveljavil med strokovnjaki kot odli\xc4\x8den poznavalec gob. Bil je tudi zaveden Slovenec._NEWLINE_Pisal je pegago\xc5\xa1ke, arheolo\xc5\xa1ke in prirodpisne razprave in \xc4\x8dlanke. V dobrem desetletju je naredil \xc4\x8dez 4000 mikroskopskih preparatov gobjih trosov. To zbirko in svojo (ve\xc4\x8dinoma mikolo\xc5\xa1ko) knji\xc5\xbenico je zapustil ljubljanski univerzi. Po njem so imenovali tri vrste gob.'