b"\n_START_ARTICLE_\nMiroslav Vilhar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMiroslav Vilhar se je rodil 7. septembra 1818 v Zgornji Planini pri Rakeku. V mati\xc4\x8dno knjigo je bil vpisan kot Freidrich Karl Wilicher; kasneje je ime poslovenil._NEWLINE_Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Postojni, gimnazijo v \xc5\xa0t. Pavlu na Koro\xc5\xa1kem, v Ljubljani pa licej in filozofijo. Po kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli se je vpisal na pravo v Gradcu in pozneje na Dunaju. Pred koncem \xc5\xa1tudija ga je o\xc4\x8de poklical domov zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav. \xc5\xbde v Gradcu se je Miroslav pesni\xc5\xa1ko in glasbeno udejstvoval, vendar v nem\xc5\xa1kem jeziku; svoja prva dela je v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini izdal leta 1842 in jih posvetil gra\xc5\xa1kim pravnikom. 1843 se je vrnil v doma\xc4\x8de kraje in se poro\xc4\x8dil z Jo\xc5\xbeefo Dejakovo iz Seno\xc5\xbee\xc4\x8d. \xc5\xbdivela sta na Kalcu in imela devet otrok: Evgena (1845\xe2\x80\x931878), Alfonza (1846\xe2\x80\x931861), Jo\xc5\xbeefo (1847), Frideriko (1849\xe2\x80\x931851), Karolino (1849\xe2\x80\x931886), Franca Serafina (1852\xe2\x80\x931928), Julija (1853), Viljemino (1857) in Ivano (1858\xe2\x80\x931877). Ob vrnitvi domov je v dru\xc5\xbebi narodno zavednih prijateljev spoznal, kaj je njegova narodnost in njegova naloga. Za\xc4\x8del se je na\xc4\x8drtno u\xc4\x8diti slovenskega jezika, kar je kmalu prineslo njegovo prvo slovensko pesem Pred\xc4\x8dutki v Novicah 1845. Objavljal in sodeloval je pri vseh takrat vodilnih \xc4\x8dasopisih (Novice, Slovenski glasnik) s podpisom Miroslav; pisal pa je tudi o aktualnih dogodkih v doma\xc4\x8dih krajih v dopisih Iz Kalca. Fran Levstik je leta 1858 pri\xc5\xa1el na Kalec za doma\xc4\x8dega u\xc4\x8ditelja Vilharjevim otrokom. \xc4\x8ceprav je Vilhar rad dajal svoje pesmi Levstiku v branje, pa ni rad sli\xc5\xa1al ostre kritike, ki mu jo je namenil Levstik. Vilharjeve pesmi so se redno pojavljale na \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kih prireditvah, tudi Vilhar sam se jih je udele\xc5\xbeeval, ko se je preselil z dru\xc5\xbeino v Ljubljano leta 1861 zaradi \xc5\xa1olanja otrok in politi\xc4\x8dnega udejstvovanja. 21. marca 1861 je bil izvoljen za de\xc5\xbeelnega poslanca. Vendar ni bil posebej nadarjen za politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje, saj se je \xc5\xbee na prvi seji 8. aprila zameril naprednjakom, ko je v diskusiji o Tomanovem predlogu o sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini kot debatnem jeziku podprl nem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Vilhar je odtlej zvesto podpiral slovensko stranko. \xc4\x8citalnice so potrebovale preproste in zabavne igre, zato jih je zalagal z lastnimi igrami in prevodi. 2. januarja 1863 je za\xc4\x8del z izdajanjem prvega slovenskega politi\xc4\x8dnega lista Naprej. Vilhar je za sodelavca povabil ravno Levstika, ki je bil nato urednik in dejanski vodja, Vilhar je bil izdajatelj in formalni urednik. Kmalu si je Naprej pri avstrijskih oblasteh prislu\xc5\xbeil \xc4\x8drno piko zaradi dveh \xc4\x8dlankov: Misli o sedanjih narodnih mejah (napisal ga je Pleter\xc5\xa1nik z Levstikovo pomo\xc4\x8djo) ter Levstikov Kaj se nekaterim zdi ravnopravnost (povod za \xc4\x8dlanek je bila zavrnjena pro\xc5\xa1nja \xc5\xbeupanov ljubljanske okolice za slovensko uradno dopisovanje). To je bilo povod za prenehanje izdajanja \xc4\x8dasopisa, zadnja, 78., \xc5\xa1tevilka je iz\xc5\xa1la 20. septembra. Vilhar je bil obsojen na 6 tednov je\xc4\x8de na \xc5\xbdabjaku; med prestajanjem kazni so nastale pesmi in politi\xc4\x8dni epigrami v zbirki \xc5\xbdabjanke (Zagreb, 1865). _NEWLINE_V letu 1865 se je kon\xc4\x8dalo tudi njegovo ustvarjanje na glasbenem podro\xc4\x8dju. Po prestani kazni se je z dru\xc5\xbeino vrnil na Kalec in njegovo vseslovensko delovanje je bilo osiroma\xc5\xa1eno, vendar pa je dru\xc5\xbeabno \xc5\xbeivljenje na Kalcu o\xc5\xbeivelo: znova je bil grad zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de notranjskih rodoljubov, ki jih je gospodar navdu\xc5\xa1eval s pesmimi in napevi. Sedaj je bolj ustvarjal na leposlovnem podro\xc4\x8dju, kjer je pokazal svojo ob\xc4\x8dutljivost na dane razmere, saj je hitro in pravilno odreagiral na potrebe takratnega slovenskega kulturnega \xc5\xbeivljenja: pisal in prirejal je odrska dela. V letih pred smrtjo se je ukvarjal s sinom Franom Serafinom, ki je kasneje postal dober skladatelj. 9. maja 1969 je Vilhar s somi\xc5\xa1ljeniki in prijatelji organiziral tabor na Kalcu, prvi tabor na Notranjskem. \xc5\xbde takrat je bil Vilhar precej bolan in je 6. avgusta 1871 umrl zaradi nenadne otekline. Pokopan je v Kne\xc5\xbeaku v grobnici Vilharjevih.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPisal je domoljubne, ljubezenske in dru\xc5\xbeabne popevke, ki naj bi_NEWLINE_literaturo povezale s politi\xc4\x8dnim in dru\xc5\xa1tvenim dogajanjem. Za\xc4\x8detki njegovega_NEWLINE_ustvarjanja so v nem\xc5\xa1ki pokrajinski popevki, ki pa jo je zapustil, ko se je_NEWLINE_navdu\xc5\xa1il za slovenski narodni prerod. Od tedaj je prevajal v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, sam_NEWLINE_sestavljal tak\xc5\xa1ne popevke in jim tudi sam skladal napeve (po klasicisti\xc4\x8dnem_NEWLINE_ljudskem vzoru). Njegove igre so nastajale predvsem z namenom, da bi jih uprizarjali_NEWLINE_na \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kih odrih; bile so preproste, temeljile so na zna\xc4\x8dajski, situacijski_NEWLINE_in besedni komiki ter povzdigovale slovenstvo._NEWLINE_Njegova pesni\xc5\xa1ka_NEWLINE_zbirka Pesmi Miroslava Vilharja ka\xc5\xbee, da glede tematike Vilhar ni_NEWLINE_posebno raznolik, zato se lahko teme njegovih lirskih pesmi razdeli v dve_NEWLINE_kategoriji. Prva je narodnozavedna oziroma narodnoprebudna (hvali slovensko_NEWLINE_pokrajino, ljudi ipd.). Druga je romanti\xc4\x8dna tematika, tj. izra\xc5\xbeanje do\xc5\xbeivetij_NEWLINE_iz narave, do\xc5\xbeivljanje boga, ljubezni in svojega lastnega pesni\xc5\xa1kega_NEWLINE_ustvarjanja. Vse to pa je oblikoval v ljudske \xc5\xa1tirivrsti\xc4\x8dne kitice z verzi, ki_NEWLINE_so izhajali iz ljudskega verza (alpska posko\xc4\x8dnica, romarska in ambrozijanska_NEWLINE_kitica). Tematiki je Vilhar marsikje prepletel. Prevladujejo pesmi o naravi:_NEWLINE_Vilhar jo dojema kot idealno \xc5\xbeivljenjsko stanje, za avtorja je to cilj_NEWLINE_njegovega hrepenenja \xe2\x80\x93 da bi bil tudi on sam v tak\xc5\xa1nem so\xc5\xbeitju s svojo \xc2\xbbvrsto\xc2\xab_NEWLINE_kot so bitja v naravi. V ljubezenskih pesmih prevladuje nesre\xc4\x8dna romanti\xc4\x8dna_NEWLINE_ljubezen, prisotna je pa tudi ljubezen do dru\xc5\xbeine, dr\xc5\xbeave in njegove umetnosti._NEWLINE_Kaj je bilo pesniku v \xc5\xbeivljenju najpomembnej\xc5\xa1e, je najlep\xc5\xa1e prikazano v pesmi Molitev,_NEWLINE_kjer na\xc5\xa1teje, za koga vse moli: Bog, domovina, \xc5\xbeena, sinovi in h\xc4\x8derke, mati,_NEWLINE_o\xc4\x8de, brat in sestra, prijatelji, poezija, glasba, usoda in ve\xc4\x8dnost. Povzdigovanje_NEWLINE_slovenstva je tudi ena izmed romanti\xc4\x8dnih tem. Vilhar jo razvija z navezovanjem_NEWLINE_na slovanstvo ali s prikazom slovenske pokrajine in tipi\xc4\x8dne favne in flore, ki_NEWLINE_prebuja in spodbuja narodno zavest. Tipi\xc4\x8dno romanti\xc4\x8dno je tudi povzdigovanje_NEWLINE_preteklosti, tako narodne kot osebne (hrepenenje po mladosti). _NEWLINE_1849 je Vilhar_NEWLINE_objavil v Novicah dve pesmi, Vodila pridnim kmetovalcem in Vodniku,_NEWLINE_1850 pa je izdal prvo slovensko spevoigro Jamska Ivanka. Istega leta sta_NEWLINE_iz\xc5\xa1la tudi opusa za klavir Milice okrogle in Zvezdice slovenskeokroglice ter dva samospeva s klavirjem, Vesolnimu svetu'' in Slave_NEWLINE_dom; izdal je tudi koledar za leto 1851 ''(Slovenski koledar),_NEWLINE_zaslu\xc5\xbeek je namenil za slovenska slovstvena dela. Koledarskemu delu (namenjen_NEWLINE_poljudnemu izobra\xc5\xbeevanju) je dodal \xc5\xa1e svojo prvo pesni\xc5\xa1ko zbirko in basni v_NEWLINE_prozi. Leta 1852 je spet zaznamovalo njegovo skladateljsko udejstvovanje \xe2\x80\x93_NEWLINE_izdal je prva dva zvezka (\xc5\xa1estke) samospevov, nekateri med njimi so tudi_NEWLINE_ponarodeli: Pri luni (Mila, mila lunica \xe2\x80\xa6), \xc5\xbdalost (Ko ti\xc4\x8dica sem_NEWLINE_pevala \xe2\x80\xa6), Slovo (Draga Minka, bodi zdrava \xe2\x80\xa6), Ipava (Ipavska_NEWLINE_dolina, lepota sveta \xe2\x80\xa6), Nezvesti (Ti so djala, Minka zala \xe2\x80\xa6), Napitnica_NEWLINE_(Pijmo ga, pijmo \xe2\x80\xa6), Zagorska (Bom \xc5\xa1el na planince \xe2\x80\xa6), Srcu (Srce_NEWLINE_drago, kaj \xc5\xbealuje\xc5\xa1, kaj zdihuje\xc5\xa1 dan na dan \xe2\x80\xa6), Slavjanom (tudiVesoljnimu svetu v Novicah 1850) (Bratje, to mi dovolite, da se smem_NEWLINE_Slovenca zvati \xe2\x80\xa6), Na jezeru (Po jezeru bliz' Triglava \xe2\x80\xa6), Slovenka (Kaj_NEWLINE_maram, da nimam srebra, ne zlata \xe2\x80\xa6), Na goro (Ne goro, na goro, na strme_NEWLINE_vrhe \xe2\x80\xa6), Planinarica (Ro\xc5\xbeic ne bom trgala, da bi vence spletala \xe2\x80\xa6). _NEWLINE_Lipa je ponarodela v priredbi Davorina Jenka. Priljubljena je verjetno_NEWLINE_tudi zaradi dojemanja lipe kot \xc5\xa1e enega simbola za slovenstvo; v pesmi_NEWLINE_spremljamo lipo skozi letne \xc4\x8dase in se veselimo pomladi, ko bo zopet o\xc5\xbeivela in_NEWLINE_si bodo ljudje v njeni senci delali vence \xe2\x80\x93 veselje ob prerodu naroda. Pesem naj_NEWLINE_bi \xc5\xa1e posebej okrepila domovinska \xc4\x8dustva takrat, ko jo je akademski pevski zbor_NEWLINE_zapel ob nastopu okupacije, ker je navezava na naravni ciklus in neizbe\xc5\xbeen_NEWLINE_prihod pomladi lahko simbol osvoboditve Ljubljane izpod italijanske okupacije. _NEWLINE_Leta 1850 je Vilhar izdal prvo slovensko spevoigro, JamskaIvanka. Opiral se je na snov iz nem\xc5\xa1kega dela Anne von G\xc3\xb6stig,_NEWLINE_vendar je uporabil slovanska imena in dodal pesmi, ki pojejo o slovanstvu in_NEWLINE_svobodi. Romanti\xc4\x8dna zgodba je postavljena v \xc4\x8das kri\xc5\xbearskih vojn v 12. stoletju_NEWLINE_in se odvija na Notranjskem, v Jamskem gradu pri Postojni. Vilhar je ne glede_NEWLINE_na zgodovinsko ozadje izkoristil vsako prilo\xc5\xbenost v zgodbi, da je pel hvalo_NEWLINE_slovanstvu in domovini. Igra je bila prvi\xc4\x8d delno uprizorjena na koncertu_NEWLINE_Filharmoni\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe 2. maja 1851, ko so izvedli uverturo, Bogomilovo arijo Slovood domovine in zbor lovcev Od hriba do hriba'. Krstna predstava pa je_NEWLINE_bila 30. marca 1871 v De\xc5\xbeelnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, uprizorilo jo je Dramati\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo,_NEWLINE_re\xc5\xbeiral Josip Nolli in glasbeno priredil Jurij Schantl. _NEWLINE_Slep ni lep je prva_NEWLINE_Vilharjeva objavljena igra (1863). Slu\xc5\xbei predvsem kot prikaz tedanjih razmer na_NEWLINE_razli\xc4\x8dnih koncih Slovenije, kako so kmetje te\xc5\xbeko \xc5\xbeiveli in kako jim cesarstvo_NEWLINE_ni pomagalo. Poudari pa tudi skrb za jezik, kar je znak nacionalne zavesti, ki_NEWLINE_se je v tistem \xc4\x8dasu prebujala (Vilhar na primeru kup\xc4\x8dije s konjem prika\xc5\xbee, kako_NEWLINE_pomembno je znanje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine). _NEWLINE_V letih 1865 in 1866 je izdal igre Detelja, \xc5\xbdupan in Po\xc5\xa1tena deklica ter prevode Filozof, Pik\xc3\xa9 in Servus petelin\xc4\x8dek;_NEWLINE_komediji Stri\xc4\x8dek in Pomota verjetno nista bili tiskani;_NEWLINE_prevod To sem bil jaz! je iz\xc5\xa1el leta_NEWLINE_1868. V rokopisu so ostala \xc5\xa1tiri odrska dela: Danila, Na kmetih, Kor\xc4\x8dovski in Kdor prej pride, prej melje.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nVilhar je v slovenski literarni zgodovini najve\xc4\x8dkrat omenjen kot_NEWLINE_pisec \xc4\x8ditalni\xc5\xa1ke dramatike in ponarodelih pesmi, vendar je izdal dve pesni\xc5\xa1ki_NEWLINE_zbirki ter \xc5\xa1e nekaj pesmi v koledarju za leto 1863. Nekatere pesmi so_NEWLINE_ponarodele: Na jezeru, Lipa, Slovenka, Planinarica,_NEWLINE_Na goro. Tomin\xc5\xa1ek v Spomenici (Vilhar 1906: 25\xe2\x80\x9338) pravi, da je_NEWLINE_bil najve\xc4\x8dji vpliv na Vilharjevo pesnjenje Levstik: ker je videl, da ima rad_NEWLINE_ljudsko pesem, mu je za vzor postavil srbsko ljudsko pesem. Po kon\xc4\x8danem_NEWLINE_\xc2\xbbsodelovanju\xc2\xab\xc2\xa0z Levstikom pa si je za ocenjevalca izbral zeta dr. Hinka Dolenca._NEWLINE_Vendar njegove pesmi \xc2\xbbzaradi vsebinske in muzikalne_NEWLINE_sentimentalnosti niso ustrezale niti estetski stopnji splo\xc5\xa1ne slovenske_NEWLINE_slovstvene zmogljivosti niti resni\xc4\x8dnim kulturnim potrebam\xc2\xab\xc2\xa0(Slodnjak 1968: 162)._NEWLINE_V baladah se prepletata ljubezenska in verska tematika. Gre_NEWLINE_predvsem za nesre\xc4\x8dno ljubezen, ki se tragi\xc4\x8dno kon\xc4\x8da. Vilhar je uporabil veliko_NEWLINE_motivov iz ljudske zgodovine in obi\xc4\x8dajev (podoknica, Turki, prihod Bene\xc4\x8danov,_NEWLINE_ljubezen do domovine, povezava z Reko, dogovorjene poroke; zgodba o taborskem_NEWLINE_gra\xc5\xa1\xc4\x8daku, ki je ubil svojo \xc5\xbeeno). V religioznih baladah poveli\xc4\x8duje mo\xc4\x8d in vero_NEWLINE_v Boga._NEWLINE_Skupne zna\xc4\x8dilnosti njegovih izvirnih in avtorskih iger pa so: prisotnost_NEWLINE_sentimentalne ljubezni, kme\xc4\x8dka in narodnoprebudna snov, komi\xc4\x8den na\xc4\x8din_NEWLINE_prikazovanja snovi in primernost za \xc4\x8ditalni\xc5\xa1ke odre. Delno se je naslanjal na_NEWLINE_Linharta ter tako posredno na klasicisti\xc4\x8dne komedije t. i. ni\xc5\xbejega tipa s prevladujo\xc4\x8do_NEWLINE_situacijsko in besedno komiko. Zaplet in razplet sta preprosta in tudi_NEWLINE_predvidljiva, uporablja preprosto razumljivo motiviko in predvsem doma\xc4\x8de,_NEWLINE_kme\xc4\x8dke ljudi, kar je najbolj privabljalo gledalce (Poga\xc4\x8dnik 1998: 249). _NEWLINE_Najve\xc4\x8dja odlika Vilharjevih del je ta, da je pribli\xc5\xbeal sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino_NEWLINE_in slovenskost ljudem na Zgornjem Piv\xc5\xa1kem ter tako prebudil narodno zavest tudi_NEWLINE_pri kmetih, ki do tedaj o tem niso razmi\xc5\xa1ljali. Vilharjevo najbolj uspe\xc5\xa1no in_NEWLINE_najbolj pomembno podro\xc4\x8dje udejstvovanja je torej njegovo narodno delo, ki ga je_NEWLINE_opravil za na\xc5\xa1e ljudi._NEWLINE_Vilharjeva dela so bila med ljudstvom dobro sprejeta, saj je \xc4\x8dutil,_NEWLINE_kaj potrebuje: preproste lirske pesmi z napevom, ki gre hitro v uho, tema\xc4\x8dne_NEWLINE_balade, ki prikazujejo, da so mo\xc5\xbeni tudi tragi\xc4\x8dni konci, kratke satiri\xc4\x8dne_NEWLINE_bodice, ki opisujejo aktualne politi\xc4\x8dne razmere in \xc4\x8ditalni\xc5\xa1ke igre, ki so poleg_NEWLINE_smeha zbujale tudi narodno zavest.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPesni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPesmi Miroslava Vilharja (1860)_NEWLINE_Pesmi Miroslava Vilharja (uglasbene) (1852\xe2\x80\x931862)_NEWLINE_\xc5\xbdabjanke (1865)\n_START_SECTION_\nDramatika\n_START_PARAGRAPH_\nJamska Ivanka (1850)_NEWLINE_Slep ni lep (1863)_NEWLINE_Detelja (1865)_NEWLINE_\xc5\xbdupan (1865)_NEWLINE_Po\xc5\xa1tena deklica (1866)_NEWLINE_To sem bil jaz! (1868)"