b'\n_START_ARTICLE_\nNimrud\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAsirski kralj \xc5\xa0almaneser I. (1274 - 1245 pr. n. \xc5\xa1t.) je zgradil Kalhu (Calah/Nimrud) v \xc4\x8dasu srednjeasirskega imperija. Vendar pa je starodavno mesto A\xc5\xa1ur ostalo asirsko glavno mesto, kot je bilo \xc5\xbee od okoli leta 2500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni zgodovinarji, kot je Julian Jaynes, verjamejo, da se biblijska slika Nimroda (od katerega je bil izpeljan veliko pozneje arabski izraz za mesto) zgleduje po dejanjih resni\xc4\x8dnega asirskega kralja Tukulti-Ninurta I. (1244 - 1207 pr.n.\xc5\xa1t.), sina \xc5\xa0almaneserja I. in mogo\xc4\x8dnega osvajalca. Drugi verjamejo, da ime izhaja od asirskih boga Ninurta, ki je imel velik kultni center v Kalhu/Nimrud._NEWLINE_Mesto je zaslovelo, ko ga je kralj A\xc5\xa1urnasirpal II. iz novoasirskega cesarstva (883 - 859 pr. n. \xc5\xa1t.) naredil za glavno mesto namesto A\xc5\xa1urja. Zgradil je veliko pala\xc4\x8do in templje, ki so bili v slabem stanju, v \xc4\x8dasu od sredine 11. do sredine 10. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Velika otvoritvena slovesnost s prazni\xc4\x8dnimi prireditvami in obilnimi pojedinami le bila 879 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, kar je opisano na steli, ki so jo odkrili med arheolo\xc5\xa1kimi izkopavanji. Mesto je v \xc4\x8dasu kralja A\xc5\xa1urnasirpala II. morda imelo okoli 100.000 prebivalcev, imelo je botani\xc4\x8dni vrt in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8b\xc5\xbeivalski vrt. Njegov sin, \xc5\xa0almaneser III. (858 - 824 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) je dal zgraditi spomenik znan kot Veliki Zigurat in pripadajo\xc4\x8di tempelj._NEWLINE_Kalhu je ostal glavno mesto asirskega cesarstva med vladanjem: \xc5\xa0ams\xc5\xa1i-Adad V. (822 - 811 pr. n. \xc5\xa1t.), Adad-nirarija III. (810 - 782 pr. n. \xc5\xa1t.), kraljice Semiramis (810 - 806 pr. n. \xc5\xa1t.), \xc5\xa0almaneserja IV. (782 - 773 pr. n. \xc5\xa1t.), A\xc5\xa1ur-dana III. (772 - 755 pr. n. \xc5\xa1t.), A\xc5\xa1ur-nirarija V. (754 - 746 pr. n. \xc5\xa1t.), Tiglat-Pileserja III. (745 - 727 pr. n. \xc5\xa1t.) in \xc5\xa0almaneserja V. (726 - 723 pr. n. \xc5\xa1t.). Tiglat-Pileser III. je zlasti izvedel glavna gradbena dela v mestu, kot tudi uvedel vzhodno Aramej\xc5\xa1\xc4\x8dino kot lingua franca imperija._NEWLINE_Vendar pa v letu 706 pr. n. \xc5\xa1t. Sargon II. (722 - 705 pr. n. \xc5\xa1t.) preseli prestolnico cesarstva v Dur-\xc5\xa0arukin in po njegovi smrti, Senaherib (705 - 681 pr. n. \xc5\xa1t.) jo preseli v Ninive. To ostaja glavno mesto in kraljevsko prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de, dokler ni bilo mesto v veliki meri uni\xc4\x8deno med padcem asirskega imperija, ki so ga povzro\xc4\x8dili zavezni\xc5\xa1ka nekdanja ljudstva Babilonci, Kaldejci, Medijci, Perzijci, Skiti in Kimerijci (med 616 in 605 pr. n. \xc5\xa1t.)._NEWLINE_Provinca Ninive, v kateri le\xc5\xbeijo ru\xc5\xa1evine Nimruda, je \xc5\xa1e vedno pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ira\xc5\xa1kega avtohtonega asirskega prebivalstva (zdaj izklju\xc4\x8dno vzhodno aramejsko govore\xc4\x8di kristjani)._NEWLINE_Ime Nimrud je bilo v zvezi z naseljem prvi\xc4\x8d uporabljeno v spisih Carsten Niebuhr, ki je bil v Mosulu marca 1760.\n_START_SECTION_\nA\xc5\xa1urnasirpal II.\n_START_PARAGRAPH_\nKralj A\xc5\xa1urnasirpal II., ki je vladal med 883 - 859 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, je zgradil novo glavno mesto Nimrud. Na tiso\xc4\x8de ljudi je gradilo 8,0 km dolgo obzidje, ki je obkro\xc5\xbealo mesto in Veliko pala\xc4\x8do. Na\xc5\xa1li so veliko napisov v kamnu, vklju\xc4\x8dno z enim, ki pravi: "pala\xc4\x8da iz lesa cedre, ciprese, brina, pu\xc5\xa1pana, murve, pistacije in tamariske, za moje kraljevsko stanovanje in za moj kraljevski u\xc5\xbeitek za vse ve\xc4\x8dne \xc4\x8dase, sem naredil tam. Po\xc5\xa1asti iz gora in morij, izdelane iz belega apnenca in alabastra, stojijo na njenih vratih." Napisi so bili tudi v pala\xc4\x8di. "Srebro, zlato, svinec, baker in \xc5\xbeelezo, so izkopale moje roke iz de\xc5\xbeele, ki sem jo prinesel pod mojo oblast, v velikih koli\xc4\x8dinah sem in tam dano." Napisi so opisovali tudi velika praznovanja v zvezi z njegovimi osvajanji. Njegove \xc5\xbertve je navdajal z grozo. Besedilo pravi: "Mnogi ujetniki sem zajel in jih za\xc5\xbegal, velikim sem \xc5\xbeivim odrezal roke na zapestjih, drugim sem odrezal nos, u\xc5\xa1esa in prste, ... veliko vojakom sem izkopal o\xc4\x8di. Za\xc5\xbegal sem njihove mlade mo\xc5\xa1ke, \xc5\xbeenske in otroke do smrti." O osvojitvi v drugih pora\xc5\xbeenih mestih je napisal: "Jaz sem odiral plemstvo \xc4\x8de so se uprli in razpel njihovo ko\xc5\xbeo na kole." Te \xc5\xa1ok taktika je prinesla uspeh v letu 877 pr. n. \xc5\xa1t., ko je po pohodu na Sredozemlje napovedal "sem o\xc4\x8distil svoje oro\xc5\xbeje v globokem morju in izvedel daritve ovc bogovom."\n_START_SECTION_\nShalmaneser III.\n_START_PARAGRAPH_\nKralja A\xc5\xa1urnasirpala sin, \xc5\xa0almaneser II. (858 - 823 pr. n. \xc5\xa1t.), je nadaljeval, kjer je o\xc4\x8de kon\xc4\x8dal. 31 let od svoje 35-letne vladavine, je pre\xc5\xbeivel v vojnah in osvajanjih. Bil je zelo krut vladar._NEWLINE_V Nimrudu je zgradil pala\xc4\x8do, ki je mo\xc4\x8dno presegala pala\xc4\x8do njegovega o\xc4\x8deta. Obsegala je povr\xc5\xa1ino okoli 12 hektarjev in imela ve\xc4\x8d kot 200 sob._NEWLINE_Leta 828 pr. n. \xc5\xa1t. se mu je njegov sin uprl, pridru\xc5\xbeilo se mu je \xc5\xa1e 27 drugih asirskih mest, vklju\xc4\x8dno Ninive in A\xc5\xa1ur. Ta konflikt je trajal do leta 821 pr. n. \xc5\xa1t., \xc5\xa1e 3 leta po \xc5\xa0almaneserjevi smrti, v \xc4\x8dasu vladavine \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adada V. (822 - 811 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nLokacijo je prvi obiskal britanski popotnik Claudius James Rich in jo opisal leta 1820, tik pred smrtjo. Izkopavanja v Nimrudu je prvi izvedel Austen Henry Layard, delal je v letih 1845 - 1847 in od 1849 do 1851. Layard je verjel da je bilo mesto del Ninive in njegova izkopavanja so bila tako ozna\xc4\x8dena v publikaciji. Na tej to\xc4\x8dki je delo izro\xc4\x8dil Hormuzd Rassamu, Asircu, v 1853-54 in nato W.K. Loftusu leta 1854-1855._NEWLINE_Po George Smithu, ki je kratek \xc4\x8das delal na mestu leta 1873, se je Rassam tja vrnil 1877-1879. Nimrud je bil nedotaknjen \xc5\xbee skoraj 60 let. Britanska \xc5\xa1ola za arheologijo v Iraku je pod vodstvom Maxa Mallowana nadaljevala kopanje na Nimrudu leta 1949. Delo se je nadaljevalo do leta 1963 z David Oates, ki je postal direktor leta 1958, sledil Julian Orchard leta 1963.  _NEWLINE_Nadaljnje delo je vodil Direktorat za antikvitete Republike Irak (1956, 1959-60, 1969-78 in 1982-92), Janusz Meuzynski (1974-1976), Paolo Fiorina (1987-1989) z Centro Ricerche Archeologiche e Scavi di Torino, ki se je osredoto\xc4\x8dil predvsem na \xc5\xa0almaneserjevo trdnjavo, in John Curtis (1989). Po njegovi prezgodnji smrti leta 1974, je leta 1976 Janusz Meuszynski, direktor Polish Center for Mediterranean Archaeology, z dovoljenjem ira\xc5\xa1ke ekipe za izkopavanje, vse filmsko dokumentiral - 35 mm dia film in 120 mm \xc4\x8drno- beli film. Vsak relief, ki je ostal na kraju samem, kakor tudi prevrnjene, odlomljene, ki so bili razdeljeni v prostorih po vsem mestu, so fotografirali. Meuszynski je uredil skupaj z arhitektom Richard P. Sobolewskmi, da so ohranili stran in jo vrisali v tloris in v vi\xc5\xa1ino._NEWLINE_Izkopavanja so pokazala izjemne bas-reliefe, slonovino in skulpture. Kip A\xc5\xa1urnasirpala II. je bil v odli\xc4\x8dnem stanju, kot tudi ogromni krilati levi s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi glavami, ki tehtajo med 10 in 30 t, vsak varuje vhod v pala\xc4\x8do. Veliko \xc5\xa1tevilo napisov, ki se ukvarjajo s kraljevanjem A\xc5\xa1urnasirpal II. je zagotovilo ve\xc4\x8d podrobnosti o njem in njegovi vladavini, kot je znano o katerem koli drugem vladarju te dobe. Deli mesta so bili opredeljeni kot templji za boga Ninurta in Enlila, zgradbe dodeljene Nabuju, bogu pisanja in umetnosti, ter obse\xc5\xbene utrdbe._NEWLINE_Dolo\xc4\x8dili so pala\xc4\x8de A\xc5\xa1urnasirpala II., \xc5\xa0almaneserja III. in Tiglat-Pileserja III. Slavni \xc4\x8crni obelisk \xc5\xa0almaneserja III. je odkril Layard leta 1846. Layarda je podprl Hormuzd Rassam. Spomenik je visok 6,5 m in spominja na kraljevi zmagoviti pohod 859-824 pr. n. \xc5\xa1t. Oblikovan je kot tempelski stolp na vrhu, ki se kon\xc4\x8duje v treh stopnjah. Na eni plo\xc5\xa1\xc4\x8di so Izraelci pod vodstvom kralja Jehu iz Izraela izkazujejo spo\xc5\xa1tovanje pred kraljem \xc5\xa0almaneserjem III., ki je nazdravlja svojemu bogu. Besedilo v klinopisu na obelisku se glasi: "Jehu, sin Omrija" in omenja darila zlata, srebra, svinca in kopja.\n_START_SECTION_\nZaklad iz Nimruda\n_START_PARAGRAPH_\n"Zaklad iz Nimruda" odkrit pri izkopavanjih je zbirka 613 kosov zlatega nakita in dragih kamnov, ki je pre\xc5\xbeivela zme\xc5\xa1njavo in plenjenje po invaziji na Irak leta 2003 v ban\xc4\x8dnem trezorju, kjer je bila pospravljena 12 let in je bila "ponovno odkrita" 5. junija 2003.\n_START_SECTION_\nGro\xc5\xbenje Nimrudu\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dni spomeniki v Nimrudu so trenutno izpostavljeni te\xc5\xbekim vremenskim razmeram ira\xc5\xa1kega podnebja. Pomanjkanje ustrezne za\xc5\xa1\xc4\x8ditne stre\xc5\xa1ne kritine pomeni, da so starodavni reliefi, ki so ostali na mestu izpostavljeni eroziji vetra in peska in mo\xc4\x8dnim sezonskim de\xc5\xbeevjem.'