b"\n_START_ARTICLE_\nOlimpijske igre\n_START_PARAGRAPH_\nOlimpijske igre (OI) ali Olimpij\xc3\xa1da so \xc5\xa1portni dogodek, ki se odvija vsako \xc4\x8detrto leto. \xc2\xbbOlimpijada\xc2\xab\xc2\xa0v resnici pomeni \xc5\xa1tiriletno obdobje, ki se kon\xc4\x8da z olimpijskimi igrami ali pa tudi ne - tako so bile igre v Atenah 2004 igre osemindvajsete olimpijade, \xc4\x8deprav so bile v resnici po vrsti petindvajsete igre (tri so odpadle zaradi obeh svetovnih vojn)._NEWLINE_Prvotno so jih organizirali v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji, konec 19. stoletja pa je zamisel o\xc5\xbeivil francoski baron Pierre de Coubertin. Igre olimpijade, bolj znane kot poletne olimpijske igre od leta 1896 dalje z izjemo obdobja med prvo in drugo svetovno vojno prirejajo vsaka \xc5\xa1tiri leta. Posebne igre za zimske \xc5\xa1porte, zimske olimpijske igre, prirejajo od leta 1924 dalje. Od leta 1994 dalje te igre niso ve\xc4\x8d v istem letu kot Igre olimpijade.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dne olimpijske igre\n_START_PARAGRAPH_\nDokument o za\xc4\x8detkih anti\xc4\x8dnih olimpijskih iger se ni ohranil, obstajajo pa \xc5\xa1tevilne legende o njihovem za\xc4\x8detku. Po eni od njih naj bi bile prve igre povezane z anti\xc4\x8dnim gr\xc5\xa1kim pojmom \xe1\xbc\x90\xce\xba\xce\xb5\xcf\x87\xce\xb5\xce\xb9\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb1 (ekeicheiria) ali olimpijskim premirjem. Prve zabele\xc5\xbeene igre so se odvijale v Olimpiji leta 776 pr. n. \xc5\xa1t., vendar pa so s precej\xc5\xa1njo gotovostjo igre prirejali tudi pred tem. Igre so bile krajevnega zna\xc4\x8daja, edina disciplina, v kateri so se tekmovalci pomerili, pa je bil tek na stadionu. Pozneje so igre po\xc4\x8dasi prerasle v vsegr\xc5\xa1ki dogodek. Svoj najve\xc4\x8dji razcvet so do\xc5\xbeivele v \xc5\xa1estem in petem stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Olimpijada je bila verskega pomena, pri \xc4\x8dem\xe2\x80\x94er so se atletska tekmovanja prepletala z \xc5\xbertvovanji in obredi v \xc4\x8dast Zevsa, katerega mogo\xc4\x8dni kip je stal v olimpijskem sveti\xc5\xa1\xc4\x8du, ter Pelopsa, bo\xc5\xbeanskega junaka in miti\xc4\x8dnega kralja Olimpije, slavnega po svoji legendarni dirki z bojnimi vozovi, v \xc4\x8digar \xc4\x8dast so igre prirejali. \xc5\xa0tevilo \xc5\xa1portnih disciplin je naraslo na dvajset, slavje pa se je raztegnilo na ve\xc4\x8d dni. Zmagovalci so bili dele\xc5\xbeni velikih \xc4\x8dasti, slavili so jih v pesmih in kipih. Igre so prirejali vsaka \xc5\xa1tiri leta, obdobje med dvema igrama pa je bilo znano kot \xc2\xbbolimpijada\xc2\xab. Olimpijade so tako slu\xc5\xbeile kot eden od na\xc4\x8dinov \xc5\xa1tetja \xc4\x8dasa._NEWLINE_Z rimsko nadvlado nad Gr\xc4\x8dijo so igre s\xc4\x8dasoma izgubile svoj pomen. Ko je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo postalo uradna vera v rimskem cesarstvu, so na olimpijske igre za\xc4\x8deli gledati kot na \xc2\xbbpoganski\xc2\xab\xc2\xa0obred, ki je ogro\xc5\xbeal prevlado kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, in leta 393 jih je rimski cesar Teodozij prepovedal, s \xc4\x8dimer je zaklju\xc4\x8dil tiso\xc4\x8dletje anti\xc4\x8dnih olimpijskih iger.\n_START_SECTION_\nO\xc5\xbeivitev olimpijskih iger\n_START_PARAGRAPH_\nZ odlokom cesarja Teodozija leta 393 olimpijske igre niso dokon\xc4\x8dno zamrle. \xc5\xbde v 17. stoletju je v Angliji potekal \xc5\xa1portni festival, imenovan po olimpijskih igrah. V stoletjih, ki so sledila, je bilo v Franciji in Gr\xc4\x8diji organiziranih \xc5\xa1e ve\xc4\x8d podobnih dogodkov, vsem pa je bilo skupno, da so bili krajevnega, ne pa mednarodnega zna\xc4\x8daja. Zanimanje za o\xc5\xbeivitev olimpijskih iger je naraslo, ko so nem\xc5\xa1ki arheologi sredi 19. stoletja odkrili ru\xc5\xa1evine anti\xc4\x8dne Olimpije._NEWLINE_Nekako v istem \xc4\x8dasu je francoski baron Pierre de Coubertin razmi\xc5\xa1ljal o vzrokih za francoski poraz v francosko-pruski vojni (1870-1871), in pri\xc5\xa1el do sklepa, da je treba izbolj\xc5\xa1ati telesno pripravljenost francoskih vojakov. Coubertin si je igre zamislil kot na\xc4\x8din zbli\xc5\xbeevanja narodov, na katerem bi se mladeni\xc4\x8di in mladenke pomerili v \xc5\xa1portnih disciplinah, namesto da se spopadajo v vojni. O\xc5\xbeivitev olimpijskih iger je po njegovem izpolnjevala oba zastavljena cilja._NEWLINE_Na kongresu, organiziranem med 16. in 23. junijem 1894 na pari\xc5\xa1ki univerzi Sorbona, je svoje zamisli predstavil mednarodni javnosti. Zadnji dan kongresa je bilo sklenjeno, da se prve olimpijske igre moderne dobe organizirajo leta 1896 v Atenah, v domovini anti\xc4\x8dnih olimpijskih iger. Ustanovili so tudi Mednarodni olimpijski komite, na \xc4\x8delo katerega je bil izvoljen Grk Demetrius Vikelas, in mu poverili organizacijo iger._NEWLINE_Prve olimpijske igre moderne dobe so do\xc5\xbeivele uspeh. \xc4\x8ceprav je tekmovalo vsega 250 tekmovalcev, je bil to tedaj vendarle najve\xc4\x8dji mednarodni \xc5\xa1portni dogodek vseh \xc4\x8dasov. Gr\xc5\xa1ka javnost in oblast so bili navdu\xc5\xa1eni, in so predlagali, da bi igre organizirali v Atenah vsaka \xc5\xa1tiri leta. Mednarodni olimpijski komite se je odlo\xc4\x8dil druga\xc4\x8de, in druge olimpijske igre so bile organizirane v Parizu v Franciji.\n_START_SECTION_\nZimske olimpijske igre\n_START_PARAGRAPH_\nKo je bil ustanovljen MOK, je bila ena od predlaganih \xc5\xa1portnih disciplin tudi drsanje. Kljub temu jih na spored olimpijskih iger vse do iger v Londonu (1908), kjer so izvedli tekmovanje v \xc5\xa1tirih disciplinah umetnostnega drsanja, niso uvr\xc5\xa1\xc4\x8dali. Predlog o lo\xc4\x8denih zimskih igrah so zavrnili predstavniki skandinavskih dr\xc5\xbeav, ki so favorizirali svoje Nordijske igre. Kljub temu so zimski \xc5\xa1porti ostali na sporedu odpovedanih iger leta 1916, kot tudi na igrah leta 1920 v Antwerpnu._NEWLINE_Konec januarja 1924 so v Chamonixu, Francija, organizirali Semaine des Sports d'Hiver (teden zimskih \xc5\xa1portov). Dogodek je bil organiziran pod pokroviteljstvom MOK in se je navezoval na olimpijske igre, ki so od maja do julija istega leta potekale v Parizu. Dogodek je bil ocenjen kot zelo uspe\xc5\xa1en, in leta 1925 je MOK sklenil ustanoviti lo\xc4\x8deno od poletnih olimpijskih iger posebne zimske olimpijske igre. Tekmovanja leta 1924 so na sestanku MOK leta 1926 retroaktivno priznali kot prve zimske olimpijske igre. Olimpijski pravilnik zahteva, da se morajo vse \xc5\xa1portne discipline na zimskih olimpijskih igrah odvijati bodisi na snegu, bodisi na ledu._NEWLINE_Do leta 1992 so poletne in zimske olimpijske igre sovpadle na isto leto, leta 1986 pa se je MOK odlo\xc4\x8dil, da jih lo\xc4\x8di, s \xc4\x8dimer naj bi enakomerneje porazdelili stro\xc5\xa1ke med vse prizadete. Zaradi te odlo\xc4\x8ditve so bile organizirane zimske olimpijske igre leta 1994 le dve leti po prej\xc5\xa1njih.\n_START_SECTION_\nOlimpijski krogi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1913 je Pierre de Coubertin ustvaril olimpijski znak, osnovno mo\xc4\x8d olimpijskega gibanja, med seboj povezane olimpijske kroge, ki predstavljajo zvezo petih celin in sre\xc4\x8danje \xc5\xa1portnikov celega sveta na olimpijskih igrah. Povezanost pomeni so\xc5\xbeitje, medsebojno spo\xc5\xa1tovanje in prijateljstvo narodov petih celin planeta Zemlje. Barve petih krogov so to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene in pomenijo v zgornji vrsti (z leve proti desni): modra- Evropo, \xc4\x8drna- Afriko, rde\xc4\x8da- Ameriko, (in spodaj od leve proti desni), rumena- Azijo in zelena- Avstralijo z Oceanijo. _NEWLINE_Zastava: Na OI v Antwerpnu leta 1920 so prvi\xc4\x8d izobesili olimpijsko zastavo, ki jo je leta 1913 skiciral in predlo\xc5\xbeil MOK v sprejem Pierre de Coubertin. Zastava je bele barve, ki pomeni mir in vsebuje olimpijski znak."