b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svete Marije na \xc5\xa0kriljinah\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta je 1000 je bila tu benediktinska opatija. O tem, kdaj je bil samostan opu\xc5\xa1\xc4\x8den, ni zgodovinskih virov. Menijo, da je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den v 12. in 13. stoletju, ko so benediktinci v glavnem izginili s tega obmo\xc4\x8dja.  Cerkev svete Marije na \xc5\xa0kriljinah je bila zgrajena v 13. stoletju. Leta 1474 je Vincenc iz Kastva naslikal freske na notranjih stenah zgradbe. Pri gradnji v 18. stoletju je bil cerkvi dodan portik. Nekatere slike na zahodni steni so bile odstranjene ali po\xc5\xa1kodovane, ker so bila prebita nova okna. Tudi rebrasti obok je bil odstranjen.  Izdelan je bil raven kasetirani strop (1707), zato je pogled na stre\xc5\xa1no konstrukcijo skrit in dodana je poslikava stropa nad ladjo. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du kasetiranega stropa je upodobljeno Marijino vnebovzetje. Freske na stenah so bile dalj\xc5\xa1e obdobje prekrite z ometom.  Leta 1913 so bile ponovno izpostavljene. V primerjavi s freskami v drugih srednjeve\xc5\xa1kih cerkvah, ki so bile narejene v baroku ali pozneje z mavcem, so bile take slike odkrite \xc5\xa1ele po drugi svetovni vojni.\n_START_SECTION_\nArhitektura in notranjost\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev ima prezbiterij v \xc5\xa1irini ladje, portik (lopica) s tremi loki ter zvonik z oknom (bifora) in zvonom. Ima podolgovat tloris s pravokotno ladjo. Glavni vhod je na zahodni strani zaprt z rde\xc4\x8dimi vrati, ki imajo polkro\xc5\xbeen zaklju\xc4\x8dek. Stranski vhod je narejen iz navpi\xc4\x8dno postavljenih monolitov v ravnini stene in vodoravno name\xc5\xa1\xc4\x8denih kamnov, kar je zna\xc4\x8dilnost romanike. Na desni je v zunanji steni vgrajena posoda za sveto  vodo, ki je bila narejena iz kosa apnenca. V glavnem vhodu je polkro\xc5\xbena ni\xc5\xa1a z ostanki Marijinega portreta. Ob straneh sta poleg okroglih oken v apsidi vgrajeni dve majhni okni; okni sta na zahodni steni, levo in desno od glavnih vrat._NEWLINE_Notranjost je razdeljena s kro\xc5\xbenim lokom, ki omejuje prezbiterij, kjer je majhen oltar, od ladje. Tla so prekrita s pravokotnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami iz apnenca. Za cerkvijo so grobovi na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, ki je obdano z visokim zidom iz apnenca.\n_START_SECTION_\nFreske\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je danes znana predvsem po svojih 46 gotskih freskah, vklju\xc4\x8dno z mrtva\xc5\xa1kim plesom, ki je ju\xc5\xbeno od Alp zelo redek.  Je 38 slikovnih kompozicij in osem manj\xc5\xa1ih slik, vklju\xc4\x8dno s tremi rastlinskimi okraski, grbom, Veronikinim robcem, napisom in fragmenti, kar pokriva povr\xc5\xa1ino pribli\xc5\xbeno 75 kvadratnih metrov ali skoraj celotno povr\xc5\xa1ino sten cerkvene ladje in manj\xc5\xa1ih povr\xc5\xa1in prezbiterija, katerega stene so bile prvotno v celoti poslikane._NEWLINE_Freske so med najpomembnej\xc5\xa1imi slikami srednjeve\xc5\xa1ke umetnosti v Istri in veljajo za enega najbolj znanih spomenikov ob\xc4\x8dine. Obdelane so v \xc5\xa1tevilnih strokovnih publikacijah, najprej leta 1923 Franceta Steleta. Freske so izjemne predvsem zaradi mo\xc4\x8dnega razvoja gotskega idealizma._NEWLINE_Glede na napis nad ju\xc5\xbenimi stranskimi vrati je freske leta 1474 naslikal Vincenc iz Kastva, podpisan Vincentius de Castua. Verjetno je o\xc4\x8de Janeza iz Kastva, ki je leta 1490 oblikoval cerkev svete Trojice v Hrastovljah v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nTeme\n_START_PARAGRAPH_\nNa ju\xc5\xbeni in severni steni cerkve je cikel fresk, ki prikazujejo prizore iz \xc5\xbeivljenja Marije in Jezusa Kristusa skupaj z vmes le\xc5\xbee\xc4\x8dimi slikami razli\xc4\x8dnih svetnikov in osebnosti iz Stare zaveze. Na zahodni steni so simbolne, alegori\xc4\x8dne freske na temo smrti. Na vseh treh stenah so freske razporejene v dveh vrstah.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbena stran\n_START_PARAGRAPH_\nNa ju\xc5\xbeni steni se cikel za\xc4\x8dne v ladji desno spredaj. V zgornji vrsti so od leve proti desni: Marijino rojstvo, Marijina pot v tempelj, Marijina zaroka, oznanjenje, obiskovanje, rojstvo Kristusa, Kristusa prinesejo v tempelj. V spodnji vrsti od desne proti levi je nadaljevanje: sveti Janez Evangelist in sveti Florijan, krst Jezusa v reki Jordan, dvanajstletni Jezus v templju, sveti Mihael, sveti Bo\xc5\xa1tjan/Sebastijan, beg v Egipt, poboj nedol\xc5\xbenih otro\xc4\x8di\xc4\x8dev. V obmo\xc4\x8dju oken je zgoraj kralj David in preroki in spodaj sta sveta Ur\xc5\xa1ula in Katarina. Kronolo\xc5\xa1ki vrstni red ni povsem pravilen, beg v Egipt je pred pobojem nedol\xc5\xbenih otro\xc4\x8di\xc4\x8dev.\n_START_SECTION_\nSeverna stran\n_START_PARAGRAPH_\nNa severni steni se prizori v zgornji vrsti ne nadaljujejo kronolo\xc5\xa1ko. Od leve proti desni sta le dve sliki, ker se prva razteza v dol\xc5\xbeini osem metrov in zato zavzema \xc5\xa1irino \xc5\xa1estih obmo\xc4\x8dij. To je \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje svetih Treh kraljev po podobi Kristusovega rojstva. Naslednja je zadnja ve\xc4\x8derja, ki je dejansko imela svoje mesto po vstopu Jezusa v Jeruzalem. V ospredju te freske je upodobljen Kristus, ki svojim u\xc4\x8dencem umije noge. V spodnji vrsti se ponovno ka\xc5\xbee pravilna kronologija Jezusovega \xc5\xbeivljenja, od leve proti desni so prikazani: Jezusova sku\xc5\xa1njava v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, sveta Apolonija, sveti Leonhard, sveta Barbara, sveti Martin, sveti Jurij, vstop Jezusa v Jeruzalem, prikazana je tudi molitev na Oljski gori in Kristusa primejo, ko Peter z me\xc4\x8dem Malhusu odseka uho. Med okni vidimo \xc5\xa1tiri latinske cerkvene o\xc4\x8dete, zgoraj levo Jurija Velikega, ob njem Jeroma, levo Avgu\xc5\xa1tina in desno Ambro\xc5\xbea._NEWLINE_Jezusovo \xc5\xbeivljenje se je prvotno nadaljevalo z njegovim trpljenjem in zmago na stenah apside. Ostajata dva svetnika na severni strani apside, sveti \xc5\xa0tefan in preroki Mojzes, Elija in Daniel ter na ju\xc5\xbeni strani dva svetnika. V oboku so bili verjetno simboli \xc5\xa1tirih evangelistov in angel.\n_START_SECTION_\nZahodna stran\n_START_PARAGRAPH_\nNa zahodni steni je kon\xc4\x8dnost \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja prikazana alegori\xc4\x8dno. V spodnji vrsti je ju\xc5\xbeno od vhoda izgon iz raja, severno pa kolo \xc5\xbeivljenja. Ve\xc4\x8d kot polovica teh dveh fresk je bila uni\xc4\x8dena z namestitvijo oken. Po celotni \xc5\xa1irini stene v dol\xc5\xbeini sedmih metrov se razteza mrtva\xc5\xa1ki ples. Smrt je v obliki okostij in vodi posameznike vseh vrst, od leve proti desni so trgovec, vitez, pohabljenec, otrok, gostitelj, kraljica, kralj, \xc5\xa1kof, kardinal in pape\xc5\xbe. Trgovec zaman sega na mizo, na kateri le\xc5\xbei denar, s katerim se ho\xc4\x8de odkupiti. Manjka kmet kot glavni obiskovalec cerkve, ki je bil verjetno levo od praznoverja. Eden izmed skeletov igra instrument s strunami, podoben mandolini, nadaljnji instrumenti so pihala; eden nosi lok in pu\xc5\xa1\xc4\x8dice, drugi koso. Tudi skrajni desni je okostnjak, igra na dude nad odprtim grobom. Umetnik je \xc5\xbeelel pokazati, da so vsi ljudje enaki pred smrtjo, ne glede na to, kdo so.\n_START_SECTION_\nOblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilnost fresk v cerkvi svete Marije na \xc5\xa0kriljinah je enostavnost in naivnost, pri \xc4\x8demer nastane povezava med ljudsko slikarsko tradicijo in mednarodno umetnostjo pozne gotike. Poleg tega je v ciklu zdru\xc5\xbeenih ve\xc4\x8d slogov in ustvarjalnih predlog.\n_START_SECTION_\nVplivi\n_START_PARAGRAPH_\nFreske iz Berama so delo vsaj dveh umetnikov, ki jima je mogo\xc4\x8de priznati razli\xc4\x8dne slogovne zna\xc4\x8dilnosti. Te razlike so lahko posledica ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih predlog, uporabljenih pri delu. Poleg tega so lahko bile spremenjene med obnovitvenimi deli. Verjetno je Vincenc ustvaril freske na ju\xc5\xbeni strani._NEWLINE_Dokazano je, da sta mrtva\xc5\xa1ki ples in Jude\xc5\xbeev poljub narejena po modelu nizozemskega slikarja Mojster s transparenti; za prizor rojstva je bila uporabljena predloga mojstra E. S. Znaki so prepoznavni na slikah, kot so trde gube draperije ali napake pri podpisu._NEWLINE_\xc4\x8ceprav avtor prihaja iz Kastva, imajo freske v Beramu furlanske zna\xc4\x8dilnosti, ki so pod vplivom nem\xc5\xa1ko-tirolsko-koro\xc5\xa1kega slikarstva. Severne vplive je mogo\xc4\x8de videti med drugim tudi v gubah Marijine halje. Italijanski vplivi so vidni na obla\xc4\x8dilih nekaterih plemenita\xc5\xa1ev, dolgih vzporednih gubah zaves in motivu procesije, ki ga je pogosto mogo\xc4\x8de najti predvsem v italijanski zgodnji renesansi (quattrocento).\n_START_SECTION_\nSlog\n_START_PARAGRAPH_\nPrav tako so na slikah opazni razli\xc4\x8dni slogi: idealizem med drugim vsebuje motiv Matere bo\xc5\xbeje, poznogotski naturalizem se ka\xc5\xbee na primer v freski krvave\xc4\x8dega Kristusa, molitvi na Oljski gori ali pri ubijanju nedol\xc5\xbenih otrok, renesan\xc4\x8dni realizem je mogo\xc4\x8de videti v Marijinem ciklusu, zlasti v begu v Egipt in procesiji mrtvih. Poleg tega se pribli\xc5\xbea perspektivi \xe2\x80\x93 tlak na freski svetega Martina. _NEWLINE_Na skoraj vseh slikah ciklusa najdemo metodo anahronizma. Prizori iz \xc5\xbeivljenja Marije in Kristusa so upodobljeni iz 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Kljub temu da so Kristus in apostoli starinsko oble\xc4\x8deni, so vse druge osebe v sodobnih obla\xc4\x8dilih pozne gotike in renesanse, kot je obi\xc4\x8dajno v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski umetnosti. Poleg tega so tu tudi srednjeve\xc5\xa1ki vitezi in arhitektura. _NEWLINE_Na slikah je te\xc5\xbeko najti globino prostora. Razen prizori\xc5\xa1\xc4\x8da svetega Martina predstavitve igrajo zelo majhno vlogo, kot je na primer pri freskah v cerkvi svetega Martina. Pri begu v Egipt, eni najti\xc5\xa1jih, najbolj realisti\xc4\x8dnih, je ustvarjen ob\xc4\x8dutek globine, ki ni v celoti uspel. Vendar je na treh ravneh, v ospredju je travnik z dvema pra\xc5\xa1i\xc4\x8dema, zadaj so Marija in njene tovari\xc5\xa1ice in v ozadju je pokrajina z dvema mestoma, kar naj bi ustvarilo prostor z navidezno ozkostjo v slikah, na katerih na primer noge, pokrivala, instrumenti ali predmeti \xc5\xa1trlijo iz okvirja. V nekaterih prizorih so liki v ospredju v okvirju, pri gradnji ozadja zunaj njih. Lahko opazimo sorazmerno zni\xc5\xbeanje oddaljenih likov. Prodor iz okvirja lahko opazimo predvsem v prizoru Jude\xc5\xbeev poljub. Ta predstavitev ka\xc5\xbee satiri\xc4\x8dno naravo. Slu\xc5\xbeabnik na dnu slike z eno roko ka\xc5\xbee naklonjenost gledalca, hkrati pa deluje nekoliko sme\xc5\xa1no. To \xc5\xa1e naprej poudarja, da je oblikovanje \xc5\xbeivahnej\xc5\xa1e. Poleg tega je ustvarjen kontrast med sve\xc4\x8danim poljubom in vojaki v ozadju. Na nekaterih slikah si lahko ogledamo predstavitev zaporedja postopka, pri katerem se osebe, ki sodelujejo, lahko pojavijo ve\xc4\x8d kot enkrat (\xc4\x8dasovna ali prostorska isto\xc4\x8dasnost)._NEWLINE_Slike so zelo barvite in mnoge opremljene s preprostimi okraski, ki vklju\xc4\x8dujejo zvezde na dnevnem nebu ali okraske na obla\xc4\x8dilih, narejeni po predlogah ali z \xc5\xbeigi.'