b'\n_START_ARTICLE_\nMegido\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje je imelo veliko razli\xc4\x8dnih imen. V Septuaginti se imenuje \xce\x9c\xce\xb5\xce\xb3\xce\xb9\xce\xb4\xce\xb4\xcf\x8e/\xce\x9c\xce\xb1\xce\xb3\xce\xb5\xce\xb4\xce\xb4\xcf\x8e\xce\xbd, Megidd\xc3\xb3/Magedd\xc3\xb3n, v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini Mageddo, v asir\xc5\xa1\xc4\x8dini Magiddu, Magaddu, v Amarnskih pismih Magidda in Makida in v egip\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dini Maketi, Makitu in Makedo. V Razodetju je omenjen v apokalipti\xc4\x8dni bitki pri Amagedonu. Gr\xc5\xa1ko ime mesta izhaja iz njegovega hebrejskega imena Har Megiddo, kar pomeni Megidska gora. Izraz Amagedon je postal splo\xc5\xa1no znan kot prispodoba za konec sveta.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV antiki je bil Megido zelo pomembno mesto. Varoval je zahodne vejo ozkega prelaza na najpomembnej\xc5\xa1i trgovski poti anti\xc4\x8dnega Rodovitnega polmeseca, ki je povezovala Egipt, Malo Azijo in Mezopotamijo, zdaj znani kot Via Maris. Megido je bil zaradi svojega strate\xc5\xa1keg polo\xc5\xbeaja prizori\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d bitk. Mesto je bilo naseljeno od okoli 7000 pr. n. \xc5\xa1t. do 586 pr. n. \xc5\xa1t., \xc4\x8deprav so prvi pomembni ostanki mesta \xc5\xa1ele iz bronaste dobe (4500\xe2\x80\x933500 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_SECTION_\nZgodnja bronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nMegidski tempelj iz zgodnje bronaste dobe I (3500\xe2\x80\x933100 pr. n. \xc5\xa1t.) so arheologi po odkritju opisali kot \xc2\xbbnajbolj monumentalno samostojno zgradbo iz zgodnje bronaste dobe, ki so jo do takrat odkrili v Levantu in eno najve\xc4\x8djih zgradb svojega \xc4\x8dasa na Bli\xc5\xbenjem vzhodu.\xc2\xab V zgodnji bronasti dobi IV (2300\xe2\x80\x932000 pr. n. \xc5\xa1t.) je njegova mo\xc4\x8d zamrla in okoli 2000 pr. n. \xc5\xa1t. ponovno o\xc5\xbeivela.\n_START_SECTION_\nSrednje bronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nPo obse\xc5\xbenih gradnjah se je mesto raz\xc5\xa1irilo na povr\xc5\xa1ino 10-12 hektarjev in doseglo svojo najve\xc4\x8djo velikost v srednji bronasti dobi.\n_START_SECTION_\nPozna bronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je zasedel faron Tutmoz III. (1479-1425 pr. n. \xc5\xa1t.), vendar se je \xc5\xa1e vedno razvijalo. V tem obdobju je bila verjetno zgrajena neverjetno dodelana pala\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezna doba\n_START_PARAGRAPH_\nOkrog leta 1150 pr. n. \xc5\xa1t. je bilo mesto uni\xc4\x8deno in nato znova naseljeno s prebivalci, katere so nekateri znanstveniki prepoznali kot zgodnje Izraelce. Kasneje se je na tem mestu razvilo neobzidano filistejsko mesto. Domneva se, da je po izraelski zasedbi postal pomembno mesto, potem pa so ga uni\xc4\x8dili in nato ponovno zgradili verjetno Aramejci. Po Tiglat-Pileserjevi zasedbi Samarije v 9. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je postal njeno upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Pomen mesta je hitro upadel, dokler ni bilo okoli leta 586 pr. n. \xc5\xa1t. povsem opu\xc5\xa1\xc4\x8deno. Mesto kasneje ni bilo ve\xc4\x8d naseljeno, zato so se ru\xc5\xa1evine iz obdobja pred letom 586 pr. n. \xc5\xa1t. dobro ohranile. Gradnja bli\xc5\xbenjega mesta Al Lajjun se ostankov Megida ni dotaknila.\n_START_SECTION_\nSodobni Izrael\n_START_PARAGRAPH_\nIzrael je manj kot kilometer ju\xc5\xbeno od Megida ustanovil kibuc Megido. V njegovi bli\xc5\xbeini je cesta, ki povezuje osrednji Izrael z Galilejo na severu. Gorski prelaz, ki povezuje dolino Jezreel in izraelsko sredozemsko obalo, je \xc5\xa1e vedno pomemben.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ka odkritja\n_START_PARAGRAPH_\nArheologi Orientalskega in\xc5\xa1tituta so odkrli pot skozi Salomonov prehod in veliko okroglo kamnito zgradbo, ki bi lahko bila sveti\xc5\xa1\xc4\x8de iz kanaanskega obdobja. Razen tega so odkrili jamo za shranjevanje \xc5\xbeita in hleve, ki naj bi bili iz Salomonovih \xc4\x8dasov. Kasneje se je izkazalo, da so kak\xc5\xa1no stoletje in pol mlaj\xc5\xa1i. Odkrili so tudi 35 m globok vodnjak, ki je bil na dnu s sto metrov dolgim tunelom povezan z bazenom z vodo._NEWLINE_Megidski Veliki tempelj je iz zgodnje bronaste dobe I (3500\xe2\x80\x933100 pr. n. \xc5\xa1t.). Arheologi so ga ob odkritju opisali kot \xc2\xbbnajbolj veli\xc4\x8dastno posami\xc4\x8dno zgradbo iz zgodnje bronaste dobe I v Levantu in eno najve\xc4\x8djih zgradb svojega \xc4\x8dasa na Srednjem vzhodu\xc2\xab. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je ogromno in meri 47,5 x 22 m in je ve\xc4\x8d kot deset krat ve\xc4\x8dje od tipi\xc4\x8dnih sveti\xc5\xa1\xc4\x8d iz tistega \xc4\x8dasa. Prvi zid je bilo zgrajen v zgodnji bronasti dobi II ali III. Tempelj je bil mesto za obredno \xc5\xbertvovanje \xc5\xbeivali, prehodi pa so slu\xc5\xbeili za shranjevane kosti \xc5\xbertvovanih \xc5\xbeivali. Ve\xc4\x8d kot 80% najdenih kosti je bilo ov\xc4\x8djih in kozjih, ostale pa so bile goveje._NEWLINE_Leta 2010 so v Megidu odkrili kerami\xc4\x8dni vr\xc4\x8d z nakitom iz obdobja okoli 1100 pr. n. \xc5\xa1t. V vr\xc4\x8du bile koralde iz karneola, prstani in uhani. Zbirka je bila verjetno last bogate kanaanske dru\xc5\xbeine, najverjetneje iz vladajo\xc4\x8de elite._NEWLINE_V stratumu iz pozne bronaste dobe so odkrili figurice, izrezljane iz zob nilskih povodnih konj. Na njih je opazen egip\xc4\x8danski stilisti\xc4\x8dni vpliv. Med njimi je bilo tudi slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deno pero s kartu\xc5\xa1o Ramzesa III._NEWLINE_Med izkopavanji v letih 1927 do 1934 so v severnem in ju\xc5\xbenem delu mesta so odkrili dva pribli\xc5\xbeno enako velika kompleksa hlevov, v katerih je bilo prostora za 450 do 480 konj. James Pritchard, Adrian Curtis in Yohanan Aharoni menijo, da v zgradbah niso bili hlevi, ampak skladi\xc5\xa1a, tr\xc5\xbenica ali voja\xc5\xa1nice.\n_START_SECTION_\nMegidska cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nMegidska cerkev ne stoji na mestnem gri\xc4\x8du, ampak v njegovi bli\xc5\xbeini znotraj obzidanega prostora megidskega zapora. Zgrajena je bila skupaj z anti\xc4\x8dnim mestom Legio, verjetno v 3. stoletju, kar jo uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med najstarej\xc5\xa1e cerkve na svetu.'