b'\n_START_ARTICLE_\nSlovanski kongres v Pragi, 1848\n_START_PARAGRAPH_\nSlovanski kongres v Pragi (\xc4\x8de\xc5\xa1ko: Slovansk\xc3\xbd sjezd, slova\xc5\xa1ko: Slovansk\xc3\xbd zjazd/kongres) je potekal v Pragi med 2. in 12. junijem leta 1848. Bilo je prvo sre\xc4\x8danje, kjer je bilo mogo\xc4\x8de sli\xc5\xa1ati glas vseh slovanskih narodov iz cele Evrope na enem mestu._NEWLINE_Skozi naslednje stoletje je bilo \xc5\xa1e nekaj slovanskih kongresov v srednji in vzhodni Evropi._NEWLINE_1. maja 1848 je bil v Pragi izdan razglas \xc2\xbbbratom Slovanom\xc2\xab\xc2\xa0v monarhiji Avstriji, katerega podpisnik je bil tudi Fran Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d. Razglas je opozarjal Slovane na bli\xc5\xbeajo\xc4\x8di se sklic Frankfurtskega parlamenta in izgradnjo Velike Nem\xc4\x8dije, ki bo zavzela celotno podro\xc4\x8dje avstrijske monarhije in posledi\xc4\x8dno povzro\xc4\x8dila utopitev slovanstva v germanstvu. Avtorji so razglas naslovili vsem zavednim Slovanom in jih pozvali, da se 31. maja 1848 zberejo na kongresu v Pragi. \xc2\xbbPridejo naj vsi tisti, ki jim je mar za Slovanstvo in se \xc5\xbeelijo zoperstaviti germanizaciji.\xc2\xab\xc2\xa0Konec maja se je tako v Pragi zbralo pribli\xc5\xbeno 300 delegatov iz celotnega dela avstrijske monarhije, 40 jih je bilo iz ju\xc5\xbeno-slovanskega podro\xc4\x8dja in kar 4 iz slovenskih de\xc5\xbeel. _NEWLINE_Za predsednika kongresa je bil izbran Franti\xc5\xa1ek Palack\xc3\xbd, podpredsednik pa je bil Slovenec, Stanko Vraz. Na zasedanju je kongres izdelal memorandum evropskim narodom, v katerem je opozoril na nevzdr\xc5\xbene razmere v avstrijski monarhiji. Zahteval je federalizacijo monarhije na temelju splo\xc5\xa1ne pravice vsakega naroda, da lahko ne glede na svojo velikost, mo\xc4\x8d in vpliv razglasi avtonomijo. Podane so bile zahteve, ki so temeljile na temeljih francoske revolucije. Posebej za Slovence pa je bilo sprejeto, da zahtevajo oblikovanje svoje Kraljevine Slovenije, ki bo zdru\xc5\xbeevala de\xc5\xbeele Koro\xc5\xa1ko, Kranjsko, \xc5\xa0tajersko in Primorsko, in bo enakopraven \xc4\x8dlen monarhije._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki in mad\xc5\xbearski narod je na razglas in kongres reagiral izjemo burno. Nemci so se namre\xc4\x8d zavedali mo\xc4\x8di slovanskega konglomerata, ki bi se raztezal \xc5\xa1irom Evrope, \xc4\x8de bi se sestavil v eno dr\xc5\xbeavo s 4 plemeni, kot je predvidevala ideja panslavizma. Zato sta dvor na Dunaju in kancler Metternich v Nem\xc4\x8diji stanje nemudoma sprejela kot ogro\xc5\xbeujo\xc4\x8de in organizirala voja\xc5\xa1ki nadzor v Pragi. Tam pa so se \xc5\xbee 12. junija 1848 za\xc4\x8deli zbirati pra\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudentje, delegati kongresa, izobra\xc5\xbeenci in \xc5\xa1e mnogi drugi, ki so zahtevali boj proti germanizaciji in avstrijskemu voja\xc5\xa1kemu na\xc4\x8delniku Windisch-Gr\xc3\xa4tzu, ki je okupiral Prago. Tako je 12. junija 1848 izbruhnila binko\xc5\xa1tna oz. junijska vstaja, ki pa je bila s strani na\xc4\x8delnika Windisch-Gr\xc3\xa4tza zadu\xc5\xa1ena 16. junija 1848, ravno tako pa je bil prekinjen kongres delegatov. Zaradi nasilne prekinitve kongresa ta ni sprejel nobenega pripravljenega dolo\xc4\x8dila in sklepa. Njegov doprinos za oblikovanje skupne slovanske solidarnosti je tako ostal zgolj neformalen.'