b'\n_START_ARTICLE_\nFranci Ambro\xc5\xbei\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo \xc5\xbeivljenje je \xc5\xbee v za\xc4\x8detku najbolj zaznovala druga svetovna vojna, saj jo je pre\xc5\xbeivel kot\xc2\xa0\xc2\xbbukraden otrok\xc2\xab\xc2\xa0v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Saldenburg na spodnjem Bavarskem (Nem\xc4\x8dija). Poleg tega je med vojno izgubil tudi o\xc4\x8deta in tri svoje brate. Lo\xc4\x8den pa je bil tudi od svoje matere, saj so njo odpeljali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Ravensbr\xc3\xbcck. Po koncu vojne je obiskoval u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de, najprej v Tolminu in kasneje v Ljubljani, kjer je leta 1958 maturiral. Obenem pa je obiskoval Srednjo baletno \xc5\xa1olo v Ljubljani in jo leta 1961 kon\xc4\x8dal. V obdobju od 1956 do 1962 je \xc5\xa1tudiral psihologijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Na baletnem podro\xc4\x8dju se je veliko izpopolnjeval v tujini (na Tanzforumu v K\xc3\xb6lnu in na poletnih te\xc4\x8dajih v Centre de la danse international Rosella Hightower v Cannesu.)_NEWLINE_Najprej se je zaposlil kot baletni plesalec v ljubljanski Operi, katere \xc4\x8dlan je ostal dolgo obdobje. V vmesnem \xc4\x8dasu je bil bodisi \xc4\x8dlan oziroma je le gostoval tudi pri drugih baletnih ansamblih, npr. pri komorni flamski baletni skupini Ballet Lydie Chagol v Bruslju, Th\xc3\xa9\xc3\xa2tre R\xc3\xa9gional des Pays de la Loire, baletu opere v Lyonu in opere Grand Th\xc3\xa9\xc3\xa2tre de Gen\xc3\xa8ve. Leta 1974 je pri\xc4\x8del honorarno pou\xc4\x8devati na Srednji baletni \xc5\xa1oli v Ljubljani, ki je takrat delovala v okviru Zavoda za glasbeno in baletno izobra\xc5\xbeevanje. Ko se je zavod leta 1983 preimenoval v Srednjo glasbeno in baletno \xc5\xa1olo, se je na njej redno zaposlil kot profesor klasi\xc4\x8dnega baleta. Od 1987 pa do upokojitve 2001 je bil tudi vodja baletnega oddelka. Za svoje delo je leta 2000 prejel \xc5\xa0krjan\xc4\x8devo diplomo za pedago\xc5\xa1ko delo._NEWLINE_Na Srednji baletni \xc5\xa1oli v Ljubljani je kot koreograf postavil Pas de quatre Cesara Pugnija in duet iz druge slike baleta Hresta\xc4\x8d \xc4\x8cajkovskega. Vzgojil je nekaj generacij obetavnih mladih baletnih plesalcev in plesalk. Med njegovimi u\xc4\x8denci je veliko \xc4\x8dlanov in solistov razli\xc4\x8dnih baletnih ansamblov kot npr. plesalec Fi\xc4\x8do baleta in koreograf Goran Bogdanovski, \xc5\xbdiga Jereb, ki si je ustvarjal kariero v Nem\xc4\x8diji in Avstriji, Mojca Bandelj, Tja\xc5\xa1a Kmetec, obe solistki ljubljanskega baletnega ansambla, \xc4\x8dlanica baleta Semper Opere v Dresdnu Vanja Vitman, Toma\xc5\xbe Rode, ki je bil \xc4\x8dlan baleta G\xc3\xa4rtnerplatz v M\xc3\xbcnchnu in mnogih drugih baletnih ansamblov. V obdobju od 1998 do 2000 je bil tudi vodja baleta v Ljubljani.'