b'\n_START_ARTICLE_\nAbido\xc5\xa1ka dinastija\n_START_PARAGRAPH_\nAbido\xc5\xa1ka dinastija je bila verjetno kratko\xc5\xbeiva lokalna dinastija, ki je v drugem vmesnem obdobju Egipta vladala v delih Srednjega in Gornjega Egipta. Vladala naj bi so\xc4\x8dasno s Petnajsto in \xc5\xa0estnajsto dinastijo od okoli 1650 pr. n. \xc5\xa1t. do okoli 1600 pr. n. \xc5\xa1t. Sede\xc5\xbe dinastije je bil v Abidosu ali v njegovi bli\xc5\xbeini, vladarska nekropola pa morda ob vzno\xc5\xbeju Anubisove gore,  piramidi podobne vzpetine v Abido\xc5\xa1ki pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, in v bli\xc5\xbeini v steno vklesane grobnice faraona Senusreta III.\n_START_SECTION_\nDokazi za\n_START_PARAGRAPH_\nObstoj Abido\xc5\xa1ke dinastije je prvi predlagal Detlef Franke in za njim Kim Ryholt leta 1997. Ryholt je opazil, da imata dva dokazana vladarja iz tega obdobja, Vepuavetemsaf (Vepuavet je njegov za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik)  in Pentini (Tisti iz Tinisa), imeni, povezani z Abidosom. Vepvavet je bil pomemben abido\xc5\xa1ki bog, Tinis pa je bil pomembno mesto nekaj kilometrov severno od Abidosa. Razen tega so Vepvavetemsaf, Pentini in Senaib, \xc5\xa1e en vladar iz tega obdobja, omenjeni skupaj na  steli, odkriti v Abidosu, kar bil lahko pomenilo, da je bil ravno Abidos sede\xc5\xbe dinastije. In ne nazadnje Ryholt trdi, da bi obstoj Abido\xc5\xa1ke dinastije lahko zapolnil \xc4\x8dasovno vrzel na Torinskem seznamu kraljev na koncu \xc5\xa0estnajste dinastije.  Abido\xc5\xa1ka dinastija bi lahko vladala v \xc4\x8dasovni vrzeli med padcem Trinajste dinastije po hi\xc5\xa1ki zasedbi Memfisa in prodiranjem Hiksov proti jugu v Tebe._NEWLINE_   _NEWLINE_Obstoj Abido\xc5\xa1ke dinastije bi lahko bil potrjen januarja 2014, ko so v ju\xc5\xbenem delu Abidosa na kraju z imenom Anubisova gora odkrili grobnico dotlej neznanega faraona Senebkaja. \xc4\x8ce je Senebkaj resni\xc4\x8dno pripadal Abido\xc5\xa1ki dinastiji, bi njegova grobnica lahko ozna\xc4\x8devala nekropolo Abido\xc5\xa1ke dinastije, ki le\xc5\xbei ob nekropoli vladarjev Srednjega kraljestva.  Kasnej\xc5\xa1e raziskave so odkrile ni\xc4\x8d manj kot osem anonimnih vladarskih grobnic iz drugega vmesnega obdobja Egipta. Grobnice so po slogu in velikosti podobne Senebkajevi. Odkrili so tudi dve grobnici (S9 in S10) iz srednje Trinajste dinastije, ki bi lahko pripadali Neferhotepu I. in njegovemu bratu Sobekhotepu IV.\n_START_SECTION_\nDokazi proti\n_START_PARAGRAPH_\nMnenja o obstoju Abido\xc5\xa1ke dinastije niso enotna. Mercel Mar\xc4\x97e je na primer opazil, da so delavnice v Abidosu izdelale steli za Pentinija in Vepvavetemsafa, povezana z Abido\xc5\xa1ko dinastijo, in zelo verjetno stelo faraona Rahotepa iz Sedemnajste dinastije. \xc4\x8ce je Abido\xc5\xa1ka dinastija obstajala, bi to pomenilo, da so delavnice izdelale stele za vladarje dveh sovra\xc5\xbenih dinastij, kar je malo verjetno. \xc5\xa0e vedno ni jasno niti to, ali sta obe dinastiji vladali isto\xc4\x8dasno: \xc4\x8de je Ryholtova rekonstrukcija drugega vmesnega obdobja pravilna, je bil med njima 20 let dolg \xc4\x8dasovni presledek.  _NEWLINE_Alexander Ilin-Tomich nasprotuje argumentom v prid Abido\xc5\xa1ki dinastiji, ki temeljijo na Senebkajevi grobnici, in trdi, da so bili v Abidosu pokopani tudi nekateri faraoni iz Srednjega kraljestva, med njimi Senusret III. in Sobekhotep IV., pa jih nih\xc4\x8de ne ume\xc5\xa1\xc4\x8da v Abido\xc5\xa1ko dinastijo. Ilin-Tomich se ob tem spra\xc5\xa1uje, ali je bil Senebkaj morda faraon tebanske \xc5\xa0estnajste dinastije.\n_START_SECTION_\nOzemlje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce je bila Abido\xc5\xa1ka dinastija resni\xc4\x8dno dinastija, je bil njen sede\xc5\xbe verjetno v Abidosu ali bli\xc5\xbenjem Tinisu. Karl Richard Lepsius je v Beni Hasanu pribli\xc5\xbeno 250 km severno od Abidosa v grobnici BH2  nomarha Amenemheta iz Dvanajste dinastije odkril Vepvavetemsafov grafit. \xc4\x8ce je grafit res njegov in je Vepvavetemsaf pripadal Abido\xc5\xa1ki dinastiji, je njegovo ozemlje segalo na sever do Beni Hasana. Ker je Abido\xc5\xa1ka dinastija vladala vzporedno s \xc5\xa0estnajsto dinastijo, je njeno ozemlje na jugu segalo najve\xc4\x8d do Huja, 50 km ju\xc5\xbeno od Abidosa.'