b'\n_START_ARTICLE_\nZdenka Serajnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZdenka Serajnik je bila rojena na Prihovi, v dru\xc5\xbeini Lovrenca in Bo\xc5\xbeene Serajnik roj. Kre\xc4\x8d, ki sta bila oba u\xc4\x8ditelja na tamkaj\xc5\xa1nji osnovni \xc5\xa1oli. Rodbina Serajnik izhaja iz avstrijske Koro\xc5\xa1ke in rodbina se omenja tudi v znani Sketovi povesti o Miklovi Zali. Serajniki izhajajo iz kraja Serai v okolici Beljaka (ta naj bi bil tudi etimolo\xc5\xa1ki izvor priimka), pa tudi iz ve\xc4\x8d krajev v Ro\xc5\xbeni dolini (nem. Rosental). Za Zdenko Serajnik in slovenske Serajnike sta pomembna prednika - brata Lovrenc Serajnik (1838\xe2\x80\x931911), Zdenkin ded in njen prastric Domicijan Serajnik (1847\xe2\x80\x931929), ki sta se okoli 1880 kot zavedna Slovenca umaknila pred ponem\xc4\x8devanjem s Koro\xc5\xa1ke in se naselila na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem (Prihova, Ptujska gora)._NEWLINE_Zdenka Serajnik se je po osnovni \xc5\xa1oli na Prihovi preselila k sorodnikom v Ljubljano, kjer je kon\xc4\x8dala realno gimnazijo in nato leta 1936 na Filozofski fakulteti diplomirala kot profesorica slovenskega jezika z nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in zgodovino ju\xc5\xbenoslovanske knji\xc5\xbeevnosti. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju se je vrnila v Konjice, kjer je \xc5\xbeivela s star\xc5\xa1i in sorodniki. Takoj po osvoboditvi je pri\xc4\x8dela pou\xc4\x8devati v Slovenskih Konjicah, nekaj mesecev je pou\xc4\x8devala tudi na gimnaziji na Ptuju. Vse do svoje upokojitve leta 1972 je delala kot osnovno\xc5\xa1olska u\xc4\x8diteljica slovenskega jezika s knji\xc5\xbeevnostjo, nekaj \xc4\x8dasa tudi ruskega._NEWLINE_Konji\xc4\x8dani se Serajnikove spominjajo kot predane profesorice, ki je ob skrbi za slovenski jezik in domovino mnoge u\xc4\x8dence spodbujala k ustvarjalnosti in jim bila mentorica pri literarnih in pesni\xc5\xa1kih poskusih. Se je pa \xc5\xbee za mlada odlo\xc4\x8dila, da bo duhovnost igrala pomembno vlogo v njenem \xc5\xbeivljenju. \xc5\xbdivljenjski smisel je iskala v dru\xc5\xbebi z u\xc4\x8denci, kulturniki, v veri, stroki, v ustvarjalnem delu. Bila je verna, tudi \xc4\x8dlanica Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kovega svetnega reda, zaradi \xc4\x8desar je pogosto bila dele\xc5\xbena nerazumevanja in pritiskov. Kot je sama ve\xc4\x8dkrat poudarila, ji je \xe2\x80\x98vera dala duhovno in kulturno bogastvo, globino in obzorje\xe2\x80\x99 . Ko so po njeni smrti odkrili njen \xc5\xbeivljenjski moto:\xc2\xa0\xc2\xbbVse \xc5\xbeivljenje si globoko in resni\xc4\x8dno \xc5\xbeelim biti \xc4\x8disto neznan kartuzijan\xc2\xab, se je razkril do tedaj nevidni smisel njenega bivanja ter pomen njene \xc5\xbeivljenjske dr\xc5\xbee in naravnanosti ._NEWLINE_Umrla je v Slovenskih Konjicah, leta 2003, kjer je pokopana na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du pri sv. Ani .\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nZdenko Serajnik so poznali predvsem Konji\xc4\x8dani kot svojo profesorico slovenskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti. \xc5\xa0ele odkritje njene pisne zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine je po smrti skromno profesorico postavilo v novo lu\xc4\x8d. Tipkopisi iz zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine pri\xc4\x8dajo, da je, ne da bi kdo to vedel, veliko objavljala, prevajala, pisala pesmi, igre, pesmi ter zgodbe in jih tudi objavljala, vendar zelo redko pod svojim imenom. V literaturi zasledimo podpise z njenimi inicialkami, pa tudi psevdonime (Silvo Zorec, s. Serafina, s. Silva) . Mnogo njenih besedil je bilo objavljenih nepodpisanih, zato je bilo na za\xc4\x8detku te\xc5\xbeko oceniti, kako obse\xc5\xbeen je njen opus._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji del zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine predstavljajo pesmi. Zapustila je preko 2200 pesnitev na temo svetopisemskih odlomkov in praznikov v liturgi\xc4\x8dnem letu. Skoraj vse pesmi se navdihujejo po Svetem pismu, posve\xc4\x8dene so posameznim cerkvenim dobam, praznikom, svetnikom. Izstopa molitveni zna\xc4\x8daj njene poezije, oblikovno prete\xc5\xbeno zapisane v sonetni obliki. Vsebinsko povezani soneti sestavljajo vence sonetov, ki tvorijo adventni, bo\xc5\xbei\xc4\x8dni, postni in velikono\xc4\x8dni cikel molitvenih sonetov ter cikel med letom . Nekatere pesmi so \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu njenega \xc5\xbeivljenja objavljale revije katoli\xc5\xa1kega tiska, najve\xc4\x8d pa jih je ostalo v tipkopisu in \xc5\xa1e \xc4\x8dakajo na obdelavo in izdajo. Doslej je le 70 pesmi iz\xc5\xa1lo v knji\xc5\xbeni obliki pod naslovom Dihanje ve\xc4\x8dnosti (2003), ki je iz\xc5\xa1la dva meseca po pesni\xc4\x8dini smrti._NEWLINE_V njeni zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini so odkrili obse\xc5\xbeen opus prevedenih del. Prevajala je iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, ru\xc5\xa1\xc4\x8dine in franco\xc5\xa1\xc4\x8dine. Med prevodi najdemo odlomke literarnih del Alme Karlin \xe2\x80\x93 prevedene fragmente iz avtobiografije Kalinove Ein Mensh wird... (v slov. Sama), povzetek romana Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Kladovalec, prevod prvega poglavja Im Banne der S\xc3\xbcdsee (v slov. Urok Ju\xc5\xbenega morja), gledali\xc5\xa1ko igro Pod ko\xc5\xa1atim o\xc4\x8desom ter prevode kraj\xc5\xa1ih novel. Zdenka Serajnik je verjetno bila prva prevajalka del Alme Karlin v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino . V njeni zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini so na\xc5\xa1li tudi originalni prevod romansirane biografije prijateljice Alme Karlin, Thee Schreiber Gamelin. Delo je februarja 2017 iz\xc5\xa1lo pri celjski Mohorjevi dru\xc5\xbebi pod naslovom Dvoje \xc5\xbeivljenj \xe2\x80\x93 en cilj. Prevedla je tudi knjigo Walterja Nigga \xe2\x80\x93 Pridi Sveti Duh. Pomembni so njeni prevodi himn za Bogoslu\xc5\xbeni molitvenik, za revijo Oznanjenje je prepesnila nekaj psalmov; mnogi od njih so uglasbeni._NEWLINE_Kot profesorica sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine je usmerjala mnoge \xc5\xa1olske proslave in prireditve, zato ji je bil blizu tudi svet gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Za oder je prevedla in priredila precej literarnih del, pou\xc4\x8devala dramatiko, re\xc5\xbeirala dvanajst amaterskih iger. Sama je napisala vsaj eno igro - Sen kresne no\xc4\x8di. V rokopisu so na\xc5\xa1li tudi dve zgodovinski igri o Emi Kr\xc5\xa1ki in kartuzijanih v dolini sv. Janeza. Ta besedila niso podpisana, veendar raziskovalci sklepajo na avtorstvo Zdenke Serajnik glede na posvetilo dr. Steinerju in pripis, da ime pisca ni va\xc5\xbeno ._NEWLINE_Pazljivo je spremljala dogajanje v Cerkvi in se nanj odzivala s svojimi \xc4\x8dlanki, predlogi, kritikami v verskem tisku (Sre\xc4\x8danja, Cerkev v sedanjem svetu, Oznanjenje, Dru\xc5\xbeina, Znamenje, Bo\xc5\xbeji vrelci, V Materini \xc5\xa1oli itd.). Zanimiva je tudi njena skrb za umetnostno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, zlasti na Konji\xc5\xa1kem in Celjskem, ki se izra\xc5\xbea v njenih pisnih predlogih za ohranitev kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in kriti\xc4\x8dnih zapisih v zvezi z razli\xc4\x8dnimi, zlasti neprimernimi posegi v spomenike, urbano okolje in kulturno krajino._NEWLINE_Dela Zdenke Serajnik se \xc5\xa1e zbirajo, urejajo, kategorizirajo ter \xc4\x8dakajo na nadaljnje raziskave.\n_START_SECTION_\nRaziskovanje del Zdenke Serajnik\n_START_PARAGRAPH_\nMarca 2009 so sorodniki podarili celotno pisno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino Zdenke Serajnik Ob\xc4\x8dini Slovenske Konjice. Na slovesni predaji gradiv je bilo dogovorjeno, da se gradivo pregleda in javno predstavi._NEWLINE_Tihe ro\xc5\xbee Zdenke Serajnik_NEWLINE_Tihe Ro\xc5\xbee Zdenke Serajnik je kulturni projekt, ki je nastal ob 100. obletnici rojstva Zdenke Serajnik. Projekt sta v letu 2011 zasnovali in vodili Ob\xc4\x8dina Slovenske Konjice in Ob\xc4\x8dina Zre\xc4\x8de, z namenom, seznaniti stroko in ob\xc4\x8dane o delu, pomenu in veli\xc4\x8dini premalo znane konji\xc4\x8danke. V okviru tega projekta sta nastala zbornik Tihe ro\xc5\xbee Zdenke Serajnik, v katerem so prvi\xc4\x8d javno predstavili njeno \xc5\xbeivljenje in delo ter pesmarica z notnim gradivom osemnajstih pesmi, katerih avtorica je bila Zdenka Serajnik. Ob izdaji obeh publikacij so pripravili \xc5\xa1e sve\xc4\x8dani ob\xc4\x8dinski akademiji ob slovenskem kulturnem prazniku, gledali\xc5\xa1ko predstavo Pod ko\xc5\xa1atim o\xc4\x8desom Alme Karlin v prevodu Zdenke Serajnik, ve\xc4\x8der postnih pesmi in poezije v Zre\xc4\x8dah, pohod po poteh Zdenke Serajnik od Prihove v Slovenske Konjice, literarni ve\xc4\x8der v Skomarski hi\xc5\xa1i in objavili skraj\xc5\xa1ano verzijo vsebine zbornika v lokalnem \xc4\x8dasopisu Novice._NEWLINE_Novembra 2016 je bila v \xc5\xbeupnijski cerkvi v Petrov\xc4\x8dah prvi\xc4\x8d izvedena kantata Blagoslovljena med \xc5\xbeenami, v kateri je besedila Zdenke Serajnik uglasbil skladatelj Jo\xc5\xbee Tro\xc5\xa1t. Kantato so izvedli zdru\xc5\xbeeni cerkveni pevski zbori dekanije \xc5\xbdalec in \xc5\xbeupnije Polzela pod vodstvom dirigenta Marka Slokarja, ob orgelski spremljavi Jana Grobelnika, s solistoma Andrejo Zakonj\xc5\xa1ek Krt in Primo\xc5\xbeem Krtom._NEWLINE_Mednarodni znanstveni simpozij o Zdenki Serajnik_NEWLINE_V letu 2017 je Ob\xc4\x8dina Slovenske Konjice v sodelovanju z Ob\xc4\x8dino Oplotnico in Teolo\xc5\xa1ko fakulteto Univerze v Ljubljani pripravila mednarodni znanstveni simpozij o Zdenki Serajnik, na katerem so predstavili sadove poglobljenih raziskav del in misli Zdenke Serajnik. Kot zapi\xc5\xa1e dr. Slavko Krajnc, duhovni o\xc4\x8de simpozija in urednik znanstvene monografije Svetloba drami na\xc5\xa1ega duha, raziskave pomenijo \xe2\x80\x98ob\xc5\xa1iren in poglobljen prikaz najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih zlatnikov du\xc5\xa1e, na katerih so vgravirane misli, spodbude in spoznanja Zdenke Serajnik, ki \xc4\x8dakajo, da jih beremo, spoznavamo in se ob njih duhovno bogatimo\xe2\x80\x99 . Ob znanstveni monografiji je iz\xc5\xa1la \xc5\xa1e pesmarica Izliva du\xc5\xa1a se mi v hvalospev, z uglasbenimi pesmimi Zdenke Serajnik, ki so jih predstavili na koncertu v cerkvi v Oplotnici. Simpozij se je kon\xc4\x8dal s sveto ma\xc5\xa1o na Prihovi.'