b'\n_START_ARTICLE_\nUniverza v Konstantinoplu\n_START_PARAGRAPH_\nCesarska univerza Konstantinopla, znana tudi kot univerza Magnaure (Gr\xc5\xa1ko: \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb4\xce\xb9\xce\xb4\xce\xb1\xce\xba\xcf\x84\xce\xae\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd \xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82 \xce\x9c\xce\xb1\xce\xb3\xce\xbd\xce\xb1\xcf\x8d\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x82), je bila v vzhodnorimskem imperiju ustanovljena leta 425 in je prva univerza v Evropi, ki danes \xc5\xa1e obstaja v republiki Tur\xc4\x8diji. Pandidakterion ali univerza je vsebovala \xc5\xa1ole za medicino, filozofijo in pravo. Poleg omenjene dr\xc5\xbeavne univerze so obstajale tudi zasebne ekonomske in umetni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole, ki pa so bile manj ugledne.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodnorimska dru\xc5\xbeba je bila zelo izobra\xc5\xbeena. Osnovno \xc5\xa1olstvo je bilo na voljo vsem dr\xc5\xbeavljanom, tudi na pode\xc5\xbeelju; enaka je bila tudi zastopanost obeh spolov v pridobivanju izobrazbe. Visoko \xc5\xa1olstvo ni bilo na voljo le v Konstantinoplu, a tudi v drugih ve\xc4\x8djih mestih, kot so Aleksandrija, Antiohija, Atene, Pergamon in Solun._NEWLINE_Prvotna \xc5\xa1ola je bila ustanovljena l. 425 na ukaz cesarja Teodozija II. Imela je 31 kateder za pravo, filozofijo, medicino, aritmetiko, geometrijo, astronomijo, glasbo, govorni\xc5\xa1tvo in druge predmete. 15 kateder je bilo latinskojezi\xc4\x8dnih, 16 pa gr\xc5\xa1kojezi\xc4\x8dnih. Prvotna univerza je obstajala do padca Konstantinopla l. 1453._NEWLINE_Glavna naloga visokega \xc5\xa1olstva je bila s pomo\xc4\x8djo pou\xc4\x8devanja retorike (govorni\xc5\xa1tva), filozofije in prava ustvariti dr\xc5\xbeavljane, ki bodo kompetentni v dostojnem predstavljanju dr\xc5\xbeave v birokratskih funkcijah civilnih in cerkvenih uradov. Univerza je bila posvetna razli\xc4\x8dica teolo\xc5\xa1kih \xc5\xa1ol, ki so bile v vzhodnem rimskem imperiju prav tako zelo pogoste. Univerza je ohranjala aktivno tradicijo Aristotelskih in Platonskih filozofskih naukov vse do 15. stoletja._NEWLINE_Po zavzetju Carigrada l. 1453 je Mehmed II nadaljeval tradicijo Konstantinopelske univerze s to razliko, da je ta od takrat slu\xc5\xbeila osmanski dr\xc5\xbeavi in u\xc4\x8dila islamsko filozofijo kot "medresa" ali "hi\xc5\xa1a mnogih znanosti". Leta 1933 je postala znana kot Istanbulska dr\xc5\xbeavna univerza.'