b'\n_START_ARTICLE_\nNoga\xc4\x8di\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dinoma so to drobne \xc5\xbeivali, dolge med enim in 10 milimetrov, le vrste mrzlih morij in globokomorske so lahko ve\xc4\x8dje - najve\xc4\x8dji predstavniki imajo razpon nog ve\xc4\x8d deset centimetrov. Telo je sestavljeno iz jasno lo\xc4\x8denih \xc4\x8dlenov, ki so vsi del glavoprsja; zadek je zreduciran na \xc5\xa1trcelj na hrbtni strani trupa, ki se zaklju\xc4\x8di z zadnjikom. Prvi del glavoprsja je glava, ki nosi par drobnih pipalk, par pedipalpov in posebnost noga\xc4\x8dev, dodaten par no\xc5\xbeic - oviforov. Na sprednjem delu je glava podalj\xc5\xa1ana v ril\xc4\x8dek (proboscis) z usti, v sredini pa so na izbolklini na zgornji strani \xc5\xa1tiri o\xc4\x8desa. Pipalke so kratke in \xc5\xa1karjaste, pri predstavnikih, ki imajo bolje razvit ril\xc4\x8dek, lahko tudi manjkajo. Pedipalpi so dalj\xc5\xa1i in podobni nogam, poleg \xc4\x8dutilne lahko imajo \xc5\xa1e vlogo pri prehranjevanju ter \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju. Ovifora (\xc2\xbbjajcenosca\xc2\xab) sta par drobnih okon\xc4\x8din tik ob za\xc4\x8detku trupa, ki ju samci uporabljajo za prena\xc5\xa1anje jaj\xc4\x8dec. Pri samicah lahko sodelujeta pri \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju ali povsem manjkata._NEWLINE_Nenavaden je tudi preostanek glavoprsja - trup. Ta je razdeljen v \xc5\xa1tiri \xc4\x8dlene, od katerih je prvi zra\xc5\xa1\xc4\x8den z glavo (navidez so tako trije). Vsak od njih ima par mo\xc4\x8dnih in dolgih stranskih izrastkov, ki so lahko dalj\xc5\xa1i kot je \xc4\x8dlen \xc5\xa1irok. Iz teh izrastkov izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo noge. Te so lahko dalj\xc5\xa1e in tudi debelej\xc5\xa1e od trupa. Nekateri predstavniki noga\xc4\x8dev imajo iz neznanega razloga \xc5\xa1tevilo nog pove\xc4\x8dano na pet ali \xc5\xa1est parov._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino notranjosti telesa zavzemajo obse\xc5\xbena prebavila. Slepi odrastki \xc4\x8drevesa segajo celo v noge skoraj do njihovih konic. Krvo\xc5\xbeilje je odprto, hemolimfo poganja omi\xc5\xa1i\xc4\x8dena cev (\xc2\xbbsrce\xc2\xab) na hrbtni strani trupa. Posebnih dihal in izlo\xc4\x8dal nimajo. Tudi spolovila se odpirajo na bazalnih \xc4\x8dlenih nog.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nSpola se razlikujeta po razvitosti ovifor (samice imajo slab\xc5\xa1e razvite ali jih sploh nimajo). Spolna \xc5\xbeleza je pri obeh spolih neparna in se odpira z ve\xc4\x8d odprtinami na za\xc4\x8detnih \xc4\x8dlenih nog. Pri oplojenih samicah so noge vidno nabrekle zaradi jaj\xc4\x8dec. Parjenja \xc5\xa1tevilnih vrst ni opazoval \xc5\xa1e nih\xc4\x8de, bolje raziskane vrste pa imajo zunanjo oploditev - samec med parjenjem bodisi visi pod samico tako, da se stikata s trebu\xc5\xa1nim delom telesa, bodisi stoji nad njo in oplaja jaj\xc4\x8deca medtem ko jih ona izlo\xc4\x8da. Potem jih zbere s svojimi ovifori in z izlo\xc4\x8dki posebnih \xc5\xbelez zlepi v dve kroglici. Ti kroglici potem dr\xc5\xbei z ovifori in jih prena\xc5\xa1a okrog dokler se ne izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke._NEWLINE_Pravkar izlegle li\xc4\x8dinke - \xc2\xbbprotonimfoni\xc2\xab\xc2\xa0- imajo tri pare okon\xc4\x8din: pipalke, pedipalpe in ovifore. Z levitvami nato pridobivajo \xc4\x8dlene z nogami. Pri nekaterih vrstah jih \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa varuje samec, pri drugih pa se razvijajo samostojno.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nVsi predstavniki so morski; ve\xc4\x8dina prebiva na morskem dnu, nekateri pa lahko tudi plavajo z zamahovanjem nog. Ve\xc4\x8dina je plenilskih, prehranjujejo se s hidroidi, koralami, mahovnjaki, manj\xc5\xa1imi mnogo\xc5\xa1\xc4\x8detinci in spu\xc5\xbevami. Nekateri so zajedavski, ti ve\xc4\x8dinoma zajedajo na mehku\xc5\xbecih, drugi pa so rastlinojedi ali se prehranjujejo z organskim drobirjem (so detritivori).'