b'\n_START_ARTICLE_\nRenato Ferrari\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRenato Ferarri, prane\xc4\x8dak arhitekta Maksa Fabiania, se je rodil v dru\xc5\xbeini postajnega na\xc4\x8delnika Romea in Gabrielle Ferarri, rojene Piazza. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v Trstu, Welsu (Avstrija) in Ljubljani, klasi\xc4\x8dni licej in trgovsko akademijo v Trstu, obiskoval pa je tudi ekonomsko fakulteto v Firencah ter leta 1931 v Trstu diplomiral. \xc5\xbde kot otrok se je mo\xc4\x8dno navezal na sorodnike Fabiani iz Kobdilja ter ohranil to vez vse \xc5\xbeivljenje. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija v Trstu se je leta 1926 vklju\xc4\x8dil v skupino antifa\xc5\xa1istov, ki je imela preko Lorenza Fabiania povezavo z antifa\xc5\xa1isti v Milanu. Zaradi protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega delovanja ga oblast 25. aprila 1928 aretirala in za nekaj \xc4\x8dasa poslala v konfinacijo na Tremitsko oto\xc4\x8dje. Po 2. svetovni vojni je na ve\xc4\x8dernih te\xc4\x8dajih u\xc4\x8dil angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Leta 1975 je iz\xc5\xa1el njegov roman Il gelso dei Fabiani, 1993 pa roman Il caffe Ferarri ai volti di Chiozza. Radio Trst A je od 1985 predvajal niz \xc4\x8drtic Fabianovi iz Kobdilja v prevodu Radoslave Premrl._NEWLINE_Ferarri je v svojih delih pisal idealizirano o \xc5\xbeivljenju Slovencev na Krasu, govoril o so\xc5\xbeitju med narodi na tem obmo\xc4\x8dju, se zavzemal za ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dnost in ve\xc4\x8dkulturnost, vendar pa ozna\xc4\x8deval slovenska narodna prizadevanja kot nacionalizem.'