b'\n_START_ARTICLE_\nRodoslovje\n_START_PARAGRAPH_\nRodosl\xc3\xb3vje ali genealog\xc3\xadja je pomo\xc5\xbena zgodovinska veda, ki prou\xc4\x8duje in zasleduje dru\xc5\xbeinsko poreklo. To vklju\xc4\x8duje imena \xc5\xbeivih in preminulih sorodnikov, zakonske zveze in odnose. Z uporabo pisnih in ustnih virov pridemo do dru\xc5\xbeinskega drevesa._NEWLINE__NEWLINE_Beseda genealogija je nastala iz dveh starogr\xc5\xa1kih besed: dru\xc5\xbeina oziroma rasa in teorija oz. znanost. Pomeni iskanje prednikov oziroma raziskovanje dru\xc5\xbeinske zgodovine. Beseda rodovnik (pedigre), ki predstavlja genealo\xc5\xa1ke rezultate v obliki dreves ali druga\xc4\x8dnih zapisov, je nastala iz dveh latinskih besed: ped (noga) in grus (\xc5\xbeerjav) in izhaja iz znamenja, ki je podobno \xc5\xbeerjavovi nogi in so ga uporabljali za indeksiranje potomcev v zgodnjeevropskih genealogijah. Rodoslovje je univerzalni fenomen, ki ga najdemo v vseh obdobjih in pri vseh narodih, od najenostavnej\xc5\xa1ih do komparativnih kompleksnih oblik. Je mednarodna veda v svojem namenu in interesu. \xc4\x8ceprav je dandanes v glavnem omejena na ameri\xc5\xa1ke in evropske dr\xc5\xbeave, je bila obravnavana v vseh civiliziranih delih sveta. Kjerkoli je bila dr\xc5\xbeavna ureditev dedna monarhija ali aristokracija (npr. Kitajska in Japonska), je bila tako kot preteklost potrebna tudi genealogija._NEWLINE_Ker je genealogija internacionalna znanost, se posku\xc5\xa1a uvesti univerzalne oznake in okraj\xc5\xa1ave, da bi bil sistem izdelave rodovnikov uniformen. Prvi mednarodni kongres heraldike in genealogije je bil v Barceloni leta 1928 in je veliko pripomogel k interesu po svetu. Veliko dr\xc5\xbeav ima danes dru\xc5\xa1tva za promoviranje genealo\xc5\xa1kih raziskav in nekatere so celo ustanovile univerzitetna profesorska mesta v tem sklopu. Rodoslovec mora poznati paleografijo, ki mu pomaga de\xc5\xa1ifrirati stare zapise (npr. cerkvene arhive ali zvitke) in kronologijo, tako da lahko prepozna razli\xc4\x8dice koledarjev, leta vladavin itd. Znanje drugih jezikov, latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, gr\xc5\xa1\xc4\x8dine ali sodobnih jezikov je v veliko pomo\xc4\x8d. Stari ra\xc4\x8duni, pe\xc4\x8dati, skice, kovanci, medalje, tapiserije, slike, grobovi, nagrobniki in spomeniki so lahko dobra informacija._NEWLINE_Genealogija ni ve\xc4\x8d rezervirana samo za visoko situirane, ampak se zanima za vse vrste ljudi. Ustna izro\xc4\x8dila so bila klju\xc4\x8dnega pomena v zgodnjih dneh civilizacije. Ko ni bilo pisnih dokumentov je bil edino spomin, skupaj z mnemoni\xc4\x8dnimi na\xc4\x8dini kot je rima; sredstvo, na katerega so se zana\xc5\xa1ali, da bi dolo\xc4\x8dili zgodovino. Genealo\xc5\xa1ke informacije so bile ustno izro\xc4\x8dilo, pogosto kot vrsta imen npr. starih irskih kraljev. V\xc4\x8dasih so bili v njih vklju\xc4\x8deni tudi pomembni dogodki. Dolge orientalske genealogije se vglavnem ukvarjajo samo z velikimi osebnostmi ali z vladarji. Nemogo\xc4\x8de je ugotoviti verodostojnost genealogij starih indijskih dru\xc5\xbein, ki so v drevesu indijskih vladarjev najstarej\xc5\xa1ih obdobij. Ker ni nobenih drugih podatkov, bi bile lahko tudi izmi\xc5\xa1ljene. Primer v Afriki, kjer naj bi biv\xc5\xa1i etiopski kralj pripadal zelo dolgi genealo\xc5\xa1ki veji, ne bore biti dokazan. Kralj naj bi bil potomec iz zakona kralja Salomona in kraljice \xc5\xa0ebe, toda, ker je to ustno izro\xc4\x8dilo staro ve\xc4\x8d kot 15 stoletij, nam je te\xc5\xbeko v dokaz._NEWLINE_Stara zaveza vsebuje veliko genealogij, katerih namen je pokazati Adamove, Noetove in Abrahamove potomce. Ko so te genealogije postale del \xc5\xbeidovskih spisov, je postalo shranjevanje dru\xc5\xbeinskih podatkov pomembno zaradi koncepta rasne \xc4\x8distosti. Med Gentili (hebresjko: goy = nacija; kasnej\xc5\xa1i pomen pa je ne-\xc5\xbdidi) je bila ideja o bo\xc5\xbejem rodu izra\xc5\xbeena v zgodbah o herojih, katerim so skoraj vedno pripisovali o\xc4\x8detovstvo bogov. V gr\xc5\xa1kih in rimskih genealogijah so bili veliki ljudje po navadi potomci bogov ali pa smrtnikov, ki so postali bo\xc5\xbeanstva. Za\xc4\x8detki pisne dru\xc5\xbeinske dokumentacije se za\xc4\x8dne v anti\xc4\x8dnem sredozemskem okolju, kjer so oralne genealogije postale pesmi in zgodovine. Toda izum pisave \xc5\xa1e ni naredil iz genealogije znanost. Pisci so se vbadali z njo ali po naklju\xc4\x8dju ali zaradi skrbi o potomcih svojih bogov._NEWLINE_Zapisovanje kraljevskih rodov se je za\xc4\x8delo v Srednjem veku. Prve kronike so zapisali menihi, ki so dokumentirali ustna izro\xc4\x8dila rodovnikov svojih kraljev. Od pribli\xc5\xbeno leta 1100 do 1500 so se genealogi osredoto\xc4\x8dili na izdelavo\xc2\xa0\xc2\xbbmodro-krvnih\xc2\xab\xc2\xa0rodovnikov. Sklicevanja na pravico do prestola so pogosto vsebovala rodovni\xc5\xa1ka drevesa, kot v primeru smrti Aleksandra III \xc5\xa0kotskega (1286) in njegove zakonite dedinje Margarete Norve\xc5\xa1ke, ko je v letu 1290 pri\xc5\xa1lo do mnogih primerov domnevnih dedi\xc4\x8dev \xc5\xa1kotske krone. V\xc4\x8dasih je bila resnica ovr\xc5\xbeena zaradi politi\xc4\x8dnih razlogov, toda v glavnem so srednjeve\xc5\xa1ki evropski zapisi genealo\xc5\xa1ko to\xc4\x8dni, po zaslugi njihovega prvotnega namena, tj. zapis zemlji\xc5\xa1kih transakcij, davkov, zakonskih to\xc5\xbeb - in ne oskrbovanja z genealo\xc5\xa1kimi informacijami._NEWLINE_V tem obdobju so za\xc4\x8deli nastajati tudi prvi rodovniki\xc2\xa0\xc2\xbbnavadnih\xc2\xab\xc2\xa0ljudi.'