b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crnomelj\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPovpre\xc4\x8dna nadmorska vi\xc5\xa1ina naselja je 174,3 m. Je prometno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Bele krajine med Metliko, Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di, Semi\xc4\x8dem, Vinico in Starim trgom ob Kolpi (smer Ko\xc4\x8devje). Staro mestno jedro je zgrajeno na pomolu med rekama Lahinjo in Dobli\xc4\x8dico._NEWLINE_Mesto obkro\xc5\xbeajo predmestja: Pred mostom, Skadnje, Pred Kaplanico, Kr\xc5\xa1tine in Pristave.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg kmetijstva je prisotna tudi industrija (kovinskopredelovalna, lesnopredelovalna, tekstilna). Zaradi ugodne cene zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da ter poceni delovne sile se na lokacijo propadlih podjetij ali v neposredno bli\xc5\xbeino, v obrtno cono na lokacijo biv\xc5\xa1ega rudnika Kani\xc5\xbearica, seli tudi proizvodnja iz drugih dr\xc5\xbeav ali panog.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina in antika\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ka izkopavanja so pokazala za\xc4\x8detke naselitve v \xc4\x8das pozne bronaste dobe (12. st. pr. n. \xc5\xa1t), ki se je nadaljevala v \xc5\xbeelezno dobo. Tlakovanje mestnega podr\xc4\x8dja, ureditev poti in drena\xc5\xbee dokazuje urejeno skupnost \xc5\xbee v \xc4\x8dasu \xc5\xbeelezne dobe, v \xc4\x8dasu mlaj\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe (Laten, 500-100 pr. n. \xc5\xa1t.) pa lahko naselbino na lokaciji dana\xc5\xa1njega \xc4\x8crnomlja na podlagi najdb materialne kulture pove\xc5\xbeemo z Japodsko plemensko zvezo, to\xc4\x8dneje njenim transalpinskim delom. Preko naselbine na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Vinice (\xc5\xa0lemine) je bila \xc4\x8drnomaljska mlaj\xc5\xa1e\xc5\xbeeleznodobna naselbina povezana z glavnim japodskim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem Metulumom (Velika in Mala Vini\xc4\x8dica pri Josipdolu na Hrva\xc5\xa1kem), oddaljenim le slabih 40\xc2\xa0km._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Bele krajine so Rimljani osvojili v \xc4\x8dasu Oktavijanovega pohoda v Ilirik med leti 35-33 pr. n. \xc5\xa1t., ko je bila dokon\xc4\x8dno premagana in podrejena tudi Japodska plemenska zveza. V tem \xc4\x8dasu je naselbina na lokaciji dana\xc5\xa1njega \xc4\x8crnomlja zamrla, nasledila pa jo je manj\xc5\xa1a rimska naselbina (vicus) na drugi, bli\xc5\xbenji lokaciji (dana\xc5\xa1nji Okljuk). Vicus je najverjetneje spadal v okvir podrejenega obmo\xc4\x8dja (ager) municipija Neviodunum (dana\xc5\xa1nje Drnovo pri Kr\xc5\xa1kem) in bil na meji med provincami Dalmacija (Dalmatia) in Panonija (Pannonia). Epigrafski material iz \xc4\x8dasa 1. in 2. st. n. \xc5\xa1t. govori o naselbini s prisotnostjo osvobojencev akvilejskih dru\xc5\xbein in prisotnosti jupiterjevega kulta. Mitrej na bli\xc5\xbenjem Ro\xc5\xbeancu pa govori o vpetosti naselbine v miselne tokove, ki so zajeli rimski imperij v \xc4\x8dasu 2. st. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_V \xc4\x8dasu pozne antike se razvije naselbina na lokaciji sedanjega mestnega jedra z mo\xc4\x8dnim obzidjem in zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8dansko cerkvijo. Prav ta naselbina dokazuje poznoanti\xc4\x8dno vlogo ozemlja dana\xc5\xa1nje Bele krajine, kot t. i. "Zufluchtregion" oz. prostor umika poznoanti\xc4\x8dnemu prebivalstvu pred navali germanskih, stepskih in ostalih ljudstev \xc4\x8dez ozemlje dana\xc5\xa1nje Slovenije in Dolenjske. Od \xc4\x8dasa nastanka v 4. st. n. \xc5\xa1t. se naselbina ohrani tudi po propadu zahodne polovice rimskega cesarstva 476 n. \xc5\xa1t. in postane eden izmed najvzhodnej\xc5\xa1ih delov Vzhodnogotske dr\xc5\xbeave. Kot tak\xc5\xa1na je uni\xc4\x8dena v letih 580-620 n. \xc5\xa1t., ko so jo uni\xc4\x8dili Avari in njim podrejeni Slovani, ki so pri\xc5\xa1li iz juga, z dana\xc5\xa1njega hrva\xc5\xa1kega prostora.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je v 19. stoletju dobilo vrsto klju\xc4\x8dnih ustanov, ki so zagotovile nadaljnji razvoj \xc4\x8crnomlja v regionalno administrativno-sodno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Z delovanjem \xc4\x8ditalnice v drugi polovici 19. stoletja je mesto dobilo povsem slovenski zna\xc4\x8daj, konec 19. stoletja pa je pri\xc4\x8dela delovati tudi nova, modernej\xc5\xa1a \xc5\xa1ola._NEWLINE_\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka povezava je pri\xc5\xa1la v Belo krajino in \xc4\x8crnomelj leta 1914, s \xc4\x8dimer je se je za\xc4\x8del nov razvoj mesta in celotne regije. Nadaljnji na\xc4\x8drti o gradnji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave \xc4\x8crnomelj - Vinica - Ogulin se niso udejanili. V za\xc4\x8detku 20. stoletja je nastala tudi prva industrija v \xc4\x8crnomlju in njegovi bli\xc5\xbeini, kar je imelo pozitiven u\xc4\x8dinek na demografska gibanja in pove\xc4\x8danje prebivalstva. Kljub temu pa je Bela krajina in z njo \xc4\x8crnomelj vedno trpela zaradi izgube prebivalstva, ki je bila najhuj\xc5\xa1a v \xc4\x8dasu izbruha peronospore in trtne u\xc5\xa1i v 80. letih 19. stoletja.\n_START_SECTION_\nOsebnosti iz ob\xc4\x8dine \xc4\x8crnomelj\n_START_PARAGRAPH_\nSeznam osebnosti iz ob\xc4\x8dine \xc4\x8crnomelj'