b"\n_START_ARTICLE_\nPeristil\n_START_PARAGRAPH_\nPeristil (gr\xc5\xa1ko peristylos, lat. peristylum: obdan s stebri) je notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de v templju v Egiptu, v helenisti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji in rimski arhitekturi stebri\xc5\xa1\xc4\x8dna veranda ali odprto stebri\xc5\xa1\xc4\x8de v stavbi, ki obdaja dvori\xc5\xa1\xc4\x8de ali atrij, ta pa lahko vsebuje notranji vrt. Tetraston (iz gr\xc5\xa1ke \xcf\x84\xce\xb5\xcf\x84\xcf\x81\xce\xac\xcf\x83\xcf\x84\xe1\xbf\xb3\xce\xbf\xce\xbd -\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa1tiri arkade\xc2\xab) je drugo ime za to funkcijo. V kr\xc5\xa1\xc4\x8danski cerkveni arhitekturi, ki se je razvila po rimskih vzorih, je v baziliki, kot je bila Stari Sv. Peter v Rimu, peristil stal zadaj za preddvori\xc5\xa1\xc4\x8dem, da je bil zavarovan z ulice. Kri\xc5\xbeni hodnik se je razvil iz peristila.\n_START_SECTION_\nV rimski arhitekturi\n_START_PARAGRAPH_\nV pode\xc5\xbeelskih okoljih bogatih Rimljanov je peristil lahko obdajal vilo s terasastimi vrtovi. V mestu so Rimljani oblikovali svoje vrtove znotraj domov. Peristil je bilo odprto dvori\xc5\xa1\xc4\x8de znotraj hi\xc5\xa1e, obdan z okroglimi ali kvadratnimi stebri, ki so obkro\xc5\xbeali vrt in podpirali sen\xc4\x8dno pokrito verando (portik), katere notranje stene so bile pogosto okra\xc5\xa1ene s stenskimi poslikavami krajine in/ali s stilom Trompe l'oeil. V\xc4\x8dasih se je na tem mestu nahajalo tudi sveti\xc5\xa1\xc4\x8de za Lares, varuhi bo\xc5\xbeanstev iz anti\xc4\x8dne rimske religije, morda varuhi ognji\xc5\xa1\xc4\x8da ali pa ga je bilo mogo\xc4\x8de najti v atriju. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je lahko vsebovalo cvetje in grmi\xc4\x8devje, fontane, klopi, skulpture in celo ribnike. Rimljani so namenili peristilu zelo veliko prostora, \xc4\x8de je le bilo dovoljeno glede na omejitve v mestu. V \xc4\x8dasu najve\xc4\x8djega razvoja peristila v me\xc5\xa1\xc4\x8danski hi\xc5\xa1i, kot se je razvil v rimski severni Afriki, je bil pogosto \xc5\xbertvovan portik za ve\xc4\x8dji peristil._NEWLINE_Konec rimskega domovanja je predstavljal izumrtje pozno klasi\xc4\x8dne kulture:\xc2\xa0\xc2\xbbizginotje rimskega peristila v hi\xc5\xa1i ozna\xc4\x8duje konec starega sveta in njegovega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja\xc2\xab, je pripomnil Simon P. Ellis.\xc2\xa0\xc2\xbbPo letu 550 ni novih hi\xc5\xa1 s peristilom\xc2\xab. Ob ugotovitvi, da kot so bile v 5. stoletju hi\xc5\xa1e in vile bolj zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene, je bilo nekaj pala\xc4\x8d raz\xc5\xa1irjenih in obogatenih, saj je mo\xc4\x8d in klasi\xc4\x8dna kultura postala skoncentrirana pri bogatej\xc5\xa1em razredu, iz javnega \xc5\xbeivljenja se je umaknila v baziliko ali sprejemne prostore bogata\xc5\xa1ev. V vzhodnem rimskem cesarstvu se je antika obr\xc5\xbeala dlje. Ellis pravi, da je zadnja znana hi\xc5\xa1a s peristilom Hi\xc5\xa1a Falconer v Argosu iz leta okoli 530-550 s tlakom iz mozaika. Obstoje\xc4\x8de hi\xc5\xa1e so bile v mnogih primerih razdeljene tako, da so lahko sprejele ve\xc4\x8djo ali manj\xc5\xa1o elito v ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih prostorih, zato so bili stebrni portiki zaprti v majhne lo\xc5\xbee, kot je primer v hi\xc5\xa1i Hesychius v Cirenajki.\n_START_SECTION_\nDruga uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nV starodavni egip\xc4\x8danski arhitekturi, ki je starej\xc5\xa1a od gr\xc5\xa1ke in rimske antike, zgodovinarji pogosto uporabljajo gr\xc5\xa1ki izraz peristil za opis podobnih, starej\xc5\xa1ih struktur v starih egip\xc4\x8danskih pala\xc4\x8dah in levantinskih hi\xc5\xa1ah, znanih kot hi\xc5\xa1ah z ivanom (dolga sprednja dvorana ali obokan portal).\n_START_SECTION_\nSamostani\n_START_PARAGRAPH_\nSredi\xc5\xa1\xc4\x8de samostanskega kompleksa je urejeno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga obdaja kri\xc5\xbeni hodnik. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je obi\xc4\x8dajno veliko in narejeno po vzoru v anti\xc4\x8dnem peristilu in atriju. Ve\xc4\x8dji samostani so imeli celo ve\xc4\x8d dvori\xc5\xa1\xc4\x8d."