b'\n_START_ARTICLE_\nPsihosocialna tveganja na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nPsihosocialna nevarnost je katerakoli nevarnost pri delu, ki vpliva na psiholo\xc5\xa1ko blagostanje zaposlenih. Psihosocialna tveganja vklju\xc4\x8dujejo stres, povezan z delom, nasilje na delovnem mestu (vklju\xc4\x8dno z gro\xc5\xbenjami z nasiljem), trpin\xc4\x8denje na delovnem mestu ter ustrahovanje in nadlegovanje na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nTveganje\n_START_PARAGRAPH_\nTveganje pomeni verjetnost, da se bo zaradi kak\xc5\xa1nih zunanjih ali notranjih dejavnikov zgodila dolo\xc4\x8dena \xc5\xa1koda oziroma kakr\xc5\xa1enkoli drug negativen izid. Tveganje je pravzaprav mo\xc5\xbenost, da izid ne bo tak\xc5\xa1en, kot je bil predviden. V finan\xc4\x8dnem in poslovnem svetu je koncept tveganja isti. Tveganje je vse, kar lahko prepre\xc4\x8di doseganje dolo\xc4\x8denih ciljev in ustvari izid, ki ni bil predviden. \xc4\x8ce je \xc5\xa1kodo ali negativen izid mo\xc5\xbeno predvideti, se potem le-ta lahko nevtralizira s preventivnim dejanjem._NEWLINE_Da sploh lahko govorimo o tveganju, morata biti prisotna dva dejavnika, in sicer: negotovost in izpostavljenost. \xc4\x8ce kateri od teh dejavnikov ni prisoten, potem ne moremo govoriti o tveganju. Lahko smo negotovi glede prihodnjih dogodkov, toda \xc4\x8de nismo izpostavljeni, potemtakem tveganja preprosto ni. Ali obratno: \xc4\x8de smo izpostavljeni in z gotovostjo vemo, kaj se bo zgodilo, te\xc5\xbeko re\xc4\x8demo, da obstaja tveganje. Ob tem se poraja vpra\xc5\xa1anje, ali smo sploh lahko stoodstotno gotovi glede \xc4\x8desarkoli.\n_START_SECTION_\nPsihosocialna tveganja\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna organizacija dela je leta 1986 opredelila psihosocialna tveganja v smislu njihove interakcije med vsebino dela, delovno organizacijo in upravljanjem, drugimi pogoji okolja in organizacije na eni strani ter kompetencami in potrebami delavca na drugi strani. Ta interakcija je lahko nevarna za zdravje delavca v odvisnosti od njegovega zaznavanja in do\xc5\xbeivljanja. Cox in A. Griffiths (1995) pa sta opredelila psihosocialne nevarnosti kot vidike oblikovanja, organizacije in upravljanja dela ter njihovega socialnega in okolijskega konteksta, ki lahko potencialno povzro\xc4\x8dijo psiholo\xc5\xa1ko ali fizi\xc4\x8dno \xc5\xa1kodo._NEWLINE_Psihosocialna tveganja so opredeljena kot tisti psiholo\xc5\xa1ki in socialni vidiki dela, delovnega mesta, zaposlenih, delovne organizacije in \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega okolja, ki pove\xc4\x8dujejo verjetnost za zdravstvene zaplete pri zaposlenih, do\xc5\xbeivljanje prekomernega stresa, preobremenjenost, izgorevanje, odsotnost z dela, in ki prav tako pove\xc4\x8dujejo verjetnost za zmanj\xc5\xa1ani u\xc4\x8dinkovitost in storilnost na delovnem mestu ter te\xc5\xbeave pri usklajevanju dela z dru\xc5\xbeinskimi obveznostmi.\n_START_SECTION_\nPetstopenjski pristop k ocenjevanju tveganja\n_START_PARAGRAPH_\nZa ve\xc4\x8dino podjetij bi moral ustrezati preprost petstopenjski pristop k ocenjevanju tveganja. Koraki petstopenjskega pristopa so:_NEWLINE_1. korak: Prepoznavanje nevarnosti in ogro\xc5\xbeenih oseb_NEWLINE_Nevarnost je lahko karkoli (delovni material, delovna oprema, na\xc4\x8din dela ali delovni postopek), kar bi lahko povzro\xc4\x8dilo \xc5\xa1kodo._NEWLINE_Zelo pomembno je, da je za vsako nevarnost jasno, kdo se lahko po\xc5\xa1koduje, ker bomo tako dolo\xc4\x8dili najbolj\xc5\xa1i na\xc4\x8din za obvladovanje tveganja. To ne pomeni, da moramo poimensko na\xc5\xa1teti vse ogro\xc5\xbeene ljudi, temve\xc4\x8d da dolo\xc4\x8dimo ogro\xc5\xbeene skupine ljudi (npr. zaposleni, ki delajo v skladi\xc5\xa1\xc4\x8du, mimoido\xc4\x8di). V nevarnosti so lahko tudi osebe, ki niso zaposlene v podjetju (npr. \xc4\x8distilci, podizvajalci, obiskovalci). \xc5\xa0e posebno pozornost je treba nameniti vpra\xc5\xa1anju spola in skupinam delavcev, pri katerih je tveganje ve\xc4\x8dje ali imajo posebne potrebe. V vsakem primeru je pomembno, da dolo\xc4\x8dimo, kako se lahko po\xc5\xa1kodujejo oziroma kak\xc5\xa1na po\xc5\xa1kodba ali obolenje se lahko pojavi. Delavci, pri katerih je tveganje lahko ve\xc4\x8dje, so: delavci invalidi, delavci migranti, mladi in starej\xc5\xa1i delavci, nose\xc4\x8dnice in doje\xc4\x8de matere, neusposobljeno in neizku\xc5\xa1eno osebje, vzdr\xc5\xbeevalci, delavci z oslabljenim imunskim sistemom, delavci z zdravstvenimi te\xc5\xbeavami (npr. bronhitis), delavci, ki jemljejo zdravila, zaradi katerih so lahko ranljivej\xc5\xa1i._NEWLINE_2. korak: Ocenjevanje in prednostno razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje tveganj_NEWLINE_Tveganje je mo\xc5\xbenost, velika ali majhna, da bo nekdo zaradi nevarnosti prizadet. Veliko nevarnosti ali aktivnosti na delovnem mestu lahko ocenimo na podlagi preprostega postopka, ki temelji na presoji in ne zahteva nobenega strokovnega znanja ali zapletenih metod. Na ta na\xc4\x8din presojamo aktivnosti, pri katerih je prisotna manj\xc5\xa1a nevarnost, ali delovna mesta, kjer so tveganja dobro znana ali \xc5\xbee prepoznana in kjer je na\xc4\x8din za njihovo obvladovanje \xc5\xbee na voljo. Tveganja je nato treba prednostno razvrstiti in obravnavati v dolo\xc4\x8denem vrstnem redu._NEWLINE_3. korak: Odlo\xc4\x8ditev o preventivnem ukrepanju_NEWLINE_Pri prepre\xc4\x8devanju in obvladovanju tveganj je treba upo\xc5\xa1tevati naslednje: izogibanje tveganjem, zamenjava nevarnega z nenevarnim ali manj nevarnim, obvladovanje tveganj pri viru, uvajanje kolektivnih varnostnih ukrepov ima prednost pred individualnimi varnostnimi ukrepi, prilagajanje tehni\xc4\x8dnemu napredku in prizadevanje za izbolj\xc5\xa1anje ravni varnosti v podjetju._NEWLINE_4. korak: Ukrepanje_NEWLINE_Pomembno je, da so v postopek vklju\xc4\x8deni delavci in njihovi predstavniki. Za u\xc4\x8dinkovito izvajanje je med drugim treba sestaviti na\xc4\x8drt, ki dolo\xc4\x8da: ukrepe, ki se bodo izvajali, kdo bo kaj storil in kdaj ter do kdaj mora biti naloga opravljena. Izvajanje ukrepov ima prednost pred drugimi nalogami._NEWLINE_5. korak: Spremljanje in posodabljanje_NEWLINE_Oceno tveganja je treba redno pregledovati glede na naravo tveganj, verjetnost sprememb v delovnem procesu ali zaradi rezultatov preiskave nezgode pri delu ali nevarnega pojava. Oceno tveganje je treba tudi evidentirati.\n_START_SECTION_\nKritika petstopenjskega pristopa k ocenjevanju psihosocialnih tveganj\n_START_PARAGRAPH_\nV delovnih organizacijah slu\xc5\xbebe za zdravje na delovnem mestu igrajo pomembno vlogo pri ocenjevanju fizi\xc4\x8dnih nevarnosti. Pogosto se predlaga podoben pristop k ocenjevanju psihosocialnih tveganj, kot je pristop k ocenjevanju fizi\xc4\x8dnih tveganj. Briner in J. Rick (1999) menita, da je kar nekaj te\xc5\xbeav s tak\xc5\xa1nim pristopom k ocenjevanju psihosocialnih tveganj._NEWLINE_Obstaja namre\xc4\x8d nekaj razlik med fizi\xc4\x8dnimi in psihosocialnimi nevarnostmi na delovnem mestu. Fizi\xc4\x8dne nevarnosti so zelo odvisne od konteksta (npr. na\xc4\x8din, kako se shranjujejo vnetljive snovi), psihosocialne nevarnosti pa so lahko prisotne povsod (npr. \xc4\x8dezmerna delovna obremenitev, nejasnost vlog). Tako npr. lahko zelo natan\xc4\x8dno ugotovimo, na kateri stopnji izpostavljenosti kemi\xc4\x8dnim hlapom, le-ti postanejo nevarni, ne moremo pa ugotoviti stopnje, na kateri npr. \xc4\x8dezmerna delovna obremenitev lahko povzro\xc4\x8di dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1kodo. Nadalje, fizi\xc4\x8dne nevarnosti ponavadi delujejo takoj (npr. opekline, padci), u\xc4\x8dinek izpostavljenosti npr. travmati\xc4\x8dnemu dogodku pa je lahko latenten nekaj mesecev ali ve\xc4\x8d. Fizi\xc4\x8dne nevarnosti ponavadi imajo negativne u\xc4\x8dinke, medtem ko so u\xc4\x8dinki psihosocialnih nevarnosti v\xc4\x8dasih negativni, v\xc4\x8dasih pozitivni. Tako je npr. vpliv na opravljanje lastnega dela ali avtonomnost na splo\xc5\xa1no sprejeta kot dobra za na\xc5\xa1e du\xc5\xa1evno zdravje, ampak preve\xc4\x8d avtonomnosti lahko ka\xc5\xbee tudi na nejasnost vlog ali slabo podporo sodelavcev ali nadrejenih, kar je oboje ozna\xc4\x8deno kot potencialna nevarnost. Na koncu, fizi\xc4\x8dne nevarnosti so same po sebi \xc5\xa1kodljive (npr. strupeni plini), ali pa se njihov vpliv do neke mere lahko dolo\xc4\x8di glede na posameznikovo ob\xc4\x8dutljivost, psihosocialne nevarnosti pa so v celoti ali delno dolo\xc4\x8dene glede na na\xc4\x8din, kako jih ljudje dojemajo (kognitivna ocena). Tako je npr. strupen plin strupen ne glede na to, ali ga vohamo, okusimo ali vidimo, delovna obremenitev pa npr. zahteva dolo\xc4\x8ditev, ali je premalo ali preve\xc4\x8d le-te, da bi bila nevarna za posameznika. Pri oceni tveganja je zato v\xc4\x8dasih te\xc5\xbeko izvesti \xc5\xbee prvi korak, ko i\xc5\xa1\xc4\x8demo psihosocialne nevarnosti oziroma tveganja._NEWLINE_Poleg tega se pojavlja te\xc5\xbeava tudi zaradi samoocenjevalne narave vpra\xc5\xa1alnikov o pogojih dela, ker je samoocenjevanje pod vplivom \xc5\xa1tevilnih dejavnikov poleg objektivnih pogojev dela. Briner (1997) navaja naslednje: trenutno \xc4\x8dustveno stanje med re\xc5\xa1evanjem vpra\xc5\xa1alnika, individualne razlike oziroma osebnostne lastnosti (npr. \xc4\x8dustvena nestabilnost oziroma nevroticizem), te\xc5\xbeava pri razlikovanju trenutnih stresnih delovnih pogojev od tistih, ki jih preprosto ne maramo na delovnem mestu, ter dejstvo, da samoocena fizi\xc4\x8dnih ali psiholo\xc5\xa1kih simptomov ne ustreza nujno klini\xc4\x8dnim znakom \xc5\xa1kode._NEWLINE_Briner (1997) zato predlaga naslednje tri vire podatkov o kazalnikih nevarnosti, \xc5\xa1kode in tveganja: interno raziskavo, opazovanje in kvalitativne tehnike._NEWLINE_Obstajajo torej tudi drugi postopki, ki so ravno tako u\xc4\x8dinkoviti, \xc5\xa1e posebno pri bolj zapletenih tveganjih in okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Vodilna na\xc4\x8dela so enaka, ne glede na to, ali je postopek ocene tveganja razdeljen na ve\xc4\x8d ali manj korakov, ali pa so celo nekateri od korakov druga\xc4\x8dni. En sam "pravi" na\xc4\x8din za izvedbo ocene tveganja ne obstaja in v razli\xc4\x8dnih razmerah se lahko uporabijo razli\xc4\x8dni pristopi. Izbira pristopa k oceni tveganja je odvisna od: narave delovnega mesta (npr. stalna ali prehodna poslovna enota), vrste delovnega procesa (npr. ponavljajo\xc4\x8de operacije, razvoj ali spreminjanje procesov, delo na zahtevo), opravljene naloge (npr. ponavljajo\xc4\x8da, ob\xc4\x8dasna ali z visoko stopnjo tveganja) in tehni\xc4\x8dne zahtevnosti. V nekaterih primerih bo zadostoval enoten pristop, ki bo zajel vsa tveganja, povezana z delovnim mestom ali aktivnostjo, medtem ko bodo v drugih primerih morda potrebni razli\xc4\x8dni pristopi za razli\xc4\x8dne dele delovnega mesta.\n_START_SECTION_\nPsihosocialna tveganja v Evropi in Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskava Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu o novih in nastajajo\xc4\x8dih tveganjih (ESENER) (2012) ugotavlja, kako se psihosocialna tveganja dojemajo v evropskih podjetjih in kako se ta z njimi spopadajo, ter opredeljuje glavne dejavnike, prepreke in potrebe po pomo\xc4\x8di. Raziskava ESENER je bila opravljena v letu 2009 v 31 dr\xc5\xbeavah (27 dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic Evropske unije (EU-27), Hrva\xc5\xa1ka, Norve\xc5\xa1ka, \xc5\xa0vica in Tur\xc4\x8dija). Rezultati ka\xc5\xbeejo, da psihosocialna tveganja predstavljajo ve\xc4\x8dji izziv in so te\xc5\xbeje obvladljiva kot tako imenovana tradicionalna tveganja za varnost in zdravje pri delu. Predvsem je treba pove\xc4\x8dati ozave\xc5\xa1\xc4\x8denost, potrebna pa so tudi enostavna prakti\xc4\x8dna orodja, ki bi olaj\xc5\xa1ala spopadanje s stresom, nasiljem in nadlegovanjem, povezanim z delom._NEWLINE_V Poro\xc4\x8dilu o psihosocialnih tveganjih na delovnem mestu v Sloveniji (2012) so predstavljeni podatki o delovnih razmerah ter psihi\xc4\x8dnih in zdravstvenih tveganjih v delovnem okolju v Sloveniji, pridobljeni s prej omenjeno evropsko raziskavo o delovnih razmerah in slovenskim modulom o psihi\xc4\x8dnih in zdravstvenih tveganjih, izvedenim leta 2010. Analiza je pokazala, da slovenski delavci v primerjavi s povpre\xc4\x8djem EU-27 poro\xc4\x8dajo, da ve\xc4\x8d delajo (zlasti \xc5\xbeenske), da so manj zadovoljni z delovnimi razmerami, da do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8djo zaposlitveno negotovost, ve\xc4\x8d prisotnosti na delovnem mestu kljub bolezni (prezentizem) in manj izostankov z dela (absentizem). Ve\xc4\x8dina anketirancev v Sloveniji je poro\xc4\x8dala, da pri delu do\xc5\xbeivljajo stres, ve\xc4\x8d kot 40\xc2\xa0% pa o splo\xc5\xa1ni utrujenosti. Posebnih razlik med slovenskimi izsledki in povpre\xc4\x8djem EU-27 glede razli\xc4\x8dnih oblik psihi\xc4\x8dnega nasilja ali zlorab ni. Besednih \xc5\xbealitev je manj, \xc4\x8deprav v Sloveniji poro\xc4\x8dajo o pogostej\xc5\xa1ih gro\xc5\xbenjah in poni\xc5\xbeujo\xc4\x8dem ravnanju, manj\xc5\xa1e so pa razlike glede diskriminacije in zastra\xc5\xa1evanja ali nadlegovanja. Podatki, pridobljeni s posebnim modulom o psihi\xc4\x8dnih in zdravstvenih tveganjih na delovnem mestu v Sloveniji, so ponovno potrdili visoko intenzivnost dela, saj so anketiranci ve\xc4\x8dinoma poro\xc4\x8dali o slabih izku\xc5\xa1njah, povezanih s preveliko koli\xc4\x8dino in slabo organizacijo dela, manj o do\xc5\xbeivljanju psihi\xc4\x8dnega nasilja, najmanj pa fizi\xc4\x8dnega nasilja. Psihi\xc4\x8dnemu nasilju je bilo izpostavljeno 10\xc2\xa0% anketirancev, nekoliko ve\xc4\x8d \xc5\xbeensk kakor mo\xc5\xa1kih. Zdravstvene in psihi\xc4\x8dne te\xc5\xbeave, o katerih je poro\xc4\x8dalo najve\xc4\x8d anketirancev, so bile \xc5\xbeiv\xc4\x8dnost, spalne motnje in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna napetost._NEWLINE_V okviru Ankete o delovni sili je bil v drugem \xc4\x8detrtletju 2013 izveden ad hoc modul o nezgodah pri delu in drugih z delom povezanimi zdravstvenimi te\xc5\xbeavami. Rezultati ka\xc5\xbeejo, da je vsaj enemu dejavniku, ki bi lahko negativno vplival na telesno zdravje, bilo izpostavljenih malo ve\xc4\x8d kot 60\xc2\xa0% delovno aktivnih prebivalcev Slovenije. Za skoraj 40\xc2\xa0% teh oseb so pomenili najve\xc4\x8dje tveganje za zdravje nerodna ali prisilna dr\xc5\xbea telesa ali te\xc5\xbeki delovni gibi. Temu tveganju so bile bolj izpostavljene \xc5\xbeenske (51,4\xc2\xa0%) kot mo\xc5\xa1ki (31,3\xc2\xa0%). Pri mo\xc5\xa1kih je bilo na drugem mestu delo s tveganjem za nezgode (24,7\xc2\xa0% delovno aktivnih mo\xc5\xa1kih), pri \xc5\xbeenskah pa ro\xc4\x8dno preme\xc5\xa1\xc4\x8danje te\xc5\xbekih bremen (16,5\xc2\xa0% delovno aktivnih \xc5\xbeensk). Na delovnem mestu je bilo psihi\xc4\x8dnim pritiskom podvr\xc5\xbeenih skoraj 32\xc2\xa0% delovno aktivnih prebivalcev. Od teh je bila velika ve\xc4\x8dina (90,7\xc2\xa0%) takih, ki so delali pod hudimi \xc4\x8dasovnimi pritiski in so bili preobremenjeni z delom, 5,1\xc2\xa0% delovno aktivnih je bilo izpostavljenih nadlegovanju ali ustrahovanju, 4,2\xc2\xa0% pa nasilju in gro\xc5\xbenjam z nasiljem._NEWLINE_Raziskava ESENER-2 je bila opravljena v letu 2014 v 36 dr\xc5\xbeavah (28 dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic Evropske unije (EU-28), Albanija, Makedonija, Islandija, \xc4\x8crna Gora, Norve\xc5\xa1ka, Srbija, \xc5\xa0vica in Tur\xc4\x8dija). Psihosocialni dejavniki tveganja \xc5\xa1e vedno veljajo za zahtevnej\xc5\xa1e od drugih dejavnikov tveganja. Ugotovljeno je, da so anketiranci v poslovnih enotah EU-28 kot dva najpogostej\xc5\xa1a dejavnika, ki prispevata k psihosocialnim tveganjem, navedli delo s te\xc5\xbeavnimi strankami, bolniki in u\xc4\x8denci (58\xc2\xa0%) ter \xc4\x8dasovni pritisk (43\xc2\xa0%). Za oba dejavnika tveganja je zna\xc4\x8dilen podoben profil gospodarske dejavnosti. Najpogostej\xc5\xa1a sta med poslovnimi enotami na podro\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeevanja, zdravstva in socialnega varstva ter v javni upravi. Oba dejavnika tveganja se pove\xc4\x8dujeta sorazmerno z velikostjo podjetja, \xc5\xa1e zlasti to velja za \xc4\x8dasovni pritisk. Kar zadeva ukrepe, so v EU-28 najpogosteje poro\xc4\x8dali o reorganizaciji dela, da bi se zmanj\xc5\xa1ale zahteve in pritisk na delovnem mestu (38\xc2\xa0%), ter zaupnem svetovanju za zaposlene (36\xc2\xa0%). Pri uporabi storitev s podro\xc4\x8dja varnosti in zdravja pri delu je razvidno, da so poslovne enote najpogosteje najemale zdravnike, specialiste medicine dela (68\xc2\xa0%), splo\xc5\xa1ne strokovnjake za podro\xc4\x8dje varnosti in zdravja pri delu (63\xc2\xa0%) ter izvedence za prepre\xc4\x8devanje nezgod pri delu (52\xc2\xa0%). Kar zadeva psihosocialna tveganja, pa o vklju\xc4\x8denosti psihologa poro\xc4\x8da le 16\xc2\xa0% poslovnih enot iz EU-28. Zanimivo je, da obstajajo pomembne razlike po posameznih dr\xc5\xbeavah: na Finskem in \xc5\xa0vedskem pribli\xc5\xbeno 60\xc2\xa0% poslovnih enot poro\xc4\x8da o vklju\xc4\x8denosti psihologa, bodisi ga zaposluje bodisi ga najame, v Sloveniji pribli\xc5\xbeno 25\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nUpravljanje psihosocialnih tveganj\n_START_PARAGRAPH_\nPsihosocialna tveganja so odvisna od razli\xc4\x8dnih dejavnikov. Povezana so tudi s subjektivnim do\xc5\xbeivljanjem obremenitev in osebnostnimi zna\xc4\x8dilnostmi. Za prepre\xc4\x8devanje psihosocialnih tveganj pri delu je odgovoren predvsem delodajalec, vendar se bolj\xc5\xa1i u\xc4\x8dinki dose\xc5\xbeejo v sodelovanju med zaposlenimi, delodajalcem, vodilnimi delavci, predstavniki sindikatov oziroma katerim drugim predstavnikom delavcev. \xc4\x8ceprav so torej delodajalci zakonsko odgovorni zagotoviti, da se tveganja na delovnem mestu pravilno ocenjujejo in nadzorujejo, je pomembno, da so vklju\xc4\x8deni tudi delavci, ker delavci in njihovi predstavniki najbolje poznajo te\xc5\xbeave, ki se lahko pojavijo na njihovem delovnem mestu. Z njihovim vklju\xc4\x8devanjem bosta zagotovljeni ustreznost in u\xc4\x8dinkovitost sprejetih ukrepov._NEWLINE_Problema se je treba lotiti sistemati\xc4\x8dno in celovito. Novej\xc5\xa1e smernice obvladovanja psihosocialnih tveganj \xc5\xbee vklju\xc4\x8dujejo poleg o\xc5\xbejih tveganj, povezanih s poklicem in z naravo dela ter delovno organizacijo, tudi razli\xc4\x8dne dejavnike, ki izhajajo iz \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih dru\xc5\xbebenih, sociodemografskih in ekonomskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, saj so slednja tveganja prepoznana kot dodatna bremena, ki pove\xc4\x8dujejo ranljivost zaposlenih za do\xc5\xbeivljanje prekomernega stresa, izgorevanje in odsotnost z dela zaradi zdravstvenih te\xc5\xbeav ter zmanj\xc5\xa1ujejo storilnost in u\xc4\x8dinkovitost na delovnem mestu. Prav tako je pomembno, da je spoprijemanje s psihosocialnimi tveganji usmerjeno predvsem k vzrokom, ne pa k njihovim posledicam. Strategijo je smiselno tudi sproti prilagajati in dopolnjevati z novimi ukrepi. Vsekakor pa je treba v dolo\xc4\x8denih \xc4\x8dasovnih razmikih (na eno\xe2\x80\x90 ali dvoletni ravni) ponovno opraviti analizo stanja, s pomo\xc4\x8djo katere se preverijo u\xc4\x8dinki ukrepov in morebitni novi izvori problemov ter pridobijo izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da za oblikovanje nadaljnjih strategij obvladovanja psihosocialnih tveganj na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nDruga evropska anketa podjetij o novih in nastajajo\xc4\x8dih tveganjih (ESENER-2) \xe2\x80\x93 Povzetek. (2015). Luxembourg: Publications Office of the European Union. Pridobljeno 23. 5. 2017 s https://osha.europa.eu/sl/tools-and-publications/publications/reports/esener-ii-summary.pdf/_NEWLINE_Hupke, M. (2013). Psychosocial risks and workers health. Pridobljeno 23. 5. 2017 s https://oshwiki.eu/wiki/Psychosocial_risks_and_workers_health_NEWLINE_Irastorza, X., Milczarek, M. in Cockburn, W. (2016). Second European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER-2) \xe2\x80\x93 Overview report: Managing safety and health at work. Luxembourg: Publications Office of the European Union. Pridobljeno 23. 5. 2017 s https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/second-european-survey-enterprises-new-and-emerging-risks-esener/_NEWLINE_Kako izvesti oceno tveganja. (2017). Bilbao: European Agency for Safety and Health at Work (EU-OSHA). Pridobljeno 23. 5. 2017 s https://oiraproject.eu/sl/how-carry-out-risk-assessment_NEWLINE_Ocenjevanje tveganja. (2017). Ljubljana: Sektor za varnost in zdravje pri delu Direktorata za delovna razmerja in pravice iz dela Ministrstva za delo, dru\xc5\xbeino, socialne zadeve in enake mo\xc5\xbenosti Republike Slovenije. Pridobljeno 23. 5. 2017 s http://www.osha.mddsz.gov.si/varnost-in-zdravje-pri-delu/informacije-po-temah/ocenjevanje-tveganja_NEWLINE_Petstopenjski pristop k oceni tveganja. (2017). Ljubljana: Sektor za varnost in zdravje pri delu Direktorata za delovna razmerja in pravice iz dela Ministrstva za delo, dru\xc5\xbeino, socialne zadeve in enake mo\xc5\xbenosti Republike Slovenije. Pridobljeno 23. 5. 2017 s http://www.osha.mddsz.gov.si/varnost-in-zdravje-pri-delu/informacije-po-temah/ocenjevanje-tveganja/petstopenjski-pristop-k-oceni-tveganja_NEWLINE_Poro\xc4\x8dilo o psihosocialnih tveganjih na delovnem mestu v Sloveniji. (2012). Dublin: European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (Eurofound). Pridobljeno 23. 5. 2017 s http://www.stat.si/StatWeb/doc/sosvet/Sosvet_03/Sos03_s1844-2013.pdf_NEWLINE_Psihosocialna tveganja in stres na delovnem mestu. (2017). Bilbao: European Agency for Safety and Health at Work (EU-OSHA). Pridobljeno 23. 5. 2017 s https://osha.europa.eu/sl/themes/psychosocial-risks-and-stress_NEWLINE_Rick, J. in Briner, R. B. (2000). Psychosocial risk assessment: problems and prospects. Occupational Medicine, 50(5), 310\xe2\x80\x93314._NEWLINE_Svetin, I. (2014). Nezgode pri delu in druge z delom povezane zdravstvene te\xc5\xbeave. Pridobljeno 23. 5. 2017 s http://www.stat.si/StatWebArhiv/glavnanavigacija/podatki/prikazistaronovico?IdNovice=6153_NEWLINE_\xc5\xa0prah, L. in Dolenc, B. (2014). Priro\xc4\x8dnik za obvladovanje psihosocialnih tveganj in absentizma s pomo\xc4\x8djo orodja OPSA. Ljubljana: Dru\xc5\xbebenomedicinski in\xc5\xa1titut Znanstvenoraziskovalnega centra Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Pridobljeno 23. 5. 2017 s http://dmi.zrc-sazu.si/sites/default/files/orodje_za_obvladovanje_psihosocialnih_tveganj_in_absentizma.pdf_NEWLINE_Tveganje. (2017). V Finan\xc4\x8dni slovar. Pridobljeno 23. 5. 2017 s http://www.financnislovar.com/definicije/tveganje.html_NEWLINE_Van Stolk, C., Staetsky, L., Hassan, E. in Kim, C. W. (2012). Management of psychosocial risks at work: An analysis of the findings of the European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER). Luxembourg: Publications Office of the European Union. Pridobljeno 23. 5. 2017 s https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/management-psychosocial-risks-esener/\n_START_SECTION_\nDodatni viri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nBo\xc5\xbei\xc4\x8d, J. (ur.). (2011). Obvladovanje psihosocialnih tveganj na delovnih mestih: Izbor primerov dobre prakse v doma\xc4\x8dih in tujih podjetjih. Ljubljana: Univerzitetni rehabilitacijski in\xc5\xa1titut Republike Slovenije \xe2\x80\x93 So\xc4\x8da. Pridobljeno 23. 5. 2017 s http://www.ir-rs.si/f/docs/Razvojni_projekti/Obvladovanje_psihosocialnih_tveganj_na_delovnih_mestih.pdf_NEWLINE_Briner, R. B. (1997). Improving stress assessment: toward an evidence-based approach to organizational stress interventions. Journal of Psychosomatic Research, 43(1), 61\xe2\x80\x9371._NEWLINE_Brun, E. in Milczarek, M. (2007). Expert forecast on emerging psychosocial risks related to occupational safety and health. Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities. Pridobljeno 23. 5. 2017 s https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/7807118/_NEWLINE_Cox, T., Griffiths, A. in Rial-Gonz\xc3\xa1lez, E. (2000). Research on work-related stress. Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities. Pridobljeno 23. 5. 2017 s https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/203/_NEWLINE_Milczarek, M. (2010). Workplace violence and harassment: a European picture. Luxembourg: Publications Office of the European Union. Pridobljeno 23. 5. 2017 s https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/violence-harassment-TERO09010ENC/_NEWLINE_Prevention of psychosocial risks and stress at work in practice. (2002). Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities. Pridobljeno 23. 5. 2017 s https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/104/_NEWLINE_Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention. (2014). Luxembourg: Publications Office of the European Union. Pridobljeno 23. 5. 2017 s https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/psychosocial-risks-eu-prevalence-strategies-prevention/_NEWLINE_Way, K. A. (2012). Core body of knowledge for generalist OHS professional \xe2\x80\x93 Psychosocial hazards and occupational stress. Tullamarine, VIC: Safety Institute of Australia. Pridobljeno 23. 5. 2017 s http://www.ohsbok.org.au/wp-content/uploads/2013/12/19-Hazard-Psychosocial.pdf_NEWLINE_Zakon o varnosti in zdravju pri delu (ZVZD-1). (2011). Ljubljana: Uradni list Republike Slovenije, \xc5\xa1t. 43/2011. Pridobljeno 23. 5. 2017 s https://www.uradni-list.si/glasilo-uradni-list-rs/vsebina/2011-01-2039/zakon-o-varnosti-in-zdravju-pri-delu-zvzd-1'