b"\n_START_ARTICLE_\nPiacenza\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nPred naselitvijo Rimljanov, je bilo obmo\xc4\x8dje poseljeno z drugimi narodi; natan\xc4\x8dneje, ve\xc4\x8dina rimskih naselij na desnem bregu reke Pad med Trebbio in Taro, so zasedali Ananesi ali Anamari, plemena Cisalpske Galije. Pred tem, pravi Polibij , so \xc2\xbbte planote so naselili anti\xc4\x8dni Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani\xc2\xab\xc2\xa0pred Galci .\n_START_SECTION_\nRimska doba\n_START_PARAGRAPH_\nPiacenza in Cremona sta bili ustanovljeni kot rimski voja\xc5\xa1ki kolonije v maju 218 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Rimljani so na\xc4\x8drtovali gradnjo po uspe\xc5\xa1nem zaklju\xc4\x8dku zadnje vojne z Galci, kon\xc4\x8dano v 219 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Spomladi leta 218 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, po razglasitvi vojne proti Kartagini, je senat odlo\xc4\x8dil, da pospe\xc5\xa1i izgradnjo in dal kolonistom 30 dni, da se pojavijo na mestih, kjer so jim dali zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Vsako naselje so naselili s 6.000 rimskimi dr\xc5\xbeavljani, toda mesta so dobila latinske pravice, kar pomeni, da so imeli enak pravni status kot \xc5\xa1tevilne kolonije, ki jih je ustanovil Rim in mesta Latium._NEWLINE_Reakcija Galcev v regiji je bila hitra; koloniste so izgnali iz de\xc5\xbeele. Zatekli so se v Mutino, slednja je poslala voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d. Majhne sile pod vodstvom Luciusa Manliusa niso mogla zavzeti obmo\xc4\x8dja. Senat je nato poslal dve legiji pod vodstvom Gaja Ateliusa. Pobral je Manliusa in koloniste, se spustil v Piacenzo in Cremono in uspe\xc5\xa1no postavil kastrum 480 kvadratnih metrov velik za podporo izgradnji mesta. Piacenza je morala biti obzidana takoj, saj je bila bitka pri Trebii \xc5\xbee decembra. Ni zapisanih ali arheolo\xc5\xa1kih dokazov o predhodnih naseljih na to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denem mestu. Lahko da je bilo mesto izbrisano z izgradnjo. Piacenza je bil 53. kolonija od ustanovitve Rima.  Bila je prva med Galci v Padski ni\xc5\xbeini._NEWLINE_Po bitki pri Trebbii, ko je Hanibal zasedel pode\xc5\xbeelje, je zgradil pristani\xc5\xa1\xc4\x8de (Emporium). Leta 209 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Hasdrubal Barca pre\xc4\x8dkal Alpe in oblegal mesto, vendar ga ni mogel zavzeti in se je umaknil. Leta 200 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so ga Galci poru\xc5\xa1ili in za\xc5\xbegali, prebivalstvo pa prodali v su\xc5\xbeenjstvo. Nato so zmagoviti Rimljani obnovili mesto in uspeli pripeljati 2000 dr\xc5\xbeavljanov. Leta 198 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je kombinirana sila Galcev in Ligurijcev oropala celotno regijo. Ker se ljudje niso \xc5\xbeeleli vrniti v su\xc5\xbeenjstvo, so se 190 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem prito\xc5\xbeevali Senatu da jih je premalo; senat je v odgovor poslal 3000 novih naseljencev. Z gradnjo rimske ceste Via Aemilia v 180-ih je mesto postalo enostavno dosegljivo iz jadranskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d, kar je izbolj\xc5\xa1alo trgovino in mo\xc5\xbenosti za pravo\xc4\x8dasno obrambo. _NEWLINE_Fegato di Piacenza, bronast model jeter ovce za namene haruspices so odkrili leta 1877 na Gossolengu nekoliko ju\xc5\xbeno od Piacenze, pri\xc4\x8da ohranjanju navad Etru\xc5\xa1\xc4\x8danov tudi po rimski osvojitvi._NEWLINE_\xc4\x8ceprav oblegano in ve\xc4\x8dkrat opusto\xc5\xa1eno je mesto vedno obnovljeno in so 6. stoletja ga je Prokopij imenoval \xc2\xbbglavno mesto v de\xc5\xbeeli Aemilia\xc2\xab. _NEWLINE_Prvi \xc5\xa1kof Piacenze (322-357), San Vittorio, je razglasil svetega Antonina iz Piacenze, vojaka v Tebanski legiji (in ga ne smemo zamenjevati s Antoninom iz Piacenze iz \xc5\xa1estega stoletja), za zavetnika Piacenze in leta 324.zgradil prvo cerkev v njegovo \xc4\x8dast. Bazilika je bila restavrirana leta 903 in rekonstruirana leta 1101 , ponovno leta 1562 in je \xc5\xa1e danes cerkev. Ostanki \xc5\xa1kofa in vojaka-svetnika, so v \xc5\xbearah pod oltarjem. Tema Antonina, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika Piacenze, je v umetnosti dobro znana.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nPiacenza je bila oblegana v \xc4\x8dasu gotske vojne (535-554). Po kratkem obdobju, ko jo je zasedal rimski cesar Justinijan I., so jo zavzeli Langobardi, in jo naredili za sede\xc5\xbe vojvodine. Po osvojitvi Frankov v devetem stoletju je mesto za\xc4\x8delo okrevati, podprto z lokacijo vzdol\xc5\xbe Via Francigena, ki je kasneje povezala Sveto rimsko cesarstvo z Rimom. Prebivalstvo in pomen sta po letu 1000 vidno porastla. To obdobje je zaznamoval postopen prenos pooblastil od fevdalcev na nov podjetni\xc5\xa1ki razred, kot tudi, da je fevdalni razred pode\xc5\xbeelja \xc5\xa1e naprej rasel._NEWLINE_Leta 1095 je bilo mesto prizori\xc5\xa1\xc4\x8de koncila, v katerem je bila razgla\xc5\xa1ena prva kri\xc5\xbearska vojna. Od 1126 je bila Piacenza svobodna ob\xc4\x8dina in pomemben \xc4\x8dlan Lombardske lige. V tej vlogi je sodelovala v vojni proti Frideriku Barbarossi in v naslednji bitki pri Legnanz (1176). Prav tako uspe\xc5\xa1no so se borile tudi sosednje ob\xc4\x8dine Cremona, Pavia in Parma in \xc5\xa1irile svoje imetje. Piacenza je ujela tudi nadzor nad trgovskimi potmi iz Genove, kjer so se prvi Piacentini bankirji \xc5\xbee ustalili, od grofov Malaspina in \xc5\xa1kof Bobbio._NEWLINE_V 13. stoletju, kljub neuspe\xc5\xa1nim vojnam proti Frideriku I., je Piacenza uspela pridobiti utrdbe na Lombardski obali reke Pad. Leta 1183 je bil v cerkvi sv. Antonina podpisan Konstan\xc5\xa1ki mir. Kmetijstvo in trgovina sta cveteli v teh stoletjih in Piacenza je postala eno najbogatej\xc5\xa1ih mest v Evropi. To se odra\xc5\xbea tudi v gradnji ve\xc4\x8d pomembnih zgradb in v splo\xc5\xa1ni reviziji mestnega na\xc4\x8drta. Boji za nadzor, ki so potekali v drugi polovici 13. stoletja, niso posebej vplivali na mesto. Dru\xc5\xbeini Scotti in Pallavicini ter Alberto Scoto (1290-1313) so bili na oblasti v tem vrstnem redu. Scotova vlada se je kon\xc4\x8dala, ko je hi\xc5\xa1a Visconti iz Milana zajela Piacenzo in jo obdr\xc5\xbeala do 1447. Vojvoda Gian Galeazzo Visconti je na novo napisal zakone Piacenze in preselili univerzo iz Pavie v mesto. Piacenza je nato do leta 1499 postala posest hi\xc5\xa1e Sforza.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeitev z Italijo\n_START_PARAGRAPH_\nAvstrijske in hrva\xc5\xa1ke \xc4\x8dete so zasedle Piacenzo leta 1848, plebiscit je zaznamoval vstop mestu v Kraljevino Sardinijo. 37.089 volivcev od 37.585 jih je glasovalo za priklju\xc4\x8ditev. Piacenzo je zato monarh razglasil kot Primogenita dell'Unit\xc3\xa0 di Italia ( 'Prvorojena v poenotenju Italije'). Piacentini so se mno\xc5\xbei\xc4\x8dno vpisali v vojsko Giuseppe Garibaldija za Pohod tiso\xc4\x8dih._NEWLINE_Junija 1865 je bil odprt prvi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most \xc4\x8dez reko Pad v severni Italiji (v ju\xc5\xbeni Italiji so zgradili \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most \xc5\xbee leta 1839). Leta 1891 je bila ustanovljena prva zbornica delavcev v Piacenzi.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nMed drugo svetovno vojno je bilo mesto mo\xc4\x8dno bombardirano od zaveznikov. Pomembni \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki in cestni mostovi na Trebbia in Padu ter \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje so bili uni\xc4\x8deni. Zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de samega mesta je utrpelo kolateralno \xc5\xa1kodo. Leta 1944 so postali mostovi preko reke Pad klju\xc4\x8dnega pomena za dobavo iz Avstrije feldmar\xc5\xa1ala Albert Kesselringove gotske linije, ki je \xc5\xa1\xc4\x8ditila umik vojakov iz Italije. Najpomembnej\xc5\xa1i med njimi so bili \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki in cestni mostovi v Piacenzi, skupaj s skladi\xc5\xa1\xc4\x8di za oskrbo in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje. V operaciji Mallory Mayor, julija 12-15, so srednji bombniki iz Korzike poleteli v 300 bojnih pohodih in izlo\xc4\x8dili 21 mostov vzhodno od Piacenze, nato pa nadaljeval proti zahodu skupno 90 do 20. julija. Drugi bombniki so prepre\xc4\x8dili obnovo in prekinili ceste in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge. Do 4. avgusta so bila vsa mesta severne Italije izolirana in utrpela te\xc5\xbeko bombardiranje, zlasti Piacenza. Prevoz do Genove na jug ali proti Torinu na sever je bil nemogo\xc4\x8d. Kljub temu je Kesselring \xc5\xa1e naprej dobavljal svoje ljudi. _NEWLINE_Na hribih in Apeninih so bili aktivni partizani. 25. aprila 1945 je izbruhnil splo\xc5\xa1ni partizanski upor, ki ga je vodilo Italijansko odporni\xc5\xa1ko gibanje in 29. aprila so vojaki brazilskih ekspedicijskih sil vstopili v mesto. _NEWLINE_Leta 1996 je predsednik Oscar Luigi Scalfaro po\xc4\x8dastil Piacenzo z zlato medaljo za hrabrost v bitki._NEWLINE_Tukaj se je nahajalo voja\xc5\xa1ko zaporni\xc5\xa1ko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de, Veano Camp PG 29, Piacenza.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nPiacenza se pona\xc5\xa1a z velikim \xc5\xa1tevilom zgodovinskih pala\xc4\x8d, pogosto z zna\xc4\x8dilnimi \xc4\x8dudovitimi vrtovi.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nPiacenza in njene province so znani po proizvodnji suhomesnatih in soljenih svinjskih izdelkov. Glavne posebnosti so panceta (valjan za\xc4\x8dinjen svinjska trebuh), coppa (za\xc4\x8dinjen svinjski vrat, ki vsebuje manj ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe kot panceta, in zori najmanj \xc5\xa1est mesecev) in salame (sesekljano svinjsko meso z za\xc4\x8dimbami in vinom, v obliki klobas)._NEWLINE_Bortellina (slane pala\xc4\x8dinke iz moke, soli in vode ali mleka) in chisul\xc3\xa9n (torta fritta v standardno italijansko, narejen z moko, mlekom in \xc5\xbeivalskimi ma\xc5\xa1\xc4\x8dobami, pome\xc5\xa1ani med seboj in nato ocvrti v vro\xc4\x8dem strutto ali svinjski masti) so odli\xc4\x8dna spremljava panceti, coppi in salami, pa tudi s siri, zlasti Gorgonzolo in Robiolo._NEWLINE_Pisarei e fas\xc3\xb6  je me\xc5\xa1anica ro\xc4\x8dno izdelanih testenin in borlotti fi\xc5\xbeola._NEWLINE_Med kulinari\xc4\x8dnimi specialitetami regije Piacenza (\xc4\x8deprav jo u\xc5\xbeivajo tudi v najbli\xc5\xbeji Cremoni) je mostarda di frutta, ki sestoji iz shranjenega sadja v sladkornem sirupu, mo\xc4\x8dno za\xc4\x8dinjenega z gor\xc4\x8dico. Turtl\xc3\xact (tortelli dolci) ali sadni cmoki, so napolnjene z mostarda di frutta, kostanjevim pirejem in drugimi sestavinami in so na voljo v \xc4\x8dasu Velike no\xc4\x8di. Turtl\xc3\xact so priljubljeni tudi na obmo\xc4\x8dju Ferrare. Turt\xc3\xa9i, podobno imenovana piacentinska posebnost, je neke vrste testenina napolnjena s \xc5\xa1pina\xc4\x8do in ricotta sirom ali polnjena z bu\xc4\x8dko (Lagenaria siceraria)._NEWLINE_Piacentinska osnovna \xc5\xbeivila so koruza (kuhana kot polenta) in ri\xc5\xbe (navadno kuhan kot ri\xc5\xbeota), oboje pa je zelo pogosta po vsej severni Italiji. Obstajajo tudi lokalno pridelani siri, kot so grana padano, \xc4\x8deprav je bli\xc5\xbenja Parma bolj znana po svojih mle\xc4\x8dnih izdelkih._NEWLINE_Hribi okoli Piacenze so znani po svojih vinogradih. Vino, pridelano na tem podro\xc4\x8dju je ozna\xc4\x8deno z denominazione di origine controllata imenovano \xc2\xbbColli Piacentini\xc2\xab. Glavna vina so Gutturnio (rde\xc4\x8da vina, tako pene\xc4\x8da kot mirna), Bonarda (rde\xc4\x8de vino, pogosto pene\xc4\x8de, izdelano iz Croatina grozdja), Ortrugo (suho belo vino) in malvazija (sladko belo vino)."