b"\n_START_ARTICLE_\nEvropska unija\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki povezovanja (1945-1957)\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni so se v Evropi za\xc4\x8deli procesi povezovanja med zahodnoevropskimi dr\xc5\xbeavami kot odgovor na skrajni nacionalizem, ki je opusto\xc5\xa1il kontinent. Leta 1952 je bila ustanovljena Evropska skupnost za premog in jeklo (ESPJ), ki je kasneje postala del tristebrne strukture Evropske unije. Med podporniki ustanovitve skupnosti so bili tudi Alcide de Gasperi, Jean Monnet, Robert Schuman in Paul-Henri Spaak.\n_START_SECTION_\nRimska pogodba (1957-1992)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1957 so Belgija, Francija, Italija, Luksemburg, Nizozemska in Zahodna Nem\xc4\x8dija podpisale Rimsko pogodbo, s katero je bila ustanovljena Evropska gospodarska skupnost (EGS) in Evropska skupnost za jedrsko energijo (EURATOM). Pogodba je v veljavo stopila leta 1958._NEWLINE_EGS in EURATOM sta bili ustanovljeni lo\xc4\x8deno od ESPJ, vendar so vse tri skupnosti bile podvr\xc5\xbeene istim nadzornim organom. EGS je vodil Walter Hallstein, EURATOM pa Louis Armand._NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih so se za\xc4\x8dele kazati napetosti s tem, ko je Francija zahtevala omejitve nadzora. Leta 1965 je bil dose\xc5\xbeen dogovor in je bila podpisana Zdru\xc5\xbeitvena pogodba, ki je v veljavo stopila leta 1967. Vse tri Evropske skupnosti so tako dobile enotne nadzorne institucije._NEWLINE_Leta 1973 so se skupnostim pridru\xc5\xbeile \xc5\xa1e Danska, Irska in Velika Britanija. Na Norve\xc5\xa1kem so tega leta \xc4\x8dlanstvo zavrnili na referendumu. Leta 1979 so bile prve volitve v Evropski parlament._NEWLINE_Gr\xc4\x8dija se je pridru\xc5\xbeila leta 1981, sledili sta ji \xc5\xa1e \xc5\xa0panija in Portugalska, ki sta se pridru\xc5\xbeili leta 1986. Leta 1985 je bil podpisan Schengenski sporazum, ki je postopno odpravil kontrole na mejah znotraj dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic. Leta 1986 so skupnosti za\xc4\x8dele uporabljati Evropsko zastavo, istega leta pa je bil podpisan Enotni evropski akt._NEWLINE_Leta 1990 se je po razpadu vzhodnega bloka z zdru\xc5\xbeitvijo Nem\xc4\x8dije pridru\xc5\xbeila biv\xc5\xa1a Vzhodna Nem\xc4\x8dija. Z na\xc4\x8drti za nadaljnje \xc5\xa1iritve na biv\xc5\xa1e komunisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave ter na Ciper in Malto, so bili vzpostavljeni K\xc3\xb8benhavnski kriteriji.\n_START_SECTION_\nMaastrichtska pogodba (1992-2007)\n_START_PARAGRAPH_\nEvropska unija je bila formalno vzpostavljena z Maastrichtsko pogodbo, ki je v veljavo vstopila 1. novembra 1993. Leta 1995 so se EU pridru\xc5\xbeile \xc5\xa1e Avstrija, Finska in \xc5\xa0vedska._NEWLINE_Leta 2002 je 12 dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic sprejelo skupno valuto Evro, kasneje se je \xc5\xa1tevilo pove\xc4\x8dalo na 19. Leta 2004 je nastopila najve\xc4\x8dja \xc5\xa1iritev EU v zgodovini, s pridru\xc5\xbeitvijo Cipra, \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, Estonije, Latvije, Litve, Mad\xc5\xbearske, Malte, Poljske, Slova\xc5\xa1ke in Slovenije.\n_START_SECTION_\nLizbonska pogodba (2007-danes)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2007 sta se EU pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e Romunija in Bolgarija, istega leta pa je Slovenija uvedla Evro. Leta 2008 sta sledili \xc5\xa1e Ciper in Malta, 2009 Slova\xc5\xa1ka, 2011 Estonija, 2014 Latvija in 2015 Litva._NEWLINE_1. decembra 2009 je v veljavo uradno vstopila Lizbonska pogodba, ki je spremenila predvsem pravno strukturo in je zdru\xc5\xbeila tri stebre EU.\n_START_SECTION_\nStrukturalna evolucija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8casovni trak predstavlja proces evropskega zdru\xc5\xbeevanja po koncu druge svetovne vojne in pogodbe, ki so postopoma vodile k nastanku dana\xc5\xa1nje unije.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice EU skupaj merijo 4.423.147 km\xc2\xb2 in bi se na spisek svetovnih dr\xc5\xbeav po povr\xc5\xa1ini uvrstile na 7. mesto. Sem se \xc5\xa1teje vsa izven evropska ozemlja dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic, ki so del Evropske unije in izvzema tista ozemlja, ki niso. Najvi\xc5\xa1ji vrh EU je Mont Blanc v zahodnem delu Alp z 4810.45 metri nadmorske vi\xc5\xa1ine. Najni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8da predela sta Lammefjorden, Danska in Zuidplaspolder, Nizozemska, s 7\xc2\xa0m (23\xc2\xa0ft) pod gladino morja._NEWLINE_Na pokrajino, podnebje in gospodarstvo EU vpliva obalna linija, dolga 65.993\xc2\xa0km (41.006\xc2\xa0mi)._NEWLINE_Vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d \xc4\x8dezmorska ozemlja Francije, ki se nahajajo izven evropskega kontinenta, vendar so del unije, EU tako zajema ve\xc4\x8dino tipov podnebij, od polarnega (severovzhod Evrope) do tropskega (Francoska Gvajana). Izra\xc4\x8dun klimatolo\xc5\xa1kega povpre\xc4\x8dja EU je tako brezpredmeten. Ve\xc4\x8dina prebivalstva \xc5\xbeivi na obmo\xc4\x8djih z oceanskim (severozahodna in srednja Evropa), mediteranskim (ju\xc5\xbena Evropa) in kontinentalnim podnebjem (severni Balkan in srednja Evropa)_NEWLINE_Evropa je mo\xc4\x8dno urbanizirana. Od leta 2006 naprej, na urbanih podro\xc4\x8djih \xc5\xbeivi okoli 75% prebivalstva. Mesta so sicer razpr\xc5\xa1ena skozi celotno EU, vendar je najve\xc4\x8dja koncentracija ljudi na obmo\xc4\x8djih Beneluksa in tik ob njem.\n_START_SECTION_\nEvropska komisija\n_START_PARAGRAPH_\nEvropsko komisijo (Commission europ\xc3\xa9enne, European Commission) sestavlja 28 komisarjev, ki pokrivajo posamezna podro\xc4\x8dja. Izvaja iniciativno in izvr\xc5\xa1ilno funkcijo, upravlja s financami in predstavlja ter zastopa administracijo EU. Komisarje (predstavnike komisije s strani dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic) predlagajo nacionalne vlade za mandat petih let (evropski parlament kandidate izpra\xc5\xa1a in potrdi), vendar so v svojem delu neodvisni in imenovani s strani Evropskega sveta. Sede\xc5\xbe ima v Bruslju (Belgija)._NEWLINE_Po Lizbonski pogodbi je komisiji dodan \xc5\xa1e podpredsednik, ki je obenem tudi Visoki predstavnik za zunanje zadeve in varnostno politiko. Evropska komisija predlaga akte, o katerih nato glasujeta Svet EU in Evropski parlament, izvr\xc5\xa1uje politike skupnosti, upravlja in izvaja prora\xc4\x8dun EU, skrbi za izvajanje zakonodaje EU in deloma zastopa EU po svetu, vendar ne posega v skupno zunanjo in varnostno politiko - SZVP, kjer odlo\xc4\x8danje poteka na medvladnem nivoju.\n_START_SECTION_\nEvropski svet\n_START_PARAGRAPH_\nEvropski svet (Conseil europ\xc3\xa9en, European Council) sestavljajo voditelji dr\xc5\xbeav ali vlad dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic in predsednik Evropske komisije. Je vrhovni politi\xc4\x8dni organ EU, ki oblikuje splo\xc5\xa1ne politi\xc4\x8dne smernice razvoja EU. Odlo\xc4\x8ditve sprejema praviloma na podlagi konsenza. Zaseda vsaj dvakrat letno. Po Lizbonski pogodbi Evropski svet izvoli svojega predsednika - ta ne sme biti njegov \xc4\x8dlan - za mandat dveh let in pol z mo\xc5\xbenostjo enkratnega podalj\xc5\xa1anja. Leta 2009 so ta polo\xc5\xbeaj dodelili Belgijcu Hermanu Van Rompuyu, trenutno pa svoj mandat opravlja Poljak Donald Tusk. Evropski svet imenuje tudi polo\xc5\xbeaj visokega predstavnika Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. Evropski svet mora tudi s soglasjem predlagati \xc4\x8dlane Evropske komisije. Evropskemu svetu pomaga generalni sekretariat Evropskega sveta. Pomembno je lo\xc4\x8devati med in\xc5\xa1titucijami Evropski svet, Svet Evrope (ni organ EU) in Svet Evropske unije.\n_START_SECTION_\nEvropski parlament\n_START_PARAGRAPH_\nEvropski parlament (Parlement europ\xc3\xa9en, European Parliament) sestavljajo neposredno izvoljeni poslanci (od leta 1979), ki prihajajo iz dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic. Je nadzorni in posvetovalni organ, ki klasi\xc4\x8dno zakonodajno funkcijo izvaja v omejenem obsegu, torej le skupaj s Svetom EU. Poslanci se zdru\xc5\xbeujejo glede na strankarsko pripadnost in ne na nacionalni osnovi. Parlament potrdi predsednika Evropske komisije in nato \xc5\xa1e celotno Komisijo. V soodlo\xc4\x8danju s Svetom Evropske unije glasuje o Evropskih zakonodajnih aktih, razen pri SZVP, ki deluje na medvladnem nivoju. Sede\xc5\xbe Evropskega parlamenta je v Strasbourgu, evropski parlament pa deluje tudi Bruslju in Luksemburgu. Evropskih poslancev je trenutno 751, med njimi 8 Slovencev.\n_START_SECTION_\nSvet Evropske unije\n_START_PARAGRAPH_\nSvet Evropske unije (Conseil de l'Union europ\xc3\xa9enne, Council of the EU) sestavljajo ministri dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic. Z Evropskim parlamentom si deli zakonodajno funkcijo in zastopa interese dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic. Odlo\xc4\x8ditve sprejema s konsenzom ali kvalificirano ve\xc4\x8dino, odvisno od podro\xc4\x8dja dela. Vsaka dr\xc5\xbeava \xc4\x8dlanica predseduje Svetu za dobo \xc5\xa1estih mesecev. Sre\xc4\x8dujejo se v Bruslju, razen aprila, julija in oktobra, ko zasedajo v Luksemburgu._NEWLINE_Svet Evropske unije zdru\xc5\xbeuje ministre s posameznih podro\xc4\x8dij (kmetijstvo, trgovina, zunanja politika, itd.) in sprejema evropske zakonodajne akte, ve\xc4\x8dinoma v soodlo\xc4\x8danju z Evropskim parlamentom. Njegovo delovanje usmerja predsedstvo Sveta Unije, ki se zamenja vsakih \xc5\xa1est mesecev. Izjema je podro\xc4\x8dje zunanje politike in varnostne politike, kjer to izvajanje politike prevzame visoki predstavnik za zunanjo in varnostno politiko.\n_START_SECTION_\nSodi\xc5\xa1\xc4\x8de Evropskih skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSodi\xc5\xa1\xc4\x8de Evropskih skupnosti (Cour de justice des Communaut\xc3\xa9s europ\xc3\xa9ennes, Court of justice of the European Communities) sestavlja 28 sodnikov (po en iz vsake dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice, z mandatom \xc5\xa1estih let) in 8 pravobranilcev, ki jih imenujejo nacionalne vlade, vendar s soglasjem vseh \xc4\x8dlanic. Opravlja sodni nadzor nad vsemi akti Komisije in Sveta EU, nadzoruje \xc4\x8dlanice, ali delujejo v skladu s pogodbami in dogovori. Zagotavlja spo\xc5\xa1tovanje prava s pravilnim tolma\xc4\x8denjem in uporabo pogodb. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Evropske skupnosti ni pristojno za SZVP._NEWLINE_Pogodba o evropski uniji (Lizbonska pogodba) pozna Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je pristojno za poravnavo pravnih sporov med dr\xc5\xbeavami \xc4\x8dlanicami, institucijami EU, podjetji in posamezniki. Nekatere odlo\xc4\x8ditve so lahko v prostojnosti ni\xc5\xbejih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Poleg sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Evropskih skupnosti poznamo tudi ni\xc5\xbeje Splo\xc5\xa1no sodi\xc5\xa1\xc4\x8de posebno specializirano Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za uslu\xc5\xbebence EU, ki razsoja v sporih med EU in zaposlenimi v njenih institucijah.\n_START_SECTION_\nRa\xc4\x8dunsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc4\x8dunsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (Cour des comptes europ\xc3\xa9enne, Court of Auditors) izvaja nadzor nad porabo EU sredstev. Ima 25 sodnikov z mandatom \xc5\xa1estih let. Sede\xc5\xbe ima v Luksemburgu. In\xc5\xa1titucija skrbi za neodvisno zunanjo revizijo. Tako preverja pravilnost vseh prihodkov ter pravilnost in zakonitost vseh odhodkov in ocenjuje finan\xc4\x8dno poslovodenje. Revizija prispeva k izbolj\xc5\xa1anju upravljanja sredstev EU v interesu evropskih dr\xc5\xbeavljanov._NEWLINE_S poro\xc4\x8dili in mnenji, predvsem z letnim poro\xc4\x8dilom, pomaga prora\xc4\x8dunskim organov pri nadzoru prora\xc4\x8duna EU. Tako pomembno vpliva na odlo\xc4\x8ditev Evropskega parlamenta na podelitev razre\xc5\xa1nice Evropski komisiji glede izvr\xc5\xa1evanja prora\xc4\x8duna. Ra\xc4\x8dunsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je sestavljeno iz 28 predstavnikov dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic, ki imajo 6-letni mandat.\n_START_SECTION_\nEvropska centralna banka\n_START_PARAGRAPH_\nEvropska centralna banka (Banque centrale europ\xc3\xa9enne, European central bank)  vodi denarno politiko EU enotne skupne valute \xe2\x80\x93 evra in izvaja centralni nadzor. Sede\xc5\xbe ima v Frankfurtu. Cilj centralne banke je ohranjanje monetarne stabilnosti v evroobmo\xc4\x8dju z zagotavljanjem nizke in stabilne inflacije cen \xc5\xbeivljenjskih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din. ECB je neodvisna institucija, ki je bila ustanovljena z uvedbo evra leta 1998 za vodenje monetarne politike. To izvaja s pomo\xc4\x8djo Izvr\xc5\xa1nega odbora in sveta ECB.\n_START_SECTION_\nOdbor regij\n_START_PARAGRAPH_\nOdbor regij (Comit\xc3\xa9 des r\xc3\xa9gions, Committee of the Regions) svetuje Svetu EU in Evropski komisiji na podro\xc4\x8dju regionalnih in lokalnih zadev ter omogo\xc4\x8da predstavnikom regionalnih oblasti, da sodelujejo pri oblikovanju integracijske politike, tako da bo le-ta kar najbolj ustrezala potrebam regij in lokalnih skupnosti. Ima 344 \xc4\x8dlanov (7 Slovencev). Sede\xc5\xbe ima v Bruslju.\n_START_SECTION_\nEkonomsko socialni odbor\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomsko-socialni odbor (Comit\xc3\xa9 \xc3\xa9conomique et social europ\xc3\xa9en, Economic and Social Committee) je posvetovalno telo, ki omogo\xc4\x8da ustanovam EU, da pri pripravi odlo\xc4\x8ditev ovrednotijo in upo\xc5\xa1tevajo interese razli\xc4\x8dnih gospodarskih in socialnih skupin. Ima 344 \xc4\x8dlanov (7 Slovencev). Na leto izda ve\xc4\x8d kot 150 razli\xc4\x8dnih mnenj, ki zadevajo delovanje civilnih zdru\xc5\xbeenj, sindikatov, gospodarskih in socialnih organizacij v Evropi. Sede\xc5\xbe ima v Bruslju.\n_START_SECTION_\nEvropska investicijska banka\n_START_PARAGRAPH_\nEvropska investicijska banka (Banque europ\xc3\xa9enne d'investissement, The European Investment Bank) je bila ustanovljena leta 1958 za financiranje evropskih investicijskih prizadevanj in je obenem neodvisen organ EU in banka. Postala je najve\xc4\x8dja institucija na podro\xc4\x8dju mednarodnih kreditov na svetu. Sede\xc5\xbe ima v Luksemburgu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev Evropske unije\n_START_PARAGRAPH_\nProces \xc5\xa1iritve Evropske unije je bil spro\xc5\xbeen decembra 1997 v Luksemburgu, ko je Evropski svet sprejel zgodovinsko odlo\xc4\x8ditev o \xc5\xa1iritvi, s katero je opredelil proces \xc5\xa1iritve v naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em obsegu. Vanj so vklju\xc4\x8dene vse dr\xc5\xbeave, ki \xc5\xbeelijo pristopiti k EU. Gre za obse\xc5\xbeen nenehno dopolnjujo\xc4\x8d in nepretrgan proces. Vsaka dr\xc5\xbeava kandidatka v tem procesu napreduje s svojo hitrostjo, ki je odvisna od njene usposobljenosti za vstop. Sestavni deli procesa \xc5\xa1iritve so:\n_START_SECTION_\nEvropska konferenca\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavlja ve\xc4\x8dstranski okvir, ki povezuje vse dr\xc5\xbeave kandidatke. Je forum za razpravo o temah, ki so v skupnem interesu, kot na primer skupna zunanja in varnostna politika ter okvir za pogajanja dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic z dr\xc5\xbeavami kandidatkami. Ustanovni sestanek, ki se ga je udele\xc5\xbeilo 15 dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic in 12 dr\xc5\xbeav kandidatk, je potekal marca 1998 v Londonu. Tur\xc4\x8dija se je prvi\xc4\x8d udele\xc5\xbeila sestanka Evropske konference novembra 2000 v Sochauxu, ko je ta forum za\xc4\x8del delovati v celoti.\n_START_SECTION_\nPristopni proces\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8del se je marca 1998. Vanj je bilo vklju\xc4\x8denih trinajst dr\xc5\xbeav, ki so vlo\xc5\xbeile pro\xc5\xa1nje za \xc4\x8dlanstvo: Bolgarija, Ciper, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Estonija, Latvija, Litva, Mad\xc5\xbearska , Malta, Poljska, Romunija, Slova\xc5\xa1ka, Slovenija, Hrva\xc5\xa1ka in Tur\xc4\x8dija, sedaj pa so vanj vklju\xc4\x8dene dve: Makedonija in Tur\xc4\x8dija Za dr\xc5\xbeave kandidatke veljajo enaka pristopna merila, ne glede na to, ali so se pogajanja o pristopu \xc5\xbee za\xc4\x8dela ali ne. Pristopni proces je sestavljen iz pogajanj o pristopu, poglobljene predpristopne strategije, pregleda usklajenosti doma\xc4\x8de zakonodaje z evropskim pravnim redom- (screening) ter iz pregledne procedure.\n_START_SECTION_\nPristopna pogajanja\n_START_PARAGRAPH_\nDolo\xc4\x8dajo pogoje vklju\xc4\x8devanja vsake dr\xc5\xbeave kandidatke v EU. Usmerjajo se predvsem na sprejem, izvajanje in utrditev evropskega pravnega reda ter na dolo\xc4\x8danje prehodnih obdobij, ki morajo biti omejena v svojem obsegu in \xc4\x8dasu trajanja. Pogajanja o \xc5\xa1iritvi potekajo v obliki medvladne pristopne konference med dr\xc5\xbeavami \xc4\x8dlanicami EU na eni in dr\xc5\xbeavo kandidatko na drugi strani. Na osnovi pregleda usklajenosti zakonodaje z evropskim pravnim redom, evropska komisija predlaga skupno stali\xc5\xa1\xc4\x8de EU za vsako od 31 poglavij evropskega pravnega reda, ki ga morajo soglasno potrditi dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice EU. Rezultat uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8danih pogajanj je sporazum v obliki pristopne pogodbe. Slednjo morata potrditi svet EU in evropski parlament. Po podpisu pristopne pogodbe  sledi ratifikacija v parlamentih dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic ter v parlamentu dr\xc5\xbeave kandidatke. Pred ratifikacijo v doma\xc4\x8dem parlamentu lahko dr\xc5\xbeava kandidatka izvede referendum. Po kon\xc4\x8danih ratifikacijah  pogodba stopi v veljavo in dr\xc5\xbeava postane \xc4\x8dlanica EU._NEWLINE_Marca 1998 so se na priporo\xc4\x8dilo evropske komisije za\xc4\x8dela pristopna pogajanja s \xc5\xa1estimi dr\xc5\xbeavami t. i. luksembur\xc5\xa1ke skupine; Ciprom, \xc4\x8ce\xc5\xa1ko, Estonijo, Mad\xc5\xbearsko, Poljsko in Slovenijo, ki se jim je februarja 2000 pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e  \xc5\xa1est dr\xc5\xbeav t. i. helsin\xc5\xa1ke skupine - Bolgarija, Latvija, Litva, Malta, Romunija in Slova\xc5\xa1ka. \xc4\x8ceprav je Tur\xc4\x8dija kandidatka za \xc4\x8dlanstvo, se pogajanja \xc5\xa1e niso za\xc4\x8dela, ker dr\xc5\xbeava ne izpolnjuje nekaterih k\xc3\xb8benhavnskih meril - predvsem politi\xc4\x8dnih.\n_START_SECTION_\nPoglobljena predpristopna strategija\n_START_PARAGRAPH_\nNamen poglobljene predpristopne strategije je pomagati dr\xc5\xbeavam kandidatkam pri prilagajanju doma\xc4\x8de zakonodaje evropskemu pravnemu redu. Strategija temelji na evropskih sporazumih, pristopnih partnerstvih in dr\xc5\xbeavnih programih za prevzem evropskega pravnega reda, na predpristopni pomo\xc4\x8di ter odpiranju programov in agencij EU za dr\xc5\xbeave kandidatke. Poglobljena predpristopna strategija tako zdru\xc5\xbeuje vse oblike podpore EU v enoten okvir.\n_START_SECTION_\nEvropski pridru\xc5\xbeitveni sporazum\n_START_PARAGRAPH_\nPravni okvir za odnos med evropsko skupnostjo ter Ciprom, Malto in Tur\xc4\x8dijo so pridru\xc5\xbeitveni sporazumi iz \xc5\xa1estdesetih in zgodnjih sedemdesetih let, ki ve\xc4\x8dinoma obravnavajo podro\xc4\x8dje trgovine, z namenom vzpostaviti carinsko unijo. S Tur\xc4\x8dijo je carinska unija za\xc4\x8dela veljati \xc5\xbee leta 1996. V nasprotju z evropskimi sporazumi ne vsebujejo politi\xc4\x8dnega dialoga, ki je bil vzpostavljen kasneje na osnovi drugih dokumentov. Pridru\xc5\xbeitveni in evropski sporazumi priznavajo namero pridru\xc5\xbeitvenih dr\xc5\xbeav, da postanejo \xc4\x8dlanice Evropske unije. Njihov namen je bil kasneje potrjen v individualnih pro\xc5\xa1njah za \xc4\x8dlanstvo. Slovenija je svojo pro\xc5\xa1njo za \xc4\x8dlanstvo oddala 10. junija 1996.\n_START_SECTION_\nPristopno partnerstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTo je odgovor na potrebo po neposredni pomo\xc4\x8di za re\xc5\xa1evanje specifi\xc4\x8dnih potreb posameznih dr\xc5\xbeav kandidatk. Pristopno partnerstvo vsake dr\xc5\xbeave dolo\xc4\x8da jasne kratko- in srednjero\xc4\x8dne prednostne naloge  ter finan\xc4\x8dna sredstva za njihovo u\xc4\x8dinkovito izpolnjevanje. Pristopna partnerstva je evropska komisija predstavila oktobra 1999 in dopolnila februarja 2000. Vanjo je vklju\xc4\x8dila predpristopno pomo\xc4\x8d, ki je od leta 2000 na voljo v okviru treh  predpristopnih programov: Phare (gradnja institucij in tesno institucionalno sodelovanje, podpora investicijam in programi integriranega regijskega razvoja), ISPA (okoljska infrastruktura in prometna infrastruktura) in SAPARD (razvoj kmetijstva in pode\xc5\xbeelja) ter v obliki sofinanciranja mednarodnih denarnih ustanov.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavni program za prevzem evropskega pravnega reda\n_START_PARAGRAPH_\nEvropski pravni red Acquis communautaire zajema celotno zakonodajo evropskih skupnosti, ki se je ustvarjala in novelirala zadnjih 40 let. Vklju\xc4\x8duje rimsko ustanovitveno pogodbo ter njeno nadgradnjo: enotno listino ter maastrichtsko pogodbo in amsterdamsko pogodbo, vse uredbe in direktive, ki jih sprejema svet EU, kot tudi odlo\xc4\x8dbe sodi\xc5\xa1\xc4\x8da evropskih skupnosti. Slovenija je v okviru pristopnega partnerstva  marca 1998 pripravila prvi dr\xc5\xbeavni program za prevzem evropskega pravnega reda, v katerem so dolo\xc4\x8deni roki za izpolnitev prednostnih nalog in ciljev, skupaj z navedbo potrebnih kadrovskih virov in finan\xc4\x8dnih virov. Zaradi kratkoro\xc4\x8dnega zna\xc4\x8daja prvega programa je Vlada RS v za\xc4\x8detku leta 1999 pripravila nov srednjero\xc4\x8dni program, ki opredeljuje naloge za obdobje  od leta 1999 do konca 2002, to je bil ciljni datum katerega si je postavila Republika Slovenija, da bo pripravljena na obveze , ki izhajajo iz \xc4\x8dlanstva v EU. Aprila 1999 ga je obravnaval tudi dr\xc5\xbeavni zbor in o njem sprejel sklepe ter stali\xc5\xa1\xc4\x8da kot napotilo vladi  pri njegovem izvajanju, dopolnjevanju in spreminjanju. Dr\xc5\xbeavni program ni kon\xc4\x8den dokument,saj se je dopolnjeval  in spreminjal vse do vstopa Slovenije v EU. Omogo\xc4\x8dal je celovit pregled  vseh nalog na zakonodajnem podro\xc4\x8dju in upravnem podro\xc4\x8dju ter omogo\xc4\x8dal nadzor  nad njihovim izvajanjem. Je tudi eden od temeljev za pripravo rednih letnih poro\xc4\x8dil evropske komisije o napredku.\n_START_SECTION_\nAgenda 2000\n_START_PARAGRAPH_\nAgenda 2000 je enoten okvir , v katerem je evropska komisija julija 1997 podala \xc5\xa1ir\xc5\xa1o perspektivo razvoja EU in njenih politik, celostni vpliv \xc5\xa1iritve, mnenja o pro\xc5\xa1njah za \xc4\x8dlanstvo srednje in vzhodnoevropskih dr\xc5\xbeav ter finan\xc4\x8dni okvir za obdobje 2000-2006.\n_START_SECTION_\nRedna poro\xc4\x8dila evropske komisije\n_START_PARAGRAPH_\nRedna poro\xc4\x8dila evropske komisije so ocena o napredku posamezne kandidatke na poti do \xc4\x8dlanstva, ki so podlaga za odlo\xc4\x8ditev sveta EU o za\xc4\x8detku in nadaljnjem poteku pogajanj. Prvo poro\xc4\x8dilo je evropska komisija predstavila novembra 1998, leto dni po izdaji mnenj o pro\xc5\xa1njah za \xc4\x8dlanstvo. Sledili sta mu \xc5\xa1e dve skupini rednih poro\xc4\x8dil- leta 1999 in 2000. Redna poro\xc4\x8dila so predmet razprave med dr\xc5\xbeavami \xc4\x8dlanicami na zasedanjih evropskega sveta.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritvena strategija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0iritvena strategija , ki je bila decembra 2000 potrjena na zasedanju evropskega sveta v Nici, je sinteza poro\xc4\x8dil o napredku dr\xc5\xbeav kandidatk pri izpolnjevanju meril za \xc4\x8dlanstvo. Vsebuje tudi aktualno predpristopno strategijo in njene prednostne naloge ter poro\xc4\x8dilo o trenutnem stanju in poteku pogajanj v prihodnje.\n_START_SECTION_\nJeziki Evropske unije\n_START_PARAGRAPH_\nJeziki Evropske unije so jeziki, ki jih govore ljudje v dr\xc5\xbeavah \xc4\x8dlanicah Evropske unije. To je 24 uradnih jezikov. Uradni jeziki so: angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina, dan\xc5\xa1\xc4\x8dina, eston\xc5\xa1\xc4\x8dina, fin\xc5\xa1\xc4\x8dina, gr\xc5\xa1\xc4\x8dina, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dina, franco\xc5\xa1\xc4\x8dina, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina, ir\xc5\xa1\xc4\x8dina, litov\xc5\xa1\xc4\x8dina, latvij\xc5\xa1\xc4\x8dina, mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dina, malte\xc5\xa1\xc4\x8dina, nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dina, polj\xc5\xa1\xc4\x8dina, portugal\xc5\xa1\xc4\x8dina, romun\xc5\xa1\xc4\x8dina, slova\xc5\xa1\xc4\x8dina, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina in \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dina."