b'\n_START_ARTICLE_\nKumkvat\n_START_SECTION_\nKlasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno je Carl Peter Thunberg klasificiral kumkvate kot Citrus japonica v svoji knjigi Flora Japonica iz leta 1784. V letu 1915 jih je  Walter T. Swingle preklasificiral v lo\xc4\x8den rod Fortunella, poimenovan po \xc5\xa1kotskem botaniku Robertu Fortune. 6 vrst roda Fortunella je splo\xc5\xa1no priznanih \xe2\x80\x94 F. japonica, F. margarita, F. crassifolia, F. hindsii, F. obovata in F. polyandra. The Flora of China vra\xc4\x8da kumkvate v rod Citrus in zdru\xc5\xbei vrste v eno samo vrsto Citrus japonica.\n_START_SECTION_\nZemljepisna raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nKakor je razvidno \xc5\xbee iz samih imen, so te rastline doma na Kitajskem in Japonskem. Prvi pisani podatki o teh rastlinah segajo v dvanajsto stoletje. V Evropo jih je prinesel R. Fortune leta 1846. Zelo hitro so jih za\xc4\x8deli gojiti tudi v Ameriki, kjer je danes njih pridelovanje uspe\xc5\xa1no predvsem na Floridi. V Evropi se je kultura kumkvatov obnesla le v Gr\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nFortunella je manj\xc5\xa1e zimzeleno drevo, visoko od 2,5 do 4,5 metrov._NEWLINE_Ima gosto vejevje in lepe podolgovate liste temno zelene barve. Cvetovi so beli in po navadi osamelci. Plod je majhna jaj\xc4\x8dasta pomaran\xc4\x8dka rumene ali rde\xc4\x8de barve, ki meri komaj pribli\xc5\xbeno 3 x 4 cm. Tudi trni na vejah so majhni, \xc4\x8de se sploh pojavijo. Drevo zelo redko zraste iz semena in ga na ta na\xc4\x8din niti ne sku\xc5\xa1ajo gojiti, kajti tako drevo ostane jalovo in ne rodi sadov. Praviloma je treba za pridobivanje sadja kumkvat cepiti na sorodni Poncirus. To sadje se potem uporablja predvsem v \xc5\xbeivilski industriji za marmelade in likerje. Posebno v ZDA se te rastline gojijo tudi v okrasne namene. Toda trenutno se fortunelle najbolj uporabljajo pri iskanju novih hibridov s kri\xc5\xbeanji s citrusi.'