b'\n_START_ARTICLE_\nPatrice Lumumba\n_START_SECTION_\nZadnji dnevi in usmrtitev\n_START_PARAGRAPH_\nLumumba je bil poslan 3. decembra 1960 v voja\xc5\xa1nico Camp Hardy, Thysville, 150 km od L\xc3\xa9opoldvilla. Spremljala sta ga Maurice Mpolo in Joseph Okito, dva politi\xc4\x8dna sodelavca, ki sta mu nameravala pomagati pri sestavljanju nove vlade. Stra\xc5\xbearji so jih po Mobutujevem ukazu slabo hranili. V zadnjem dokumentiranem pismu Lumumba je Rajeshwarju Dayalu napisal: \xc2\xbbZ eno besedo, \xc5\xbeivimo v popolnoma nemogo\xc4\x8dih razmerah; poleg tega so v nasprotju z zakonom.\xc2\xab_NEWLINE_17. januarja 1961 so Lumumbo odpeljali na osamljeno mesto, kjer so se zbrale tri strelne ekipe. Usmrtitev s streljanjem so izv\xc5\xa1ili ob navzo\xc4\x8dnosti najvi\xc5\xa1jih pripadnikov katanganskih oblasti in belgijskih \xc4\x8dasnikov.\n_START_SECTION_\nObvestilo o smrti in reakcije na smrt\n_START_PARAGRAPH_\nV javnosti se \xc5\xa1e nekaj tednov ni pojavilo nobeno obvestilo o njegovi smrti, kljub govoricam, da je Lumumba mrtev. Radio je 10. februarja sporo\xc4\x8dil, da sta Lumumba in dva druga ujetnika pobegnila . Njegova smrt je bila uradno objavljena 13. februarja po radiu Katangan: domnevno naj bi ga ubili va\xc5\xa1\xc4\x8dani tri dni po pobegu iz zapora Kolatey ._NEWLINE_Po razglasitvi Lumumbine smrti so bili v ve\xc4\x8d evropskih dr\xc5\xbeavah organizirani uli\xc4\x8dni protesti; v Beogradu so protestniki vdrli v belgijsko veleposlani\xc5\xa1tvo in se spopadli s policijo, v Londonu pa se je mno\xc5\xbeica ljudi odpravila od trga Trafalgar do belgijskega veleposlani\xc5\xa1tva, kjer je bilo izro\xc4\x8deno protestno pismo in kjer so se protestniki spopadli s policijo. V New Yorku so demonstracije pred stavbo Varnostnega sveta ZN postale nasilne in se raz\xc5\xa1irile na ulice.\n_START_SECTION_\nTuje dr\xc5\xbeave, vpletene v njegovo smrt\n_START_PARAGRAPH_\nHladna vojna je vplivala na stali\xc5\xa1\xc4\x8de Belgije in ZDA do Lumumbe, saj so se bali komunisti\xc4\x8dnega vpliva. Mislili so, da gravitira proti Sovjetski zvezi, \xc4\x8deprav po besedah Seana Kellyja, ki je dogajanje spremljal kot dopisnik Glasu Amerike,  to ni bilo zato, ker bi bil Lumumba komunist, ampak ker je edino pri ZSSR na\xc5\xa1el podporo prizadevanju njegove dr\xc5\xbeave, da se osvobodi kolonialne vladavine. ZDA so bile prva dr\xc5\xbeava, ki jo je Lumumba zaprosil za pomo\xc4\x8d. Lumumba sam je zanikal, da bi bil komunist, in dejal, da se mu zdita kolonializem in komunizem enako ob\xc5\xbealovanja vredna. Izpovedal je svojo osebno predanost nevtralnosti med Vzhodom in Zahodom.'