b'\n_START_ARTICLE_\nHarlow Shapley\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nShapley je izhajal iz kme\xc4\x8dke dru\xc5\xbeine. Pri 16. letih je pustil \xc5\xa1olo in postal novinar v Kansasu. Sku\xc5\xa1al se je vpisati na univerzo za novinarstvo, a je ugotovil, da bi moral \xc4\x8dakati celo leto, preden bi bil sprejet. Ker ni hotel izgubljati \xc4\x8dasa, se je namesto novinarstva odlo\xc4\x8dil za astronomijo. Tako je postal astronom skoraj popolnoma naklju\xc4\x8dno._NEWLINE_Po diplomi na Univerzi Missourija je od\xc5\xa1el na Univerzo Princeton, kjer je sodeloval z Russllom pri raziskavah spremenljivk in dvojnih zvezd. Trdil je, da so kratkoperiodi\xc4\x8dne kefeide pulzirajo\xc4\x8de zvezde, in ne prekrivalna dvozvezdja kot npr. Algol, kjer ena zvezda zatemni drugo. S to tezo je leta 1914 doktoriral in se zaposlil kot astronom na Observatoriju Mount Wilson._NEWLINE_Leta 1918 je raziskoval razvrstitev zvezdnih meglic v Vesolju. Leta 1921 je od nedavno umrlega Pickeringa prevzel mesto predstojnika Observatorija Harvardovega kolid\xc5\xbea (HCO) in bil profesor astronomije na Univerzi Harvard, Cambridge, Massachusetts. Predstojnik HCO je bil vse do leta 1952._NEWLINE_Poleg tega se je ukvarjal s prou\xc4\x8devanjem zunajgalakti\xc4\x8dnih meglic in s problemi zgradbe Vesolja. V tem \xc4\x8dasu se je poglobil v raziskave oblike in velikosti krajevne Galaksije. Prou\xc4\x8deval je predvsem kroglaste kopice \xe2\x80\x93 velike sestave zvezd, ki le\xc5\xbeijo na robu krajevne Galaksije. Ve\xc4\x8dina kroglastih kopic vsebuje kratkoperiodi\xc4\x8dne spremenljivke tipa RR Lire, s pomo\xc4\x8djo katerih je Shapley dolo\xc4\x8dil njihovo oddaljenost. Zvezo med navideznim sijem in periodo sija kefeid, ki jo je odkrila Leavittova, je izrazil z njihovim absolutnim izsevom. Odkril je, da kroglaste zvezdne kopice niso popolnoma okrogle. Iz meritev je ocenil premer krajevne Galaksije. Danes se ve, da zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 100.000 do 80.000 svetlobnih let. Skupaj s Searesom je na Observatoriju Mt. Wilson raziskoval zgradbo krajevne Galaksije in vse bolj je postalo jasno, da Sonce ni v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du krajevne Galaksije. S prou\xc4\x8devanjem prostorske porazdelitve zvezdnih gru\xc4\x8d sta odkrila, da tvorijo kroglo s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem na galakti\xc4\x8dni ravnini, na razdalji kak\xc5\xa1nih 30.000 pc od Sonca. Izsledki raziskovanja simetrije in dinamike so vodili k sklepu, da je ta to\xc4\x8dka sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zvezdnega sistema, da je Sonce oddaljeno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da krajevne Galaksije 30.000 pc in da so razse\xc5\xbenosti krajevne Galaksije pribli\xc5\xbeno 10-krat ve\xc4\x8dje od Kapteynovih vrednosti iz za\xc4\x8detka 20. stoletja._NEWLINE_Leta 1918 je predlagal svoj model krajevne Galaksije. Novej\xc5\xa1a ocena oddaljenosti Sonca od jedra krajevne Galaksije je 32.000 svetlobnih let. Leta 1920 so na Nacionalni akademiji znanosti v Washingtonu pripravili slavno\xc2\xa0\xc2\xbbVeliko razpravo\xc2\xab\xc2\xa0med Shapleyjem in Hebrom Curtisom. Curtis je trdil, da so zvezdne meglice prave galaksije in da je krajevna Galaksija veliko manj\xc5\xa1a, kot jo je ocenil Shapley. Izkazalo se je, da je imel Shapley prav glede velikosti, a tudi Curtis se ni motil, ko je trdil, da spiralne galaksije le\xc5\xbeijo dale\xc4\x8d stran od Rimske ceste. To je potrdil nekaj let kasneje leta 1922 Hubble z 2540 mm zrcalnim daljnogledom na Mt. Wilsonu. Shapley je sprejel ta dokaz in se posvetil nadaljnjemu delu._NEWLINE_Odkril je dve pritlikavi galaksiji v Kiparju in Pe\xc4\x8di, ki sta \xc4\x8dlanici Krajevne jate, kamor spada poleg krajevne Galaksije, \xc5\xa1e galaksija v Andromedi in ve\xc4\x8d kot 30 drugih manj\xc5\xa1ih galaksij, ki se ne oddaljujejo druga od druge._NEWLINE_V svojih delih je obdeloval tudi probleme fotometrije in zvezne spektroskopije. Ocenil je, da mora zemeljsko ozra\xc4\x8dje zajeti vsak dan na tiso\xc4\x8de milijonov utrinkov, izmed katerih je kve\xc4\x8djemu eden izmed stotih dovolj svetel, da se ga lahko opazi s prostim o\xc4\x8desom._NEWLINE_Leta 1932 je z Adelaideo Amesovo izdal seznam 1249 svetlih galaksij. Katalog je pokazal, da je porazdelitev galaksij, svetlej\xc5\xa1ih od 13\xe1\xb5\x90, severno in ju\xc5\xbeno od Galakti\xc4\x8dne ravnine, \xc4\x8disto druga\xc4\x8dna. Njuno delo je prvo pokazalo da Vesolje verjetno vsebuje znaten dele\xc5\xbe nehomogenih in izotropi\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8dij. Najbolj pomembna zna\xc4\x8dilnost kart, ki sta jih izdelala leta 1938, je bila jata v Devici (Virgo), kjer so se obmo\xc4\x8dja \xc5\xa1irila navzven na obe strani od jate z dol\xc5\xbeino ve\xc4\x8djo od 5\xc2\xb9\xe2\x81\xb0 svetlobnih let. Pozneje so Holmberg, de Vaucouleurs in George Abell odkrili prvo Krajevno superjato. Iz kart Shapleyja in Amesove so bile razvidne tudi tri neodvisne zgostitve galaksij, lo\xc4\x8dene superjate vidne iz daljave. Astronomi sedaj verjamejo, da superjate napolnjujejo pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0% prostornine Vesolja. Ve\xc4\x8dina galaksij, gru\xc4\x8d in jat pripada superjatam, prostor med njimi pa je relativno prazen. Velikost superjat se spreminja v obmo\xc4\x8dju nekaj 10 milijard svetlobnih let. Verjetno v zgodnjem Vesolju ni bilo dovolj \xc4\x8dasa, da bi na razdaljah ve\xc4\x8djih od superjat postalo nehomogeno. Superjate so dinami\xc4\x8dno neuravnove\xc5\xa1ene tvorbe, kar pomeni, da v njih ni bilo me\xc5\xa1anj snovi, ki so zna\xc4\x8dilna za sestave, dovolj preme\xc5\xa1anih z ve\xc4\x8dkratnimi prehodi._NEWLINE_Rusko-ameri\xc5\xa1ki psihiater Immanuel Welikowsky (Emanuel Velikovski) je leta 1949 obiskal Shapleyja, da bi prebral njegov rokopis knjige Tr\xc4\x8denje svetov, Shapley pa je odklonil, ker je menil, da je teorija premalo podkrepljena z zanesljivimi podatki. Ko se je Shapley upokojil, se je ukvarjal s pisanjem knjig in postal eden najpriljubnej\xc5\xa1ih pisateljev. Zelo presenetljivo je, da so ga leta 1950 obto\xc5\xbeili komunisti\xc4\x8dnega simpatizerstva v obdobju preganjanja, ki ga je vodil senator Joseph McCarthy, vendar so ga oprostili vseh obto\xc5\xbeb._NEWLINE_Shapley se je dolgo zanimal tudi za mirmekologijo, entomolo\xc5\xa1ko vejo, ki se ukvarja s prou\xc4\x8devanjem mravelj.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1926 je prejel medaljo Henryja Draperja, leta 1934 mu je Kraljeva astronomska dru\xc5\xbeba (RAS) podelila zlato medaljo, leta 1939 pa je prejel medaljo Bruceove.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid notranjega dela glavnega asteroidnega pasu 1123 Shapleya in udarni krater Shapley na Luni.'