b'\n_START_ARTICLE_\nKulturni \xc5\xa1ok\n_START_PARAGRAPH_\nKulturni \xc5\xa1ok je termin, uporabljen za opisovanje zaskrbljenosti in ob\xc4\x8dutkov (presene\xc4\x8denja, zmedenosti, itd.), ki jih ljudje ob\xc4\x8dutijo, ko za\xc4\x8dnejo delovati znotraj popolnoma druga\xc4\x8dne kulture ali socialnega okolja. Zna\xc4\x8dnice, ki se manifestirajo v obliki besed, gest, izrazov na obrazu, navad in obi\xc4\x8dajev ter norm, so pridobljene v toku socializacije in odra\xc5\xa1\xc4\x8danja. Na\xc5\xa1tete zna\xc4\x8dnice so del na\xc5\xa1e kulture ravno tako kot je to jezik, ki ga govorimo in mi\xc5\xa1ljenja, ki jih sprejmemo. Vsi zavisimo od teh zna\xc4\x8dnih, med katerimi jih je ve\xc4\x8dina podzavestno nau\xc4\x8denih._NEWLINE_Termin je leta 1954 prvi\xc4\x8d predstavil antropolog Kalvero Oberg. Med raziskovalci, ki so se ukvarjali s kulturnim \xc5\xa1okom, je pomemben Michael Winkelman.\n_START_SECTION_\nKulturni \xc5\xa1ok kot produkt zgodovine\n_START_PARAGRAPH_\nPosameznik ni rojen s kulturo, temve\xc4\x8d le z mo\xc5\xbenostjo u\xc4\x8denja in uporabe kulture. Kultura kateregakoli ljudstva je produkt zgodovine in je zgrajena skozi \xc4\x8das s pomo\xc4\x8djo procesov, ki so onstran posameznikove zavesti. Kultura je pripomo\xc4\x8dek, s katerim se posameznik prilagodi na dolo\xc4\x8deno fizi\xc4\x8dno okolje in na ljudi, s katerimi se zdru\xc5\xbeuje. Otroci in mladostniki se pogosto te\xc5\xbeko u\xc4\x8dijo in prilagajajo, vendar pa ko se nau\xc4\x8dijo, kultura postane njihov na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in soo\xc4\x8danja z okoljem - postane vrednota. Ljudje pogosto smatrajo lastno kulturo kot na\xc4\x8din, ki je najbolj\xc5\xa1i in pravzaprav edini. Tak\xc5\xa1en pristop je pridobil termin etnocentrizem, prepri\xc4\x8danje, ki kulturo, raso in narod ozna\xc4\x8di za sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sveta. Posamezniki se lahko poistovetijo z lastno skupino do stopnje, da vsaka kritika pomeni napad na posameznika in skupino. Do podobnih reakcij prihaja, ko posameznik pri\xc4\x8dne z \xc5\xbeivljenjem v drugi kulturi, pri \xc4\x8demer so stereotipi in predsodki do gostiteljske kulture in njenega ljudstva odraz \xc4\x8dustvenosti, ki jo povzro\xc4\x8di kulturni \xc5\xa1ok.\n_START_SECTION_\nVzroki za nastanek kulturnega \xc5\xa1oka\n_START_PARAGRAPH_\nKulturni \xc5\xa1ok je pogosto posledica nezmo\xc5\xbenosti razumevanja in predvidevanja vedenja ljudi v novem okolju, saj ne razumemo zakaj se ljudje vedejo kot se ter ne vemo, kako naj bi se v novem okolju vedli mi. Zato je potrebna adaptacija na druga\xc4\x8den \xc5\xbeivljenjski slog, okolje ter poslovne prakse v novem kulturnem okolju. Pri tem gre za dolgotrajen proces, pri katerem v za\xc4\x8detni fazi pride do hitre akumulacije ob\xc4\x8dutkov odtujenosti zaradi slabega prilagajanja._NEWLINE_Zaradi teh hitrih sprememb je ote\xc5\xbeeno psiholo\xc5\xa1ko prilagajanje, kar povzro\xc4\x8da zmedenost ter \xc4\x8dustveno nelagodje, to pa lahko povzro\xc4\x8di hud stres za posameznika. Glavni simptomi kulturnega \xc5\xa1oka so depresija, anksioznost ter ob\xc4\x8dutki nemo\xc4\x8di. \xc4\x8ce se oseba s temi ob\xc4\x8dutki neuspe\xc5\xa1no spopada lahko pade njena motivacija za spoprijemanje s spremembami, kar \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1a simptome.\xc2\xa0'