b"\n_START_ARTICLE_\nArktika\n_START_PARAGRAPH_\nArktika je obmo\xc4\x8dje, ki obdaja severni zemljepisni te\xc4\x8daj. Njene meje je izredno te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8diti, v glavnem pa pokriva Arkti\xc4\x8dni ocean, sever Kanade, Aljasko, Grenlandijo in Evrazijo. V ve\xc4\x8dini primerov je obmo\xc4\x8dje Arktike omejeno s severnim te\xc4\x8dajnikom, julijsko izotermo 10\xc2\xa0\xc2\xb0C in gozdno mejo. Ime je dobila iz gr\xc5\xa1ke besede \xce\xb1\xcf\x81\xce\xba\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82, ki pomeni medved in je povezano z ozvezdjem malega in velikega medveda, ki le\xc5\xbei blizu zvezde Severnice._NEWLINE_Arktika kot celota nikdar ni bila pod neposredno politi\xc4\x8dno upravo nobene dr\xc5\xbeave. Med hladno vojno so ji ZDA in Sovjetska zveza posve\xc4\x8dali veliko pozornost, saj je prek nje vodila najkraj\xc5\xa1a pot med obema dr\xc5\xbeavama, po kateri bi lahko izvedli napad. V 50. in 60. letih 20. stoletja so na njej preizku\xc5\xa1ali podmornice in drugo voja\xc5\xa1ko opremo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nV nasprotju z Antarktiko v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du severnega polarnega obmo\xc4\x8dja ni kopnine, temve\xc4\x8d se nadaljuje Atlantski ocean. Zato ledeni pokrov ni debel ve\xc4\x8d kot tri do \xc5\xa1tiri metre in ga sploh ne moremo primerjati z ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d metrov debelim pokrovom antarkti\xc4\x8dnega celinskega ledu. Arkti\xc4\x8dni Ocean, ki je ponekod globoko ve\xc4\x8d kot 5.000 metrov, delijo podmorski gorski grebeni, eden izmed teh je Lamanosov hrbet, ki sega do globine 900 metrov in poteka to\xc4\x8dno pod Severnim te\xc4\x8dajem. Na Arkti\xc4\x8dni Ocean mejijo: Barentsovo in Karsko morje, Morje Lapatov in Vzhodnosibirsko morje. Arkti\xc4\x8dna morja prekrivajo v razli\xc4\x8dnih letnih \xc4\x8dasih razli\xc4\x8dno velike ledene plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki jih veter in morski tokovi premikajo po ve\xc4\x8d kro\xc5\xbenicah. Pri tem se lahko te nalo\xc5\xbeijo 30 metrov visoko druga na drugo. V ledenih dobah, ki so si sledile v zadnjih dveh ali treh milijonih let, se je koli\xc4\x8dina ledu ve\xc4\x8dkratno pove\xc4\x8dala. Na okoli\xc5\xa1kih robovih celin so se nakopi\xc4\x8dili velikanski ledeni pokrovi, njihovi ledeniki pa so se raztezali dale\xc4\x8d na jug in jih je ponekod \xc5\xa1e danes mo\xc5\xbeno videti._NEWLINE_Na velikih povr\xc5\xa1inah v severnem polarnem obmo\xc4\x8dju in njegovem obrobju so tla stalno zamrznjena, pri \xc4\x8demer sega zmrzal razli\xc4\x8dno globoko. Trajno zamrznjena tla obsegajo v Rusiji in Kanadi po 50\xc2\xa0%, na Aljaski celo 80\xc2\xa0% vse povr\xc5\xa1ine, na Grenlandiji pa obvladujeta led in permafrost kar 90\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ja. Arkti\xc4\x8dna vi\xc5\xa1avja niso zelo visoka in le poredko prese\xc5\xbeejo 2.000 metrov, so pa zato zelo strma saj je zmrzal na\xc4\x8dela kamenje in s tem zelo pove\xc4\x8dala erozijo. Ve\xc4\x8dino pokrajine so oblikovali ledeniki, ki po\xc4\x8dasi polzijo v morje in s tem ustvarjajo ledene gore. Te lahko odplavajo dale\xc4\x8d proti jugu do atlantskih plovnih poti, kjer \xc5\xa1e danes pomeni nenehno nevarnost za ladijski promet._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dja okrog Severnega ledenega morja spadajo geolo\xc5\xa1ko med zelo stare zemeljske kopnine. Sestavljajo jih v glavnem kristalinske kamnine v katerih je veliko naravnih bogastev. Doslej so odkrili \xc5\xbeelezovo, bakrovo, nikljevo in kobaltovo rudo ter nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da srebra, zlata, diamantov in fosfatov. V usedlinskih kamninah, ki so nalo\xc5\xbeene na robovih starih kristalinskih \xc5\xa1\xc4\x8ditov in izvirajo iz razli\xc4\x8dnih obdobij zemeljske zgodovine, so odkrili velike zaloge fosilnih goriv, kot so: premog, nafta in zemeljski plin.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi vpliva morja je podnebje na Arktiki zmernej\xc5\xa1e kot na Antarktiki. Te\xc4\x8daj mraza na severni zemeljski polobli ni v osrednjem polarnem obmo\xc4\x8dju, temve\xc4\x8d v vzhodni Sibiriji, kjer pade temperatura celo na \xe2\x80\x9377,8\xc2\xa0\xc2\xb0C. Poletne temperature nad strnjenim ledom se skoraj vedno vrtijo okrog 0\xc2\xa0\xc2\xb0C. Vsa toplota, ki jo dajejo son\xc4\x8dno obsevanje, toplej\xc5\xa1i zrak in de\xc5\xbe, se takoj porabi za tajanje ledu. Za polarna obmo\xc4\x8dja sta zna\xc4\x8dilni nizka obla\xc4\x8dna odeja in posebno v bli\xc5\xbeini obale pogosta megla, ki poleti \xc5\xa1e dodatno zmanj\xc5\xa1uje son\xc4\x8dno obsevanje, ki prihaja pod zelo majhnim kotom in zato tudi manj greje. Skozi leto pade relativno malo snega in de\xc5\xbeja. Povpre\xc4\x8dno jih pade najve\xc4\x8d 100 do 500 milimetrov na leto. Na skrajnih severnih obmo\xc4\x8djih kanadskega arhipelaga in na severni Grenlandiji se te letne koli\xc4\x8dine zmanj\xc5\xa1ajo na 50 milimetrov.\n_START_SECTION_\nPoledenitev\n_START_PARAGRAPH_\nSeverno ledeno morje je prekrito z ledenimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, debelimi nekaj metrov. Njihova debelina se je v zadnjih 50. letih zaradi globalnega segrevanja ozra\xc4\x8dja za polovico zmanj\xc5\xa1ala, pozimi pa je obseg poledenitve precej ve\xc4\x8dji kot poleti. Plovbo po Severnem ledenem morju omogo\xc4\x8dajo ladje posebne konstrukcije - ledolomilci. Led prekriva manj kot tri petine obmo\xc4\x8dja Arktike. Edino obmo\xc4\x8dje, ki mu lahko pripi\xc5\xa1emo celinsko poledenitev, je Grenlandija, najdemo pa tudi obmo\xc4\x8dja z gorsko poledenitvijo._NEWLINE_Led prekriva \xc5\xa1tiri petine povr\xc5\xa1ja Grenlandije, povpre\xc4\x8dna debelina ledenega pokrova pa je ve\xc4\x8dja od 2000 m. Osrednji del otoka ima, \xc4\x8de ne \xc5\xa1tejemo debeline ledenega pokrova, marsikje nadmorsko vi\xc5\xa1ino, manj\xc5\xa1o od ni\xc4\x8d. Podobno kot na antarkti\xc4\x8dni postaji Vostok, tudi na Grenlandiji izvajajo poskusno vrtanje v led z namenom raziskovanja spreminjanja podnebja v preteklosti.\n_START_SECTION_\nPolarna no\xc4\x8d in dan\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi nagnjenosti zemljine osi za 23,5 stopinj glede na ravnino kro\xc5\xbenice se na njenih polih izmenjujeta stalni dan in no\xc4\x8d. Pozimi, ko je Arktika obrnjena pro\xc4\x8d od Sonca, je znotraj arkti\xc4\x8dnega kroga nenehno no\xc4\x8d ali mrak. Takrat sonce en dan in eno no\xc4\x8d ne vzide. Obdobje no\xc4\x8di se za\xc4\x8dne 11. novembra in traja vse do 30. januarja._NEWLINE_Nasprotje polarni no\xc4\x8di je polarni dan, takrat je Arktika obrnjena proti Soncu. To je obdobje ko Sonce ne zaide, takrat se sonce en dan in eno no\xc4\x8d ne spusti pod horizont. Obdobje polarnega dneva traja med 19. aprilom in 23. avgustom. Koliko \xc4\x8dasa je sonce nad ali pod horizontom v posameznih letnih \xc4\x8dasih je odvisno od zemljepisne \xc5\xa1irine opazovalca. V poletnem \xc4\x8dasu, bolj ko se bli\xc5\xbeamo severu dalj\xc5\xa1i je dan in obratno. Podobno velja za zimski \xc4\x8das, bolj ko se bli\xc5\xbeamo severu bolj temno postaja.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja kopenska \xc5\xbeival Arktike je mo\xc5\xa1katno govedo, ki \xc5\xbeivi v Kanadi, Grenlandiji, Sibiriji in Skandinaviji, sledi pa mu severni medved, ki je najbolj znan predstavnik ve\xc4\x8dnega ledu. V\xc4\x8dasih je bil ko\xc5\xbeuh severnega medveda zaradi svoje bele barve izredno iskan kar je vrsto privedlo na rob izumrtja. Danes je medved za\xc5\xa1\xc4\x8diten, naj je dovoljeno streljati le v nujnih primerih ko je ogro\xc5\xbeeno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje saj zna biti \xc5\xbeival izredno napadalna. Po nekaterih podatkih naj bi na podro\xc4\x8dju Arktike \xc5\xbeivelo med 16.000 do 35.000 osebkov od tega kar 60% v Kanadi. Medvedu sledi polarna lisica in polarni zajec, ki sta izredno dobro prilagojena na arkti\xc4\x8dne razmere in ju najdemo dale\xc4\x8d na severu, tam kjer po navadi ni drugih sesalcev. Nekoliko bolj proti jugu se \xc5\xa1tevilo sesalcev pove\xc4\x8duje,tam je mogo\xc4\x8de najti: severne jelene, karibuje, volkove ter rjave in \xc4\x8drne medvede._NEWLINE_V kratkem poletju se na arkti\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih pojavijo neznanski roji \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, predvsem razli\xc4\x8dne vrste komarjev, dajejo nadvse bogato hrano \xc5\xa1tevilnim pti\xc4\x8djim vrstam. Ve\xc4\x8dina ptic je le za\xc4\x8dasnih prebivalcev Arktike, tam vzredijo le svoje mladi\xc4\x8de, jeseni pa se odpravijo proti jugu v tople kraje. Spomladi se vrnejo in cikel se ponovi. Vla\xc5\xbena tla, mo\xc4\x8dvirja in plitva jezera so idealna legla \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, naj\xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1e arkti\xc4\x8dne \xc5\xbeivalske vrste. Med njimi so celo metulji in \xc4\x8dmrlji._NEWLINE_Ve\xc4\x8dja lovi\xc5\xa1\xc4\x8da rib so predvsem v robnih morjih, vendar je jate zelo zmanj\xc5\xa1al pretirani ulov. Med najbolj znane ribje vrste spadajo slanik, losos, polenovka, navadni jezik in antarkti\xc4\x8dni morski pes. V ledeno mrzlih vodah polarnih morij \xc5\xbeivi le nekaj vrst sesalcev: tjulnji, mro\xc5\xbei in enorogi. Pred mrazom jih varujejo debele plasti tol\xc5\xa1\xc4\x8de. Za ledom so pri\xc5\xa1le rastline Pred nekaj tiso\xc4\x8dletji so bila velika obmo\xc4\x8dja dana\xc5\xa1nje tundre \xc5\xa1e pokopana pod 2.000 metrov debelim slojem celinskega ledu. Ko se je led stalil, so se tja po\xc4\x8dasi za\xc4\x8dele vra\xc4\x8dati rastline iz nepoledenelih obmo\xc4\x8dij Aljaske in Sib\xc3\xadrije ter delov kanadskega arhipelaga. Tudi polarne \xc5\xbeivali so pove\xc4\x8dini priseljenci ju\xc5\xbenih vrst, ki so pri\xc5\xa1le na Arktiko, ko se je umaknil led. \xc5\xbdivljenjske razmere so za rastline in \xc5\xbeivali v brezdrevesni arkti\xc4\x8dni tundri skrajno te\xc5\xbeke. Rastline so priklenjene na svoje rasti\xc5\xa1\xc4\x8de in v negostoljubnem zimskem poletju ne morejo ube\xc5\xbeati v toplej\xc5\xa1e kraje, tako kot \xc5\xbeivali, morajo se prilagoditi. \xc5\xa0tevilni mehanizmi, ki so od primera do primera druga\xc4\x8dni, omogo\xc4\x8dajo rastlinam, da pre\xc5\xbeivijo kljub vetru in mrazu, su\xc5\xa1nosti, a tudi preveliki vlagi, kraj\xc5\xa1emu vegetacijskemu \xc4\x8dasu in s hranljivimi snovmi siroma\xc5\xa1nim tlom. Pritlikava rast, blazinaste oblike izolacijskimi zra\xc4\x8dnimi \xc5\xbeepi, temno obarvani listi, ki sprejmejo ve\xc4\x8d son\xc4\x8dne toplote, dlakavi listi in peclji proti mrazu, korenine, ki ostajajo tik pod s soncem ogrevanim povr\xc5\xa1jem, vse to pri\xc4\x8da o tem, da so se polarne rastline prilagodile neprijaznim razmeram. Zaradi majhne konkurence med rastlinami je \xc5\xa1tevilo posameznih rastlin zelo veliko. Li\xc5\xa1aji, mahovi, trave in nizke cvetnice naseljujejo, odvisno od raznolikih razmer na rasti\xc5\xa1\xc4\x8dih, tla, ki se tajajo in zaradi delovanja zmrzali nenehno spreminjajo. Poleg vrst kamnokre\xc4\x8da in mnogih vrst jagodi\xc4\x8devja so raz\xc5\xa1irjene plaze\xc4\x8de se rastline in pritlikave breze. V ju\xc5\xbenej\xc5\xa1i tundri najdemo celo grme brinja in rododendrona.\n_START_SECTION_\nArkti\xc4\x8dna ljudstva\n_START_PARAGRAPH_\nKo so pripadniki ljudstva Denbinghov, najstarej\xc5\xa1ih prednikov dana\xc5\xa1njih Eskimov, pred 5.000 leti pripotovali \xc4\x8dez takrat kopni Beringov preliv na Aljasko, v arkti\xc4\x8dnem svetu niso bili novinci. Iz azijskih polarnih obmo\xc4\x8dij so pri\xc5\xa1li dobro pripravljeni in \xc5\xbee opremljeni z vsem lovskim priborom. Arktika je poleg nenaseljene Antarktike za \xc4\x8dloveka najbolj negostoljuben \xc5\xbeivljenjski prostor. \xc5\xbdivljenje je mogo\xc4\x8de samo v obrobnih obmo\xc4\x8djih, v osrednjih pa ni \xc5\xbeive du\xc5\xa1e._NEWLINE_Med pribli\xc5\xbeno desetimi milijoni prebivalcev 28 milijonov kvadratnih kilometrov velike Arktike je samo deset odstotkov pripadnikov prvotnih prebivalstvenih skupin. Vendar \xc5\xa1tevila ni mogo\xc4\x8de ve\xc4\x8d natan\xc4\x8dneje ugotoviti, saj so danes velik del prebivalstva me\xc5\xa1anci. Otrok inutskih in indijanskih mater ter belih o\xc4\x8detov v Kanadi ne \xc5\xa1tejejo med praprebivalce. V ruskem delu Arktike \xc5\xbeivi kar 75 odstotkov arkti\xc4\x8dnega prebivalstva, vendar ga je trenutno samo 0,2 odstotka svetovnega prebivalstva. Rodnost na Arktiki omejujejo skrajno neugodne naravne razmere. Inuti, kakor imenujejo Eskimi sami sebe, so to vedeli \xc5\xbee zdavnaj in so zato rojevanje nadzorovali. Tako so \xc5\xbeenske smele zanositi samo vsakih 28 mesecev. Ob\xc4\x8dasno so izmed treh dojen\xc4\x8dkov \xc5\xbeenskega spola dva izpostavili, \xc5\xbertvovali so ju zaradi pre\xc5\xbeivetja rodu. Mo\xc5\xa1ki so bili v manj\xc5\xa1ini, kajti \xc5\xbertve so pobirali nesre\xc4\x8de pri lovu, spori in majhne vojne med plemeni in z Indijanci, starimi sovra\xc5\xbeniki Inutov. Vdovo so pogosto sprejeli v kako dru\xc5\xbeino kot drugo \xc5\xbeeno._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu pomaga \xc5\xbeivljenjske razmere na Arktiki izbolj\xc5\xa1evati tehnika. Belci, ki so v preteklosti prinesli na sever veliko nesre\xc4\x8d, se po drugi svetovni vojni trudijo za obstanek in raznolikost severnih ljudstev. Nekdanji nomadi so se naselili v vaseh. V \xc5\xbeivljenjsko raven majhnih naselij spadajo danes zdravni\xc5\xa1ka oskrba, \xc5\xa1ole, kopali\xc5\xa1\xc4\x8da in \xc5\xa1portne naprave. Razdalje premagujejo letalo, helikopter, motorne sani in ponekod tudi avtomobil. Stik toliko razli\xc4\x8dnih kultur pa vseeno povzro\xc4\x8da te\xc5\xbeave tako Inutom in njim sorodnim ljudstvom v Sibiriji in Skandinaviji, kot so Samojedi, Jakuti, \xc4\x8cuk\xc4\x8di, Laponci in Sami, kakor tudi, priseljenim prebivalcem z juga._NEWLINE_Podobno kot za Indijance, katerih najsevernej\xc5\xa1i rodovi so naseljevali gozdno tundro, je bil tuji vpliv od vsega za\xc4\x8detka uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d tudi za preprosto \xc5\xbeive\xc4\x8de lovce in ribi\xc4\x8de daljnega severa iz vrst inuitskih ljudstev. Ko so dobili pasti in pu\xc5\xa1ke, so pozabili stare lovske tehnike. Po padcu cen za ko\xc5\xbee si mnogi niso ve\xc4\x8d mogli kupiti streliva in so stradali. \xc5\xa0e po drugi svetovni vojni, vse tja v petdeseta leta, so naselja praznile infekcijske bolezni, kakr\xc5\xa1ne so gripa, otro\xc5\xa1ka paraliza in tuberkuloza. Nekdanji lovci si danes slu\xc5\xbeijo denar pove\xc4\x8dini kot gradbeni delavci, vozniki tovornjakov ali \xc5\xbeivinorejci. \xc4\x8ceprav so skoraj povsod vpeljali nekak\xc5\xa1no samoupravo, so se dru\xc5\xbebene napetosti zaostrile. Razlike med posameznimi skupinami ljudi so prevelike. Najte\xc5\xbeje je starim ljudem. Mladi se trudijo iti v korak z novimi zahtevami. Nekateri so se zatekli nazaj v \xc5\xa1irjave Arktike, da bi tam lovili kite, tjulnje, karibuje, severne medvede, pti\xc4\x8de in ribe ter tako \xc5\xbeiveli \xc5\xbeivljenje svojih prednikov._NEWLINE_Laiponce ali Same, kakor se imenujejo, so razdelili z dr\xc5\xbeavnimi mejami. Tako \xc5\xbeivi na Norve\xc5\xa1kem okrog 20.000, na \xc5\xa0vedskem pribli\xc5\xbeno 15.000, na Finskem okoli 4.000 in v Rusiji 2.000 Laponcev. Nekdanji nomadi so postali stalno naseljeni rejci severnih jelenov. Enkrat na leto pri\xc5\xbeenejo na kup tiso\xc4\x8de severnih jelenov in jih nato razporejajo za razli\xc4\x8dne namene.\n_START_SECTION_\nRaziskovanje Arktike\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi raziskovalci Arktike so bila ljudstva iz severne Evrope. Islandijo so od konca 8. stoletja naseljevali irski menihi in pozneje Vikingi. Od tod je leta 985]zbe\xc5\xbeal Erik Rde\xc4\x8di s svojimi privr\xc5\xbeenci in naselil Grenlandijo. Zaradi zahtevnih \xc5\xbeivljenjskih pogojev so evropske naselbine dale\xc4\x8d na severu propadle, odkritja pa so \xc5\xa1la v pozabo. Za daljni sever so se za\xc4\x8deli ponovno zanimati \xc5\xa1ele v 15. in 16. stoletju. Lov na kite in tjulnje je pritegoval na rob ledenega pokrova vedno ve\xc4\x8d ladij. Poleg tega je sever zvabil Angle\xc5\xbee in druge Evropejce, da so dale\xc4\x8d od \xc5\xa1panskega in portugalskega vplivnega obmo\xc4\x8dja posku\xc5\xa1ali prodreti do pravlji\xc4\x8dnih bogastev Kitajske po dotlej neznanih poteh okrog severnoameri\xc5\xa1ke obale (Severozahodni prehod). Prvi je poskusil angle\xc5\xa1ki pomor\xc5\xa1\xc4\x8dak Martin Frobisher, ki je med letoma 1576 in 1578 dosegel dana\xc5\xa1nji Hudsonov preliv. Sledili so mu drugi raziskovalci. Domnevnega Severozahodnega prehoda, niso na\xc5\xa1li in iz gospodarskih razlogov tudi niso ve\xc4\x8d po\xc5\xa1iljali novih odprav. Skrivnostni prehod so znova za\xc4\x8deli iskati \xc5\xa1ele v zgodnjem 19. stoletju, po tistem, ko so bile raziskane severnoameri\xc5\xa1ke kopenske poti. Med vsemi pozornost zbujajo\xc4\x8dimi poskusi je bilo posebno pomembno zadnje arkti\xc4\x8dno potovanje Johna Franklina. Ta mo\xc5\xbe se je 26. maja 1845 po naro\xc4\x8dilu britanske admiralitete podal na morje z dvema ladjama in 168 mornarji ter brez sledu izginil v kanadski Arktiki. V naslednjih desetletjih se je odpravilo na pot ve\xc4\x8d kot 40 re\xc5\xa1evalnih odprav. Nekaj re\xc5\xa1evalcev so morale celo iskati nove odprave. Tragi\xc4\x8den propad velikopotezno zasnovane Franklinove odprave je bilo mogo\xc4\x8de obnoviti iz ko\xc5\xa1\xc4\x8dka zapisa, preostankov naprav in osebnih predmetov, eskimskih poro\xc4\x8dil in nazadnje tudi zato, ker so na\xc5\xa1li trupla. Danes je splo\xc5\xa1no znano, da so mo\xc5\xbeje umrli zaradi zastrupitve s svincem, ker so bile konzerve slabo zavarjene. \xc4\x8ceprav se je Franklinovo potovanje kon\xc4\x8dalo tako \xc5\xbealostno, so re\xc5\xa1evalne odprave pri iskanju raziskale velika obmo\xc4\x8dja kanadskega arhipelaga. Severozahodni prehod (danes malo pomembno pomorsko pot ob severni kanadski obali in skozi Beringov preliv) je prvi v celoti preplul v letih od 1903 do 1906 Norve\xc5\xbean Roald Amundsen na majhni ladji Gj\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Tako kot Severozahodni prehod je izziv predstavljal severovzhodni prehod na Kitajsko. Tega je prvi preplul iz Evrope, vzdol\xc5\xbe sibirske obale in skozi Beringov preliv, \xc5\xa1vedski raziskovalec A. E. Nordenskj\xc3\xb6ld z ladjo Vega. Ta morska pot je danes zelo pomembna saj omogo\xc4\x8da komunikacijo s severnosibirskimi industrijskimi obmo\xc4\x8dji. Tudi severovzhodni prehod ima dramati\xc4\x8dno mednarodno zgodovino odkrivanja, ki se je za\xc4\x8dela sredi 16. stoletja. Odprave Vitusa Jonasa Beringa v letih 1724\xe2\x80\x931743 z izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dem na Kam\xc4\x8datk\xc3\xad so raziskale severovzhodno sibirsko obalo, Beringov preliv in ju\xc5\xbena obalna obmo\xc4\x8dja Aljaske._NEWLINE_Ljudje so \xc5\xbee zgodaj sanjali o tem, da bi stopili na severni te\xc4\x8daj, vendar niso vedeli, da ni tam nikakr\xc5\xa1ne kopnine. Leta 1827 je William Edward Parry dosegel 82\xc2\xb0 45' severne geografske \xc5\xa1irine. Norve\xc5\xbean Fritjof Nansen je od leta 1893 do leta 1896 na ladji Fram vkle\xc5\xa1\xc4\x8den v led plul \xc4\x8dez Severno ledeno morje. Pri severni \xc5\xa1irini 83\xc2\xb0 24'je ugotovil, da ga je ledena plo\xc5\xa1\xc4\x8da odnesla mimo severnega te\xc4\x8daja. Z naporno hojo se je s spremljevalcem Hjalmarjem Johansenom prebil do to\xc4\x8dke na 86\xc2\xb0 4' severne \xc5\xa1irine. Pozneje so potujo\xc4\x8de raziskovalne postaje na ledenih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah potrdile in natan\xc4\x8dneje raziskale morske tokove, kakor jih je domneval Nansen. Frederick Cook in Robert Edwin Peary sta se po letih 1908/09 prepirala o tem, kateri je prvi dosegel severni te\xc4\x8daj po ledenem pokrovu. Fotogrametri\xc4\x8dne raziskave fotografij, ki naj bi jih bil Peary naredil na te\xc4\x8daju, so leta 1990 pokazale, da je v resnici te\xc4\x8daj zgre\xc5\xa1il za nekaj kilometrov. Sporen prvi prelet severnega te\xc4\x8daja je leta 1926 je opravil Richard E. Byrd, istega leta so z zrakoplovom Norge preleteli severni te\xc4\x8daj Roald Amundsen, Lincoln Ellsworth in Umberto Nobile. Amundsen se po poletu, namenjenem re\xc5\xa1evanju Nob\xc3\xadla, ki so ga pogre\xc5\xa1ali po prisilnem pristanku z zrakoplovom Italia na ledenem pokrovu leta 1928, ni ve\xc4\x8d vrnil. Leta 1958 je pod ledenim pokrovom priplula do severnega te\xc4\x8daja prva podmornica na jedrski pogon, ameri\xc5\xa1ki Nautilus. Sovjetska ladja Arktika, ledolomilec na jedrski pogon, je leta 1977 priplula na severni te\xc4\x8daj po povr\xc5\xa1ini. Do danes je severni te\xc4\x8daj doseglo \xc5\xbee ne\xc5\xa1teto raziskovalnih odprav.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nArktika ima veliko naravnih bogastev, vendar je njihova izraba povezana z izjemnimi stro\xc5\xa1ki. Na severu Aljaske in severozahodu Sibirije le\xc5\xbeijo nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da nafte in zemeljskega plina, do katerih je bilo potrebno zgraditi naftovode in plinovode. Eksploatacija teh energetskih virov pa je tudi za ve\xc4\x8d kot desetkrat dra\xc5\xbeja kot npr. v Arabiji. V Rusiji so kljub te\xc5\xbekim razmeram na skrajnem severu nastala industrijska mesta, pomembna zaradi rudarjenja. Pomemben je tudi ribolov in lov na morske sesalce, na kopnem pa lov na ko\xc5\xbeuhovinarje, denimo na sobolja._NEWLINE_Severovzhodni prehod, imenovan tudi Severna morska pot, omogo\xc4\x8da hiter ladijski prevoz med Vzhodno Azijo in Evropo. Poteka ob severni obali Sibirije, z ledolomilci pa ga vzdr\xc5\xbeujejo Rusi. Prvi ga je preplul Norve\xc5\xbean Otto Nordenskj\xc3\xb6ld leta 1879."