b'\n_START_ARTICLE_\n6 Heba\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nOdkril ga je Karl Ludwig Hencke (1793 \xe2\x80\x93 1866) 1. julija 1847. Asteroid Heba je bil \xc5\xa1esti odkriti asteroid. Pred njim je Hencke odkril \xc5\xa1e asteroid 5 Astreja. Ime Heba je predlagal Carl Friedrich Gauss. Heba je bila boginja mladosti v gr\xc5\xa1ki mitologiji. V rimski mitologiji ji je bila podobna boginja Juventas._NEWLINE_Prvotni asteroidi so dobili tudi astronomsko znamenje. Asteroid Heba je dobil znak\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nHeba je po masi trinajsti najve\xc4\x8dji asteroid , saj vsebuje pribli\xc5\xbeno 0,5\xc2\xa0% vse mase asteroidov v asteroidnem pasu. Ima zelo veliko gostoto (celo ve\xc4\x8djo kot Luna in Mars). Po prostornini pa zaradi tega ni med 20 najve\xc4\x8djimi._NEWLINE_Po svetlosti je peti najsvetlej\xc5\xa1i med asteroidi v glavnem pasu. Ve\xc4\x8djo svetlost imajo \xc5\xa1e samo 4 Vesta, Cerera, 7 Iris in 2 Palas. Ima srednji navidezni sij v opoziciji +8,3, kar je skoraj enako srednji svetlosti Titana . Svetlobne krivulje ka\xc5\xbeejo, da asteroid ni okrogel (ima veliko udarnih kraterjev), kar je verjetno posledica mnogih udarcev v preteklosti. Vrti se progradno. Severni pol asteroida ka\xc5\xbee proti eklipti\xc4\x8dnim koordiantam (\xce\xb2, \xce\xbb) = (45\xc2\xb0, 339\xc2\xb0). To da nagib vrtilne osi okoli 42\xc2\xb0._NEWLINE_Povr\xc5\xa1ina asteroida je precej svetla.\n_START_SECTION_\nNaravni sateliti\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid Heba je 5. marca 1977 pri\xc5\xa1el v okultacijo z zmerno svetlo zvezdo (\xce\xb3 Ceti). Kot rezultat tega pojava so poro\xc4\x8dali o verjetnem obstoju lune (naravnega satelita), ki kro\xc5\xbei okoli asteroida. Luna je dobila vzdevek "Jebe". Luna bi kro\xc5\xbeila okoli asteroida na razdalji 900 km, njen premer pa bi bil okoli 20 km. Obstoj te lune \xc5\xa1e ni potrjen.'