b'\n_START_ARTICLE_\nFriderik Klampfer\n_START_SECTION_\nBioetika\n_START_PARAGRAPH_\nBioetika velja za zelo mlado filozofsko vejo. Je filozofska spremljevalka razvoja biomedicinskih znanosti. Ukvarja se z moralnimi vpra\xc5\xa1anji in dilemami, ki jih spro\xc5\xbeata razvoj in uporaba sodobnih biotehnologij. V ospredju so odlo\xc4\x8ditve o ustvarjanju, izbolj\xc5\xa1anju in kon\xc4\x8danju \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbeivljenj. Zna\xc4\x8dilna bioeti\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja so povezana z ustvarjanjem novih \xc5\xbeivljenj, pa tudi z dilemami, kako bomo umrli. Nekatera vpra\xc5\xa1anja so ve\xc4\x8dna, druga so se pojavila \xc5\xa1ele z razvojem biomedicine in biotehnologije. O teh vpra\xc5\xa1anjih v Sloveniji ve\xc4\x8dinoma presojajo zdravniki in teologi, ki se jim v\xc4\x8dasih pridru\xc5\xbei \xc5\xa1e kak znanstvenik, pravnik ali politik. Klampfer pa zagovarja etiko kot eno temeljnih filozofskih disciplin, s katero se filozofi ukvarjajo \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot dve tiso\xc4\x8dletji. Tako naj bi prakti\xc4\x8dna plat etike vsekakor pripadala zdravnikom, teoriti\xc4\x8dna plat pa bolj filozofom. Poleg posvetne bioeti\xc4\x8dne presoje se religiozna bioetika trudi razvijati bioeti\xc4\x8dna na\xc4\x8dela skozi pogled ustreznega verovanja.\n_START_SECTION_\nCena \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nV svoji knjigi Cena \xc5\xbeivljenja se ukvarja z najbolj spornimi bioeti\xc4\x8dnimi problemi, kakr\xc5\xa1ni so vpra\xc5\xa1anje dostopa do biomedicinske pomo\xc4\x8di pri oploditvi samskih \xc5\xbeensk, raziskave na embrionalnih mati\xc4\x8dnih celicah, abortus, evtanazija in odnos do ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbeivali. Raziskave, ki spreminjajo na\xc5\xa1e pojmovanje \xc5\xbeivljenja in smrti, niso nikoli samo znanstveni izzivi, ampak porajajo tudi \xc5\xa1tevilne eti\xc4\x8dne dileme. Rde\xc4\x8da nit knjige so torej moralne dileme ter izzivi v zvezi z ustvarjanjem in uni\xc4\x8devanjem \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih (in ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih) \xc5\xbeivljenj. Pristop in obravnava tem sta specifi\xc4\x8dno filozofska, se pravi, da ju odlikuje pojmovna strogost, miselna disciplina in dovzetnost za razlikovanja. Bioetiko sku\xc5\xa1a iztrgati iz rok zdravnikov, pravnikov in teologov, ki so si jo po njegovem mnenju neupravi\xc4\x8deno prilastili. Rad bi jo vrnil filozofom, ki jo (naj)bolj obvladajo. Knjigo lahko zato razumemo kot poskus reafirmacije filozofske etike v bioetiki.\n_START_SECTION_\nEti\xc5\xa1ki pojmovnik za mlade\n_START_PARAGRAPH_\nKlampfer s tem delom nadaljuje tradicijo Pojmovnikov, ki sta jo za\xc4\x8dela Lukanov Gledali\xc5\xa1ki pojmovnik za mlade in Logi\xc5\xa1ki pojmovnik za mlade Olge Marki\xc4\x8d. Pojmovnik \xc5\xbeeli bralce, tako mlade kot tudi starej\xc5\xa1e, uvesti v svet razumskega, argumentiranega utemeljevanja moralnih sodb in stali\xc5\xa1\xc4\x8d in s tem seznaniti s temeljnimi moralnimi pojmi in na\xc4\x8deli. S prepri\xc4\x8danjem govori o moralnih razhajanjih, pri katerih naj ne bi \xc5\xa1lo za nerazre\xc5\xa1ljiva nasprotja v okusih, predsodkih in niti ne v razli\xc4\x8dni vzgoji posameznikov. S takimi moralnimi razhajanji in sodbami se sre\xc4\x8damo predvsem v demokraciji, ki dandanes vlada po ve\xc4\x8dini sveta. Ta zahteva kriti\xc4\x8dne, premi\xc5\xa1ljujo\xc4\x8de in razgledane dr\xc5\xbeavljane, ki soodlo\xc4\x8dajo v izredno mnenjsko in vrednostno zaznamovani dru\xc5\xbebi. V tako zasnovani dru\xc5\xbebi se po Klampferjevem mnenju oblikujejo zavezni\xc5\xa1tva in s tem novi ideolo\xc5\xa1ki spori, zato je razkorak med tradicionalnimi in bolj modernimi predstavami in pojmovanji vedno ve\xc4\x8dji in \xc4\x8dedalje bolj nespravljiv. Zaradi tak\xc5\xa1nih poglabljanj je ostrenje sposobnosti za moralno presojo \xc4\x8dloveka vedno bolj pomembno za delovanje demokracije, poklicno celovitost ter za dobro \xc5\xbeivljenje nasploh. _NEWLINE_Tako sku\xc5\xa1a pojmovnik pomagati bralcu (z nekoliko kriti\xc4\x8dnim pristopom) stopati po la\xc5\xbeji poti do ustaljenih moralnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d \xc4\x8dloveka ter do avtonomne in bolj informirane moralne presoje. Ta proces Klampfer bralcu razlaga z izbranimi primeri, ki ne zahtevajo posebnega predznanja, temve\xc4\x8d le nekaj moralne ob\xc4\x8dutljivosti. Na tak na\xc4\x8din za\xc4\x8dne delo z zgodbo o gimnazijki, ki je zanosila, zato se znajde v dilemi. Navaja razloge za splav in proti njemu, ki pa se na koncu ne znajdejo v dveh lo\xc4\x8denih \xc5\xa1katlah \xc2\xbbza\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbproti\xc2\xab, marve\xc4\x8d napeljejo na razli\xc4\x8dne tipe moralnih sodb.'