b'\n_START_ARTICLE_\nAbidos, Egipt\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAbidos so zasedali vladarji preddinasti\xc4\x8dnega obdobja , katerih mesto, tempelj in grobnice so tam na\xc5\xa1li. Tempelj in mesto so \xc5\xa1e naprej v presledkih obnavljali vse do \xc4\x8dasov tridesete dinastije, pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de pa je bilo uporabljeno neprekinjeno._NEWLINE_V Abidosu so bili pokopani faraoni Prve dinastije, vklju\xc4\x8dno Narmer, ki velja za ustanovitelja Prve dinastije in njegov naslednik, Hor-Aha. To je bilo v tem \xc4\x8dasu, ko so bili zgrajeni "\xc4\x8dolni iz Abidosa". Tudi nekateri faraoni druge dinastije so bili pokopani v Abidosu. Ti faraoni so tudi obnovili in pove\xc4\x8dali tempelj. Pogrebni prostori so, po dana\xc5\xa1njih razlagah, izgledali kot velike "utrdbe", zgrajene v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi v ozadju mesta. Najbolj popolna je Kasekemvijeva (okoli 2690 pr. n. \xc5\xa1t.)_NEWLINE_Od Pete dinastije, bo\xc5\xbeanstvo Khenti-Amentiu (starodavno egip\xc4\x8dansko bo\xc5\xbeanstvo, \xc4\x8digar ime je bilo uporabljeno tudi kot naziv za Ozirisa in Anubisa. Ime pomeni prvi vrsti zahodnjakov ali vodja zahodnjakov, pri \xc4\x8demer se zahodnjaki nana\xc5\xa1a na mrtve), prihaja gledat manifestacijo mrtvega faraona v podzemlju. Pepi I. (\xc5\xa0esta dinastija) je izdelal pogrebno kapelo, ki se je razvila v zadnjih letih v Veliki tempelj Ozirisa, ru\xc5\xa1evine, ki \xc5\xa1e vedno obstajajo v mestnem prostoru. Abidos je postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja kulta Izide in Ozirisa._NEWLINE_V prvem vmesnem obdobju so glavno bo\xc5\xbeanstvo obmo\xc4\x8dja, Khenti-amentiu, za\xc4\x8deli obravnavati kot vidik Ozirisa in bo\xc5\xbeanstvi postopoma zdru\xc5\xbeili in jih obravnavali kot eno. Ime Khenti-amentiu je postalo ukrasni pridevek Ozirisa. Kralj Mentuhotep II. je bil prvi, ki je zgradi kraljevo kapelo. V Dvanajsti dinastiji je velikanski grob Senusreta III. vklesan v skalo. Povezan s tem grobom je bil kenotaf, kultni tempelj in majhno mesto znano kot Wah-sut, ki so ga uporabljali delavci te strukture. Poleg tega kenotafa so pokopani kralji Trinajste dinastije in tisti iz drugega vmesnega obdobja, kot Senebkay._NEWLINE_V Osemnajsti dinastiji se je za\xc4\x8dela gradnja velike kapele Ahmose I. Piramida Ahmos I. je bila zgrajena tudi pri Abidosu - edina piramide na tem obmo\xc4\x8dju; od nje je do danes ostalo zelo malo._NEWLINE_Tutmozis III. je zgradil veliko ve\xc4\x8dji tempelj, pribli\xc5\xbeno 40 \xc3\x97 61 m. Naredil je tudi procesno pot, ki vodi mimo templja do pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da zunaj in pre\xc4\x8dka velik prehod iz granita._NEWLINE_Seti I. iz Devetnajste dinastije je ustanovil tempelj na jugu mesta v \xc4\x8dast prednikov faraonov zgodnjih dinastij. Kon\xc4\x8dan je bil v \xc4\x8dasu Ramzesa II., ki je sam sezidal tudi manj\xc5\xa1i tempelj. Merneptah je dodal Ozirion tik severno od Setijevega templja._NEWLINE_Ahmose II. iz \xc5\xa0estindvajsete dinastije je spet obnovil tempelj in postavi v njem veliko monolitno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de iz rde\xc4\x8dega granita, fino izdelano. Temelji zaporednih templjev so bili sestavljeni pribli\xc5\xbeno 5,5 m globoko v ru\xc5\xa1evinah odkritih v sodobnem \xc4\x8dasu. Potreben bo \xc5\xa1e podroben pregled, da bi lo\xc4\x8dili razli\xc4\x8dne stavbe, saj so zabele\xc5\xbeili ve\xc4\x8d kot 4000 meritev in 1000 nivelmanov._NEWLINE_Zadnja stavba je bil nov tempelj Nektaneba I., zgrajen v Trideseti dinastiji. Od ptolomejskih \xc4\x8dasov gr\xc5\xa1ke zasedbe Egipta, ki se je za\xc4\x8dela tristo let pred rimsko zasedbo, je struktura za\xc4\x8dela razpadati in poznej\xc5\xa1a dela niso znana.\n_START_SECTION_\nKultni center\n_START_PARAGRAPH_\nOd nekdaj je bil Abidos kultno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de prvega lokalnega bo\xc5\xbeanstva Khenti-amentiuja in od konca Starega Kraljestva vzhajajo\xc4\x8di kult Ozirisa in Izide._NEWLINE_Tradicija se je razvila iz zgodnjedinasti\xc4\x8dnega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer je bilo grobi\xc5\xa1\xc4\x8de Ozirisa in grobnica Djera (faraon Prve dinastije), ki je bil interpretiran kot Oziris._NEWLINE_Dekoracije v grobnicah vsepovsod po Egiptu ka\xc5\xbeejo potovanja v in iz Abidosa, kot pomembnim romanjem posameznikov, ki so bili ponosni, da so bili sposobni izvesti to pomembno potovanje.\n_START_SECTION_\nVeliki Ozirisov tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nZaporedoma od Prve do \xc5\xa0estindvajsete dinastije, je bilo zgrajenih mestu v Abidosu devet ali deset templjev na enem. Prvi je bil ograjen prostor, pribli\xc5\xbeno 9,1 \xc3\x97 15,2 m, obdan s tanko steno iz ne\xc5\xbegane opeke. Drugi tempelj, ki je vseboval eno steno tega prvega je bil kvadrat s stranico 12 m, zgrajen znotraj 3,0 m debele stene. Obmo\xc4\x8dje je obdajala zunanja temenos (ohi\xc5\xa1je) stena. Ta zunanja stena je bila odebeljena v \xc4\x8dasu druge ali tretje dinastije. Star tempelj je v celoti izginil v \xc4\x8cetrti dinastiji, za njim je bila zgrajena manj\xc5\xa1a stavba, ki jo je obdajalo \xc5\xa1iroko ognji\xc5\xa1\xc4\x8de s pepelom._NEWLINE_V tem pepelu so na\xc5\xa1li lon\xc4\x8darske izdelke, verjetno so bili nadomestki za \xc5\xbeive \xc5\xbertve, ki jih je odredil faraon Kufu (ali Keops), v svojem novo oblikovanem templju._NEWLINE_V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu je bila v templju odkrita komora v kateri so bili zbrani drobni predmeti iz rezljane slonovine, glazirane figure in plo\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki ka\xc5\xbeejo na \xc4\x8dudovito delo Prve dinastije. Menesovo vazo z vijoli\xc4\x8dnimi hieroglifnimi intarzijami v zeleni glazuri in plo\xc5\xa1\xc4\x8dice z reliefi figur so bili najpomembnej\xc5\xa1i najdeni kosi. Plemeniti kipec Keopsa v slonovini, ki se je nahajal v kamniti komori templja, ka\xc5\xbee samo portret tega velikega faraona._NEWLINE_Tempelj je bila v celoti v ve\xc4\x8djem obsegu obnovljen po naro\xc4\x8dilu Pepija I. iz \xc5\xa1este dinastije. Velik kamnit portal je postavil na temenos, zunanja stena in prehod s kolonado med vrati. Njegov tempelj je meril pribli\xc5\xbeno 12 \xc3\x97 15 m v notranjosti, s kamnitim prehodom spredaj in zadaj, kar ka\xc5\xbee, da je bila to procesna pot. V enajsti dinastiji je Mentuhotep I. dodal stebri\xc5\xa1\xc4\x8de in oltarje. Kmalu zatem je Mentuhotep II. v celoti obnovil tempelj, polo\xc5\xbeil kamnit tlak \xc4\x8dez obmo\xc4\x8dje, veliko pribli\xc5\xbeno 14 m v kvadrat in dodal podrejene komore. Kmalu zatem je Senusret I. iz dvanajste dinastije polo\xc5\xbeil masivne temelje iz kamna \xc4\x8dez tlak svojega predhodnika. Narejen je bil velik temenos, ki je obdajal veliko ve\xc4\x8dje obmo\xc4\x8dje in nov tempelj, pribli\xc5\xbeno trikrat ve\xc4\x8dji kot prej\xc5\xa1nji.\n_START_SECTION_\nTempelj Setija I.\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj Setija I. je bil zgrajen na povsem novih temeljih pol milje ju\xc5\xbeno od dolgega niza templjev pravkar opisanih. Ta ohranjena stavba je znana kot Veliki tempelj Abidosa, pri \xc4\x8demer je skoraj popolna in ima impresiven izgled. Glavni namen templja je bil spominski tempelj kralja Setija I., kot tudi spo\xc5\xa1tovanje prej\xc5\xa1njih faraonov, ki so vklju\xc4\x8deni kot del "Posvetitev prednikov". Dolg seznam faraonov glavnih dinastij je vklesanih na steno in je znan kot "Seznam kraljev iz Abydosa" (z navedbo imena kartu\xc5\xa1e faraonov mnogih dinastij v Egiptu od prvega, Narmerja ali Menesa, do Setija I.) - z izjemo tistih, ki jih priznal. Iz seznama niso bila namerno izpu\xc5\xa1\xc4\x8dena pomembna imena. Tabelo iz Abidosa je odkril William John Bankes odkrili in jo imenoval "Kamen iz Rosette" egiptovske arheologije, analogno  "Kamnu iz Rosette" za egiptovsko pisavo, ali Narmerjevi paleti. _NEWLINE_Tukaj je tudi sedem kapel zgrajenih za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje faraona in glavnih bo\xc5\xbeanstev, dr\xc5\xbeavnih bo\xc5\xbeanstev Pta, Ra-Horakti in (osrednji) Amon-Ra; preostale tri kapele so namenjene Abydosovi triadi Oziris, Izida in Horus. Rituali, posnete v teh kapelicah predstavljajo prvo popolno obliko dnevnega rituala, ki je bil izveden v vseh templjih po Egiptu v celotnem faraonskem obdobju. Na hrbtni strani templja je enigmati\xc4\x8dna strukturo znana kot Ozirion, ki je slu\xc5\xbeil kot kenotaf Setija-Ozirisa in menijo, da je povezan s \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denjem Ozirisa kot "Ozirisov grob" (Caulfield, Temple of the Kings). Mo\xc5\xbeno je, da je iz teh komor izpeljal velik hipogeum za praznovanje skrivnosti Ozirisa, ki ga je zgradil Merenptah (Murray, The Osireion at Abydos). Tempelj je bil prvotno 170 m dolg, vendar je preddvori\xc5\xa1\xc4\x8de komaj prepoznavno. Del je \xc5\xa1e vedno v dobrem stanju velik pribli\xc5\xbeno 76  x 110 m, vklju\xc4\x8dno s stranskimi kril. Prostori za hrano in za shranjevanje daritev so bili zgrajeni na obeh straneh preddvori\xc5\xa1\xc4\x8da, kot tudi majhna pala\xc4\x8da za kralja in njegovo spremstvo na jugovzhodu prvega preddvori\xc5\xa1\xc4\x8da (Ghazouli, The Palace and Magazines Attached to the Temple of Sety I at Abydos and the Facade of This Temple. ASAE 58 (1959))._NEWLINE_Razen seznama faraonov in hvalnice Ramzesu II., predmeti niso zgodovinski, ampak religiozne narave, namenjeni transformaciji kralja po njegovi smrti. Tempeljski reliefi so praznovanje krhkosti in umetni\xc5\xa1ke prefinjenosti, z uporabo tako arhaizma prej\xc5\xa1njih dinastij kot razgibanosti reliefov pozne 18. dinastije. Kipi so bili predvsem kopije, ne faksimile (Auguste Mariette v svoji Abydos). Tempelj sta delno epigrafsko zabele\xc5\xbeila Amice Calverley in Myrtle Broome v svoji publikaciji  The Temple of King Sethos I at Abydos v 4 volumnih (1933-1958).\n_START_SECTION_\nTempelj Ramzesa II.\n_START_PARAGRAPH_\nBli\xc5\xbeini tempelj Ramzesa II. je bil veliko manj\xc5\xa1i in enostavnej\xc5\xa1i v tlorisu, vendar pa je imel lep zgodovinski niz prizorov na zunanjosti, ki so hvalili njegove dose\xc5\xbeke. Ohranjeni so spodnji deli. Zunanjost templja je bila okra\xc5\xa1ena s prizori bitke pri Kade\xc5\xa1u. Njegov seznam faraonov, podoben tistemu Setija I, je tudi stal tukaj, vendar je delce odstranil francoski konzul in jih0 prodal Britanskem muzeju.\n_START_SECTION_\nGrobnice\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva nekropola prvih dinastij je le\xc5\xbeala pribli\xc5\xbeno kilometer v veliki pu\xc5\xa1\xc4\x8davski ni\xc5\xbeini, v kraju, zdaj znanem kot Umm el-Qa\'ab, Mati loncev zaradi ostankov \xc4\x8drepinj vseh nabo\xc5\xbenih predmetov, ki so jih romarji pustili tukaj. Najzgodnej\xc5\xa1i grob je pribli\xc5\xbeno 3,0 \xc3\x97 6,1 m v notranjosti, jama je oblo\xc5\xbeena z zidano steno in je bila prvotno pokrita z lesom in pregrinjali. Drug, tudi zgrajen pred Menesom meri 4,6 m \xc3\x97 7,6 m._NEWLINE_Verjetno grobnica Menesa je slednje velikosti. Kasnej\xc5\xa1e grobnice so ve\xc4\x8dje in zahtevnej\xc5\xa1e. Grobnica-jama je obdana s sobami za daritve, pri \xc4\x8demer je bila sama grobnica lesena komora v sredi in oblo\xc5\xbeena z opeko. Vrste manj\xc5\xa1ih jam, grobnice za uslu\xc5\xbebence faraona obkro\xc5\xbeajo kraljevsko komoro. Nekatere daritve so vklju\xc4\x8devale \xc5\xbertvovanje \xc5\xbeivali, kar so na\xc5\xa1li v grobu Merneitha. Dokazi o \xc5\xbertvovanju ljudi obstajajo v zgodnjih grobnicah, vendar se je ta praksa kasneje spremenila v simbolne daritve._NEWLINE_Do konca druge dinastije se je tip grobnic spremenil v dolg prehod obrobljen s komorami na obeh straneh, kraljeva je bila na sredi dol\xc5\xbeine. Najve\xc4\x8dja od takih grobnic je prekrivala prostor ve\xc4\x8d kot 3000 kvadratnih metrov, je pa mo\xc5\xbeno, da je gre za sestav ve\xc4\x8d grobnic, ki so se sre\xc4\x8dale pri izdelavi. Egip\xc4\x8dani niso imeli sredstev za kartiranje pozicioniranja grobnic. Vsebina grobnic so ve\xc4\x8dinoma uni\xc4\x8dili plenilci, vendar je ostalo dovolj dokazov o bogatem nakitu na mumijah, obilica vaz trdih in dragocenih kamnin, kraljevska oprema je stala okoli trupla, skladi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila napolnjena z velikimi kozarci vina, di\xc5\xa1e\xc4\x8dimi mazili in drugimi potreb\xc5\xa1\xc4\x8dinami, plo\xc5\xa1\xc4\x8de iz slonovine in ebenovine so vgravirane s poro\xc4\x8dili o letnih analih vladavine. Pe\xc4\x8dati razli\xc4\x8dnih uradnikov, od katerih so ugotovili ve\xc4\x8d kot 200 razli\xc4\x8dnih, daje vpogled v javnio ureditev.  _NEWLINE_Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de zasebnikov je nastalo v prvi dinastiji z nekaterimi jamskimi grobnicami v mestu. Bilo je obse\xc5\xbeno v dvanajsti in trinajsti dinastiji in vsebuje veliko bogatih grobnic. Ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo drobnih grobov je nastalo v osemnajsti do dvajsete dinastije, \xc4\x8dlani kasnej\xc5\xa1ih dinastij so tukaj \xc5\xa1e naprej pokopavali svoje mrtve do rimskih \xc4\x8dasov. Ve\xc4\x8d sto pogrebnih nagrobnih kamnov so odstranili Mariettejevi delavci brez potrebnih zapisov.  Kasnej\xc5\xa1a izkopavanja so zabele\xc5\xbeili Edward R. Ayrton, Abidosa, iii .; Maclver, El Amrah in Abydos in Garstang, El Arabah.\n_START_SECTION_\n"Utrdbe"\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere grobne strukture, v nadaljnjem besedilu danes imenovane "utrdbe", so le\xc5\xbeale v ozadju mesta. Znana kot Shunet ez Zebib, je velika pribli\xc5\xbeno 137 \xc3\x97 76 m in ena, ki \xc5\xa1e vedno stoji je 9,1 m visoka. Zgradil jo je Khasekhemwy, zadnji faraon druge dinastije. Druga struktura v bli\xc5\xbeini je skoraj enako velika in verjetno starej\xc5\xa1a. Tretja "utrdba"  je neka kvadratna oblika, ki zdaj zaseda samostan koptske pravoslavne Cerkve v Aleksandriji; njene starosti ni mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti.\n_START_SECTION_\n"Misteriozni" hieroglifi v templju Setija I.\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere od hieroglifov izklesanih nad lokom razlagajo v ezoteri\xc4\x8dnih in "ufololo\xc5\xa1kih" krogih kot prikaz sodobne tehnologije._NEWLINE_Za rezbarije se pogosto misli, da je helikopter, tank ali podmornica in bojno letalo (nekateri to razlagajo kot NLP). Vendar pa te domneve v veliki meri temeljijo na psevdo arheologiji in za slike pogosto trdijo, da so bile retu\xc5\xa1irane.'