b'\n_START_ARTICLE_\nGorenjski slav\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nGorenjski slav\xc4\x8dek je komi\xc4\x8dna opera v treh dejanjih Antona Foersterja. Libreto je napisala Luiza Pesjak. Gorenjski slav\xc4\x8dek je nastal na pobudo Dramati\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva, ki je leta 1869 razpisalo nagrado za slovensko opereto. Skladatelj je zlo\xc5\xbeil dvanajst glasbenih to\xc4\x8dk in jih povezal v dve dejanji. Ker je bilo med to\xc4\x8dkami \xc5\xa1e govorjeno besedilo, je bil sprva opereta. Krstna predstava operete je bila v ljubljanskem De\xc5\xbeelnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du leta 27. aprila 1872. V vlogi Minke je nastopila sopranistka Antonija Svetek, pel je tudi Josip Nolli, poleg ostalih pevcev pa je nastopil \xc5\xa1e Avgust Pucihar, takrat zelo dejaven pri uprizarjanju doma\xc4\x8dih del. Glasbeno vodstvo je prevzel skladatelj. Leta 1895 jo je Foerster predelal v opero. Besedilo je dopolnil in popravil Smetanov libretist Emanuel Z\xc3\xbcngl v Pragi, dokon\xc4\x8dno revizijo besedila pa je prispeval pesnik Engelbert Gangl. Premiera opere je bila v Ljubljani leta 1896 in je do\xc5\xbeivela lep sprejem. Opera je nato do\xc5\xbeivela ve\xc4\x8d predelav; najpomembnej\xc5\xa1a je predelava Karla Jeraja (1922), ki jo ve\xc4\x8dinoma izvajajo \xc5\xa1e danes, predelava Mirka Poli\xc4\x8da (1937) pa se je \xc5\xbee oddaljila od izvirnika._NEWLINE_Preprostost in razumljivost zgodbe, sporo\xc4\x8dilnost, dogajanje v doma\xc4\x8dem okolju, komi\xc4\x8dne situacije, ljudske pesmi, navidezna\xc2\xa0\xc2\xbbzmaga\xc2\xab\xc2\xa0nad tujcema, ljubka, iskrena glasba - vse to so dejavniki, ki Gorenjskega slav\xc4\x8dka uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo \xc5\xa1e danes med najve\xc4\x8dkrat izvajane in najbolj priljubljene slovenske opere.\n_START_SECTION_\nDrugo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoz \xc5\xbealostnega obraza v kr\xc4\x8dmi ugotovi in poto\xc5\xbei \xc5\xbeeni, da svojega slav\xc4\x8dka ni na\xc5\xa1el, vendar \xc4\x8dasa za \xc5\xbealost ni, saj na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de stopi sme\xc5\xa1na dvojica - naglu\xc5\xa1ni \xc5\xbeupan \xc5\xa0trukelj in njegov pomo\xc4\x8dnik Rajdelj. Br\xc5\xbe jima v o\xc4\x8di padeta izstopajo\xc4\x8da tujca, zato \xc5\xbeupan uka\xc5\xbee pomo\xc4\x8dniku, naj se jima v njegovem imenu pokloni. Rajdelj skaklja in se jima globoko priklanja, zato pri obeh Francozih spro\xc5\xbei smeh. Ko smeha vredna dvojica odide naprej po opravkih, Chansonette povpra\xc5\xa1a kr\xc4\x8dmarja, \xc4\x8de morda on ve, kje \xc5\xbeivi deklica slav\xc4\x8dek, ki ima najlep\xc5\xa1i glas. Kr\xc4\x8dmar pove, da je slav\xc4\x8dek revna kova\xc4\x8deva h\xc4\x8di Minka. Izza odra se zasli\xc5\xa1i Minkin glas. Tujec je navdu\xc5\xa1en, in ko deklica stopi na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de, jo povabi predse. Obljubi ji, da ji bo iz\xc5\xa1olal glas, \xc4\x8de odide z njim v svet. Odgovoriti jima ne utegne, ker jo v tem pokli\xc4\x8de njena mati Majda in hitro odide domov. Tam ji mati pove, da \xc4\x8de ne zbere 200 goldinarjev za najemnino do naslednjega dne, bo morala zapustiti hi\xc5\xa1o in bosta tako obe ostali brez strehe nad glavo. Prilo\xc5\xbenost zasluti tudi tujec, ki je poslu\xc5\xa1al pogovoru ter v zameno, da Minka odide z njim v svet, Majdi podari denar. Na prizori\xc5\xa1\xc4\x8du se pojavi Franjo z namenom pozdraviti Minkino mater in ko zve zanj stra\xc5\xa1no novico, nemudoma pokli\xc4\x8de iz kr\xc4\x8dme \xc5\xbeupana, Rajdla ter Lovra ter jih zaprosi za pomo\xc4\x8d. V finalnem oktetu drugega dejanja, ki sledi, vsak zase komentira nastalo situacijo.\n_START_SECTION_\nTretje dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc4\x8denja ga me\xc5\xa1ani zbor fantov in deklet, ki se vra\xc4\x8dajo iz \xc5\xbeetve in pojo. Tu je skladatelj zboru namenil ven\xc4\x8dek oziroma potpuri narodnih pesmi po svojem izboru in instrumentaciji ter s tem pokazal, da je imel v \xc4\x8dasu ustvarjanja dela v mislih\xc2\xa0\xc2\xbbopero za \xc5\xa1ir\xc5\xa1e mno\xc5\xbeice\xc2\xab. Ven\xc4\x8dku sledi \xc5\xa1e ljudski ples v tri\xc4\x8detrtinskem taktu. Tercet \xc5\xa0truklja, Rajdla in Lovra\xc2\xa0\xc2\xbbPst, pst, pst zdaj mol\xc4\x8dimo\xc2\xab\xc2\xa0razkrije njihov na\xc4\x8drt, kako zadr\xc5\xbeati Minko doma. Tudi mati no\xc4\x8de, da bi jo h\xc4\x8di zapustila, zato slav\xc4\x8dku pove, da bo raje vrnila denar Francozu in tako izgubila hi\xc5\xa1o, kakor pa da bi ostala sama. Vendar se Minka s tem ne strinja, zato pregovori Majdo, da ji kon\xc4\x8dno podari blagoslov. Chansonette za\xc4\x8dne priganjati Minko, da je napo\xc4\x8dil \xc4\x8das odhoda. Vendar se vrli Gorenjci ne dajo kar tako. V imenu zakona prihitijo \xc5\xa0trukelj, Rajdelj in Lovro ter uka\xc5\xbeejo zadr\xc5\xbeati tujca. Br\xc5\xbe sestavijo malo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in razprava zoper u\xc4\x8ditelja petja se pri\xc4\x8dne. \xc5\xbdupan predstavi obto\xc5\xbenico. Sodba, ki sledi in jo prebere Rajdelj, pravi, da je obsojen na 200 frankov globe in na izgon iz vasi ter Ljubljane z biri\xc4\x8devo pomo\xc4\x8djo. Vsi pa kmalu sprevidijo, da je Chansonette Majdi hotel le pomagati in je ni izsiljeval s h\xc4\x8derkinim odhodom. Zato sodba postane neveljavna, Franjo nazdravi s tujcem, le-ta pa ljudem podaja roke in se zahvaljuje. Tujec prej podarjenega denarja no\xc4\x8de nazaj, saj vidi, da bo slav\xc4\x8dek najlep\xc5\xa1e pel doma, kjer je ljubezen ter zato Minki in Franju za\xc5\xbeeli obilo sre\xc4\x8de, njegov slav\xc4\x8dek pa mu obljubi, da ga ne bo nikoli pozabil. Med slavjem prihiti sel in oznani novico, da je Chansonette povi\xc5\xa1an v dvornega u\xc4\x8ditelja in da se mora nemudoma vrniti v Pariz. Tujca se hitro poslovita od doma\xc4\x8dinov, Minka in Franjo pa si tokrat pred vsemi izpovesta ljubezen. Na vasi se za\xc4\x8duje ve\xc4\x8derni zvon in dejanje se v zadovoljstvo vseh kon\xc4\x8da.'