b'\n_START_ARTICLE_\nStrah pred kriminaliteto\n_START_SECTION_\n\xc4\x8custveni vidiki strahu pred kriminaliteto\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni vidik strahu pred kriminaliteto je obseg \xc4\x8dustev, ki je med prebivalci spro\xc5\xbeen zaradi verjetnosti viktimizacije. Medtem ko lahko ljudje zaradi obsega in verjetnosti kriminalitete ob\xc4\x8dutijo jezo in ogor\xc4\x8denje, raziskave o strahu pred kriminaliteto ljudi obi\xc4\x8dajno spra\xc5\xa1ujejo "\xc4\x8desa jih je strah" in "kako zaskrbljeni so". Odgovori, ki jih anketiranci bolj ali manj podajajo, izra\xc5\xbeajo dve dimenziji "strahu", in sicer: tisti vsakdanji trenutki zaskrbljenosti, ki se pojavijo, ko se posameznik \xc4\x8duti osebno ogro\xc5\xbeeno in b.) nekoliko bolj \xc5\xa1ir\xc5\xa1a ali zunanja anksioznost v zvezi s tveganjem. Medtem ko standardne meritve zaskrbljenosti v zvezi s kriminaliteto obi\xc4\x8dajno ka\xc5\xbeejo, da od 30\xc2\xa0% do 50\xc2\xa0% populacije v Angliji in Walesu izra\xc5\xbea nekaj zaskrbljenosti v zvezi s kriminalno viktimizacijo, je podrobna preiskava razkrila, da je bilo nekaj posameznikov dejansko zaskrbljenih za svojo osebno varnost. Prav zaradi tega lahko razlikujemo med strahom (\xc4\x8dustvom, ob\xc4\x8dutkom alarma ali strahu in trepeta, ki ga povzro\xc4\x8di zavedanje ali pri\xc4\x8dakovanje o obstoju nevarnosti) in \xc5\xa1ir\xc5\xa1o anksioznostjo. Zavedati pa se moremo, da bodo nekateri bolj nagnjeni k priznanju, da jih nekaj skrbi in poka\xc5\xbeejo, da so ranljivi, medtem ko drugi tega ne bodo nikoli priznati ali pokazali.\n_START_SECTION_\nKognitivni vidiki strahu pred kriminaliteto\n_START_PARAGRAPH_\nZaskrbljenost v zvezi s kriminaliteto lahko razlikujemo od zaznave osebnega viktimizacijskega tveganja, tj. kognitivni vidik strahu pred kriminaliteto. Zaskrbljenost v zvezi s kriminaliteto zajema javno oceno velikosti problema, ki ga prina\xc5\xa1a kriminaliteta. Vedno pa se lahko pojavi vpra\xc5\xa1anje ali se je kriminaliteta pove\xc4\x8dala ali pa je v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasovnem obdobju (in/ali na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju, npr. soseska, kjer anketiranec prebiva) ostala enaka. Med leti od 1972 in 2001 je Gallup Poll prikazala mnenja Ameri\xc4\x8danov, ki so navedli, da se je kriminaliteta zmanj\xc5\xa1ala. Ravno nasprotno pa kognitivni vidik strahu pred kriminaliteto prikazuje in ka\xc5\xbee ob\xc4\x8dutek javne zaznave o verjetnosti viktimizacije, javnega ob\xc4\x8dutka nadzora nad to verjetnostjo in javno oceno resnosti, ki jo kriminaliteta ima. Ljudje, ki se \xc4\x8dutijo \xc5\xa1e posebej ranljive za viktimizacijo najverjetneje \xc4\x8dutijo, da so \xc5\xa1e posebej verjetna tar\xc4\x8da kriminalcev (npr. zanje obstaja velika verjetnost, da bodo \xc5\xbertev kriminalitete), menijo da niso sposobni kontrolirati te verjetnosti (npr. imajo nizko samopodobo) in so prepri\xc4\x8dani, da bodo posledice viktimizacije za njih \xc5\xa1e posebej te\xc5\xbeke in resne. Vse tri na\xc5\xa1tete dimenzije zaznave ogro\xc5\xbeenosti pa so lahko med sabo v interakciji: verjetno bodo vplivi zaznane stopnje verjetnosti kriminalne viktimizacije v obliki \xc4\x8dustvenih odzivov (kot so npr. skrb, strah, anksioznost itd.) mo\xc4\x8dno prisotne ravno pri tistih, ki menijo, da so zanje posledice kriminalitete visoke in imajo nizko samou\xc4\x8dinkovitost.\n_START_SECTION_\nVedenjski vidiki strahu pred kriminaliteto\n_START_PARAGRAPH_\nTretji na\xc4\x8din za merjenje strahu pred kriminaliteto je, da se ljudi spra\xc5\xa1uje ali se izogibajo dolo\xc4\x8denih obmo\xc4\x8dij, varujejo dolo\xc4\x8dene objekte ali uporabljajo dolo\xc4\x8dene samoza\xc5\xa1\xc4\x8ditne ukrepe. Ta na\xc4\x8din merjenja lahko postane relativno lahek, zato ker se zastavljena vpra\xc5\xa1anja nana\xc5\xa1ajo na dejansko vedenje in "objektivna" dejstva, kot je npr. koli\xc4\x8dina denarja, ki ga posameznik zapravi za protivlomni alarm in dodatne klju\xc4\x8davnice. "Strah" je lahko za nekatere ljudi do dolo\xc4\x8dene mere zdrav, saj pri njih ustvarja "naravno obrambo" pred kriminaliteto. V situaciji, ko je tveganje kriminalitete resni\xc4\x8dno, je specifi\xc4\x8dna stopnja "strahu" funkcionalna: zaskrbljenost v zvezi s kriminaliteto je lahko stimulans previdnosti, zaradi katere se ljudje po\xc4\x8dutijo varnej\xc5\xa1e; na ta na\xc4\x8din pa se zmanj\xc5\xa1uje tudi njihovo tveganje kriminalitete. Strah pred kriminaliteto je zato izjemno pomembno podro\xc4\x8dje v kriminologiji.\n_START_SECTION_\nVpliv soseske na strah pred kriminaliteto\n_START_PARAGRAPH_\nNa strah pred kriminaliteto imajo najverjetneje najve\xc4\x8dji vpliv javna zaskrbljenost o neredu v soseski, dru\xc5\xbebeni koheziciji in kolektivni u\xc4\x8dinkovitosti. Incidenti in tveganje kriminalitete so povezani z zaznanimi problemi dru\xc5\xbebene stabilnosti, moralnimi pravili in kolektivnimi neformalnimi nadzorstvenimi procesi, ki krepijo dru\xc5\xbebeni red v soseski. Ti t. i. dnevni problemi ("postopajo\xc4\x8da mladina", "slab duh v soseski", "nizka stopnja zaupanja in kohezije oz. povezanost") pri ljudeh ustvarjajo informacijo o tveganju in ob\xc4\x8dutek neprijetnosti, negotovosti in nezaupanje v okolje (nered je signal pomanjkanja splo\xc5\xa1ne vljudnosti in nizke stopnje dru\xc5\xbebenega reda na javnih prostorih). Mnogo ljudi preko strahu pred kriminaliteto izra\xc5\xbea \xc5\xa1ir\xc5\xa1o zaskrbljenost o neredu v soseski, izgubo moralne avtoritete in pomanjkanja vljudnosti in reda ter dru\xc5\xbebenega kapitala._NEWLINE_Ljudje pa lahko na isto dru\xc5\xbebeno in fizi\xc4\x8dno okolje gledajo povsem razli\xc4\x8dno: dva posameznika, ki sta soseda in si delita isto sosesko lahko na lokalni nered gledata bistveno druga\xc4\x8de. Zakaj so ljudje razli\xc4\x8dno ob\xc4\x8dutljivi oz. imajo razli\xc4\x8dno stopnjo tolerance do tak\xc5\xa1nih potencialno dvoumnih znakov nereda? Raziskava v Veliki Britaniji je prikazala, da lahko \xc5\xa1ir\xc5\xa1a dru\xc5\xbebena anksioznost v zvezi s prostorom in smerjo socialnih sprememb premakne stopnjo tolerance k nejasnemu dra\xc5\xbeljaju v okolju. Posamezniki, ki imajo bolj avtoritativen pogled na zakon in red in so \xc5\xa1e posebej zaskrbljeni glede dolgotrajnega propada skupnosti, bolj verjetno zaznavajo nered v svojem okolju (mre\xc5\xbea dejanskih pogojev v okolju). Prav tako tudi bolj verjetno povezujejo fizi\xc4\x8dne znake s problemi dru\xc5\xbebene kohezicije in nesoglasja, ki vpliva na slab\xc5\xa1anje kvalitete dru\xc5\xbebenih vezi in navsezadnje tudi rahljanje neformalnega dru\xc5\xbebenega nadzora._NEWLINE_Tudi vi\xc5\xa1ja stopnja kriminala, zabele\xc5\xbeena v neki soseski, povzro\xc4\x8da ve\xc4\x8dji strah pred kriminaliteto, vendar pa razli\xc4\x8dne oblike kriminala ne vplivajo na ve\xc4\x8dji ali manj\xc5\xa1i ob\xc4\x8dutek strahu. To pomeni, da v soseski, kjer so pogosti ropi in v soseski, kjer pogosto prihaja do kriminala povezanega z nasiljem in alkoholom ni razlik v intenzivnosti strahu, ki ga ob\xc4\x8dutijo prebivalci v soseski. raziskava z Nove Zelandije (\xc4\x8dlanek) je pokazala, da do ve\xc4\x8djih razlik prihaja med soseskami, ki so dru\xc5\xbebeno mo\xc4\x8dno razdeljene na revnej\xc5\xa1e in bogatej\xc5\xa1e, in med tistimi, kjer je delitev glede na dru\xc5\xbebeni status majhna. Pri tem je pomemben tudi fizi\xc4\x8den izgled same soseske, saj visoki, umazani in razpadajo\xc4\x8di bloki \xc5\xbee sami po sebi vzbujajo ve\xc4\x8d strahu kot pa \xc4\x8disto in urejen okolje. Poleg tega si v mo\xc4\x8dno raz\xc4\x8dlenjenem obmo\xc4\x8dju med ljudmi vlada manj\xc5\xa1e zaupanje, sploh med bogatimi in revnimi, kar daje obema skupinama ve\xc4\x8dji ob\xc4\x8dutek ranljivosti, ki je \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji, \xc4\x8de se sprehajajo po soseski v temi. Na strah pred kriminalom vplivajo tudi druge razlike, kot so spol, starost in rasna raznolikost.\n_START_SECTION_\nMedosebna komunikacija in mno\xc5\xbei\xc4\x8dni mediji\n_START_PARAGRAPH_\nPoslu\xc5\xa1anje o kriminalnih dogodkih in poznavanje nekoga, ki je bil vitimiziran pove\xc4\x8duje zaznavo tveganja viktimizacije. Ta pojav opisujejo kot "kriminalni oja\xc4\x8devalnik" ali proces, ki se dogaja v okolju prebivanja in bo "razpr\xc5\xa1il" vpliv kriminalnega dogodka. Obstajajo dokazi, da seznanitev o prijateljevi ali sosedovi viktimizaciji pove\xc4\x8duje anksioznost, zato ima posredna izku\xc5\xa1nja kriminalitete mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o vlogo pri razvoju anksioznosti kot posledico kriminalne viktimizacije, kakor sama neposredna izku\xc5\xa1nja. Navkljub temu pa pred posplo\xc5\xa1evanjem obstaja razlog za previdnost: "... mnogo prebivalcev soseske izve za kriminal posredno preko medijev, ki lahko napihnejo ali izpustijo oz. popa\xc4\x8dijo dejansko stanje dogodka. Podobno se lahko zgodi s subjektivno zaznavo kriminalne viktimizacije, ki jo obi\xc4\x8dajno popa\xc4\x8di medosebni pogovor o kriminalnem dogodku. Nastalo popa\xc4\x8deno sliko oz. predstavo o kriminaliteti pa lahko posameznik bla\xc5\xbei samo z lastno izku\xc5\xa1njo._NEWLINE_Zaznava kriminalnega tveganja je lahko pri ljudeh brez dvoma mo\xc4\x8dno oblikovana tudi preko mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih medijev. Posamezniki preko medijev in z osebno komunikacijo pridobijo \xc5\xa1tevilne informacije in sve\xc5\xbee podobe o kriminalnem dogodku - to so informacije o storilcih, \xc5\xbertvah, motivu, predstavitve posledic kaznivega dejanja, nenadzorovanih in senzacionalnih kaznivih dejanjih. Poznavanje "podobnosti dra\xc5\xbeljaja" pa je lahko klju\xc4\x8d za razumevanje strahu pred kriminaliteto: \xc4\x8de se bo bralec \xc4\x8dasopisa poistovetil z opisom \xc5\xbertve ali ob\xc4\x8dutil, da ima njegova soseska podobnosti s sosesko, ki je opisana v medijih, bo izoblikovano sliko tveganja personaliziral in jo spremenil v zaskrbljenost za svojo osebno varnost._NEWLINE_Navkljub tak\xc5\xa1ni razlagi pa \xc5\xa1e vedno obstaja nejasnost med strahom pred kriminaliteto in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnimi mediji, vsaj glede njunega vzro\xc4\x8dnega vrstnega reda. \xc4\x8ce nejasnost posku\xc5\xa1amo preprosto razlo\xc5\xbeiti, se lahko vpra\xc5\xa1amo slede\xc4\x8de: ali ljudje ob\xc4\x8dutijo strah pred kriminaliteto, zato ker mediji obse\xc5\xbeno poro\xc4\x8dajo o kriminaliteti ali pa televizija samo ljudi oskrbuje s poro\xc4\x8danjem o kriminaliteti, ker je ljudi pred njo strah in \xc5\xbeelijo vedeti, kaj se dogaja? Priznati moramo, da zapletena narava kriminalitete medijem omogo\xc4\x8da, da izkoristijo dru\xc5\xbebeno naivnost, in sicer ne samo preko selektivnega temve\xc4\x8d tudi preko izkrivljenega prikazovanja vsakdanjega sveta kriminalitete. Nekateri trdijo, da mediji prispevajo k ustvarjanju strahu pred kriminaliteto, saj je dejanska pogostost viktimizacije samo majhen dele\xc5\xbe potencialnega in prikazanega kriminala._NEWLINE_Pravijo, da je ve\xc4\x8d kot 25\xc2\xa0% poro\xc4\x8danja o kriminaliteti v medijih vpra\xc5\xa1ljiv. O nasilni kriminaliteti mediji poro\xc4\x8dajo namre\xc4\x8d veliko bolj neenakomerno, medtem pa izpu\xc5\xa1\xc4\x8dajo bla\xc5\xbeja, manj senzacionalna kazniva dejanja. Dejstvo je, da so nasilna kazniva dejanja v zadnjih desetih letih mo\xc4\x8dno upadla. Poleg poro\xc4\x8danja o kriminaliteti je v medijih prav tako popa\xc4\x8den tudi profil storilca, kar med drugim prav tako vodi v napa\xc4\x8dno razumevanje kriminalne viktimizacije._NEWLINE_Navkljub bogati literaturi o u\xc4\x8dinkih medijev - \xc5\xa1e zlasti o hipotezi "krutega/slabega sveta" -, je bilo zelo malo storjenega na podro\xc4\x8dju vpliva, ki ga imajo posnetki in prikazovanje ter simboli kriminalitete na strah pred kriminaliteto. A vseeno obstaja upanje, da bodo bodo\xc4\x8da dela upo\xc5\xa1tevala tudi vpliv teh mehanizmov prenosa, preko katerega se poro\xc4\x8danje, prepri\xc4\x8danja in stali\xc5\xa1\xc4\x8da o dru\xc5\xbebenih tveganjih na\xc4\x8drtno raz\xc5\xa1irjajo oz. propagirajo v razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih in kulturnih kontekstih.\n_START_SECTION_\nStrah pred kriminaliteto kot dru\xc5\xbebeni konstrukt\n_START_PARAGRAPH_\nStrah pred kriminaliteto lahko razumemo tudi iz dru\xc5\xbebeno konstruktivisti\xc4\x8dne perspektive. Vse do sredine leta 1960 sam termin in koncept strahu pred kriminaliteto ni bil predmet javnih ali politi\xc4\x8dnih razprav. To pa ne pomeni, da se posamezniki niso bali kriminalne viktimizacije pred tem obdobjem; jasno so ljudje strah pred kriminaliteto razli\xc4\x8dno mo\xc4\x8dno ob\xc4\x8dutili v raznolikih obdobjih skozi zgodovino. Vse to prikazuje, da je strah pred kriminaliteto, ko so ga raziskovalci pri\xc4\x8deli meriti in analizirati pod okriljem ameri\xc5\xa1ke predsedni\xc5\xa1ke Komisije za kazenski pregon in pravosodje, v letu 1967, postal samo del politi\xc4\x8dne ekonomije. Odkar je strah pred kriminaliteto dobil ime, je lahko izrabljen za politi\xc4\x8dno taktiko v politiki prava in reda. Strah pred kriminaliteto je postal tudi nekaj, kar lahko prebivalci do\xc5\xbeivijo kot \xc4\x8dustveni odziv na nevarnost viktimizacije. Oblikovanje "nasprotne zanke strahu pred kriminaliteto" pa omogo\xc4\x8da, da je vedno ve\xc4\x8d sodelujo\xc4\x8dih v anketah prestra\xc5\xa1enih, kar s pridom izkori\xc5\xa1\xc4\x8da politika, ki strah pred kriminaliteto izrablja za politi\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja in prodajo samoza\xc5\xa1\xc4\x8ditnih ukrepov v \xc5\xa1e bolj nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di spirali popularizacije strahu pred kriminaliteto. V trenutku, ko se je prepoznalo, da se da ljudi motivirati preko zaskrbljenosti v zvezi s kriminaliteto, se je strah pred kriminaliteto za\xc4\x8del izrabljati kot tehnika posameznikove odgovornosti, da se aktivira in ukrepa ali za\xc5\xa1\xc4\x8diti s samoza\xc5\xa1\xc4\x8ditnimi produkti - vse z namenom, da se zmanj\xc5\xa1a njegova ranljivost za kriminalno viktimizacijo. Ta pristop k razumevanju strahu pred kriminaliteto nikakor ne zanika individualne izku\xc5\xa1nje posameznika, ki ga je strah pred kriminalno viktimizacijo, ampak samo nakazuje mo\xc5\xbenost, da lahko tak\xc5\xa1no izku\xc5\xa1njo neposredno pove\xc5\xbeemo s \xc5\xa1ir\xc5\xa1imi dru\xc5\xbebenimi in politi\xc4\x8dnimi konteksti.'