b'\n_START_ARTICLE_\nJane Austen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJane Austen se je rodila kot ena izmed dveh h\xc4\x8dera anglikanskemu \xc5\xbeupniku Georgu Austenu (1731-1805) in njegovi \xc5\xbeeni Cassandri, rojeni Leigh (1739-1827). Njena brata James in Henry sta \xc5\xa1la po o\xc4\x8detovih stopinjah ter se pridru\xc5\xbeila duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini (slednji \xc5\xa1ele proti koncu svojega \xc5\xbeivljenja, po uspe\xc5\xa1ni karieri bankirja), medtem ko sta bila Francis in Charles pomor\xc5\xa1\xc4\x8daka. Imela je \xc5\xa1e sestro Cassandro, s katero sta si bili celo \xc5\xbeivljenje zelo blizu. Dopisovanje med sestrama daje zgodovinarjem najbolj\xc5\xa1i vpogled v preteklost Jane Austen.  Okorna barvna skica predstavlja edini pristen portret Jane Austen, ki je trenutno na voljo v Narodni galeriji v Londonu.\n_START_SECTION_\nIzobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1783 je gospa Cawley (\xc5\xbeena enega Janinih stricev) Jane in Cassandri nudila kraj\xc5\xa1o izobrazbo pri sebi doma, najprej v Oxfordu in kasneje v Southamptonu, kamor se je preselila. Jane in Cassandra sta se vrnili domov, ko je ku\xc5\xbena bolezen izbruhnila v Southamptonu. Med letoma 1785 in 1787 sta obiskovali dekli\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo Abbey School v Readingu, Berkshire; to je bila celotna \xc5\xa1olska izobrazba, ki jo je Jane pridobila. Ta neobi\xc4\x8dajno napredna stopnja izobrazbe bi lahko prispevala k njenemu zgodnjemu zanimanju za pisanje. Leta 1789 je za\xc4\x8dela pisati svoj prvi roman. K temu je pripomoglo tudi njeno dru\xc5\xbeinsko okolje: Austenovi so pogosto prirejali igre, ki so za Jane predstavljale prilo\xc5\xbenost, da predstavi svoje zgodbe. Ob dru\xc5\xbeabnih ve\xc4\x8derih se je dru\xc5\xbeina s prijatelji pogosto igrala besedne igre in \xc5\xa1arade ter pisala imprompt\xc3\xba pesmi in uganke. Prav tako so si iz krajevne knji\xc5\xbenice sposojali knjige, ki so vplivale na njeno pisanje. Jane je veliko brala, take resne kot popularne literature, in njen o\xc4\x8de je imel obse\xc5\xbeno zbirko knjig doma. K ustvarjanju je Jane spodbujal predvsem brat Henry, ki je tudi sam malo pisal.\n_START_SECTION_\nBath, Southampton, Chawton\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenje Jane Austen je bilo \xc5\xa1e manj razgibano kot \xc5\xbeivljenje njenih likov. Leta 1801 so se Austenovi preselili v visoki dru\xc5\xbebi cenjeno okolje zdravili\xc5\xa1kega kraja Bath, ki predstavlja prizori\xc5\xa1\xc4\x8de mnogih njenih romanov. Toda Jane Austen je tako ko njen lik Anne Elliot \xc4\x8dutila odpor do Batha, \xc4\x8deprav bi ta odpor lahko izhajal iz nestabilne finan\xc4\x8dne situacije, ki jo je njena dru\xc5\xbeina utrpela v tem kraju. Leta 1802 je Jane za roko zaprosil premo\xc5\xbeni, a \xc2\xbbvelik in \xc4\x8duden\xc2\xab\xc2\xa0Harris Bigg-Wither, ki je bil 6 let mlaj\xc5\xa1i od nje.  Tak zakon bi jo lahko osvobodil ovir in odvisnosti, ki jih je povzro\xc4\x8dalo samsko \xc5\xbeivljenje. Mogo\xc4\x8de je tako razmi\xc5\xa1ljanje privedlo do tega, da je ponudbo najprej sprejela, a jo drugi dan zavrnila. Bilo je jasno, da ga ni ljubila. _NEWLINE_Po smrti o\xc4\x8deta leta 1805 so Jane, njena sestra in mati nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeiveli pri Frankovi dru\xc5\xbeini v Southamptonu, preden so se leta 1809 preselili v Chawton. Bogati brat Edward je imel posestvo s ko\xc4\x8dico, kjer je svojima sestrama in materi dovolil stanovati. Danes je ta dom muzej, ki predstavlja priljubljeno turisti\xc4\x8dno in romarsko to\xc4\x8dko. Jane Austen je \xc5\xbeivela in pisala svoje poznej\xc5\xa1e romane v Chawtonu.\n_START_SECTION_\nBolezen in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1816 je za\xc4\x8dela bolehati. Maja 1817 se je preselila v Winchester, da bi bila bli\xc5\xbeje svojemu zdravniku. Nekateri mislijo, da je bolehala za Addisonovo boleznijo, ki jo je povzro\xc4\x8dila tuberkuloza. Takrat je bila bolezen neznana. Drugi, kot na primer ena izmed njenih \xc5\xbeivljenjepiscev, Carol Shields, predpostavljajo, da je umrla zaradi raka dojk. Njeno stanje se je hitro slab\xc5\xa1alo in 18. julija 1817 je v svojem 41. letu umrla. Pokopali so jo v katedrali v Winchestru.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nNjeno najbolj znano delo je Prevzetnost in pristranost, ki je primer njene duhovite kritike navad takratne dru\xc5\xbebe. Napisala je tudi satiro takratnega priljubljenega gotskega romana o Anne Radcliff, Northanger Abbey, ki je bila objavljena po njeni smrti. Skladno s takratno prakso \xc5\xbeenskih avtorjev, je Jane Austen objavljala anonimno, kar je ni uvrstilo med vodilne literarne kroge._NEWLINE_Njeno sme\xc5\xa1enje takratnih navad, posebno o\xc4\x8ditno v delu Emma, je ve\xc4\x8dkrat citirano zaradi popolnosti oblike. Sodobni kritiki odkrivajo nove poglede na njene pikre komentarje, ki se nana\xc5\xa1ajo na te\xc5\xbeaven polo\xc5\xbeaj imenitnih neporo\xc4\x8denih angle\xc5\xa1kih \xc5\xbeensk ob izteku 18. stoletja, kar je bila posledica dednih zakonov in obi\xc4\x8dajev, ki so po navadi namenili ve\xc4\x8dino dru\xc5\xbeinskega premo\xc5\xbeenja najstarej\xc5\xa1emu mo\xc5\xa1kemu dedi\xc4\x8du._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Jane Austen \xc5\xbeivela v \xc4\x8dasu romantike, ni bila strastna privr\xc5\xbeenka romantike. Bila je bolj neoklasicisti\xc4\x8dna. V njenih romanih so strastna \xc4\x8dustva po navadi nevarna: mlada \xc5\xbeenska, ki telovadi dvakrat dnevno bo bolj verjetno na\xc5\xa1la resni\xc4\x8dno sre\xc4\x8do, kot pa tista, ki brezglavo pobegne z nestanovitnim ljubimcem. Njena umetni\xc5\xa1ka vrednost ima ve\xc4\x8d skupnega z Davidom Hummom in Johnom Lockom, kot pa s sodobniki, kot sta William Wordsworth ali Lord Byron. Nanjo so vplivali Samuel Johnson, William Cowper, Samuel Richardson, Georg Crabb in Fanny Burney._NEWLINE_\xc4\x8ceprav Jane Austen ni bila strasten romantik, tudi ni podpirala gole bresr\xc4\x8dne prera\xc4\x8dunljivosti. Ta v njenih romanih pogosto vodi v katastrofo.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nRomani Jane Austen so dosegli le zmeren ugled, ko so bili izdani, \xc4\x8deprav je Walter Scott hvalil njena dela: _NEWLINE_\xc2\xbbTa mlada dama ima izjemen talent za opisovanje vsakodnevnih ljudi in njihovega zapletenega \xc4\x8dustvovanja, kar je najbolj \xc4\x8dudovito, kar sem kdaj prebral.\xc2\xab_NEWLINE_V zadnjem romanu Prepri\xc4\x8devanje je ve\xc4\x8d oseb prebralo in pohvalilo Scottova dela, Marianne Dashwood v Razsodnosti in rahlo\xc4\x8dutnosti pa je Scotta pri\xc5\xa1tevala med svoje priljubljene avtorje._NEWLINE_Med njene obo\xc5\xbeevalce spadajo tudi Macaulay (menil je, da svetu ni drugih del, ki bi se bolj pribli\xc5\xbeali popolnosti), Samuel Taylor Coleridge, Robert Southey, Sydney Smith, Edward Fitzgerald in princ Regent, ki ga je Jane Austen celo obiskala v Brightonu. U\xc4\x8denjaki 20. stoletja jo uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med najve\xc4\x8dje literarne genije angle\xc5\xa1kega jezika, v\xc4\x8dasih jo celo primerjajo s Shakespearjem. Lionel Trilling in Edward Said sta napisala razprave o njenih delih. Saidova razprava Kultura in imperializem iz leta 1933 se v najve\xc4\x8dji meri nana\xc5\xa1a na Park Mansfield._NEWLINE_Trilling je v svojem eseju na temo Park Mansfield zapisal:_NEWLINE_\xc2\xbbJane Austen je bila prva, ki je podrobno predstavila \xc4\x8dloveka v moderni dru\xc5\xbebi. Nikoli prej moralno \xc5\xbeivljenje ni bilo prikazano na tak na\xc4\x8din, nikoli tako kompleksno in te\xc5\xbeavno in iz\xc4\x8drpno. Hegel govori o \xc2\xbbsekularizaciji duhovnosti\xc2\xab\xc2\xa0kot o osnovnemu zna\xc4\x8daju moderne dobe, Jane Austen je pa prva, ki pove, kaj to sploh je. Je tudi prva romanopiska, ki predstavlja dru\xc5\xbebo oz.  splo\xc5\xa1no kulturo kot oblikovalko veljavnih moralnih vrednot. Dru\xc5\xbeba sama dolo\xc4\x8di pomen \xc2\xbbiskrenosti\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbvulgarnosti\xc2\xab. To sta pojma, ki jih v prej\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih niso razumeli in ki sta za nas tako samoumevna, da kljubujeta lastni definiciji, ter tako mo\xc4\x8dna, da jima nih\xc4\x8de ne more ube\xc5\xbeati. Jane Austen je prva, ki se zaveda terorja, ki obvladuje na\xc5\xa1 moralni polo\xc5\xbeaj, povsod navzo\xc4\x8do anonimno sodbo, na katero se vedno odzivamo, potrebo, ki jo \xc4\x8dutimo, da poka\xc5\xbeemo \xc4\x8distost na\xc5\xa1e posvetne duhovnosti, katere tema\xc4\x8dna in negotova mesta so \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a in bolj nejasna kot v verski duhovnosti. Zato so na\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenja in na\xc4\x8din, kako \xc5\xbeivimo, kar naprej na preizku\xc5\xa1nji \xe2\x80\xa6\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Negativni pogledi na pisanje Jane Austen so prav tako pogosti. O\xc4\x8ditajo ji, da naj bi bilo njeno pisanje nerazgledano in zgolj povpre\xc4\x8dno. _NEWLINE_Mark Twain jo je komentiral takole:_NEWLINE_\xc2\xbbJane Austen? Ne bi pretiraval, \xc4\x8de re\xc4\x8dem, da je knji\xc5\xbenica dobra, \xc4\x8de nima nobene knjige Jane Austen.  Tudi \xc4\x8de ne vsebuje nobene druge knjige.\xc2\xab_NEWLINE_Rudyard Kipling se je odzval druga\xc4\x8de in je celo napisal kratko zgodbo, imenovano \xc2\xbbJaneites\xc2\xab, ki govori o skupini vojakov, ki Austenovo obo\xc5\xbeujejo,  in pa dve pesmi hvalnici \xc2\xbbAngle\xc5\xa1ka Jane\xc2\xab. Z njim je dobila posmrtnega ob\xc4\x8dudovalca._NEWLINE_Literarna mo\xc4\x8d Jane Austen ti\xc4\x8di v orisu likov, \xc5\xa1e posebej \xc5\xbeenskih. Njihove rahlo\xc4\x8dutne poteze se razvijejo iz najbolj naravnih in vsakodnevnih dogodkov v \xc5\xbeivljenju srednjih in vi\xc5\xa1jih slojev, iz katerih je \xc4\x8drpala snov za svoje pisanje. Njeni liki, ki niso pravzaprav ni\xc4\x8d kaj nenavadni, so ustvarjeni s tako \xc4\x8dvrstnostjo in natan\xc4\x8dnostjo in z zna\xc4\x8dilnimi detajli, da skozi razvoj ohranjajo svojo individualnost. Pisatelji\xc4\x8din pogled na \xc5\xbeivljenje se zdi radosten, \xc4\x8deprav ne brez prikrite ironije._NEWLINE_Nekaterim sodobnim bralcem se lahko zdi svet, v katerem je \xc4\x8dlovekova glavna skrb pridobiti dober zakon, neosvobajajo\xc4\x8d in nespokojen. V njenih \xc4\x8dasih je bile mo\xc5\xbenosti omejene, tako so se mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske pogosto poro\xc4\x8dali zaradi denarja. \xc5\xbdenske pisateljice so imele na izbiro podobno ozek \xc5\xbeanr opisovanja romanti\xc4\x8dnih dogodkov. Del njenega slovesa sloni na tem, kako prepri\xc4\x8dljivo napi\xc5\xa1e ljubezensko zgodbo. Napetost v njenih romanih izvira iz ravnote\xc5\xbeja med finan\xc4\x8dnimi in drugimi problemi -  ljubeznijo, prijateljstvom, \xc4\x8dastjo in samospo\xc5\xa1tovanjem. Umestno se zdi izpostaviti dejstvo, da so v tistih \xc4\x8dasih ljubezenski romani bili prebrisane moderne razli\xc4\x8dice srednjeve\xc5\xa1kih vite\xc5\xa1kih ljubezenskih zgodb: spleti\xc4\x8dne, vpletene v pustolov\xc5\xa1\xc4\x8dino, so iskale sre\xc4\x8do in si prizadevale za bogastvo. _NEWLINE_Dva muzeja sta posve\xc4\x8dena Jane Austen. Center Jane Austen v Bathu je javni muzej, postavljen v georgijanski hi\xc5\xa1i v ulici Gay, samo nekaj vrat stran od \xc5\xa1t. 25, kjer je leta 1805 Jane Austen stanovala. Hi\xc5\xa1ni muzej Jane Austen najdemo v ko\xc4\x8dici v Chawtonu, Hampshire, kjer je Jane \xc5\xbeivela v letih 1809]] do 1817.\n_START_SECTION_\nFilmske upodobitve\n_START_PARAGRAPH_\nV popularni kulturi so po njenih romanih posneli veliko \xc5\xa1tevilo filmov in nadaljevank, ki se razlikujejo po zvestobi izvirnikom. Prevzetnost in pristranost je njeno najve\xc4\x8dkrat reproducirano delo, ki obsega kar 6 filmov. Najnovej\xc5\xa1i je film iz leta 2005, ki jo je re\xc5\xbeiral Joe Wright in v kateri igrajo Keira Knightley (Elizabeth Bennet), Donald Sutherland (Mr. Bennet), Matthew Macfayden (Mr. Darcy) in Judi Dench (gospa Catherine de Borough), kot tudi bollywoodska priredba Nevesta in pristranost. Obstaja tudi filmska verzija romana iz leta 1940, v kateri igrajo Laurence Olivier kot Mr. Darcy in Greer Garson kot Elizabeth Bennet. BBC je produciral 5 televizijskih serij, najbolj omembe vredna je tista iz leta 1995 z igralcema Colin Firth in Jennifer Ehle. Dnevnik Bridget Jones vsebuje like in zaplet iz tega romana, \xc4\x8deprav je bil ta film posnet po romanu Helen Fielding. _NEWLINE_Nekajkrat se je na televiziji pojavila priredba Emme, prvi\xc4\x8d leta 1948. Nedavne razli\xc4\x8dice so se predvajale leta 1972 na britanski televiziji, leta 1996 film Emma, z Gwyneth Paltrow v glavni vlogi in Jeremyjem Northamom, in prav tako leta 1996 s Kate Beckinsale na britanski televiziji. Film Clueless (Nima\xc5\xa1 pojma) iz leta 1995, v re\xc5\xbeiji Amy Heckerling ter Alicio Silverstone v glavni vlogi, je moderna priredba Emme, ki se dogaja na kalifornijski srednji \xc5\xa1oli. _NEWLINE_Po romanu Razsodnost in rahlo\xc4\x8dutnost so bili posneti \xc5\xa1tirje filmi, na primer razli\xc4\x8dica iz leta 1995 po priredbi Emme Thompson (ki je dobila oskarja za priredbo scenarija) in v re\xc5\xbeiji Ang Lee; igrali sta Emma Thompson in Kate Winslet. Roman Prepri\xc4\x8devanje je do\xc5\xbeivel dve priredbi televizijskih serij in pa eno filmsko. Romana Park Mansfield in pa Northanger Abbey sta oba do\xc5\xbeivela filmske priredbe. Film Jane Austen v Manhattnu iz leta 1980 govori o dveh rivalskih odrskih skupinah, ki obe ho\xc4\x8deta uprizoriti edino dokon\xc4\x8dano igro Jane Austen \xc2\xbbGospod Charles Grandison\xc2\xab\xc2\xa0(iz Richardsonovega romana z istim naslovom).'