b'\n_START_ARTICLE_\nMorske vetrnice\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPovpre\xc4\x8dna velikost telesa zna\xc5\xa1a od 1,8-3 cm, vendar so znane tudi vrste, ki merijo le 4 mm, nekatere druge pa tudi do 2 m. Ustni del obroblja venec lovk (tentaklov), \xc5\xa1tevilo lovk pa je ve\xc4\x8dkratnik \xc5\xa1tevila \xc5\xa1est. Celokupno \xc5\xa1tevilo lovk se med razli\xc4\x8dnimi vrstami giblje od nekaj deset do nekaj sto. Razmeroma velika trebu\xc5\xa1no-\xc4\x8drevesna votlina je razdeljena na ve\xc4\x8d trebu\xc5\xa1nih \xc5\xbeepov, katerih \xc5\xa1tevilo je prav tako ve\xc4\x8dkratnik \xc5\xa1tevila \xc5\xa1est; tako lahko morske vetrnice na podlagi \xc5\xa1esterosomerne zgradbe telesa uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v podrazred Hexacorallia. Omenjena votlina je napolnjena z morsko vodo in slu\xc5\xbei kot mesto prebavljanja ter kot hidrostatsko ogrodje za omejeno premikanje po dnu. Ustje se sicer ne odpira neposredno v votlino, pa\xc4\x8d pa se vmes nahaja cevasta struktura, imenovana aktinofarinks, na steni katere se nahajajo \xc5\xa1tevilne migetalke, ki \xc4\x8drpajo vodo v votlino._NEWLINE_Stena telesa in lovke so razmeroma preprosto zgrajene. Zunanjo plast oz. ektoderm sestavljajo krovne oz. epitelne in sluzni\xc4\x8dne celice, notranjo plast oz. endoderm pa epitelno-mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne celice. Vmesno plast oz. mezoglejo sestavlja \xc5\xbeelatinasta masa in je dejansko oporno tkivo. Trebu\xc5\xa1ni \xc5\xbeepi so gube endoderma (mezenteriji), ki jim daje oporo mezogleja. O\xc5\xbeigalne celice oz. nematociste, ki so zna\xc4\x8dilnost o\xc5\xbeigalkarjev, se nahajajo v ektodermu in ponekod v endodermu. Bistveno mi\xc5\xa1i\xc4\x8dje se nahaja vzdol\xc5\xbe stolpa (kolumne) telesa, ki ga skraj\xc5\xa1uje, ter mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna zapiralka na vrhu stolpa, ki zapre vrh telesa ter tako skrije in zavaruje lovke._NEWLINE_Na robovih mezenterijev se nahajajo t. i. \xc5\xbeelod\xc4\x8dni filamenti, ki so sestavljeni iz osrednjega \xc5\xbeleznega dela z encimogenimi, slu\xc5\xbeni\xc4\x8dnimi in o\xc5\xbeigalnimi celicami in stranskega dela z migetal\xc4\x8dnimi celicami, ki premikajo delce hrane proti srednjemu (intermediarnemu) delu s prebavnimi oz. fagocitnimi celicami, kjer se absorbira ve\xc4\x8dina hrane. \xc5\xbdelod\xc4\x8dni filamenti lahko prosto visijo v trebu\xc5\xa1no votlino: v tem primeru jih imenujemo akonitalni filamenti. Pri mnogih morskih vetrnicah se v omenjenih filamentih nahajajo tudi simbiotske alge, predvsem iz rodov Symbiodinium in Zoochlorella. Te alge so namre\xc4\x8d sposobne fotosinteze, zato morskih vetrnicam posredujejo produkte tega procesa, tj. kisik in hrano v obliki glicerola, glukoze in alanina. V zameno za to imajo alge stabilno son\xc4\x8dno lego in za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred rastlinojedi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina morskih vetrnic biva samotarsko predvsem v toplih morjih, \xc4\x8deprav so nekatere vrste prilagojene na razmeroma hladnej\xc5\xa1a morja, nekatere pa bivajo na obmo\xc4\x8djih plimovanja ali pa so posebej prilagojene na bivanje v velikem \xc5\xa1tevilu v kelpovih gozdovih. Kljub temu, da gre v splo\xc5\xa1nem za organizme, ki bivajo pritrjeni na podlago, so sposobne po\xc4\x8dasnega premikanja po tleh s pomo\xc4\x8djo no\xc5\xbenega (pedalnega) diska ter plavanja, bodisi s pomo\xc4\x8djo lovk bodisi s kr\xc4\x8denjem telesa. Obi\xc4\x8dajno ostanejo na istem mestu, dokler okolje ne postane neprimerno za bivanje ali dokler jih ne napade plenilec; v tem primeru se premaknejo na novo, varnej\xc5\xa1o oz. ugodnej\xc5\xa1e mesto. Nekatere vrste se zakopljejo v pesek ali pa celo \xc5\xbeivijo v so\xc5\xbeitju z raki._NEWLINE_Malo\xc5\xa1tevilne vrste sploh niso pritrjene na podlago, pa\xc4\x8d pa imajo v no\xc5\xbenem disku zra\xc4\x8dno komoro, ki jim omogo\xc4\x8da lebdenje in navpi\xc4\x8dno premikanje v vodi. Te vrste prebivajo v pelagi\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju, tj. v vodah, ki niso blizu morskemu dnu ali obali.\n_START_SECTION_\nPrehrana in strupenost\n_START_PARAGRAPH_\nMorske vetrnice se prehranjujejo predvsem z majhnimi raki in ribami. Plen omrtvi\xc4\x8dijo s pomo\xc4\x8djo o\xc5\xbeigalnih celic, ki se v velikem \xc5\xa1tevilu nahajajo na lovkah. Strup je me\xc5\xa1anica razli\xc4\x8dnih toksinov, predvsem nevrotoksinov, ki so smrtonosni za majhne organizme. Izjema pri tem so klovnske ribice, na katere strup nima u\xc4\x8dinka, in se skrivajo med lovkami pred plenilci._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina morskih vetrnic je \xc4\x8dloveku nenevarna ali pa njihov o\xc5\xbeig povzro\xc4\x8di le blagi dermatitis, vendar je o\xc5\xbeig nekaterih vrst zelo bole\xc4\x8d, lahko potencialno smrtonosen. Med zelo strupene vrste spadajo t. i. morski oz. peklenski ogenj (Actinodendron plumosum) z zelo bole\xc4\x8dim o\xc5\xbeigom in obse\xc5\xbeno razjedo na ko\xc5\xbei, preprograsta morska vetrnica (Stichodactyla haddoni), ki lahko povzro\xc4\x8di \xc5\xa1ok in ve\xc4\x8dorgansko odpoved, vklju\xc4\x8dno s fulminantnim hepatitisom, ter no\xc4\x8dna morska vetrnica (Phyllodiscus semoni) s hudim dermatitisom in obse\xc5\xbeno lokalno oteklino, v skrajnih primerih tudi akutno ledvi\xc4\x8dno odpoved.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot pri drugih koralnjaki tudi pri morskih vetrnicah ni prisoten stadij prosto plavajo\xc4\x8de meduze. Razmno\xc5\xbeujejo se lahko spolno ali nespolno. V spolnih \xc5\xbelezah polipa nastajajo jaj\xc4\x8deca in semen\xc4\x8dice. Oplojeno jaj\xc4\x8dece se razvije v planulo, li\xc4\x8dinko plo\xc5\xa1\xc4\x8date oblike, ki se ustali na primerni podlagi in se neposredno razvije v polip. Nespolno se razmno\xc5\xbeujejo predvsem z brstenjem. Pri \xc5\xa1tevilnih vrstah sta spola lo\xc4\x8dena, medtem ko so nekatere vrste, kot je Epiactis prolifera, dvospolniki (hermafroditi).\n_START_SECTION_\nIzkori\xc5\xa1\xc4\x8danje in ogro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi svoje barvitosti so morske vetrnice, predvsem tiste iz tropskih morij Jugovzhodne Azije, priljubljene v akvaristiki. Mno\xc5\xbei\xc4\x8dno nabiranje za izvoz na zahod in v manj\xc5\xa1i meri na Japonsko \xc5\xbee vidno negativno vpliva na populacije teh organizmov v nekaterih priobalnih predelih Jugovzhodne Azije, po novem pa tudi Indijskega in Tihega oceana._NEWLINE_Svetovna trgovina z eksoti\xc4\x8dnimi morskimi organizmi iz tropskih morij se zadnja leta naglo ve\xc4\x8da in vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilne dr\xc5\xbeave. Letna uvozna vrednost zna\xc5\xa1a od 200-330 milijonov USD, 80\xc2\xa0% vsega ulova se uvozi v ZDA. Morske vetrnice so v primerjavi z ribami bolj ogro\xc5\xbeene zaradi izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja, razlogi za to pa so predvsem dalj\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenjska doba, po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1a rast in manj\xc5\xa1a stopnja razmno\xc5\xbeevanja. Izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje posredno vpliva tudi na klovnske ribice, ki \xc5\xbeivijo v obveznem so\xc5\xbeitju (obligatni simbiozi) z morskimi vetrnicami. Tako je na prizadetih koralnih grebenih zmanj\xc5\xa1anje gostote morskih vetrnic odgovorno za okoli 80\xc2\xa0% zmanj\xc5\xa1anja gostote klovnskih ribic. Zaradi razmeroma velike vrednosti morskih vetrnic, nara\xc5\xa1\xc4\x8danja povpra\xc5\xa1evanja in povr\xc5\xa1nega izvajanja zakonskih prepovedi lova je komercialno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje te\xc5\xbeko zajeziti.'