b"\n_START_ARTICLE_\nLetalo\n_START_PARAGRAPH_\nLet\xc3\xa1lo (tudi avi\xc3\xb3n in  aeropl\xc3\xa1n) je zrakoplov s fiksnimi krili, te\xc5\xbeji od zraka, ki leti z izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem dinami\xc4\x8dnega vzgona zraka, ki te\xc4\x8de ob njegovih krilih. Za razliko od nekaterih drugih zrakoplovov se vzgon ustvarja s premikanjem celotnega letala naprej skozi zrak s pomo\xc4\x8djo motorja, ki ustvarja potisk. Najpomembnej\xc5\xa1i deli obi\xc4\x8dajnega letala so krila, trup, rep s horizontalnim in vertikalnim stabilizatorjem, podvozje in motor. Slovenski zakon o letalstvu letalo definira kot \xc2\xbbzrakoplov na motorni pogon, te\xc5\xbeji od zraka, ki dobi vzgon v letu predvsem od aerodinami\xc4\x8dnih reakcij na njegove povr\xc5\xa1ine\xc2\xab. _NEWLINE_Najbolj verjetno je, da je prvo letalo, ki je letelo, izdelal Francoz Clement Ader. S svojim letalom Eole (po bogu vetra Eolu), ki je bilo podobno netopirju s \xc5\xa1tirikrakim propelerjem in ga je poganjal parni stroj, je poletel leta 1890 in izku\xc5\xa1nje nadgradil z letalom Avion (odtod slovenska sopomenka \xc2\xbbavion\xc2\xab\xc2\xa0za letalo), s katerim je na vi\xc5\xa1ini 20 metrov preletel 50 m, z nadaljnjimi modeli pa do 150 metrov. Nemec Otto Lilienthal je s svojimi jadralniki prvi\xc4\x8d poletel leta 1891 in je zato, ker je prvi uspel nadzorovano poleteti, za mnoge prvi letalec na svetu. Prvi polet sodobnega letala z motorjem z notranjim zgorevanjem, ki ga je bilo mo\xc4\x8d krmiliti, sta izvedla brata Wright na pe\xc5\xa1\xc4\x8deni pla\xc5\xbei v Kitty Hawku na vzhodu ZDA. Z letalom Wright Flyer je 17. decembra 1903 Orville Wright preletel 36 metrov, kasneje istega dne pa je ve\xc4\x8d poletov opravil \xc5\xa1e Wilbur Wright._NEWLINE_K nadaljnjemu razvoju letal in letalstva sta izredno pripomogli obe svetovni vojni. Od propelerskega letala z motorjem z notranjim zgorevanjem se je razvoj potni\xc5\xa1kih in voja\xc5\xa1kih letal po 2. svetovni vojni usmeril predvsem v reaktivna letala, medtem ko pri \xc5\xa1portnih in ultralahkih \xc5\xa1e vedno prevladuje propelerski pogon._NEWLINE_Prvo slovensko letalo, Eda 1, sta leta zasnovala, zgradila in z njim 25. novembra 1909 poletela brata Edvard in Jo\xc5\xbee Rusjan. Njuno tradicijo nadaljuje podjetje Pipistrel iz Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki izdeluje inovativna lahka letala.\n_START_SECTION_\nIzvor in uporaba besede\n_START_PARAGRAPH_\nOb prvi uporabi v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini konec 19. stoletja (pred prvim poletom z lastnim pogonom) je beseda \xc2\xbbairplane\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbaeroplane\xc2\xab\xc2\xa0(kasneje slovensko s tujko: aeroplan) iz\xc5\xa1la iz francoske besede a\xc3\xa9roplane, ki izhaja iz starogr\xc5\xa1ke besede \xe1\xbc\x80\xce\xae\xcf\x81 (a\xc4\x93r), zrak, in tudi latinske besede planus, ravnina, oziroma gr\xc5\xa1ko \xcf\x80\xce\xbb\xce\xac\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82 (planos), potepanje. A\xc3\xa9roplane se je izvirno nana\xc5\xa1alo le na krilo, ravnino, ki se premika skozi zrak. S\xc4\x8dasoma je ime za sestavni del pri\xc5\xa1lo v uporabo za celotno napravo. V sodobni angle\xc5\xa1\xc4\x8dini se izraz aeroplane nana\xc5\xa1a na letalo s stati\xc4\x8dnimi krili in lastnim pogonom._NEWLINE_V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini se uporablja izraz letalo, ki se nana\xc5\xa1a na motorno zra\xc4\x8dno vozilo, te\xc5\xbeje od zraka. Slovenska sopomenka (tujka) avion za letalo izhaja iz imena serije lete\xc4\x8dih strojev Avion, ki jih je v zadnjem desetletju 19. stoletja zgradil Francoz Clement Ader. _NEWLINE_\xc4\x8clovekova dejavnost, ki je v zvezi z letenjem z letali, se imenuje letalstvo. Prostor za vzletanje in pristajanje letal se imenuje letali\xc5\xa1\xc4\x8de ali s tujko aerodrom.\n_START_SECTION_\nPredhodniki\n_START_PARAGRAPH_\nLetenje je bilo predmet precej starodavnih zgodb, npr. gr\xc5\xa1ke legende o Dedalu in Ikarju ter Vimane iz stare Indije. Leta 400 pr. n. \xc5\xa1t. je Grk Arhit domnevno zgradil prvo umetno letalno napravo z lastnim pogonom, model v obliki ptice, ki naj bi ga poganjala para in naj bi poletel 200 metrov. _NEWLINE_Zapisi o prvih poskusih z jadralnimi letali so iz 9. in 11. stoletja, ko sta poletela pesnik Abbas Ibn Firnas in menih Eilmer iz Malmesburyja; v obeh poskusih sta se pilota po\xc5\xa1kodovala. Leonardo da Vinci je raziskoval obliko pti\xc4\x8dje peruti in leta 1502 v enem svojih spisov na\xc4\x8drtoval letalno napravo na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki pogon._NEWLINE_Leta 1799 je Sir George Cayley predstavil zasnovo sodobnega letala z negibnimi krili in lo\xc4\x8denimi sistemi za pogon, vzgon in krmiljenje. Leta 1803 je letel s prvimi prototipi in leta 1853 zgradil prvo jadralno letalo, ki je lahko uspe\xc5\xa1no letelo s potniki. Leta 1856 je Francoz Jean-Marie Le Bris izvedel prvi gnani polet z L'Albatros artificiel, ki ga je po pla\xc5\xbei vlekel konj._NEWLINE_Sir Hiram Maxim je zgradil vozilo, te\xc5\xbeko 3,5 tone in z razponom kril 34 metrov, ki ga je gnal parni stroj s 360 konjskimi mo\xc4\x8dmi (270 kW), ki je poganjal dva propelerja. Leta 1894 je svoj stroj stestiral, z vodili zgoraj, ki so mu prepre\xc4\x8dila nenadzorovan vzlet. Test je pokazal, da je vozilo lahko vzletelo, vendar ga ni bilo mo\xc4\x8d usmerjati, kar je Maxim najverjetneje spoznal in opustil delo na njem._NEWLINE_V 1890-ih je Lawrence Hargrave preu\xc4\x8deval strukturo kril in razvil \xc5\xa1katlastega zmaja, ki je lahko dvignil te\xc5\xbeo \xc4\x8dloveka. Njegovo obliko zmaja so \xc5\xa1iroko sprejeli. \xc4\x8ceprav je razvil obliko vrte\xc4\x8dega se letalskega motorja, ni nikoli zgradil letala s fiksnimi krili._NEWLINE_Med letoma 1867 in 1896 je nem\xc5\xa1ki pionir \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega letalstva Otto Lilienthal razvijal nadzorovano letenje, te\xc5\xbeje od zraka. Bil je prva oseba, ki je izvajala dobro dokumentirane, ve\xc4\x8dkratne uspe\xc5\xa1ne jadralne polete. Zaradi prvih uspe\xc5\xa1nih nadzorovanih poletov je Lilienthal za mnoge prvi pravi letalec na svetu.\n_START_SECTION_\nZgodnji poleti z lastnim pogonom\n_START_PARAGRAPH_\nNajverjetneje je, da je prvo letalo, ki je letelo, izdelal Francoz Clement Ader. S svojim letalom Eole (po bogu vetra Eolu), ki je bilo podobno netopirju s \xc5\xa1tirikrakim propelerjem in ga je poganjal parni stroj, je poletel leta 1890, in izku\xc5\xa1nje nadgradil z letalom Avion (od tod slovenska sopomenka avion za letalo), s katerim je na vi\xc5\xa1ini 20 metrov preletel 50 m, z nadaljnjimi modeli pa do 150 metrov._NEWLINE_F\xc3\xa9d\xc3\xa9ration A\xc3\xa9ronautique Internationale (FAI), organizacija, ki postavlja standarde in hrani zapise o letalstvu, pojmuje lete bratov Wright leta 1903 kot prvi\xc2\xa0\xc2\xbbvzdr\xc5\xbeen in nadzorovan let naprave, te\xc5\xbeje od zraka, z lastnim pogonom\xc2\xab. Do leta 1905 je bilo njuno letalo Wright Flyer III zmo\xc5\xbeno stabilno in nadzorovano leteti dlje \xc4\x8dasa. Brata Wright sta zasluge za odlo\xc4\x8ditev in vztrajanje pri poskusih letenja pripisovala predvsem zgledu Otta Lilienthala._NEWLINE_Leta 1906 je Alberto Santos Dumont izvedel prvi polet brez pomo\xc4\x8di katapulta in je s tem, ko je preletel 220 m v manj kot 22 sekundah, postavil prvi svetovni rekord, ki ga je priznal A\xc3\xa9ro-Club de France. Ta let je potrdila tudi FAI._NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1a oblika, ki je nakazala sodoben enokrilnik v vle\xc4\x8dni konfiguraciji (motor in propeler spredaj, ki nato vle\xc4\x8deta letalo za seboj), je bilo letalo Bleriot VIII iz leta 1908. Imelo je premi\xc4\x8dne repne povr\xc5\xa1ine, s pomo\xc4\x8djo katerih je pilot nadzoroval smer in vi\xc5\xa1ino leta, in nadzor zavijanja s pomo\xc4\x8djo upogibanja krila ali zakrilc, ki jih pilot upravlja s krmilno palico. Letalo je bilo pomemben predhodnik modela Bleriot XI, ki je poleti 1909 prvi\xc4\x8d preletelo Rokavski preliv._NEWLINE_Prva svetovna vojna je slu\xc5\xbeila kot testni poligon za uporabo letala kot oro\xc5\xbeja. Letala so se izkazala v vlogi premi\xc4\x8dnih opazovalnic in bojnih strojev, ki sovra\xc5\xbeniku lahko povzro\xc4\x8dijo izgube. Najzgodnej\xc5\xa1o znano zra\xc4\x8dno zmago s pomo\xc4\x8djo sinhronizirane strojnice, ki je streljala skozi propeler lovskega letala, je leta 1915 dosegel nem\xc5\xa1ki pilot Kurt Wintgens. Pojavijo se letalski asi; po \xc5\xa1tevilu sestreljenih letal je bil v prvi svetovni vojni najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i Manfred von Richthofen (po barvi letala znan tudi kot Rde\xc4\x8di baron)._NEWLINE_Po vojni se je letalska tehnologija razvijala dalje. Alcock in Brown sta v neprekinjenem poletu leta 1919 prvi\xc4\x8d pre\xc4\x8dkala Atlantik. Prvi mednarodni komercialni leti za transport po\xc5\xa1te med ZDA in Kanado so se za\xc4\x8deli istega leta. Billy Mitchell je v poskusih leta 1921 dokazal, da letalo lahko potopi bojno ladjo, in s tem nakazal dramati\xc4\x8dno spremembo v pomorskem bojevanju, do \xc4\x8desar je nato v drugi svetovni vojni dejansko tudi pri\xc5\xa1lo. Za\xc4\x8del se je uveljavljati tudi potni\xc5\xa1ki promet na ve\xc4\x8dje razdalje. _NEWLINE_Letala so uporabljali na vseh boji\xc5\xa1\xc4\x8dih druge svetovne vojne. Bila so nujni sestavni del vseh voja\xc5\xa1kih strategij, tako nem\xc5\xa1kega Blitzkriega kot ameri\xc5\xa1kih in japonskih ofenziv s pomo\xc4\x8djo letalonosilk v vojni za Tihi ocean.\n_START_SECTION_\nRazvoj reaktivnih letal\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo reaktivno letalo, ki je poletelo izklju\xc4\x8dno z novim tipom pogona, je bil leta 1939 nem\xc5\xa1ki Heinkel He 178. Leta 1944 je v operativno rabo pri\xc5\xa1el nem\xc5\xa1ki Messerschmitt Me 262, prvi reaktivni lovec na svetu. Oktobra 1947 je Bell X-1 postalo prvo letalo, ki je preseglo hitrost zvoka._NEWLINE_Prvi potni\xc5\xa1ki reaktivec, de Havilland Comet, je bil zgrajen leta 1952. Po Cometovih za\xc4\x8detnih te\xc5\xbeavah je poletelo letalo Boeing 707, prvo reaktivno potni\xc5\xa1ko letalo v \xc5\xa1iroki uporabi. Boeing 747 je bil najve\xc4\x8dje potni\xc5\xa1ko letalo od leta 1970, dokler mu leta 2005 primata ni prevzel Airbus A380.\n_START_SECTION_\nZgradba in delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nKer je letalo te\xc5\xbeje od zraka, za letenje potrebuje silo, ki je nasprotna sili zemeljske te\xc5\xbenosti. Ta sila je vzgon, ki se med premikanjem skozi zrak ustvarja na nosilnih povr\xc5\xa1inah letala (obi\xc4\x8dajno krilih). Vzgon je glede na smer gibanja letala pravokoten. Pri gibanju letala skozi zrak zaradi trenja prihaja do upora, katerega smer je nasprotna od smeri gibanja letala. S primerno obliko profila krila dose\xc5\xbeemo, da je upor zelo majhen in je tako ve\xc4\x8dina aerodinami\xc4\x8dne sile vzgon, kar zagotavlja, da letalo lahko leti. Vzgon nastane zaradi neenake dol\xc5\xbeine poti zraka ob spodnji in zgornji polovici krila; zaradi ve\xc4\x8dje hitrosti potovanja zraka ob zgornji polovici tam po Bernoulijevi ena\xc4\x8dbi nastane ni\xc5\xbeji tlak in s tem vzgon. Primerna koli\xc4\x8dina vzgona, ki letalu zagotavlja vzlet, se pri vsakem letalu ustvari pri razli\xc4\x8dni hitrosti, glede na tip pogona, te\xc5\xbeo, obliko krila in druge dejavnike._NEWLINE_Profil krila izbiramo glede na namen letala. Vzgon debelega in bolj ukrivljenega profila je npr. za polovico ve\xc4\x8dji od vzgona tankega, vendar je upor debelej\xc5\xa1ega krila pri enaki hitrosti dvakrat ve\xc4\x8dji. Posledi\xc4\x8dno ima torej transportno letalo debelej\xc5\xa1e krilo od npr. reaktivnega lovca, vendar je hkrati po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e pri enaki pogonski mo\xc4\x8di na enoto te\xc5\xbee. Krilo za nadzvo\xc4\x8dne hitrosti pa ima tanek rob spredaj in zadaj in enakomerno izbo\xc4\x8den profil na zgornji in spodnji strani; potreben vzgon se ustvari s primernim kotom letenja letala. _NEWLINE_Vsa opisana na\xc4\x8dela veljajo tudi za propeler (to\xc4\x8dneje letalski vijak), ki je ena od oblik pogona letala. Z vrtenjem propeler ustrezne oblike ustvarja vzgon, ki pa namesto navzgor v tem primeru letalo vle\xc4\x8de naprej._NEWLINE_Spodnje slike prikazujejo tudi pomembno vlogo repnih krmil pri usmerjanju letala (navzgor/navzdol, levo/desno). Repne povr\xc5\xa1ine (krila, vertikalni stabilizator) skrbijo tudi za to, da letalo ohranja smer tako v vodoravni kot navpi\xc4\x8dni smeri. Glede na na\xc4\x8drtovano velikost in hitrost letala morajo imeti ustrezno povr\xc5\xa1ino.\n_START_SECTION_\nGradnja letal in materiali\n_START_PARAGRAPH_\nPrva letala so bila, razen motorja, zgrajena iz lesa, preko katerega je bilo napeto posebej obdelano platno. Upravljali so jih s pomo\xc4\x8djo \xc5\xbeic. Naslednja ve\xc4\x8dja sprememba je bila uporaba aluminija v 1930-ih; za sodobna propelerska letala se najpogosteje uporabljajo zlitine aluminija in magnezija. V sodobnem letalstvu pa se uveljavljajo kompozitni materiali, ki imajo pred klasi\xc4\x8dnimi \xc5\xa1tevilne prednosti: so trdnej\xc5\xa1i, v nekaterih primerih zaradi poenostavljene gradnje omogo\xc4\x8dajo prihranke, zvi\xc5\xa1ujejo kvaliteto kon\xc4\x8dnega izdelka (bolj\xc5\xa1e prileganje delov, ni korozije, ni\xc5\xbeji vzdr\xc5\xbeevalni stro\xc5\xa1ki, ve\xc4\x8dja prilagodljivost lastnosti sestavnih delov) ter zmanj\xc5\xa1ujejo te\xc5\xbeo letala in s tem porabo goriva._NEWLINE_Pri letalih za nadzvo\xc4\x8dne hitrosti prihaja do te\xc5\xbeav zaradi visoke temperature izpostavljenih delov pla\xc5\xa1\xc4\x8da letala - v teh primerih se uporablja titan ali posebne zlitine._NEWLINE_Pokrov kabine, okna in drugo so iz akrilnega stekla, ki zdr\xc5\xbei temperature do pribli\xc5\xbeno 100 \xc2\xb0C. Pri letalih za visoke nadzvo\xc4\x8dne hitrosti je v uporabi silikatno steklo.\n_START_SECTION_\nVarnost\n_START_PARAGRAPH_\nSodobna letala veljajo za zelo varna; kar se ti\xc4\x8de smrtnih primerov na kilometer prepotovane razdalje, so 10-krat varnej\xc5\xa1a od avtobusa. \xc4\x8ce pa upo\xc5\xa1tevamo \xc5\xa1tevilo mrtvih na en let potni\xc5\xa1kega letala, je potovanje z letalom dosti nevarnej\xc5\xa1e kot npr. potovanje z avtom, avtobusom ali vlakom. Zavarovanje je zaradi tega razmeroma drago. V smislu varnosti obstaja tudi razlika med malimi \xc5\xa1portnimi letali in velikimi reaktivnimi potni\xc5\xa1kimi letali. Slednja so 8.3-krat bolj varna, saj ima ve\xc4\x8dina \xc5\xa1portnih letal le en motor, in \xc5\xa1e tega batnega, ki je manj zanesljiv od reaktivnega - okvare velikih turboventilatorskih motorjev so v velikostnem razredu pribli\xc5\xbeno ena odpoved na milijon obratovalnih ur. Sodobna dvomotorna potni\xc5\xa1ka letala morajo po mednarodnih standardih biti tudi zasnovana tako, da lahko letijo ve\xc4\x8d ur s samo enim delujo\xc4\x8dim motorjem (ETOPS)._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no velja, da je za 70-80\xc2\xa0% letalskih nesre\xc4\x8d delno ali v celoti odgovoren \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki dejavnik._NEWLINE_Poleg zahtevnega postopka testiranja novih letal varnost zagotavljajo tudi v letalo vgrajeni sistemi: podvojeni krmilni vodi, podvojeni sistemi za upravljanje v pilotovi kabini (pilot in kopilot potni\xc5\xa1kega letala imata na voljo vsak svoj popolni samostojni set upravljalnih naprav) in drugo. Varnost letal in letalstva se izbolj\xc5\xa1uje tudi z natan\xc4\x8dno analizo vzrokov letalskih nesre\xc4\x8d; ugotovljene napake se uporabijo za izbolj\xc5\xa1anje konstrukcij letala ali za izbolj\xc5\xa1anje postopkov v letalstvu.\n_START_SECTION_\nIzdelava letal in Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nBrata Edvard in Jo\xc5\xbee Rusjan sta vse modele Eda od I do VII med letoma 1909 in 1910 izdelala samostojno, s pomo\xc4\x8djo sorodnikov, v Gorici. Do \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e proizvodnje ni pri\xc5\xa1lo, saj so po pri\xc4\x8detku sodelovanja z Zagreb\xc4\x8danom Mihajlom Mer\xc4\x87epom vsa letala izdelali v njegovih delavnicah v Zagrebu. Celov\xc4\x8dan Jo\xc5\xbee Zablatnik (Sablatnig) je leta 1910 zgradil svoje prvo letalo, kar pogosto omenjajo tudi svetovne preglednice razvoja letal. Stanko Bloudek je leta 1910 zgradil svoje prvo letalo Libela. Izku\xc5\xa1nje na kasnej\xc5\xa1i Libeli 1 je uporabil pri zasnovi povsem novega letala z zaprtim trupom, kar je bila tedaj novost, ki so jo povzeli mnogi konstruktorji in pozabili, da gre pri tem za Bloudkovo delo. Kasneje je samostojno zasnoval enokrilno letalo Bloudek XV, tudi Lojze, ki je leta 1930 doseglo 200 km na uro. Po smrtni nesre\xc4\x8di s tem letalom leta 1935 se Bloudek ni ve\xc4\x8d lotil konstruiranja letal. Tr\xc5\xbea\xc4\x8dan Anton Kuhelj je pred drugo svetovno vojno izdelal ve\xc4\x8d uspe\xc5\xa1nih letal Inka, nato pa \xc5\xa1e modele KS-1, KS-2 (Kuhelj Sportni; tudi Janez), ki so jih vsi hvalili. _NEWLINE_Po drugi svetovni vojni so ustanovili Letalsko zvezo Slovenije in tovarno Letov, ki je delovala med letoma 1946 in 1952. V tovarni so izdelovali jadralna letala, nekaj motornih, na\xc4\x8drtovali pa so tudi prvo slovensko reaktivno letalo KBL-12, vendar so na ukaz iz Beograda razvoj opustili._NEWLINE_Leta 1987 je Ivo Boscarol postal prvi zasebni izdelovalec letal v Jugoslaviji. Vrh proizvodnje ultralahkih letal je njegovo podjetje Pipistrel (latinsko ime za netopirja) zaenkrat doseglo s prvim poletom ultralahkega letala okoli sveta leta 2012 in serijsko proizvodnjo elektri\xc4\x8dnih letal, tudi za ve\xc4\x8d potnikov. _NEWLINE_Toma\xc5\xbe Avsenek in Pavel Poto\xc4\x8dnik, sicer pred tem zaposlena pri proizvodnji jadralnih letal v podjetju Elanu, sta kot prva v takratni Jugoslaviji iz kompozitnih materialov sestavila ultralahko letalo. Leta 1992 je Pavel Poto\xc4\x8dnik ustanovil podjetje Albastar. Po jadralnih letalih je leta 1997 izdelalo tudi jadralno letalo s pomo\xc5\xbenim motorjem Apis, z Ivom Boscarolom pa sta leta 1999 izdelala tudi dvosede\xc5\xbeno jadralno-motorno letalo Sinus._NEWLINE_Sin slovenskega izseljenca Joe Sutter je bil vodja razvojne ekipe pri izgradnji letala Boeing 747."