b'\n_START_ARTICLE_\nDavid Malet Armstrong\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in kariera\n_START_PARAGRAPH_\nDavid Malet Armstrong se je rodil v Melbournu 8. julija 1926. O\xc4\x8de je bil Commodore J.M.Armstrong, mater pa Philippa Suzanne Armstrong. Obiskoval je de\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo Dragon School, Oxford, Anglija, srednje izobra\xc5\xbeevanje nadaljeval na gimnaziji v Geelongu v Avstraliji. Po slu\xc5\xbebovanju v kraljevi avstralski vojni mornarici, leta 1945 in 1946, se je vpisal na Univerzo v Sydneyju in leta 1950 diplomiral iz filozofije. Doktoriral je na Univerzi v Melbournu. V letih 1954-55 je pou\xc4\x8deval na Birkbeck Collegeu Univerze v Londonu, nato pa na Univerzi v Melbournu od 1956-63. Leta 1964 je postal profesor filozofije na Univerzi v Sydneyju, kjer je ostal vse do svoje upokojitve leta 1991. V svoji karieri je bil gostujo\xc4\x8di predavatelj na \xc5\xa1tevilnih visoko\xc5\xa1olskih institucijah, vklju\xc4\x8dno z univerzami Yale, Stanford, Univerzo Notre Dame v Indiani, Univerzo Teksas v Austinu in Franklin-Marshallovim Collegom. Armstrong je bil najprej poro\xc4\x8den z Madeleine Annette Haydon (1950), nato pa se je leta 1982 poro\xc4\x8dil z Jennifer Mary de Bohun Clark.\n_START_SECTION_\nPodro\xc4\x8dje filozofije\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju ontologije Armstrong zagovarja zmerni realizem univerzalij. Glavni razlog, da ontologija obdr\xc5\xbei realizem, je, da je edino z univerzalijami zmo\xc5\xbena pojasniti naravne zakone. Armstrongove univerzalije so samo drugo poimenovanje za osnovne delce v fiziki. Svojo filozofijo opisuje kot obliko znanstvenega realizma. Realisti\xc4\x8dna ontologija se lahko zato razvija le vzporedno z razvojem znanosti prou\xc4\x8devanja teh elementarnih delcev. Armstrong je zato bli\xc5\xbeje Aristotelovemu realizmu, saj zavra\xc4\x8da transcendentni Platonov realizem neodvisnega obstoja univerzalij/idej od fizikalnega sveta._NEWLINE_Armstrong zavra\xc4\x8da nominalisti\xc4\x8dno pojmovanje lastnosti, ki posku\xc5\xa1a lastnosti preprosto razvrstiti v poljubne razrede. Problem, s katerimi se je soo\xc4\x8dal: \xc4\x8de so lastnosti v preprostih razredih, v svetu, kjer so vsi modre stvari prav tako mokre, potem ne moremo dolo\xc4\x8diti lastnosti neki stvari, ki je modra in ni mokra. V skladu z nominalisti\xc4\x8dnim pogledom bi realnost dojemali precej naklju\xc4\x8dno in neodvisno od stanj stvari. Vendar ima realnost svojo strukturo: imajo gradnike snovi, ki so sestavljeni iz molekul, ki so po drugi strani sestavljene iz atomov, ki stojijo v odnosu drug na drugega, ki so sestavljeni iz subatomskih delcev in tako naprej. Lastnosti same po sebi ne obstajajo neodvisno, \xc4\x8de pa ne poznamo povezave med stanjem stvari in univerzalijami, je to zgolj iz razloga, ker gre za \xc5\xa1e realtivno neraziskano podro\xc4\x8dje, znanosti in znanstvene metodologije. Umanjkanje slednjega je bilo tudi glavni hendikep njegovih predhodnikov, ki so zagovarjali realizem bivajo\xc4\x8dega (Platon, Aristotel in sholasti\xc4\x8dni realisti). Prepri\xc4\x8danje o obstoju univerzalij mu daje osnovo za razumevanje zakonov narave. Zakoni narave so zna\xc4\x8dilnost sveta in ne samo na\xc4\x8din, kako govorimo o svetu._NEWLINE_Armstrong se dr\xc5\xbei fizikalne in funkcionalisti\xc4\x8dne teorije uma. Ni sprejel pozitivisti\xc4\x8dnega behaviorizma, ki opazuje u\xc4\x8dinke du\xc5\xa1evnih stanj in potem iz teh opazljivih ter od zunaj merljivih u\xc4\x8dinkov sklepa na dogajanje v du\xc5\xa1evnosti. Namesto tega zagovarja teorijo, ki opredeljuje du\xc5\xa1evno stanje s fizikalizmom \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema. Ponovno je tukaj problem razvoj kognitivnih znanosti, ki postopoma in z velikimi te\xc5\xbeavami odkrivajo du\xc5\xa1evna stanja v posameznih (pod)sistemih mo\xc5\xbeganov. Priznal je, da obstajajo du\xc5\xa1evnih stanja, kot na primer zavest, ampak je navedel, da jih je mogo\xc4\x8de razlo\xc5\xbeiti kot fizi\xc4\x8dne pojave._NEWLINE_Na vpra\xc5\xa1anje o povezavi med prepri\xc4\x8danjem in znanjem Armstrong zagovarja "\xc5\xa1ibko sprejemanje" pogoja resni\xc4\x8dno upravi\xc4\x8denega prepri\xc4\x8danja. \xc4\x8ce oseba v\xc3\xa9 nekaj, \xc5\xa1e ne pomeni, da verjame v kar je prepri\xc4\x8dana). V prispevku za Aristotelian Society, Armstrong zavra\xc4\x8da vrsto argumentov lingvistov za zavrnitev prepri\xc4\x8danj, ki trdijo, da je mogo\xc4\x8de imeti znanje brez prepri\xc4\x8danja, saj lahko vsakdanja raba besede "prepri\xc4\x8danje" vklju\xc4\x8duje tudi pomanjkanje znanja. Za primer navede, kadar nekoga na postaji vpra\xc5\xa1amo, ali je vlak \xc5\xbee odpeljal, in ta odvrne "Prepri\xc4\x8dan sem, da je" (I believe it has), sklepamo, da ne v\xc3\xa9, ali je res odpeljal. Armstrong tudi trdi, da nasprotujo\xc4\x8da prepri\xc4\x8danja ka\xc5\xbeejo, da obstaja povezava med prepri\xc4\x8danji in znanjem. Nekoliko bizaren je primer \xc5\xbeenske, ki v\xc3\xa9, da je njen mo\xc5\xbe je mrtev, vendar ne more dojeti in verjeti, da je mrtev.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova dela in zapiski so razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v tri kategorije. Zgodnja serija zajema celovit seznam filozofskih spisov, ki se razteza od dodiplomskih dni na univerzi v Sydneyju do zgodnjih 1980-ih. Ti vklju\xc4\x8dujejo osnutke njegovih esejev, \xc4\x8dlankov, predavanj in recenzij. Med drugim pa tudi med seboj povezanih sodelovanj z drugimi filozofi in z uredniki revij, kritike njegovih zgodnjih knjig in njegove zapiske predavanj, ki se jih je udele\xc5\xbeil v Sydneyu in Univerzi v Oxfordu. Ti zapiski so napisani ve\xc4\x8dinoma lastnoro\xc4\x8dno. V drugi seriji, obstaja vrsta dokumentov, ki dokumentirajo Armstrongov mo\xc4\x8dan interes do dru\xc5\xbebenih in politi\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anj, \xc5\xa1e posebej v \xc4\x8dasu vietnamske vojne. Ti vklju\xc4\x8dujejo govore in naslove, izdelke za univerze in druge \xc4\x8dasopisne \xc4\x8dlanke ter dokumente o vietnamski vojni. Tretja kategorija zajema dokumente, ki se nana\xc5\xa1ajo na dogajanje znotraj Oddelka za filozofijo na Univerzi v Sydneyju, ki je bil leta 1973 razdeljen na dva oddelka. Ti vklju\xc4\x8dujejo pisma, stali\xc5\xa1\xc4\x8da, peticije, okro\xc5\xbenice, dokumente dnevnega reda in druge dokumente, ki segajo od leta 1965 do leta 1985._NEWLINE_S filozofskima disciplinama etika in filozofija jezika, ki sta sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zanimanj ve\xc4\x8dine analiti\xc4\x8dnih filozofov, se ni posebej ukvarjal.'