b"\n_START_ARTICLE_\nItalijansko izseljevanje\n_START_PARAGRAPH_\nIzseljevanje italijanskega prebivalstva v devetnajstem in dvajsetem stoletju se je za\xc4\x8delo na severu dr\xc5\xbeave, predvsem v Piemontu, Bene\xc4\x8diji in Furlaniji, nato je po letu 1880 zajelo ju\xc5\xbene predele dr\xc5\xbeave. _NEWLINE_Vse italijanske de\xc5\xbeele brez izjeme so bile vklju\xc4\x8dene v pojav mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega izseljevanja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nItalijansko izseljevanje se je za\xc4\x8delo \xc5\xbee v prvih letih po zedinjenju, vendar se postavlja uradni za\xc4\x8detek pojava v leto 1876, ko je bila objavljena prva dr\xc5\xbeavna statistika o problemu. Tako gre prvo obdobje izseljevanj, imenovano veliko izseljevanje, od leta 1876 do leta 1915. Glavni vzrok migracije je bila rev\xc5\xa1\xc4\x8dina in nezaupanje v sposobnosti dr\xc5\xbeavnih oblasti. Ljudje so iskali bolj\xc5\xa1ih \xc5\xbeivljenjskih mo\xc5\xbenosti  predvsem v Argentini, Braziliji in Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah.  V \xc4\x8dasu velikega izseljevanja je samo med letoma 1860 in 1885 zapustilo Italijo deset milijonov izseljencev. To so bili v glavnem ljudje iz Bene\xc4\x8dije, Furlanije \xe2\x80\x93 Julijske krajine in Piemonta.  Ob koncu devetnajstega stoletja pa je glavnina izseljencev bila iz ju\xc5\xbene Italije in je poleg ameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav odhajala tudi v Egipt, Tunizijo in Maroko, pozneje pa v Ju\xc5\xbeno Afriko in italijanske kolonije Eritrejo in Libijo. _NEWLINE_Drugi val odhodov se je razvil pribli\xc5\xbeno med letoma 1920 in 1929. Razen teh zgodovinskih migracij, je Italija do\xc5\xbeivela dejansko neprenehno odhajanje dr\xc5\xbeavljanov v druge de\xc5\xbeele, ve\xc4\x8dinoma brez predvidevanja vrnitve, tudi v naslednjih letih. Pojav se vse do danes ni zaklju\xc4\x8dil, \xc4\x8deprav je v polpreteklih \xc4\x8dasih zadobival druga\xc4\x8dna poimenovanja: ne gre ve\xc4\x8d za migracijo, temve\xc4\x8d za beg mo\xc5\xbeganov in kulturno izmenjavo v okviru globalizacije.\n_START_SECTION_\nPrvi val izseljevanja\n_START_PARAGRAPH_\nIzseljevanje v Argentino in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave je bilo od vsega za\xc4\x8detka mi\xc5\xa1ljeno kot stalna naselitev v teh dr\xc5\xbeavah in vrnitev v domovino navadno ni bila predvidena. Migracija v Urugvaj in Brazilijo pa je bila velikokrat za\xc4\x8dasna oziroma omejena na vnaprej dolo\xc4\x8deno dobo. _NEWLINE_Izseljevanje Italijanov je doseglo vi\xc5\xa1ek leta 1913, ko je od\xc5\xa1lo iz dr\xc5\xbeave preko 870.000 ljudi od skupnih 33 milijonov prebivalcev. Mnogo vasi se je skr\xc4\x8dilo na polovico prebivalstva in veliko mestnih stanovanj je ostalo nezasedenih._NEWLINE_Mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izseljevanje je imelo tudi koristne posledice za dr\xc5\xbeavo. Ker so se v glavnem izseljevali pripadniki tako imenovanega pasivnega prebivalstva (na primer brezposelni delavci in majhni kmetje, ki za dr\xc5\xbeavo niso bili vir dohodka , je njihov odhod pomenil zni\xc5\xbeanje demografskega pritiska in za\xc4\x8dasno re\xc5\xa1itev nekaterih socialnih problemov. Pomenilo je tudi dolo\xc4\x8deno izravnavo ekonomskega razhajanja med severom in jugom dr\xc5\xbeave. Ne nazadnje je treba upo\xc5\xa1tevati tudi denarne podpore, ki so jih izseljenci po\xc5\xa1iljali svojcem in ki se cenijo v 5\xc2\xa0% narodnega dohodka . Velikega pomena za italijansko gospodarstvo je bil tudi zagon ladjedelni\xc5\xa1tva, saj je bilo treba omogo\xc4\x8diti izseljencem prevoz. V Genovi je bila ustanovljena delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba, \xc4\x8digar glavni delni\xc4\x8dar je bil Viktor Emanuel II., ki je kupila dve potni\xc5\xa1ki ladji in ustvarila redno linijo do Amerike.\n_START_SECTION_\nDrugi val izseljevanja\n_START_PARAGRAPH_\nIzbruh prve svetovne vojne ni ustavil izseljevanja, samo v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave je od\xc5\xa1lo med letoma 1880 in 1920 ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiri milijone ljudi, ve\xc4\x8dinoma iz ju\xc5\xbene Italije._NEWLINE_Bodisi zaradi omejevalnih zakonov, ki so jih izdajale dr\xc5\xbeave prejemnice (Emergency Quota Act 1921. in Immigration Act 1924.), bodisi zaradi fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih omejitev, se je izseljevanje nato nekoliko ustavilo. Kljub temu je leta 1920 zapustilo Italijo 614.000 ljudi in med letoma 1922 in 1927, v polnem fa\xc5\xa1izmu, jim je sledil \xc5\xa1e poldrugi milijon ljudi. To so bili prete\xc5\xbeno svojci izseljencev iz prvega vala, ki so se udoma\xc4\x8dili v novi domovini in so odpoklicali \xc5\xa1e sorodnike. Poleg teh je treba omeniti Italijane, ki jih je prav re\xc5\xbeim poslal v Afriko kot kolone. Tako je bilo ob koncu druge svetovne vojne v Libiji 150.000 Italijanov (18\xc2\xa0% prebivalstva), 50.000 v Somaliji, preko 100.000 v Ju\xc5\xbeni Afriki, 90.000 v Tuniziji, 100.000 v Eritreji, 300.000 v Etiopiji (od teh 38.000 samo v Adis Abebi), 55.888 v Egiptu.\n_START_SECTION_\nPovojno izseljevanje\n_START_PARAGRAPH_\nObupni \xc5\xbeivljenjski pogoji po drugi svetovni vojni so kaj kmalu obnovili italijansko izseljevanje. Okoli 100.000 izseljencev iz ju\xc5\xbene Italije, pa tudi iz Bene\xc4\x8dije in Furlanije, je od\xc5\xa1lo v Kanado, okoli 600.000 pa v Venezuelo. Vendar je za drugo polovico dvajsetega stoletja zna\xc4\x8dilno izseljevanje v Evropo, ki je imelo prete\xc5\xbeno za\xc4\x8dasni zna\xc4\x8daj, saj se je ve\xc4\x8dina ljudi selila le za dolo\xc4\x8deno dobo. V tem duhu je Italija leta 1955 podpisala dogovor z Nem\xc4\x8dijo, ki je dovolil skoraj trem milijonom brezposelnih Italijanov, da so se zaposlili v nem\xc5\xa1kih podjetjih. \xc4\x8ceprav je bila ta migracija mi\xc5\xa1ljena kot za\xc4\x8dasna uporaba delovne sile v nastajajo\xc4\x8di povojni industriji, so se ti izseljenci vrnili v Italijo samo po upokojitvi, njihovi sinovi in vnuki pa so ostali v dr\xc5\xbeavi, kjer so se rodili. Danes \xc5\xbeivi na primer v Nem\xc4\x8diji 683 tiso\xc4\x8d italijanskih dr\xc5\xbeavljanov. _NEWLINE_Ob prehodu v enaindvajseto stoletje je bilo izseljevanje Italijanov \xc5\xbee mo\xc4\x8dno skr\xc4\x8deno, a \xc5\xa1tevilke so spet posko\xc4\x8dile v kriznih letih 2007-2008, odkar \xc5\xa1e vedno nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo. Po podatkih AIRE (Anagrafe degli italiani residenti all'estero) je v letu 2012 zapustilo Italijo okoli 78 tiso\xc4\x8d oseb, 20 tiso\xc4\x8d ve\xc4\x8d kot prej\xc5\xa1nje leto. Vendar so to le uradni zapisi spremembe bivali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki ga ve\xc4\x8dina izseljencev sploh ne prijavi. Bli\xc5\xbee resnici bi bilo \xc5\xa1tevilo med 150 in 200 tiso\xc4\x8d oseb. To so v dobri meri (skoraj tretjina) izobra\xc5\xbeenci, ki doma ne najdejo primerne zaposlitve. Ve\xc4\x8dina se seli za\xc4\x8dasno, to je v okviru dolo\xc4\x8denega projekta, ki se v predvidenem roku zaklju\xc4\x8di, zato se ti migranti normalno ne pri\xc5\xa1tevajo med izseljence, \xc4\x8deprav so po navadi ve\xc4\x8d let odsotni od doma. Z evfemizmom so ozna\xc4\x8deni kot prilo\xc5\xbenostni sodelavci._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilno za Italijo je tudi preseljevanje v mejah dr\xc5\xbeave. V poznem devetnajstem stoletju so se selili v glavnem kmetje, ki so iskali za\xc4\x8dasno zaposlitev v mestih kot obrtniki in dojilje, in sicer predvsem v zimskem \xc4\x8dasu, ko se niso ukvarjali s poljedelstvom. Pozneje, v povojnem \xc4\x8dasu, se je to preseljevanje pospe\xc5\xa1ilo predvsem v smeri jug \xe2\x80\x93 sever, ko so se delavci iz ju\xc5\xbenih predelov dr\xc5\xbeave zaposlovali v naglo rasto\xc4\x8di industriji gospodarskega \xc4\x8dude\xc5\xbea. Ti delavci niso bili ve\xc4\x8d samo sezonsko zaposleni in se ve\xc4\x8dinoma niso ve\xc4\x8d vrnili v doma\xc4\x8de kraje."