b'\n_START_ARTICLE_\nMaple\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nMaple zdru\xc5\xbeuje programski jezik z vmesnikom, ki omogo\xc4\x8da da uporabniki obravnavajo matemati\xc4\x8dne probleme v tradicionalnem matemati\xc4\x8dnem zapisu. Ve\xc4\x8dina matemati\xc4\x8dne funkcionalnosti je zapisana z jezikom Maple, ki je razlagalni jezik Mapleovega jedra. Mapleovo jedro je napisano v C-ju.  _NEWLINE_Mapleov programski jezik je razlagalni programski jezik z dinami\xc4\x8dnimi podatkovnimi tipi. Kakor je obi\xc4\x8dajno pri programih za simbolno ra\xc4\x8dunanje, se simbolni izrazi shranjujejo v pomnilnik kot usmerjeni necikli\xc4\x8dni grafi. Od razli\xc4\x8dice Maple 6 jezik dovoljuje spremenljivke s slovarskim obsegom.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva zamisel Maplea je nastala na sre\xc4\x8danju novembra 1980 na Univerzi v Waterlooju. Raziskovalci na univerzi so \xc5\xbeeleli kupiti dovolj zmogljiv ra\xc4\x8dunalnik, da bi poganjal program Macsyma, razvit na MIT. Namesto tega so se odlo\xc4\x8dili, da bodo razvili lasten program za simbolno ra\xc4\x8dunanje, ki bo lahko tekel na cenovno ugodnej\xc5\xa1ih ra\xc4\x8dunalnikih. Tako so za\xc4\x8deli razvijati program za simbolno ra\xc4\x8dunanje namenjen raziskovalcem in \xc5\xa1tudentom._NEWLINE_Za\xc4\x8detni razvoj Maplea je stekel zelo hitro in prva omejena razli\xc4\x8dica se je pojavila decembra 1980. Raziskovalci so preskusili in zavrgli ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih zamisli in s tem izdelali neprestano razvijajo\xc4\x8di sistem. Maple so prvi\xc4\x8d prikazali na konferencah v za\xc4\x8detku leta 1982._NEWLINE_Do leta 1983 je imelo ve\xc4\x8d kot 50 univerz na svojih ra\xc4\x8dunalnikih name\xc5\xa1\xc4\x8den Maple. Zaradi velike koli\xc4\x8dine vzdr\xc5\xbeevanj in licen\xc4\x8dnih zahtev v letu 1984 se je raziskovalna skupina sporazumela s podjetjem WATCOM Products Inc. za izdajo licenc in prodajo Maplea._NEWLINE_Zaradi pove\xc4\x8danih zahtev po vzdr\xc5\xbeevanju so leta 1988 ustanovili Waterloo Maple Inc. Podjetje je imelo namen nadzorovati prodajo programa. Kasneje se je razvilo v toliki meri, da ima lasten razvojni oddelek, kjer razvijejo ve\xc4\x8dino programa. Razvoj Maplea se nadaljuje v univerzitetnih raziskovalnih laboratorijih kot so na primer: Laboratorij za simbolno ra\xc4\x8dunanje (Symbolic Computation Laboratory) Univerze v Waterlooju, Ontarijsko raziskovalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko algebro (Ontario Research Centre for Computer Algebra) Univerze Zahodnega Ontaria in laboratoriji po drugih svetovnih univerzah._NEWLINE_Leta 1989 so za Maple razvili prvi grafi\xc4\x8dni uporabni\xc5\xa1ki vmesnik in ga prilo\xc5\xbeili razli\xc4\x8dici 4.3 za ra\xc4\x8dunalnike Macintosh. Prej\xc5\xa1nje razli\xc4\x8dice so imele le vmesnik z ukazno vrstico z dvorazse\xc5\xbenim izhodom. Razli\xc4\x8dica Maple V za operacijska sistema X11 in MS Windows je iz\xc5\xa1la leta 1990. _NEWLINE_Z razli\xc4\x8dico Maple 9 je leta 2003 iz\xc5\xa1el trenutni \xc2\xbbstandardni\xc2\xab\xc2\xa0vmesnik. Ta vmesnik je ve\xc4\x8dinoma napisan v Javi, deli, kot so pravila za pisanje matemati\xc4\x8dnih ena\xc4\x8db, pa so napisani v jeziku Maple. Iz novega vmesnika so se na \xc5\xa1iroko nor\xc4\x8devali, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je po\xc4\x8dasen. Zaradi tega Maplesoft \xc5\xa1e vedno prilaga prej\xc5\xa1nji \xc2\xbbklasi\xc4\x8dni\xc2\xab\xc2\xa0vmesnik in izbolj\xc5\xa1uje delovanje in zna\xc4\x8dilnosti novega vmesnika._NEWLINE_Maple 10 je leta 2005 uvedel nov \xc2\xbbdokumentni na\xc4\x8din\xc2\xab\xc2\xa0kot del standardnega vmesnika. Glavna zna\xc4\x8dilnost tak\xc5\xa1nega na\xc4\x8dina je, da je mo\xc4\x8d matemati\xc4\x8dne izraze vna\xc5\xa1ati z dvorazse\xc5\xbenim vnosom, podobnim ena\xc4\x8dbam v knjigi.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nIme Maple ve\xc4\x8dinoma obravnavajo kot akronim (mathematical manipulation language). Ime je povezano s kanadsko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino javorja.\n_START_SECTION_\nOsnovne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMaple omogo\xc4\x8da uporabniku veliko mo\xc5\xbenosti. Ukazi so v Mapleu zaklju\xc4\x8deni s podpi\xc4\x8djem\xc2\xa0;, \xc4\x8de \xc5\xbeelimo, da jih program izpi\xc5\xa1e, ali z dvopi\xc4\x8djem\xc2\xa0:, \xc4\x8de tega ne \xc5\xbeelimo. Funkcije so zapisane v okroglih oklepajih, seznami (vektorji, matrike, funkcije prek knji\xc5\xbenic, ...) v oglatih in mno\xc5\xbeice v zavitih. Komentarji niso vgnezdeni in se za\xc4\x8denjajo z lojtro #.\n_START_SECTION_\nUporaba Mapleovega pogona\n_START_PARAGRAPH_\nMaple T.A., Maplesoftova spletna storitev uporablja Maple za algoritemsko tvorjenje vpra\xc5\xa1anj in odzive \xc5\xa1tudentov._NEWLINE_MapleNet omogo\xc4\x8da uporabnikom izdelavo stre\xc5\xbeni\xc5\xa1kih strani JSP in javanskih programov. MapleNet 10 omogo\xc4\x8da uporabnikom tudi nalo\xc5\xbeitev in delo z Mapleovimi delovnimi listi, ki vsebujejo interaktivne komponente._NEWLINE_Razli\xc4\x8dice programa MathCad, iz\xc5\xa1le med letoma 1994 in 2006, so vsebovale pogon na osnovi Maplea (MKM ali Mathsoft Kernel Maple)._NEWLINE_Simboli\xc4\x8dna orodja programa MATLAB vsebujejo dele pogona Maple 8.\n_START_SECTION_\nReakcije na kritike\n_START_PARAGRAPH_\nMaplesoft ima program, ki omogo\xc4\x8da in\xc5\xa1truktorjem in \xc5\xa1tudentom da pridobijo Maple za vaje z dodatnimi cenovnimi ugodnostmi._NEWLINE_ker je Maple lastni\xc5\xa1ki program, lahko Maplesoft vklju\xc4\x8duje druge pla\xc4\x8dljive komponente (kot so na primer knji\xc5\xbenice NAG) s pogodbami. Ta programska oprema druga\xc4\x8de ne bi bila na razpolago tako \xc5\xa1iroki javnosti._NEWLINE_Od razli\xc4\x8dice Maple V R5 leta 1997 so skladnjo Maplea raz\xc5\xa1irili, vendar je niso zelo spremenili. V desetletnem razvoju so v veliki meri ohranili zdru\xc5\xbeljivost za nazaj. Vse razli\xc4\x8dice Maplea so vsebovale program za posodobitev izvorne kode programov, da so se lahko izvajali v trenutni razli\xc4\x8dici._NEWLINE_Hitrost in uporabnost javanskega vmesnika so izbolj\xc5\xa1ali z vsako poznej\xc5\xa1o ve\xc4\x8djo izdajo.'