b'\n_START_ARTICLE_\nArboretum Vol\xc4\x8dji Potok\n_START_SECTION_\nRastline v parku\n_START_PARAGRAPH_\nV Vol\xc4\x8djem je  Potoku uspeva pribli\xc5\xbeno 2.500 vrst in sort iglavcev in listavcev ter okoli 300 samoniklih zelnatih rastlin. \xc5\xa0tevilo razli\xc4\x8dnih trajnic in enoletnic se iz leta v leto spreminja. Drevesa in grmi pripadajo tako osnovnim botani\xc4\x8dnim vrstam iz Evrope, Severne Amerike in Azije kot kultivarjem, ki so bili vzgojeni v okrasne namene. Najbogatej\xc5\xa1e so zbirke vrst javorjev, lip, brez in bukev. Med javorji je posebno veliko kultivarjev pahlja\xc4\x8dastega javorja (Acer palmatum). Pozornost zaslu\xc5\xbeijo tudi luskasti iglavci, ki jih je najve\xc4\x8d okoli rozarija. Obiskovalci najbolj ob\xc4\x8dudujejo sle\xc4\x8de (rododendrone) in vrtnice. Strokovnjaki hvalijo \xc5\xa1e zbirko zimzelenih listavcev._NEWLINE_Bogata je tudi zbirka bukev, brez, hrastov, lip, javorov, japonskih \xc4\x8de\xc5\xa1enj, magnolij, borov, jelk, cipres, smrek, tis, tuj, in rododendronov. Skupno je v parku preko 4500 doma\xc4\x8dih in tujih rastlinskih vrst dreves, grmovnic in drugih rastlin.\n_START_SECTION_\nZgodovina parka\n_START_PARAGRAPH_\nV Slavi vojvodine Kranjske Janez Vajkard Valvasor navaja, da je ob koncu 16. stoletja imela Vol\xc4\x8dji Potok v posesti rodbina Bonhomo. Po Valvasorjevi dobi so bili lastniki Vol\xc4\x8djega Potoka dr. Janez Burger in njegova h\xc4\x8di Pavlina, nato pa rodbina Gozani. Leta 1882 je posestvo Vol\xc4\x8dji Potok od vdove Fredinanda Gozanija kupil ljubljanski veletrgovec Ferdinand Souvan. Ta je 1885 preuredil dvorec, nekatere pred dvorcem le\xc5\xbee\xc4\x8de njive in travnike pa zasadil z drevjem in napravil park, ki gaje obdal z zidom. Po njem je posestvo podedoval sin Leon, ki je okoli gra\xc5\xa1\xc4\x8dine zasnoval kar dvanajst hektarov parka z ribniki in nasadi eksoti\xc4\x8dnih dreves. Ob prelomu stoletja so tu delovali tudi nekateri slovenski impresionisti, na primer Matija Jama. Gra\xc5\xa1\xc4\x8dina in park sta ostala v lasti dru\xc5\xbeine Souvan vse do 2. svetovne vojne, ko je moral Leon Souvan pred Nemci pobegniti v Ljubljano. 13. aprila 1944 so Gra\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je na tem mestu stala vsaj 300 let, zasedli, izropali in po\xc5\xbegali slovenski partizani pod srbskim poveljstvom. Leon Souvan je kot zadnji zasebni lastnik posestva umrl kmalu po vojni, leta 1949. Takoj po njegovi smrti so komunisti\xc4\x8dne oblasti nacionalizirale celoten kompleks in ga leta 1952 dodelile v upravljanje Agronomski in gozdarski fakulteti v Ljubljani, ki ga je preoblikovala v javnosti odprti arboretum. Leta 1965 se je sodelovanje z Agronomsko fakulteto kon\xc4\x8dalo in med letoma 1965 in 1999 je arboretum deloval kot finan\xc4\x8dno samostojen subjekt. Od leta 1999 dalje je kot kulturna in naravna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina nacionalnega pomena v upravljanju slovenske dr\xc5\xbeave.'