b"\n_START_ARTICLE_\nHannes Olof G\xc3\xb6sta Alfv\xc3\xa9n\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAlfv\xc3\xa9n je \xc5\xa1tudiral na Univerzi v Uppsali. Leta 1940 je postal \xc4\x8dlan Kraljevega tehnolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta v Stockholmu. Leta 1943 je postavil domnevo, temelje\xc4\x8do na pridobitvah magnetohidrodinamike, ki jo je sam za\xc4\x8del. \xc5\xbde leta 1939 je uvedel pojem 'zamrznjenih' magnetnih polj v plazmi._NEWLINE_Leta 1943 je razvil planetno kozmogonijo, po kateri je Prasonce, ko se je gibalo skozi eno od galakti\xc4\x8dih meglic, povzro\xc4\x8dilo ionizacijo atomov v njenem plinu. Naelektreni atomi so se gibali po spiralah okoli silnic Son\xc4\x8devega magnetnega polja in sestavljali kolobarje plina, ki so se kasneje zgostili v planete. Tako je postavil temelje kozmi\xc4\x8dni elektrodinamiki. Leta 1970 je prejel Nobelovo nagrado za fiziko skupaj z Louisom Eug\xc3\xa8nom F\xc3\xa9lixom N\xc3\xa9elom._NEWLINE_Po njem se imenuje asteroid 1778 Alfv\xc3\xa9n."