b'\n_START_ARTICLE_\nSlamnikarstvo v dom\xc5\xbealski okolici\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki slamnikarstva\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki segajo v prvo polovico 18. stoletja, ko je dr\xc5\xbeava pospe\xc5\xa1evala trgovanje, obrtno in industrijsko proizvodnjo ter uvajanje novih obrtnih panog._NEWLINE_Kranjska je imela izmed slovenskih de\xc5\xbeel najve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih tekstilnih doma\xc4\x8dih dejavnosti, ki so pomagale pri pre\xc5\xbeivljanju prebivalstva. Sem pri\xc5\xa1tevamo sitarstvo, ki se je uveljavilo med \xc5\xa0kofjo Loko in Kranjem, \xc4\x8dipkarstvo s \xc5\xa1iroko razprto mre\xc5\xbeo, vendar le z ve\xc4\x8djim poudarkom na Idrijskem, platnarstvo, ki  se je v trgovskem svetu uveljavljalo pod oznako \xc2\xbb\xc5\xa1kofjelo\xc5\xa1ko platno\xc2\xab\xc2\xa0ter slednji\xc4\x8d slamnikarstvo na obmo\xc4\x8dju Dom\xc5\xbeal._NEWLINE_Pod slamnikarstvo razumemo razumemo pripravo slame, pletenje kit in \xc5\xa1ivanje slamnikov.\n_START_SECTION_\nPriprava slame\n_START_PARAGRAPH_\nZa pletenje kit so nekdaj uporabljali doma\xc4\x8do p\xc5\xa1eni\xc4\x8dno slamo. \xc5\xbdanjice so \xc5\xbee na njivi iz stoje\xc4\x8de p\xc5\xa1enice odbrale slamo za pletenje in jo po\xc5\xbeele v roke ali v pest vsak \xc5\xa1op posebej. Da je niso po\xc5\xa1kodovale, so jo narahlo povezale s poresli. Mo\xc5\xa1ki so jo v kozolcu zlo\xc5\xbeili posebej. \xc4\x8cas med \xc5\xbeetvijo in mla\xc4\x8dvijo, ko se je \xc5\xbeito su\xc5\xa1ilo, so \xc5\xbeenske izkoristile za vle\xc4\x8denje slame. To so opravile tako, da so snop stisnile med noge in iz njega s klasom vred izvlekle lepo, za pletenje primerno slamo. Tako izbrane p\xc5\xa1enice niso omlatili s cepci, da slame ne bi po\xc5\xa1kodovali, ampak so jo otolkli ali osmukali. _NEWLINE_Jeseni, ko se pribli\xc5\xbea \xc4\x8das za pletenje, so pu\xc5\xa1lje slame prinesli k pe\xc4\x8di, kjer so suho slamo la\xc5\xbeje otrebili ali okolen\xc4\x8dili. Otrebljeno slamo so \xc5\xa1e prebrali, tanko skupaj, debelo skupaj in bolj hrapavo skupaj. Iz tanke so pletli bolj fine kite, ki so bile tudi bolje pla\xc4\x8dane. Iz najbolj debele slame so pletli \xc2\xbbkosman\xc2\xab. Gladko slamo so navadno \xc5\xa1e belili ali \xc5\xbeveplali. Hrapavo in slab\xc5\xa1o slamo so barvali v rde\xc4\x8do igro, \xc4\x8drno masko ali kak\xc5\xa1no drugo postajo.\n_START_SECTION_\nPletenje kit\n_START_PARAGRAPH_\nIz tako pripravljene slame so od zgodnje jeseni od jutra do pozne no\xc4\x8di vse tja do spomladi pletli kite. Vsaka \xc5\xbeenska je imela na mizi pred seboj pu\xc5\xa1elj navadne ali barvane navla\xc5\xbeene slame, v naro\xc4\x8dju pa \xc2\xbbkomolec\xc2\xab, na katerega je kiti sproti navijala. Komolec je bila stara dol\xc5\xbeinska mera, dolga 48\xc2\xa0cm. Za eno kito je bilo treba splesti okrog 25 metrov kite ali 40 komolcev, za pisane kite 60 komolcev. Za eno kito je bilo treba slamo zasukati 25 000 krat. _NEWLINE_Najve\xc4\x8d kit so pletli iz sedmih slam, barvane iz osmih slam, pletli pa so \xc5\xa1e druge kite iz petih, devetih, \xc5\xa1estnajstih, sedemnajstih in celo iz enaindvajsetih slam. Pletli so tudi posebne kite, nazob\xc4\x8dane na eni ali na obeh straneh, ki so se imenovale sak ali cikcak kite. Nekdaj, ob koncu prej\xc5\xa1njega stoletja, so znali plesti do 80, nekateri celo do 120 razli\xc4\x8dnih vzorcev. _NEWLINE_Peter Melitzer je leta 1859 v na\xc5\xa1e kraje prinesel nove vzorce, ki so zelo zvi\xc5\xa1ali vrednost izdelka. Doma\xc4\x8dine je nau\xc4\x8dil plesti \xc4\x8drno-bele kite in jih odkupoval po \xc5\xa1e enkrat vi\xc5\xa1ji ceni kot navadne Dom\xc5\xbeale _NEWLINE_V Dom\xc5\xbealah, Dobu, Trzinu so po naro\xc4\x8dilu ministra za trgovino \xc5\xbee leta 1874 vpeljali te\xc4\x8daje za pletenje kit. Leta 1896 je Ministrstvo za uk organiziralo 4 \xe2\x80\x93 6 tedenske te\xc4\x8daje za pletenje kit v Dom\xc5\xbealah, Lukovici, Morav\xc4\x8dah, Dolskem, Trzinu, Meng\xc5\xa1u, Cerkljah, Tunjicah, Kamniku, \xc5\xa0marci, Radomljah, na Prevojah in na Rovah. Te\xc4\x8daji so bili namenjeni tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1i okolici teh krajev. Pou\xc4\x8deval je Matija Oberwalder, tirolski Nemec in dom\xc5\xbealski slamnikar.\n_START_SECTION_\nDoma\xc4\x8da slamnikarska obrt\n_START_PARAGRAPH_\nV hribovskih predelih so prete\xc5\xbeno pletli kite, v ravninskem delu slamnike \xc5\xa1ivali, v tovarnah pa so jih dokon\xc4\x8dno oblikovali in poslali na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de. Medtem ko so v prvi polovici 19. stoletja pletli kite in \xc5\xa1ivali slamnike le kaj\xc5\xbearji, so v drugi polovici stoletje zaradi vse ve\xc4\x8djega povpra\xc5\xa1evanja za\xc4\x8deli s tem tudi kmetje. Ker so bili kon\xc4\x8dni izdelki zelo odvisni od polizdelkov, je bilo nujno najprej lo\xc4\x8diti pletenje kit ter \xc5\xa1ivanje in oblikovanje slamnikov. Zahteve tovarnarjev po kakovostnih kitah so bile vedno ve\xc4\x8dje. Pletenje se je s povpra\xc5\xa1evanjem hitro raz\xc5\xa1irilo od \xc5\xa0entjakoba do Kranja, tja do vzno\xc5\xbeja Kamni\xc5\xa1kih planin, do \xc5\xa1tajerske meje in Jan\xc4\x8d. Po oceni ljubljanske trgovske in obrtne zbornice se je leta 1875 v kamni\xc5\xa1kem okraju s pletenjem kit in \xc5\xa1ivanjem slamnikov ukvarjalo 12 000 ljudi, to je nekaj manj kot polovica prebivalstva. Od 800 000 slamnikov so jih ve\xc4\x8d kot polovico izdelali v doma\xc4\x8dih slamnikarskih obrtnih delavnicah in le 367 000 v industriji. \xc5\xbde leta 1880 so proizvodnjo ocenili na milijon kosov. V tem \xc4\x8dasu je bilo v \xc5\xa1estih dom\xc5\xbealskih slamnikarskih tovarnah zaposlenih okrog 400 delavcev in delavk. _NEWLINE_V Dom\xc5\xbealah je bilo ve\xc4\x8d samostojnih obrtnih delavnic. Slamnikarsko obrt so v Dom\xc5\xbealah imeli: Jakob Flis, Alojz \xc5\xa0krabar in njegov sin Alojz, Jo\xc5\xbee Mazovec in sin Franc Mazovec, Valentin Pavli\xc4\x8d, Karel Ko\xc5\xa1ir, Marija Ko\xc5\xa1ir.\n_START_SECTION_\nSlamnikarska podjetja in tovarne\n_START_PARAGRAPH_\nSlamnikarska podjetja pa so imeli zasebniki: Janez Marku\xc5\xbei\xc4\x8d, Franc Cerar, Andrej Jan\xc4\x8digaj, Matija Ravnikar in o\xc4\x8de Anton Ma\xc4\x8dek ter sinova Andrej in Valentin. Le posameznikom se je kljub mo\xc4\x8dni konkurenci dobro organiziranih tirolskih slamnikarjev in njihovega mo\xc4\x8dnega kapitala posre\xc4\x8dilo razviti v industrijska slamnikarska podjetja._NEWLINE_Prvi Tirolec je \xc5\xbee okrog leta 1790 za\xc4\x8del kupovati in preprodajati ihanske  slamnike. Po letu 1806 je slamnike kupoval Tirolec Andrej Grimm, ter jih prodajal po Tirolskem in Koro\xc5\xa1kem. Potem sta na to obmo\xc4\x8dje za\xc4\x8dela prihajati Peter in Lovrenc Mellitzer. Ter od leta 1834 dalje \xc5\xa1e Klemen Blasnig. Potem so pri\xc5\xa1li \xc5\xa1e Jo\xc5\xbeef Oberwalder, Pavel Mellitzer, Janez Kleinlerch, Johan Stemberger in Gregor Melltzer ter Peter Ladstater s sinovi._NEWLINE_Tirolci so v razmeroma kratkem \xc4\x8dasu postavili  v Dom\xc5\xbealah sodobne slamnikarske tovarne in odlo\xc4\x8dilno posegli v javno \xc5\xbeivljenje v Dom\xc5\xbealah. V tovarnah so tujci posku\xc5\xa1ali \xc4\x8dim ve\xc4\x8d iztisniti iz na\xc5\xa1ih ljudi tako da se je nezadovoljstvo nad tujci stopnjevalo. Vse slab\xc5\xa1e gospodarske razmere, splo\xc5\xa1na gospodarska kriza in nezadovoljstvo zaposlenih je pripeljalo do stavk.\n_START_SECTION_\nZaton slamnikarstva\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 1. svetovne vojne je bilo konec \xc2\xbbzlate dobe dom\xc5\xbealskega slamnikarstva\xc2\xab. Prodaja slamnikov se je skr\xc4\x8dila, skr\xc4\x8diti se je morala tudi proizvodnja in nekatere tovarne so povsem vstavili. V zimski sezoni 1917-1918 so v Dom\xc5\xbealah obratovale samo \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri tovarne. Po razpadu Avstrije so se razmerja v slamnikarski dejavnosti \xc5\xa1e naprej slab\xc5\xa1ale, zlasti za velika tirolska podjetja. Oblast jugoslovanske dr\xc5\xbeave je tuja podjetja nacionalizirala.\n_START_SECTION_\nSlamnikarska zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nZbirko za ogled so odprli 8. marca 1992. Zbirka prikazuje razvoj dom\xc5\xbealskega slamnikarstva od srede 18. stoletja do propada po prvi svetovni vojni. Zbirka se nahaja v pritli\xc4\x8dju Jamarskega doma na Gorju\xc5\xa1i pri Dom\xc5\xbealah.'