b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0kocjan v Podjuni\n_START_SECTION_\nGeografska lega\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kocjan v Podjuni, le\xc5\xbei ju\xc5\xbeno od Drave oz. od njenega Velikov\xc5\xa1kega jeza in je oddaljen pribli\xc5\xbeno sedem kilometrov od okrajnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Velikovec. K ob\xc4\x8dini spadajo Klopinjsko jezero, Zabla\xc5\xa1ko jezero, Malo jezero ter hriba Gra\xc4\x8darca in \xc5\xa0entjurij nad Klopinjskim jezerom.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa Gra\xc4\x8darci, hribu na jugovzhodni obali Klopinjskega jezera se nahaja najdi\xc5\xa1\xc4\x8de kulture \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d (okoli 900-730 p.n.\xc5\xa1t.) ter iz Hal\xc5\xa1tatske dobe oz. Kulture (730-300 p.n.\xc5\xa1t.). Te najdbe peljejo do domneve, da se je tu nahajalo mesto Noreia, glavno mesto keltskega kraljestva Norik, ki je obstajalo med 300 p.n.\xc5\xa1t. in letom 15 n.\xc5\xa1t. Poznoanti\xc4\x8dne najdbe (med 300 in 590 n.\xc5\xa1t.) ter iz zgodnjega srednjega veka srednjega veka ka\xc5\xbeejo na pomen tega kraja._NEWLINE_Posebno pomembne za kulturno kontinuiteto v regiji so zgodnje srednjeve\xc5\xa1ke najdbe iz karantanske dobe. Pri tem izstopa grob oboro\xc5\xbeenega jezdeca iz vi\xc5\xa1jega dru\xc5\xbebenega sloja Karantancev iz \xc4\x8dasa \xc5\xa1e pred pokristjanjevanjem. Krajevno ime Grabalja vas je novej\xc5\xa1ega izvora in izvira iz imena Gabrijel iz Stare zveze. To ka\xc5\xbee na pokristjanjevanje tu \xc5\xbeive\xc4\x8dih, sedaj \xc5\xbee Slovencev (po jezikovni pripadnosti), saj so v tej dobi prav pokristjanjeni Karantanci (po dr\xc5\xbeavnosti) prevzemali ta tip imen. Isto\xc4\x8dasno pripisujemo Bri\xc5\xbeinske spomenike \xc5\xbee slovenski jezikovni zgodovini. Le-ti so bili ustvarjeni prav za namene pokristjanjevanja Karantancev v de\xc5\xbeeli in ki so hkrati najstarej\xc5\xa1i slovanski jezikovni spomeniki v latinici. \xc2\xa0 \xc5\xbdupnijska cerkev v \xc5\xa0kocjanu je posve\xc4\x8dena sorojencem Kancius, Kancijan in Kancianilla, ki so umrli v mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu leta 290 v Ogleju. \xc5\xbdupnija je gotovo obstajla \xc5\xbee v 12. stoletju, verjetno pa \xc5\xbee prej, saj jo je patriarh Udalricus predal leta 1106 samostanu v Dobrli vasi. \xc2\xa0\n_START_SECTION_\nKratka ob\xc4\x8dinska zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kocjan je postala samostojna ob\xc4\x8dina leta 1866, saj je pri\xc5\xa1lo takrat do odcepitve od 1850 ustanovljene ob\xc4\x8dine Sin\xc4\x8da vas. Takrat se je zdru\xc5\xbeilo katastrske ob\xc4\x8dine \xc5\xa0kocjan, Sreje in \xc5\xa0marke\xc5\xbe. \xc5\xbde leta 1876 ji je bila priklju\xc4\x8dena katastrska ob\xc4\x8dina Grabalja vas (prej pri Dobrli vasi). Tri katastrske ob\xc4\x8dine (Kamen, \xc5\xa0entvid in Gluhi les) so bile priklju\xc4\x8dene \xc5\xa1e pred opustitvijo nekdanje ob\xc4\x8dine Rikarja vas v letu 1944. Leta 1973 in 2002 je pri\xc5\xa1lo do manj\xc5\xa1ih popravkov ob\xc4\x8dinskih meja._NEWLINE_Proti koncu 19. stoletja lahko zasledujemo prve za\xc4\x8detke turizma na Klopinjskem jezeru, enemu izmed najbolj toplih jezer v dana\xc5\xa1nji Avstriji, ter na Zabla\xc5\xa1kem jezeru. Turizem je mo\xc4\x8dno prispeval h gospodarskemu razvoju, je pa tudi imel pomembno vlogo pri raznarodovanju regije. Od 1950ih let je \xc5\xa0kocjan ena izmed vodilnih turisti\xc4\x8dnih ob\xc4\x8din v Koro\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nSlovenska kulturna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nProti koncu 19. in za\xc4\x8detku 20. stoletja pride tudi do razcvetja organiziranega slovenskega kulturnega \xc5\xbeivljenja v ob\xc4\x8dini \xe2\x80\x93 \xc4\x8detudi deloma kot odgovor na pojavljajo\xc4\x8de se nacionalno vpra\xc5\xa1anje. Leta 1888 je bila ustanovljena v \xc5\xa0kocjanu podru\xc5\xbenica Dru\xc5\xbebe sv. Cirila in metoda (CMD) (1890 v Priblji vasi). Leta 1890 je bila ustanovljena je doma\xc4\x8da Hranilnica in posojilnica v Sin\xc4\x8di vasi, ki je imela imenitno vlogo pri gospodarskem - in kot \xc5\xa1ponzor \xe2\x80\x93 pri kulturnem razvoju regije, ljudi in jezika ter ima vse do danes poslovalnice v \xc5\xa0kocjanu, v \xc5\xa0entprimo\xc5\xbeu (samopostre\xc5\xbeno poslovalnico) kakor tudi v Sin\xc4\x8di vasi in v Velikovcu. Leta 1906 pa je bila ustanovljena Slovenska kr\xc5\xa1\xc4\x8danska-socialna \xc4\x8ditalnica \xc5\xa0kocjan.\n_START_SECTION_\nSlovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo\xc2\xa0\xc2\xbbDanica\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nV tej dobi pride tudi po vsej Koro\xc5\xa1ki do razcvetja zborovskega petja v kulturnih dru\xc5\xa1tvih in v cerkvenih zborih. Ti so bili pomembni dejavniki pri razvoje slovenske jezikovne kulture. Kdor je pel v zboru je obvladal lepo pismeno sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Vrhunec tega kolektivnega umetnostnega delovanja zato predstavlja ustanovitev kar dveh pevskih zborov od Andreja Mi\xc4\x8deja leta 1912. Mi\xc4\x8dej se je bil vrnil v tem letu s svojega \xc5\xa1olanja za nevidne / slepe in je postal organist v \xc5\xbeupnijski cerkvi v \xc5\xa0entvidu v Podjuni. Takrat je ustanovil mo\xc5\xa1ki pevski zbor in me\xc5\xa1ani pevski zbor,. To leto zato tudi velja kot ustanovno leta zbora in dru\xc5\xa1tva Danica. Formalno pride do ustanovitve dru\xc5\xa1tva Danica sicer \xc5\xa1ele v marcu 1914. Toda kulturno delovanje je bilo dokaj kmalu onemogo\xc4\x8deno zaradi vojnih in zlasti politi\xc4\x8dnih razmer v de\xc5\xbeeli. Vendar se je \xc5\xbee leta 1920 ponovno za\xc4\x8delo s prvo gledali\xc5\xa1ko predstavo. Podro\xc4\x8dja delovanja so bila gledali\xc5\xa1ka oz. Odrska dejavnost, izobra\xc5\xbeevanje odraslih mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk, gospodinjski te\xc4\x8daji za \xc5\xbeenske, zborovsko petje in zlasti razvojne bralne kulture z novoustanovljeno dru\xc5\xa1tveno knji\xc5\xbenico v \xe2\x80\x9efarov\xc5\xbeu\xe2\x80\x9c v \xc5\xa0entvidu v Podjuni._NEWLINE_Nad \xc5\xa0kocjan kot ostale slovenske kraje je zajel vihar civilizacijske tragedije, ki sta jo predstavljala nem\xc5\xa1ki nacionalizem ter druga svetovna vojna. Vsako delovanje in slovensko kulturno izra\xc5\xbeanje je bilo prepovedano in zatrto. Vsa slovenska dru\xc5\xa1tva so bila razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena in njihovo imetje ali ukradeno ali pa uni\xc4\x8deno. Med prvimi \xc5\xbertvami nacionalsocializma \xc5\xa1tejemo doma\xc4\x8dega \xc5\xbeupnika in de\xc5\xbeelnega poslanca Vinka Poljanca, ki je bil aretiran na dan vstopa nem\xc5\xa1ke vojske v Avstrijo 12. marca 1938 in je umrl kratko potem, ko je bil zopet izpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz zapora. \xc5\xa0tevilne slovenske dru\xc5\xbeine so postale \xc5\xbertve fa\xc5\xa1izma, mnogi so se aktivno priklju\xc4\x8dili NOB ali so podpirali partizane in tako bistveno pripomogle k ponovni ustanovitvi (druge) Republike Avstrije po koncu vojne. _NEWLINE_Toda \xc5\xbee takoj po vojni je Hanzej Ke\xc5\xbear zbral mlade pevce okoli sebe in obnovil zborovsko dejavnost. Njim so se priklju\xc4\x8dile doma\xc4\x8dinke in od leta 1958 neprekinjeno deluje me\xc5\xa1ani pevski zbor Danica in soustvarja kulturno podobo ob\xc4\x8dine. Od 1960ih let naprej so se \xc4\x8dlani dru\xc5\xa1tva posebej potrudili za tuje goste in tako prispevali k atraktivnosti ob\xc4\x8dine. Znamenite so bile mno\xc5\xbei\xc4\x8dne gledali\xc5\xa1ke predstave dru\xc5\xa1tva in Slovenske prosvetne zveze v naravni areni v Spodnjih Vinarah: Samorastniki (1978), Manevri (1980), Velika puntarija (1986), Po\xc5\xbeganica (1990). Od leta 1971 naprej pa Danica prireja vsakoletni Ples Danice.\n_START_SECTION_\nSlovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo Vinko Poljanec \xc5\xa0kocjan\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1906 je bilo ustanovljeno v \xc5\xa0kocjanu "Slovensko kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-socialno bralno dru\xc5\xa1tvo". V njemu je doloval od leta 1908 do svoje nasilne smrti [Vinko Poljanec]] in delo mo\xc4\x8dno zaznamoval. Tudi to dru\xc5\xa1tvo si je prizadevalo ohranjati in razvijati slovensko besedo v javnosti. PZborovsko petje, gledali\xc5\xa1ka dejvnost, tambura\xc5\xa1tvo ter te\xc4\x8daji in predavanja so bile glavne aktivnosti. Dru\xc5\xa1tvo je tudi imelo svoje bogato knji\xc5\xbenico. Med zaslu\xc5\xbene ustanovitelje \xc5\xa1tejemo Miho Ka\xc4\x8dnika. Toda tudi to dru\xc5\xa1tvo je prizadel vihar ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1kega ravnanja nem\xc5\xa1kega Raicha. Na dan vkorakanja je bil aretiran Vinko Poljanec. Leta 1942 so bili tudi \xc4\x8dlani oropani in deportirani.  Tudi knji\xc5\xbenica je bila uni\xc4\x8dena. Upor proti nasilju je prispeval svoje k zmagi nad fa\xc5\xa1izmom in konec koncev tudi k ponovni uspostavitvi Avstriji v mejah pred letom 1938 Toda politi\xc4\x8dna in dru\xc5\xa1tvena situacija na Koro\xc5\xa1kem in v ob\xc4\x8dini po vojnini priznala ne velikih zaslug, ne velikih \xc5\xbertev Slovencev in tako je Valentin Hartmann \xc5\xa1ele leta 1959 o\xc5\xbeivel zborovsko petje. Med zaslu\xc5\xbenimi mo\xc5\xbeje najdemo tudi Janeza Ke\xc5\xbearja in Simona Wrulicha. Od leta 1983 naprej je vodil Franc Starc mo\xc5\xa1ki pevski zbor. Miha Kap je dolga leta nadvse zaslu\xc5\xbeno vodil dru\xc5\xa1tvo. Pred 20. leti je bilo dru\xc5\xa1tvo o\xc5\xbeivljalo \xc5\xbelahtno tradicijo kulturnega delovanja na visoki ravni in si posebej prizadevalo vklju\xc4\x8devati mladino.\n_START_SECTION_\nSlovensko nare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nLokalna govorica na Vr\xc5\xa1anih v Podjuni spada pod ro\xc5\xbeansko nare\xc4\x8dje , ki je nare\xc4\x8dje slovenskega jezika in ki spada v koro\xc5\xa1ko nare\xc4\x8dno skupino.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnijska ureditev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnije ob\xc4\x8dine Dobrla vas pripadajo dekanatu v Dobrli vasi. Danes so vse dvojezi\xc4\x8dne.\xc2\xa0K fari \xc5\xa0kocjan spadajo podru\xc5\xbenice \xc5\xa0entjurij, Klopinj, Sreje in \xc5\xa0entlovrenc. K fari \xc5\xa0entvid v Podjuni spada jo podru\xc5\xbenice Rikarja vas, Stara farna cerkev, Grabalja vas, Mokrije in \xc5\xa0entprimo\xc5\xbe. K fari Kamen v Podjuni pa spada \xc5\xa1e cerkev na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nDvojezi\xc4\x8dni krajevni napisi\n_START_PARAGRAPH_\nManjkajo\xc4\x8di dvojezi\xc4\x8dni krajevni napis v \xc5\xa0kocjanu je spro\xc5\xbeil leta 2001 razsodbo avstrijskega Ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je razveljavilo 25-% klavzulo.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina \xc5\xa0kocjan v Podjuni je imela leta 2001 4.297 prebivalcev, 89,4\xc2\xa0% avstrijskih dr\xc5\xbeavljanov, 1,9\xc2\xa0% dr\xc5\xbeavljanov BiH ter 1,1,\xc2\xa0% dr\xc5\xbeavljanov Nem\xc4\x8dije. Pri \xc5\xa1tetju se je tudi priznalo 12,8\xc2\xa0% prebivalstva k slovenski narodni skupnosti oz. Uporablja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino v vsakdanji rabi oz. se ima za koro\xc5\xa1ke Slovence. Na osnovi razsodbe Ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da iz leta 2006, ki ugotavlja, da je upadlo \xc5\xa1tevilo deklariranih Slovencev v glavnem kraju ob\xc4\x8dine izpod 10\xc2\xa0%, le-ta ne velja ve\xc4\x8d za uradno dvojezi\xc4\x8dnega, pa \xc4\x8detudi je v njem sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina \xc5\xbeiva.  Saj je vsekakor povsem prisotno slovensko kulturno \xc5\xbeivljenje in tudi fara / \xc5\xbeupnija je dvojezi\xc4\x8dna._NEWLINE_K rimsko-katoli\xc5\xa1ki veroizpovedi se priznava 88\xc2\xa0% prebivalcev, 3,3\xc2\xa0% je evangeli\xc4\x8danov, 2,3 muslimanov in 4,4,\xc2\xa0% je brez veroizpovedi.\n_START_SECTION_\nKulturna pot Gra\xc4\x8darca\n_START_PARAGRAPH_\nGra\xc4\x8darca (676 m), ali utrjen grad, nudi na zahodu pogled na tri jezera v okolici in je danes skupaj s \xc5\xa0entjurjem (624 m, cerkev in hrib) na vzhodu srednji gorski masiv z gostim gozdom na ju\xc5\xbeni strani Klopinjskega jezera. Gra\xc4\x8darca je dolga skoraj 2 km in je v osnovi iz sorazmerno mehkega terciarnega konglomerata enako kot Kicel (682 m) in \xc5\xa0entvi\xc5\xa1ka gora (717 m)._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ke raziskave na Gra\xc4\x8darci so se za\xc4\x8dele v medvojnem \xc4\x8dasu (1927 in 31/32) in so se nadaljevale v 50ih in 60ih letih 20. stoletja. \xc5\xa0ele v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu pa so bile raziskovane najdbe, ki so primarnega pomena za slovensko kulturno zgodovino. Od leta 1992 deluje dru\xc5\xa1tvo\xc2\xa0\xc2\xbb5000 let Gra\xc4\x8darca, ustanovljeno 1989\xc2\xab\xc2\xa0(Wissenschaftlicher Verein 5000 Jahre Gra\xc4\x8darca gegr\xc3\xbcndet 1989) in ob\xc4\x8dina \xc5\xa0kocjan skupaj z De\xc5\xbeelnim muzejem izkopavanja.\n_START_SECTION_\nObservatorij\n_START_PARAGRAPH_\nKonec 1950ih let je bil ustanovljen zasebni observatorij Helmrich-Lambrecht-Sternwarte blizu sredi\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa0kocjana oz. v neposredni bli\xc5\xbeini osnovne \xc5\xa1ole. V njem sta bila dva teleskopa. Leta 2009 bil observatorij obnovljen in ponovno je na voljo za oglede v poletnem \xc4\x8dasu od leta 2009 dalje.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nGrb ima pet srebrnih valovitih trakov na modrem dnu v spodnji polovici, ki predstavljajo Klopinjsko jezero. Zgoraj so trije hleb\xc4\x8di/\xc5\xa1truceji Hildegarde v naravni barvi na zelenem dnu, ki spominjajo na doma\xc4\x8do \xc5\xa1ego.'