b'\n_START_ARTICLE_\nKolizej\n_START_PARAGRAPH_\nKolizej (nem\xc5\xa1ko Coliseum) je tip monumentalne, ve\xc4\x8dnamenske in ve\xc4\x8dnadstropne zgradbe, ki se je razvil na podro\xc4\x8dju Avstrije v drugi \xc4\x8detrtini 19. stoletja. Zgradbe so dobile ime po Vespazijanovemu rimskemu Koloseju.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTakratna avstrijska zakonodaja je dolo\xc4\x8dala, da so naselja oz. posamezniki dol\xc5\xbeni poskrbeti za nastanitev voja\xc5\xa1kih enot na transportu. Zaradi pomanjkanja namenskih zgradb so bili vojaki tako name\xc5\xa1\xc4\x8deni v cerkvah, gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih, zasebnih zgradbah oz. v improviziranih zgradbah (barake, \xc5\xa1otori). Posledi\xc4\x8dno so v treh mestih zgradili \xc5\xa1tiri kolizeje in sicer dva na Dunaju, enega v Gradcu in enega v Ljubljani. Medtem ko je bil primarni namen zgradbe kratkotrajna namestitev ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila vojakov (od tiso\xc4\x8d do ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d) z njihovo popolno oskrbo (skladi\xc5\xa1\xc4\x8da, hlevi za konje in \xc5\xbeivino, obrtni\xc5\xa1ke delavnice), pa so isto\xc4\x8dasno tudi predstavljale prve stanovanjsko-poslovne objekte. Tako so v zgradbe nastanili tudi razli\xc4\x8dne trgovce, gostilne/kavarne/vinoto\xc4\x8de, jih opremili s plesnimi dvoranami in letnimi vrtovi,... Zaradi gradnje namenskih voja\xc5\xa1nic v drugi polovici 19. stoletja pa so zgradbe preuredili v civilne stanovanjsko-poslovne objekte. _NEWLINE_Leta 2011, ko je bil poru\xc5\xa1en ljubljanski Kolizej, je bil to zadnji obstoje\xc4\x8di kolizej od \xc5\xa1tirih zgrajenih. To je bil tudi edini \xc5\xa1e ohranjeni primer romanti\xc4\x8dne umetnosti na prehodu iz bidermajerja v historizem. Kolizeji pa so predstavljali tudi predhodnike poznej\xc5\xa1ih delavskih, narodnih in zadru\xc5\xbenih domov.'