b'\n_START_ARTICLE_\nPojav Goos-H\xc3\xa4nchenove\n_START_PARAGRAPH_\nPojav Goos-H\xc3\xa4nchenove (tudi premik Goos-H\xc3\xa4nchenove) je opti\xc4\x8dni pojav v katerem linearno polarizirana svetloba do\xc5\xbeivi premik vzdol\xc5\xbe odbojne povr\xc5\xa1ine na kateri se popolno odbije. Premik je pravokoten na smer gibanja, pojavlja pa se samo pri prehodu svetlobe iz opti\xc4\x8dno gostej\xc5\xa1e snovi v opti\xc4\x8dno redkej\xc5\xa1o snov (iz snovi z ve\xc4\x8djim lomnim koli\xc4\x8dnikom v snov z manj\xc5\xa1im lomnim koli\xc4\x8dnikom)._NEWLINE_Pojav je predvidel \xc5\xbee angle\xc5\xa1ki fizik, matematik, astronom, filozof, ezoterik in alkimist Isaac Newton (1643\xe2\x80\x931727). Prva pa sta ga leta 1943 eksperimentalno potrdila nem\xc5\xa1ki fizik in astronom Fritz Goos (1883\xe2\x80\x931968) in nem\xc5\xa1ka fizi\xc4\x8darka Hilda H\xc3\xa4nchen (1919\xe2\x80\x932013)._NEWLINE_Velikost premika je od 10 do 1000 nm ._NEWLINE_Podoben je pojav Imbert-Fjodarava, ki pa se opa\xc5\xbea s kro\xc5\xbeno ali elipti\xc4\x8dno polarizirano svetlobo.'