b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Janeza Krstnika, Mirna\n_START_SECTION_\nObok t. i. kranjskega prezbiterija\n_START_PARAGRAPH_\nPoslikava, ki je prvotno obsegala prezbiterij ter se je v\xc4\x8dasih razprostirala po celotnem prostoru, je danes ohranjena samo \xc5\xa1e na oboku, deloma kot slikarsko okrasje okenskih ostenj s prostostoje\xc4\x8dimi svetnicami pod naslikanimi baldahini ter na podlo\xc4\x8dnem polju severovzhodne sklepne stranice, kjer je prikazan prizor iz \xc5\xbeivljenja zavetnika cerkve - Sv. Janeza Krstnika peljejo na mori\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Obo\xc4\x8dna poslikava v sredini je eden najlep\xc5\xa1ih primerkov ikonografske dispozicije z imenom kranjski prezbiterij; ta vrsta se je razvijala v osrednji Sloveniji skozi 15. stoletje._NEWLINE_Osnovno jedro tvori motiv Kristusa v slavi s simboli Evangelistov in prostostoje\xc4\x8dimi cerkvenimi o\xc4\x8deti ter pokriva vzhodno polovico cerkvenega oboka., na zahodni polovici pa je raz\xc5\xa1irjeno z Materjo Bo\xc5\xbejo z detetom v naro\xc4\x8dju, ki stoji na polmesecu ter jo spremljajo \xc5\xa1tiri device (Marjeta, Barbara, Doroteja in Katarina). Tu so tudi angeli z orodji trpljenja - arma Christi, osnovno zamisel t. i. kranjskega prezbiterija, tj. Nebe\xc5\xa1ki Jeruzalem pa doppolnjujejo muzicirajo\xc4\x8di angeli z glasbili, razporejeni po obo\xc4\x8dnih polah nad stenami v smislu angelskega kora oz nebe\xc5\xa1ke liturgije._NEWLINE_Likovna celota oboka ka\xc5\xbee vse zna\xc4\x8dilnosti poznega sloga Mojstra Bolfganga; to so elegantne svetni\xc5\xa1ke postave s precioznimi dr\xc5\xbeami ter prefinjeno nagubanimi obla\xc4\x8dili; liki so lepotno idealizirani, njihova draperija obleke pa je sodobno oblikovana pod vplivom grafi\xc4\x8dnih listov Mojstra E. S., tako je npr. Sveti Hieronim prenovljena kopija Svetega Filipa, ki ga najdemo na veliki apostolski seriji Mojstra E. S. _NEWLINE_Gledano v celoti, pomeni ta poslikava mirenskega oboka zenit te lepotno ugla\xc5\xa1ene napredne smeri osrednjeslovenskega gotskega slikarstva, katere utemeljitelj je ravno Mojster Bolfgang. Nedvomno je poslikava nastala v neposredni povezavi z gradnjo prezbiterija samega okoli 1463, in je zaenkrat zadnje znano delo Mojstra Bolfganga, preden se je osamosvojil njegov sodelavec in neposredni naslednik, ki so ga poimenovali Ma\xc5\xa1ki Mojster po poslikavi cerkve v Ma\xc4\x8dah pri Preddvoru, ki se datira v leto 1467.'