b'\n_START_ARTICLE_\nGibanje fokolarjev\n_START_PARAGRAPH_\nGibanje fokolarjev, tudi fokolarov, ognji\xc5\xa1\xc4\x8darjev (ne gre zamenjevati s Prijatelji radia Ognji\xc5\xa1\xc4\x8de) znano tudi kot Marijino delo, je medversko lai\xc4\x8dno eti\xc4\x8dno gibanje, utemeljeno na univerzalnem bratstvu, ki ga je leta 1943 v Trentu ustanovila Chiara Lubich. _NEWLINE_Gibanje je v temeljih povezano s katoli\xc5\xa1ko cerkvijo, hkrati pa ima mo\xc4\x8dne povezave tudi z drugimi religijami in celo skupinami ateistov.\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1943 je Chiara Lubich, ki je tedaj \xc5\xa1tela 23 let, delala kot u\xc4\x8diteljica v osnovni \xc5\xa1oli v Trentu. Bila je vpisana tudi na filozofsko fakulteto univerze v Benetkah. V \xc4\x8dasu nasilja in uni\xc4\x8denja med drugo svetovno vojno je v manj\xc5\xa1em krogu vernih prijateljic spoznala, da je Bog edini ideal, za katerega je vredno \xc5\xbeiveti. Bog, ki je vseobsegajo\xc4\x8da  ljubezen, je spremenil njen pogled na \xc5\xbeivljenje in tudi \xc5\xbeivljenja drugih, ki so prihajali v stik z njo. _NEWLINE_Smisel \xc5\xbeivljenja od tedaj fokolarji vidijo v izpolnjevanju Jezusove molitve za edinost: \xc2\xbbDa bi bili vsi eno\xc2\xab\xc2\xa0(Jn 17,21). S\xc4\x8dasoma so spoznali, da se bo\xc5\xbeji na\xc4\x8drt lahko uresni\xc4\x8di na mnoge na\xc4\x8dine, tudi z delovanjem pod vodilom \xc2\xbbzediniti in povezati vse ljudi\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nFormacija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1947 je gibanje fokolarjev potrdil tedanji \xc5\xa1kof v Trentu, Carlo De Ferrari. Pasquale Foresi je bil prvi fokolar, ki je bil posve\xc4\x8den v duhovnika. _NEWLINE_Gibanje je danes prisotno in dejavno na mnogih podro\xc4\x8djih javnega in cerkvenega \xc5\xbeivljenja. S svojstvenim prispevkom se zavzema za dialog znotraj Katoli\xc5\xa1ke cerkve, kot tudi za vse bolj ploden dialog med vsemi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi cerkvami in drugimi verstvi, pa tudi z ljudmi druga\xc4\x8dnega prepri\xc4\x8danja. Prizadeva pa si tudi za dialog z dana\xc5\xa1njo sodobno kulturo.\n_START_SECTION_\nFokolarji po svetu\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1956 se je gibanje iz Italije \xc5\xa1irilo po Evropi, tudi po republikah nekdanje Jugoslavije, na Mad\xc5\xbearsko, v Bolgarijo, Romunijo, Moldavijo in celo Albanijo. Leta 1958 se je raz\xc5\xa1irilo v Ju\xc5\xbeno Ameriko in leta 1961 v Severno Ameriko, leta 1963 v Afriko, 1966 v Azijo in 1967 v Avstralijo, tako da je danes raz\xc5\xa1irjeno v 182 dr\xc5\xbeavah ter ima ve\xc4\x8d kot dva milijona pripadnikov in somi\xc5\xa1ljenikov, od katerih je ve\xc4\x8dina rimokatoli\xc4\x8danov.\n_START_SECTION_\nFokolarji v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nDuhovnost s karizmo edinosti med ljudmi si je iz Italije ravno preko Slovenije utirala pot v druge de\xc5\xbeele in narode jugovzhodne Evrope. Sve\xc5\xbe veter v Rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi, je po drugem vatikanskem koncilu sredi \xc5\xa1estdesetih let minulega stoletja, zaradi delovanja med takratno mladino, duhovniki, redovniki in ljudmi vseh poklicev, vzbudil pozornost celo dr\xc5\xbeavnih organov varnosti, vendar pa niso mogli prepre\xc4\x8diti \xc5\xa1iritve gibanja. _NEWLINE_Pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito tedanjega ljubljanskega nad\xc5\xa1kofa Jo\xc5\xbeefa Poga\xc4\x8dnika se je gibanje previdno, vendar neustavljivo \xc5\xa1irilo po mnogih slovenskih krajih, \xc5\xa1e posebno po odprtju mo\xc5\xa1ke skupnosti - fokolara leta 1966 in \xc5\xbeenske  leta 1974 v Ljubljani._NEWLINE_Zaradi ugodnej\xc5\xa1ih politi\xc4\x8dnih razmer so se slovenski fokolarji dolga leta zbirali na Mariapolijih in drugih ve\xc4\x8djih sre\xc4\x8danjih sprva v Italiji, nato pa na Hrva\xc5\xa1kem. Leta 1983 je bil organiziran prvi slovenski Mariapoli v sti\xc5\xa1ki opatiji, naslednje leto pa so bile v Bohinju prve Mariapoli po\xc4\x8ditnice, za katere je bila med drugim zna\xc4\x8dilna mo\xc4\x8dna mednarodna udele\xc5\xbeba._NEWLINE_\xc5\xa0e danes te\xc5\xbeko razumemo, da je Festival Ljubljana leta 1970 v Ljubljano uradno povabil mednarodno glasbeno skupino gibanja fokolarjev Gen Rosso, ki je imela v nabito polni dvorani Hale Tivoli odmeven koncert. Celo dr\xc5\xbeavna RTV Ljubljana je z Gen Rossom posnela in predvajala oddajo. Festival Ljubljana je tudi naslednje leto gostil Gen Rosso, koncerte so imeli v nabito polnih dvoranah Hale Tivoli v Ljubljani, Narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Mariboru in na odprtem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du Kulturnega doma v Desklah na Gori\xc5\xa1kem._NEWLINE_V razli\xc4\x8dnih slovenskih samostanih in \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8dih so se odvijala redna in ob\xc4\x8dasna sre\xc4\x8danja gibanja, vse do pomladi 1990, ko je bilo organizirano prvo javno sre\xc4\x8danje gibanja z okoli osemsto udele\xc5\xbeenci v Kinu \xc5\xa0i\xc5\xa1ka v Ljubljani. V naslednjih letih so bila vse ve\xc4\x8dja in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a sre\xc4\x8danja organizirana na Kodeljevem v Ljubljani, v Postojni, Logatcu, na Vrhniki in dvoranah javnih zavodov v Celju, Ver\xc5\xbeeju, na Mirenskem gradu in drugod._NEWLINE_Po osamosvojitvi Slovenije je prisotnost gibanja fokolarjev vidna v delovanju slovenske cerkve, pa tudi na mnogih drugih podro\xc4\x8djih civilne dru\xc5\xbebe. Tedanji ljubljanski nad\xc5\xa1kof in metropolit, sedanji kardinal Franc Rode je Chiari Lubich ob njenem obisku v Sloveniji leta 1999 podelili odli\xc4\x8dje sv. Cirila in Metoda, najvi\xc5\xa1je priznanje Cerkve na Slovenskem. Na sre\xc4\x8danju s poslanci in poslankami v Dr\xc5\xbeavnem zboru pa se ji je z nagovorom za dragocen prispevek na dru\xc5\xbebenem podro\xc4\x8dju zahvalil tudi takratni predsednik parlamenta dr. Janez Podobnik._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i dogodek v zgodovini gibanja na Slovenskem pa je brez dvoma bilo sre\xc4\x8danje z ustanoviteljico Chiaro Lubich, 14. aprila 1999 v polni cerkvi sv. Jo\xc5\xbeefa v Ljubljani._NEWLINE_Leta 1994 se je center fokolarjev za jugozahodno Evropo iz Ljubljane preselil v Kri\xc5\xbeevce na Hrva\xc5\xa1kem. _NEWLINE_Za \xc4\x8dlane gibanja, njihove prijatelje in somi\xc5\xa1ljenike od leta 2002 v Planini pri Rakeku deluje Center Mariapoli, ob\xc4\x8dasni dom za duhovno poglabljanje, dru\xc5\xbeenje in povezovanje s predstavniki in posamezniki tudi drugih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih gibanj.'