b'\n_START_ARTICLE_\nSa\xc5\xa1ka-Anhalt\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Sa\xc5\xa1ke-Anhalt je bilo eno od kulturnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d v nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dem svetu v zgodnjem srednjem veku. Dana\xc5\xa1nja de\xc5\xbeelna prestolnica Magdeburg je bila v tistem \xc4\x8dasu eno od politi\xc4\x8dnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d v Svetem rimskem cesarstvu nem\xc5\xa1kega naroda. O nekdanjem pomenu celotne regije danes pri\xc4\x8dajo tipi\xc4\x8dni, dobro ohranjeni arhitekturni spomeniki iz romanike in gotike (glej tudi: Romanska cesta), kot je stolnica v Magdeburgu in cerkev v Halberstadtu, staro mesto Quedlinburg in \xc5\xa1tevilni gradovi in cerkve. De\xc5\xbeela Sa\xc5\xa1ka-Anhalt ima najve\xc4\x8djo gostoto Unescove svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v Nem\xc4\x8diji. Med njimi so Bauhaus Dessau v Dessau-Ro\xc3\x9flau, Luthrovi spominski mesti Wittenberg in Eisleben (Luther Memorials in Eisleben and Wittenberg), staro mestno jedro Quedlinburg in vrtno kraljestvo Dessau-W\xc3\xb6rlitz z W\xc3\xb6rlitzerskim parkom. Za vasi in mesta je zna\xc4\x8dilno, da so gosto in ozko zgrajene, pogosto s polleseno arhitekturo, z ogleda vrednimi starimi va\xc5\xa1kimi cerkvami, tudi stavbe iz \xc4\x8dasa pruske province Sa\xc5\xa1ke, ki je bila takrat najbogatej\xc5\xa1a pokrajina v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_(opomba: do druge svetovne vojne glej \xc4\x8dlanek Zgodovina Nem\xc4\x8dije)_NEWLINE_Aprila 1945 je ameri\xc5\xa1ka vojska prevzela nadzor nad ve\xc4\x8dino zahodnega in severnega obmo\xc4\x8dja prihodnje Sa\xc5\xa1ke-Anhalt. U.S. Group Control Council (predhodnik OMGUS - Office of Military Government, United States), je imenovala prve nenacisti\xc4\x8dne uradnike na vodilne polo\xc5\xbeaje na tem obmo\xc4\x8dju. Tako je bil Erhard H\xc3\xbcbener, ki so ga nacisti odpustili, ponovno imenovan za Landeshauptmann (guvernerja de\xc5\xbeele). V za\xc4\x8detku julija se je ameri\xc5\xa1ka vojska umaknila iz nekdanje pruske province Sa\xc5\xa1ke, da bi jo prevzela  Rde\xc4\x8da armada kot del sovjetske okupacijske cone, kot je bilo dogovorjeno v Londonskem protokolu leta 1944._NEWLINE_9. julija je sovjetska SVAG (Sovyetskaya Voyennaya Administratsya v Germanii) odredila zdru\xc5\xbeitev svobodne de\xc5\xbeele Anhalt, Halle-Merseburg, okro\xc5\xbeje Magdeburg (v takratnih mejah), Allstedt (pred Turingijo) in nekaj vzhodnih braunschwei\xc5\xa1kih  eksklav (Calv\xc3\xb6rde in vzhodni del okro\xc5\xbeja Blankenburg) s pokrajino Sa\xc5\xa1ko. Prej\xc5\xa1nja sa\xc5\xa1ka provinca Erfurt je postala del Turingije._NEWLINE_Anhalt je dobil ime po gradu Anhalt v bli\xc5\xbeini Harzgerodeja; izvor imena gradu ostaja neznan._NEWLINE_SVAG je imenoval H\xc3\xbcbenerja za predsednika de\xc5\xbeelne uprave Sa\xc5\xa1ke, ki je bila na novo ustanovljena funkcija. Uprava je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena v Halle, ki je postal prestolnica, tudi kasnej\xc5\xa1e Sa\xc5\xa1ke-Anhalt do leta 1952. 3. septembra 1945 je nova uprava, ki jo je uvedla sovjetska odredba, mno\xc5\xbei\xc4\x8dno razla\xc5\xa1\xc4\x8dala, kar je ve\xc4\x8dinoma udarilo imetnike velikih nepremi\xc4\x8dnin, pogosto plemenitega porekla._NEWLINE_Ob prvih (in edini) volitvah v sovjetski coni, ki je strankam omogo\xc4\x8dila resni\xc4\x8dno tekmovanje za sede\xc5\xbee v de\xc5\xbeelnih in dr\xc5\xbeavnih parlamentih, se je pokrajina Sa\xc5\xa1ka 20. oktobra 1946 preimenovala v de\xc5\xbeelo Sa\xc5\xa1ka-Anhalt (nem\xc5\xa1ko Provinz Sachsen-Anhalt), ob upo\xc5\xa1tevanju predhodne zdru\xc5\xbeitve. 3. decembra 1946 so \xc4\x8dlani novega de\xc5\xbeelnega parlamenta z glasovanjem CDU in Liberalno demokratske stranke Nem\xc4\x8dije (LDPD) izvolili H\xc3\xbcbenerja za prvega ministra in predsednika Sa\xc5\xa1ke-Anhalt. Tako je postal edini guverner v sovjetski coni, ki ni bil \xc4\x8dlan komunisti\xc4\x8dne socialisti\xc4\x8dne enotnosti Nem\xc4\x8dije (SED). Bil je neprimeren guverner za sovjetske vladarje._NEWLINE_Po uradni zavezni\xc5\xa1ki odlo\xc4\x8ditvi, da razpusti Svobodno dr\xc5\xbeavo Prusijo, ki je ostala v negotovosti od pruskega dr\xc5\xbeavnega udara leta 1932, so njene nekdanje pokrajine, kolikor so \xc5\xa1e obstajale, dosegle dr\xc5\xbeavnost, zato se je pokrajina zdru\xc5\xbeila v de\xc5\xbeeli Sa\xc5\xa1ki-Anhalt 6. oktobra 1947. Leta 1949 je postala del Nem\xc5\xa1ke demokrati\xc4\x8dne republike. Od leta 1952 do leta 1990 so bile de\xc5\xbeele Vzhodne Nem\xc4\x8dije razpu\xc5\xa1\xc4\x8dene in ozemlje Sa\xc5\xa1ke-Anhalt je bilo razdeljeno na vzhodno nem\xc5\xa1ka okro\xc5\xbeja Halle in Magdeburg, razen  obmo\xc4\x8dje okoli Torgaua v Leipzig. Leta 1990 so se v \xc4\x8dasu ponovne zdru\xc5\xbeitve Nem\xc4\x8dije okro\xc5\xbeja ponovno vklju\xc4\x8dila kot de\xc5\xbeela. Ozemlje okoli Torgaua se ni vrnilo v de\xc5\xbeelo in se je pridru\xc5\xbeilo Sa\xc5\xa1ki. Sedaj je Torgau sredi\xc5\xa1\xc4\x8de okro\xc5\xbeja Nordsachsen (od leta 2008)._NEWLINE_Leta 2015 so analizirali skeletne ostanke starodavnih Karsdorfskih prebivalcev iz zgodnje neolitika (7200 pr. n. \xc5\xa1t.); izkazalo se je, da spadajo v o\xc4\x8detovski rod T1a-M70 in materinski rod H1.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSa\xc5\xa1ka-Anhalt je ena od 16 nem\xc5\xa1kih zveznih de\xc5\xbeel. Le\xc5\xbei v vzhodnem delu Nem\xc4\x8dije. Po velikosti osma de\xc5\xbeela v Nem\xc4\x8diji, po \xc5\xa1tevilu prebivalcev pa deseta._NEWLINE_Meji na \xc5\xa1tiri druge zvezne de\xc5\xbeele: Spodnja Sa\xc5\xa1ka na severozahodu, Brandenburg na severovzhodu, Sa\xc5\xa1ka na jugovzhodu in Turingija na jugozahodu._NEWLINE_Na severu v pokrajini prevladuje prostranost severno-nem\xc5\xa1ke planote. Stara hanzeatska mesta Salzwedel, Gardelegen, Stendal in Tangerm\xc3\xbcnde so v redko poseljenem Altmarku. Colbitz-Letzlingen Heath in Dr\xc3\xb6mling pri Wolfsburgu ozna\xc4\x8dujejo prehod med regijo Altmark in regijo Elbe-B\xc3\xb6rde-Heath s plodnim, redko gozdnatim Magdeburg B\xc3\xb6rde (pokrajinska enota zelo rodovitnega \xc4\x8dernozjoma). Med znamenitostmi Magdeburg B\xc3\xb6rde so Haldensleben, Oschersleben (Bode), Wanzleben, Sch\xc3\xb6nebeck (Elbe), Aschersleben in glavno mesto Magdeburg. _NEWLINE_Hribovje Harz je na jugozahodu in obsega narodni park Harz, pregorje in Mansfelder Land. Najvi\xc5\xa1ja hrib Harza (in severne Nem\xc4\x8dije) je Brocken z nadmorsko vi\xc5\xa1ino 1141 metrov. Na tem obmo\xc4\x8dju najdemo mesta Halberstadt, Wernigerode, Thale, Eisleben in Quedlinburg._NEWLINE_Vinorodna obmo\xc4\x8dja Saale-Unstrut in mesta Zeitz, Naumburg, Wei\xc3\x9fenfels in Freyburg so  ob rekah Saale in Unstrut na jugu dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Metropolitansko obmo\xc4\x8dje Halle je aglomeracija z Leipzigom na Sa\xc5\xa1kem. To obmo\xc4\x8dje je znano po svoji visoko razviti kemi\xc4\x8dni industriji (Chemiedreieck - kemi\xc4\x8dni trikotnik), z velikimi proizvodnimi obrati v Leuni, Schkopau (Buna-Werke) in Bitterfeld. Na vzhodu sta Dessau-Ro\xc3\x9flau in Wittenberg ob Labi (kot je glavno mesto Magdeburg) v regiji Anhalt-Wittenberg.\n_START_SECTION_\nAdministrativne enote\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno mesto Sa\xc5\xa1ke-Anhalt je Magdeburg. To je drugo najve\xc4\x8dje mesto v de\xc5\xbeeli, tesno za Hallejem. Od leta 1994 do 2003 je bila de\xc5\xbeela razdeljena na tri regije (Regierungsbezirke), Dessau, Halle in Magdeburg, znotraj teh pa na 21 okro\xc5\xbeij (Landkreise). Od leta 2004 je ta sistem nadomestilo 11 pode\xc5\xbeelskih obmo\xc4\x8dij in tri mestna okro\xc5\xbeja. _NEWLINE_Pode\xc5\xbeelska okro\xc5\xbeja so: Altmarkkreis Salzwedel, Anhalt-Bitterfeld, B\xc3\xb6rde, Burgenlandkreis, Harz, Jerichower Land, Mansfeld-S\xc3\xbcdharz, Saalekreis, Salzlandkreis, Stendal in Wittenberg._NEWLINE_Svobodna ali mestna okro\xc5\xbeja  so: Dessau-Ro\xc3\x9flau, Halle in Magdeburg.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nOd ponovne zdru\xc5\xbeitve Nem\xc4\x8dije se je prebivalstvo Sa\xc5\xa1ke-Anhalt stalno zmanj\xc5\xa1evalo. To je deloma posledica odseljevanja in delno zato, ker smrtnost presega rodnost. \xc4\x8ceprav je stopnja rodnosti od leta 1994 stabilna, je neto stopnja reprodukcije le pribli\xc5\xbeno 70%. Skupna stopnja rodnosti je leta 2014 dosegla 1,50, kar je najvi\xc5\xa1ja vrednost po letu 1990._NEWLINE_Dele\xc5\xbe tujcev v prebivalstvu Sa\xc5\xa1ke-Anhalt je 1,9 odstotka, kar je najni\xc5\xbeja v vseh zveznih de\xc5\xbeelah Nem\xc4\x8dije.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nRegija je bila zgodovinsko povezana z luteransko vero, toda pod komunisti\xc4\x8dno vladavino je bilo \xc4\x8dlanstvo v cerkvi strogo prepovedano in velik del prebivalstva se je ogradil od kateregakoli verskega telesa. Sa\xc5\xa1ka-Anhalt vsebuje \xc5\xa1tevilne lokacije, povezane z \xc5\xbeivljenjem Martina Luthra, vklju\xc4\x8dno z Lutherstadt Eisleben in Lutherstadt Wittenberg._NEWLINE_Leta 2016 je bila ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeavljanov v Sa\xc5\xa1ki-Anhalt ateistov in ve\xc4\x8d jih je cerkev zapu\xc5\xa1\xc4\x8dalo kot se vanje vklju\xc4\x8devalo - pravzaprav je Sa\xc5\xa1ka-Anhalt najbolj nereligiozna de\xc5\xbeela v Nem\xc4\x8diji. 16,2% prebivalcev se je dr\xc5\xbealo glavnih denominacij kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva (12,7% so bili \xc4\x8dlani Evangeli\xc4\x8danske cerkve v Nem\xc4\x8diji in 3,5% katoli\xc4\x8danov),  2% so bili \xc4\x8dlani drugih religij (ve\xc4\x8dinoma islam, judovstvo, Nova apostolska cerkev in mandeizem). 81,8% dr\xc5\xbeavljanov Sa\xc5\xa1ke-Anhalt je bilo versko nepovezanih.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nSa\xc5\xa1ka-Anhalt je bila del komunisti\xc4\x8dne Nem\xc5\xa1ke demokrati\xc4\x8dne republike. Po razpadu komunizma in ponovni zdru\xc5\xbeitvi Nem\xc4\x8dije leta 1990 je propad nekonkuren\xc4\x8dne industrije nekdanje Vzhodne Nem\xc4\x8dije za\xc4\x8dasno povzro\xc4\x8dil resne gospodarske te\xc5\xbeave. Leta 2000 je imela Sa\xc5\xa1ka-Anhalt najvi\xc5\xa1jo stopnjo brezposelnosti v vseh nem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeelah in sicer 20,2%._NEWLINE_Vendar se zdi, da je proces gospodarske preobrazbe v sodobno tr\xc5\xbeno gospodarstvo dokon\xc4\x8dan. Od leta 1990 so potekale obse\xc5\xbene nalo\xc5\xbebe v sodobno infrastrukturo, preostala in novoustanovljena podjetja pa so zelo konkuren\xc4\x8dna. Industrija je na primer podvojila svoj dele\xc5\xbe mednarodnih prihodkov s 13 odstotkov v letu 1995 na 26 odstotkov v letu 2008. Medtem se je stopnja brezposelnosti znatno zni\xc5\xbeala. Do leta 2010 je bil Sa\xc5\xa1ki-Anhaltov BDP skoraj dva in pol krat ve\xc4\x8dji kot leta 1991. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav je del tega okrevanja povzro\xc4\x8dil precej dober u\xc4\x8dinek nem\xc5\xa1kega gospodarstva, Sa\xc5\xa1ka-Anhalt ni le sledila nacionalnemu trendu, temve\xc4\x8d je o\xc4\x8ditno presegla druge nem\xc5\xa1ke de\xc5\xbeele. Na primer, glede na stopnjo brezposelnosti je dosegla prednost pred tremi nem\xc5\xa1kimi de\xc5\xbeelami (10,8%, septembra 2011): nem\xc5\xa1ka prestolnica in mesto-de\xc5\xbeela Berlin (12,7%), mesto-de\xc5\xbeela, svobodno Hanzeatsko mesto Bremen (11,3%). ) in Mecklenburg-Vorpommern (11%)._NEWLINE_Brezposelnost se je leta 2016 za\xc4\x8dela zni\xc5\xbeevati pod 10% in oktobra 2018 zna\xc5\xa1ala 7,1%.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nKulturna pokrajina Sa\xc5\xa1ke-Anhalt je, za razliko od sosednjih de\xc5\xbeel Brandenburg, Sa\xc5\xa1ka ali Turingija, zelo regionalno razli\xc4\x8dna in ima relativno malo skupnega. Sprva se je staro nem\xc5\xa1ko kmetijsko obmo\xc4\x8dje, ki je bilo naseljeno \xc5\xbee od 700-ih zahodno od Saale in Labe, razlikovalo od slovanskih poselitvenih obmo\xc4\x8dij, germaniziranih med nem\xc5\xa1ko kolonizacijo Vzhoda v 12. stoletju, vzhodno od obeh rek._NEWLINE_Torej izvirajo od 700-ih med Magdeburgom in obmo\xc4\x8djem Harz naselja, ki se - tako kot sosednja ju\xc5\xbena Spodnja Sa\xc5\xa1ka - \xc5\xa1teje za Ostfalijo. Ju\xc5\xbeno od Harza je bilo tudi obmo\xc4\x8dje v obliki Turingije med Zeitzom in Sangerhausenom. Na severu de\xc5\xbeele je nastalo okoli leta 1000, obmo\xc4\x8dje poselitve Altmark, ki je zelo podobno dana\xc5\xa1njemu Brandenburgu. Enako velja za Jerichower Land med Labo in reko Fl\xc3\xa4ming. Na jugovzhodu de\xc5\xbeele, med Hallejem in Wittenbergom, se je regija razvila od leta 1100, in ima kulturno tesne povezave s Sa\xc5\xa1ko. Sredi de\xc5\xbeele je obmo\xc4\x8dje Anhalt, ki je me\xc5\xa1ano obmo\xc4\x8dje kulturnih vplivov iz Ostfalije, Turingije, Sa\xc5\xa1ke in Brandenburga, razporejeno v ozkem pasu od Harza do Dessaua._NEWLINE_Tako lahko dana\xc5\xa1njo zvezno de\xc5\xbeelo Sa\xc5\xa1ko-Anhalt razdelimo na kulturna obmo\xc4\x8dja Altmark na severu, Jerichower Land na vzhodu, Ostfalijo na zahodu, obmo\xc4\x8dja pod vplivom Turingije na jugozahodu in obmo\xc4\x8dja, kjer prevladuje Sa\xc5\xa1ka na jugovzhodu. Vmes le\xc5\xbei sredi de\xc5\xbeele Anhalt.\n_START_SECTION_\nMesta\n_START_PARAGRAPH_\n31. december 2006 je 1.116.692 od 2.441.787 prebivalcev \xc5\xbeivelo v mestih z ve\xc4\x8d kot 20.000 prebivalci, kar ustreza razmeroma nizki stopnji urbanizacije 45,73%. \xc4\x8ceprav se ve\xc4\x8dina mest od leta 1940 kr\xc4\x8di, so kulturna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da de\xc5\xbeele. To \xc5\xa1e posebej velja za dve najve\xc4\x8dji mesti v Magdeburg in Halle, kot tudi Bauhaus Dessau in Wittenberg. Zaradi kulturnih razlik v posameznih delih de\xc5\xbeele se mestne krajine precej razlikujejo. Od ope\xc4\x8dne gotike severnega nem\xc5\xa1kega srednjega veka, na primer mesta Stendal, Salzwedel, Tangerm\xc3\xbcnde, Gardelegen in Burg, do romanskih in gotskih  zlasti mesta v regiji Harz kot Halberstadtu, Wernigerode, Sangerhausen, Aschersleben in \xc5\xa1e zlasti Quedlinburg in Eisleben. Tudi Naumburg, Merseburg, Zeitz in Sch\xc3\xb6nebeck \xc5\xa1e vedno nosijo srednjeve\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj v svoji mehki podobi. Naslednja sloga renesansa in [[baro\xc4\x8dna arhitektura]|barok]] sta zastopana v \xc5\xa1tevilnih mestih, kjer je treba omeniti predvsem renesan\xc4\x8dni Wittenberg, ki je cvetel v tistem \xc4\x8dasu. Kraljevi sede\xc5\xbei K\xc3\xb6then, Bernburg in Wei\xc3\x9fenfels imajo danes \xc5\xa1tevilne baro\xc4\x8dne stavbe. Najve\xc4\x8dje mesto v de\xc5\xbeeli, Halle, ima zelo me\xc5\xa1ano arhitekturo od gotike do moderne arhitekture. Industrijsko-urbani zna\xc4\x8daj ka\xc5\xbee predvsem mesto Bitterfeld-Wolfen. Zaradi mo\xc4\x8dnega uni\xc4\x8denje v drugi svetovni vojni je za notranje dele mesta Magdeburg in Dessau-Ro\xc3\x9flau predvsem zna\xc4\x8dilna socialisti\xc4\x8dna povojna arhitektura in stavbe iz zadnjega obdobja. Po idealu socialisti\xc4\x8dnega mesta je zgrajen velik del Wolfensa in Halle-Neustadt, ki ima najve\xc4\x8d blokov iz obdobja NDR.\n_START_SECTION_\nGradovi\n_START_PARAGRAPH_\nZa gradnjo gradov so bili primerni predvsem ju\xc5\xbeni, hriboviti deli dr\xc5\xbeave. Na severu in v ni\xc5\xbeinah je bilo to predvsem posledica gradnje vodnih gradov. Mestni gradovi (Magdeburg, Bernburg, Merseburg, Naumburg) so bili prav tako zgrajeni ob nem\xc5\xa1ko-slovanski meji poselitve v zgodnjem srednjem veku. Med najstarej\xc5\xa1imi gradovi v de\xc5\xbeeli so otonske kraljeve pfalce, ki so bile med drugim v Allstedtu, Magdeburgu, Memlebnu, Merseburgu, Quedlinburgu, Tilledi in Westerburgu. Med najpomembnej\xc5\xa1imi ohranjenimi gradovi so danes grad Falkenstein (Harz), grad Landsberg z dvojno kapelo iz obdobja  Staufovcev, Neuch\xc3\xa2tel v bli\xc5\xbeini Freyburga ob Unstrutu, velik grad Querfurt, Rudelsburg in grad Saaleck na Naumburger Saaletal, grad Giebichenstein, grad Moritzburg v Halleju in grad Wettin kot sede\xc5\xbe evropske rodbine Wettin in grad Anhalt v Harzu kot izvor Anhaltov. Poleg tega obstajajo \xc5\xa1tevilni gradovi in grajske ru\xc5\xa1evine, zlasti v Harzu, pa tudi v drugih delih de\xc5\xbeele._NEWLINE_Kasneje je mesto Magdeburg v \xc4\x8dasu Prusije raz\xc5\xa1irilo fortifikacijo in bilo eno najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih trdnjav v Nem\xc4\x8diji (glej: Magdeburg).\n_START_SECTION_\nDvorci\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina dvorcev Sa\xc5\xa1ke-Anhalt je iz obdobja renesanse in baroka. V Harzu je veliko mestnih dvorcev, ki so nastali iz gradov in so nad srednjeve\xc5\xa1kimi starimi mesti. Najbolj znan med dvorci so dvorec Wernigerode, v to kategorijo pa lahko uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tudi dvorec Stolberg, dvorec Blankenburg ali dvorec Mansfeld. Pogosto so to me\xc5\xa1ane oblike dvorca in gradu._NEWLINE_Poleg tega je v Sa\xc5\xa1ki-Anhalt nekaj rezidenc. Med njimi sta dvorec Bernburg (Kne\xc5\xbeevina Anhalt-Bernburg), Johannbau v Dessau (Kne\xc5\xbeevina Anhalt-Dessau), grad Moritzburg (Sa\xc5\xa1ka-Zeitz), dvorec Neu-Augustusburg (Sa\xc5\xa1ka-Weissenfels) in dvorec Wittenberg (Sa\xc5\xa1ka volivci). Tretjo skupino sestavljajo pode\xc5\xbeelske in poletne rezidence, kot sta dvorec Mosigkau v bli\xc5\xbeini Dessauja ali celotno vrtno kraljestvo Dessau-W\xc3\xb6rlitz z ve\xc4\x8d dvorec. Tudi dvorec Oranienbaum in dvorec Zerbst (Katarina Velika) sodita v to skupino. Primer lovske ko\xc4\x8de je lovska ko\xc4\x8da Spiegelsberge iz leta 1782 v bli\xc5\xbeini Halberstadta\n_START_SECTION_\nCerkve in samostani\n_START_PARAGRAPH_\nSa\xc5\xa1ka-Anhalt je bogata z visokosrednjeve\xc5\xa1kimi cerkvami in samostani otonske arhitekture, romanike in gotike. Romanska cesta je ozna\xc4\x8dena pot, kjer so \xc5\xa1tevilne stare sakralne zgradbe, ki so verjetno edinstvene v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nStolnice in mestne cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d stolnic (Magdeburg, Merseburg, Naumburg, Zeitz, Halberstadt, Hallescher in Havelberg), kot tudi veliko \xc5\xa1tevilo velikih mestnih cerkva (npr. sveti \xc5\xa0tefan v Ascherslebenu, sveti \xc5\xa0tefan v Calbeju, Martinikirche in Liebfrauenkirche v Halberstadtu, in cerkev svetega Janeza v Dessau, Marktkirche v Halleju, svetega Jakoba v K\xc3\xb6tenu, svetega Ven\xc4\x8deslava v Naumburgu, cerkev svetega Nikolaja v Quedlinburgu, svetega Jakoba v Sch\xc3\xb6nebecku, svetega \xc5\xa0tefana v Tangerm\xc3\xbcndeju in mestna cerkev v Wittenbergu)._NEWLINE_V Magdeburgu so poleg stolnice \xc5\xa1e danes ohranjen samostan Na\xc5\xa1e ljube gospe in \xc5\xa1tevilne cerkve: svetega Petra, svetega Sebastjana, svetega Janeza in svetega Nikolaja._NEWLINE_\xc5\xa0e vedno so ohranjene otonske in romanske samostanske cerkve kot kolegijske cerkve v Quedlinburgu, Walbecku, Gernrodeju in Jerichowu. Vredni ogleda so tudi Huysburg, samostan Dr\xc3\xbcbeck, samostan Gr\xc3\xb6ningen, samostan Hadmersleben, samostan Hamersleben, samostan Hillersleben in drugi nekdanji samostani. Kulturno zgodovinski pomen ima nekdanji cistercijanski samostan Pforta, v katerem je od 16. stoletja krajevna de\xc5\xbeelna \xc5\xa1ola vzgojila \xc5\xa1tevilne pomembne osebnosti kulture in politike._NEWLINE_Ker se je po reformaciji ve\xc4\x8dina samostanov in opatij razpustila, so se nekatere stavbe srednjeve\xc5\xa1ke arhitekture ohranile vse do danes\n_START_SECTION_\nKraji svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nSa\xc5\xa0ka-Anhalt ima najve\xc4\x8d krajev na seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Unesca v Nem\xc4\x8diji..'