b'\n_START_ARTICLE_\nEvropa\n_START_SECTION_\nPodnebje Evrope\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina Evrope le\xc5\xbei v severnem zmerno toplem pasu. Le skrajni ju\xc5\xbeni deli segajo v subtropski pas, skrajni severni deli pa sega v subpolarni. Poleg geografske \xc5\xa1irine vpivajo na podnebje tudi drugi dejavniki. Na eni strani je to Atlantski ocean, kjer nadpovpre\xc4\x8dno tople morske vode, ki jih prina\xc5\xa1a Severno atlantski tok, bla\xc5\xbeijo podnebje in oblikujejo poseben tip podnebja - oceansko podnebje. Na drugi strani obstaja vpliv kontinenta, ki oblikuje razli\xc4\x8dne tipe celinskega podnebja. Ter seveda na jugu vplivajo na podnebje razli\xc4\x8dna morja, kot so Ligursko morje, Tirensko morje, Jadransko morje, Jonsko morje in Egejsko morje. Ta morja povzro\xc4\x8dijo, da nastane, po celem jugu Evrope razpotegnjeno, Sredozemsko podnebje.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi je glavna vegetacija me\xc5\xa1ani gozd. Pogoji za rast so zelo ugodni. Na severu topel zalivski tok ogreje celino. Ju\xc5\xbena Evropa ima toplo, vendar milo klimo. Pogoste so poletne su\xc5\xa1e. Seveda na klimo zelo vplivajo visoke gore. Alpe in Pireneji imajo slemenitev v smeri vzhod-zahod, zato dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo, da velike mase prina\xc5\xa1ajo vodo (de\xc5\xbe) iz morij na celino. Skandinavsko gorstvo, Karpati in Apenini pa imajo slemenitev jug-sever in zaradi tega se padavine sprostijo nad gorami, kjer so idealni pogoji za rast velikih in mogo\xc4\x8dnih gozdov, na drugi strani gora pa so razmere povsem druga\xc4\x8dne._NEWLINE_80-90\xc2\xa0% Evrope je neko\xc4\x8d pokrival gozd. Rasel je od Sredozemskega morja do Severnega ledenega morja. \xc4\x8ceprav je izginila ve\xc4\x8d kot polovico gozda skozi stoletja izsekavanja, ima Evropa \xc5\xa1e vedno \xc4\x8detrtino z gozdom pora\xc5\xa1\xc4\x8denih obmo\xc4\x8dij. Zaradi svoje hitre rasti so iglavci nadomestili prej me\xc5\xa1ane gozdove. Iglastih gozdov je zelo veliko, vendar taki gozdovi nudijo slabe razmere tistim \xc5\xbeivalim, ki rabijo za svojo prehrano listnata drevesa, oz. razli\xc4\x8dne vrste dreves. Povr\xc5\xa1ina gozdov v zahodni Evropi je komaj 2-3\xc2\xa0% ali manj, v evropski Rusiji pa od 5 do 10\xc2\xa0%. Dr\xc5\xbeava z najmanj gozda je Islandija (komaj 2\xc2\xa0%), dr\xc5\xbeava z najve\xc4\x8d pa Finska (73\xc2\xa0%)._NEWLINE_V toplej\xc5\xa1i Evropi prevladuje me\xc5\xa1ani gozd. Prevladujeta bukev in hrast. Na severu prevladuje tajga, \xc5\xa1e bolj na sever pa se pojavi tundra. V Sredozemlju so pogoste olive. Proti vzhodu pa se pojavljajo travniki z grmi\xc4\x8devjem, imenovani stepe. Segajo od Mad\xc5\xbearske preko Ukrajine vse do Rusije.'