b'\n_START_ARTICLE_\nPoklicna samopodoba\n_START_PARAGRAPH_\nPoklicna samopodoba obsega posameznikova prepri\xc4\x8danja o tem, kdo je in predvsem kaj \xc5\xbeeli postati na poklicnem podro\xc4\x8dju.  Prepri\xc4\x8danja o sebi na podro\xc4\x8dju dela so povezana z delovnimi zadol\xc5\xbeitvami, delovnim okoljem in identifikacijo z ostalimi \xc4\x8dlani delovne skupine.  Poklicna samopodoba zajema tudi ob\xc4\x8dutek lastne vrednosti, ki je oblikovan na podlagi samoocene uspe\xc5\xa1nosti v medosebnih odnosih na delovnem mestu in sposobnostjo izpolnjevati poklicne zahteve.  _NEWLINE_Poklicna samopodoba je del celotne posameznikove samopodobe in se oblikuje ter preoblikuje pod vplivom \xc5\xa1tevilnih dejavnikov okolja.  Vsak posameznik je namre\xc4\x8d \xc4\x8dlan neke skupnosti, v kateri prevzema razli\xc4\x8dne vloge. Vsaka skupnost ima specifi\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti (npr. jezik, kultura, vrednote, norme\xe2\x80\xa6), ki vplivajo na posameznikovo vedenje in dojemanje sebe ter situacije. Poklicna samopodoba je torej kombinacija organizacijskih, poklicnih, dru\xc5\xbeinskih in ostalih dru\xc5\xbebenih vlog, ki dolo\xc4\x8dajo posameznikovo vedenje na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPoklicna samopodoba je tesno povezana s poklicnim odlo\xc4\x8danjem. Donald E. Super v okviru teorije o razvoju pojma o poklicnem sebi razlaga, da naj bi imel posameznikov pojem o sebi osrednjo vlogo pri izbiri poklica. Super deli razvoj poklicne samopodobe na 5 faz, ki si po vrsti sledijo v obdobju mladostni\xc5\xa1tva in zgodnje odraslosti.\n_START_SECTION_\nKristalizacija\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju mladostni\xc5\xa1tva posamezniki oblikujejo predstave o poklicu, ki se prepletajo z njihovo splo\xc5\xa1no samopodobo. O razli\xc4\x8dnih poklicih zbirajo informacije in razmi\xc5\xa1ljajo, kateri bi bil zanje najprimernej\xc5\xa1i glede na njihove lastnosti, interese in sposobnosti.\n_START_SECTION_\nSpecifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju specifikacije mladostniki zo\xc5\xbeijo svojo poklicno izbiro in se vklju\xc4\x8dujejo v dejavnosti (obi\xc4\x8dajno so to o\xc5\xbeje usmerjeni izobra\xc5\xbeevalni programi), ki jim bodo omogo\xc4\x8dile izvajanje dolo\xc4\x8denega poklica.\n_START_SECTION_\nImplementacija\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju implementacije bi naj posamezniki zaklju\xc4\x8dili izobra\xc5\xbeevanje za dolo\xc4\x8den poklic in se prvi\xc4\x8d zaposlili.\n_START_SECTION_\nStabilizacija\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju stabilizacije se posamezniki odlo\xc4\x8dajo o specifi\xc4\x8dni, njim ustrezni poklicni karieri. Po kon\xc4\x8dani izobrazbi in nekaj za\xc4\x8detnih delovnih izku\xc5\xa1njah poznajo \xc5\xa1ir\xc5\xa1e podro\xc4\x8dje svojega dela, znotraj katerega \xc5\xbeelijo odkriti svojo delovno ni\xc5\xa1o.\n_START_SECTION_\nKonsolidacija\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju konsolidacije posamezniki te\xc5\xbeijo k napredovanju v specifi\xc4\x8dni delovni karieri in \xc5\xbeelijo dose\xc4\x8di vi\xc5\xa1ji poklicni polo\xc5\xbeaj.\n_START_SECTION_\nPredanost poklicu\n_START_PARAGRAPH_\nPosamezniki, ki zaznavajo svoj poklic kot osebno zelo pomemben, se mo\xc4\x8dneje identificirajo s svojo poklicno vlogo in so poklicu bolj predani. Odlikuje jih visoka delovna motivacija in zanimanje, delovne naloge pa jim predstavljajo izziv, zato zahteve dela obvladujejo bolje.\n_START_SECTION_\nKonfliktnost vlog\n_START_PARAGRAPH_\nVloga delavca je le ena izmed mnogih socialnih vlog v \xc5\xbeivljenju posameznika, ki jo morajo uskladiti z ostalimi vlogami (z vlogo partnerja, otroka, star\xc5\xa1a\xe2\x80\xa6), kar v\xc4\x8dasih zahteva veliko napora in predstavlja za posameznika veliko obremenitev. Najpogostej\xc5\xa1i je konflikt med poklicno in star\xc5\xa1evsko vlogo, ki ga pogosteje do\xc5\xbeivljajo \xc5\xbeenske.  Manj\xc5\xa1a predanost poklicu (zaradi prevelikih zahtev delovnega in dru\xc5\xbeinskega okolja ali nasprotja vrednot) se lahko ka\xc5\xbee v manj\xc5\xa1em zadovoljstvu, zmanj\xc5\xa1ani delovni uspe\xc5\xa1nosti, izgorelosti\xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nPoklicna samopodoba in upokojitev\n_START_PARAGRAPH_\nPosamezniki, ki se s svojo poklicno vlogo mo\xc4\x8dno identificirajo, so z upokojitvijo obi\xc4\x8dajno manj zadovoljni, kot pa posamezniki, ki so delu predani v manj\xc5\xa1i meri. Spremembe, ki jih prinese upokojitev (manj obveznosti, manj strukturiran urnik, manj stikov z biv\xc5\xa1imi sodelavci\xe2\x80\xa6), do\xc5\xbeivljajo kot bolj stresne in se nanje te\xc5\xbeje prilagodijo (pojav depresivnosti, upad samospo\xc5\xa1tovanja, zaskrbljenost\xe2\x80\xa6).'