b'\n_START_ARTICLE_\nAlbert \xc4\x8cuk\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal v rojstnem kraju. Dru\xc5\xbeina v kateri je bilo sedem otrok je veliko pretrpela med fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnim re\xc5\xbeimom in med 2. svetovno vojno. Tudi po vojni jih je oblast preganjala. Zato se je dru\xc5\xbeina odlo\xc4\x8dila, da se umakne iz doma\xc4\x8dega kraja, najprej v Gorico, nato v begunsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de pri Bagnoliju, od tam pa v Buenos Aires, kamor so pri\xc5\xa1li 22. januarja 1948. V Argentino je pri\xc5\xa1el star 17 let in se takoj zaposlil kot navadni delavec. Delal je v raznih podjetjih in ob trdem delu obiskoval znano industrijsko \xc5\xa1olo Otto Krause. Med tem je v slu\xc5\xbebah, kjer je slu\xc5\xbeboval napredoval, in za\xc4\x8del opravljati tudi vodilna dela. V za\xc4\x8detku 70-tih let 20. stoletja je v Caserosi, premestju Buenos Airesa, ustanovil lastno podjetje\xc2\xa0\xc2\xbbEstablicemento Albero Cuk\xc2\xab, ki je izdelovalo majhne elektromotorje, ventilatorje in aerosole v razpr\xc5\xa1ilnikih. Deset let kasneje je obrat pove\xc4\x8dal in specializiral za proizvodnjo elektri\xc4\x8dnih medicinskih aparatov. Tedaj je tudi spremenil naziv podjetja v\xc2\xa0\xc2\xbbC.J.V.\xc2\xab\xc2\xa0(C je za\xc4\x8detnica priimka, J je za\xc4\x8detnica imena sina Jurija, V je za\xc4\x8detnica imena h\xc4\x8derke Viviane)._NEWLINE_Po prihodu v Argentino se je vklju\xc4\x8dil v delo slovenskih izseljeni\xc5\xa1kih organizacij. Leta 1951 se je v\xc4\x8dlanil v dru\xc5\xa1tvo Na\xc5\xa1 dom. Na\xc5\xa1 dom je bilo eno od dru\xc5\xa1tev, ki so ga ustanovili slovenski ekonomski priseljenci, ki so v Argentino pri\xc5\xa1li pred 2. svetovno vojno. Kasneje se je Na\xc5\xa1 dom zdru\xc5\xbeil z drugimi v enotno organizacijo - Slovensko-jugoslovansko podporno dru\xc5\xa1tvo Triglav. Tudi v novem dru\xc5\xa1tvu, ki je zdru\xc5\xbeevalo predvsem ekonomske priseljence je \xc4\x8cuk opravljal razli\xc4\x8dna funkcionarska dela. Najpomembnej\xc5\xa1e \xc4\x8cukovo delo za slovensko skupnost v Argentini pa je bilo vodenje rednih sobotnih uro in pol dolgih radijskih oddaj Slovenski koti\xc4\x8dek. Z vodenjem oddaj je pri\xc4\x8del 6. decembra 1987 in jih vodil do smrti. Vse stro\xc5\xa1ke, ki so nastali je pla\xc4\x8deval sam. Glavni del oddaje je bil, kot predvideva argentinska zakonodaja, v \xc5\xa1panskem jeziku, le del pa v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Oddajo je bilo sli\xc5\xa1ati skorajda po celem ozemlju Argentine in tudi v Urugvaju. Poslu\xc5\xa1alo jo je ve\xc4\x8d kot 100.000 ljudi, predvsem Slovencev in njihovih potomcev, pa tudi drugi priseljenci. Z radijsko oddajo je \xc5\xbeelel premostiti pregrade med predvojnimi ekonomskimi priseljenci in priseljenci politi\xc4\x8dne emigracije, ki so v Argentino pri\xc5\xa1li po 2. svetovni vojni.'