b'\n_START_ARTICLE_\nJakob Friedrich Fries\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIVLJENJE\n_START_PARAGRAPH_\nFries je \xc5\xa1tudiral teologijo na akademiji Moravian Brethren v Niesku in filozofijo na univerzi v Leipzigu in Jeni. Po potovanju leta 1806 je postal profesor filozofije in matematike na univerzi Heidelberg._NEWLINE_Tokom razvijanja njegovih psiholo\xc5\xa1kih mi\xc5\xa1ljenj je opustil pozitivno teologijo Moravianov, ohranil pa je njen duhovni in simboli\xc4\x8dni pomen. Njegov filizofski polo\xc5\xbeaj je bil v primerjavi z njegovimi sodobniki utrjen \xc5\xbee z njegovim kriti\xc4\x8dnim delom Reinhold, Fichte und Schelling (1803) in bolj sistematskimi razpravami System der Philosophie als evidente Wissenschaft (1804) in Wissen, Glaube und Achnung ( 1805)._NEWLINE_Friesova najpomembnej\xc5\xa1a razprava, Neue oder antropologische Kritik der Vernunft (druga izdaja, 1828-1831) je bila poskus uveljavitve njegove psiholo\xc5\xa1ke analize kriti\xc4\x8dne filozofije Immanuela Kanta. Leta 1811 je objavil System der Logik (izdaja 1819 in 1837), leta 1814 pa Julius und Evagoras, filozofsko romanco. Bil je tudi del politi\xc4\x8dnih polemik, in leta 1816 je napisal Ueber die Gefaehrdung des Wohlstandes und des Charakters der Deutschen durch die Juden (On the Danger Post by the Jews to German Well-Being and Character),v kateri poleg drugih stvari zagovarja razli\xc4\x8den znak na oblekah judov, da bi jih razlikovali od ostalih prebivalcev, ter spodbuja preseljevanje le-teh iz Nem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeel. Krivil je jude posedovanja prevelikih koli\xc4\x8din denarja v njihovi dru\xc5\xbebi in uni\xc4\x8denja nem\xc5\xa1ke blaginje. _NEWLINE_Leta 1816 je bil povabljen v Jeno, da bi pou\xc4\x8deval tam teoreti\xc4\x8dno filozofijo, matematiko, fiziko in se pridru\xc5\xbeil kampanji proti takrat prevladujo\xc4\x8di romantiki. V politiki je bil mo\xc4\x8dan liberalist in unionist, naredil pa je tudi veliko, da bi navdihnil organizacijo Burschenschaft. Objavil je tudi bro\xc5\xa1uro, ki poziva k izklju\xc4\x8ditvi judov iz javnega \xc5\xbeivljenja v Nem\xc4\x8diji. Leta 1816 je objavil njegove poglede v bro\xc5\xa1uri, Von deutschem Bund und deutscher Staatsverfassung, posve\xc4\x8den mladini Nem\xc4\x8dije. Njegov vpliv je dal mo\xc4\x8dan zagon agitaciji, ki je vodila leta 1819 k problemu uredb v Carlsbadu._NEWLINE_Friesovo pismo Karlu Sandu (eden od Friesovih privr\xc5\xbeencev), v katerem ga Fries odvra\xc4\x8da od udele\xc5\xbeevanja skrivnih skup\xc5\xa1\xc4\x8din, je bilo uporabljeno kot dokaz Friesovi zaroti. Mainz-ova komisija ga je obsodila; glavni vojvoda Weimarja je bil prisiljen mu odvzeti naziv profesorja in mu prepovedal pou\xc4\x8devanje filozofije. Vojvoda mu je vseeno \xc5\xa1e vedno izpla\xc4\x8deval njegov honorar in leta je bil Fries zopet pozvan k pou\xc4\x8devanju matematike in fizike v Jeni. Prav tako je dobil dovoljenje za pou\xc4\x8devanje filozofije, vendar le v njegovih prostorih dolo\xc4\x8denemu krogu \xc5\xa1tudentov. Leta 1838 pa so njegovo prepoved pou\xc4\x8devanja uradno preklicali._NEWLINE_Fries je umrl 10. avgusta 1843. Njegova najpomembnej\xc5\xa1a dela, napisana v \xc4\x8dasu njegovega pou\xc4\x8devanja v Jeni, so Handbuch der praktischen Philosophie (1817-1832), Handbuch der psychischen Anthropologie (1820-1821), in Die mathematische Naturphilosophie (1822).\n_START_SECTION_\nFILOZOFIJA\n_START_PARAGRAPH_\nBrez pomislekov Friesovo najpomembnej\xc5\xa1e delo je Wissen, Glaube und Ahndung, ki vklju\xc4\x8duje pojem Ahndung (slutnja) in diskutira to idejo. Fries napeljuje bralca na njegova dalj\xc5\xa1a dela, za katera meni, da s kan\xc4\x8dkom humorja predstavljajo njegovo ezoteri\xc4\x8dno filozofijo, v kateri si vzame \xc4\x8das, da razlo\xc5\xbei stvari sistemati\xc4\x8dno._NEWLINE_Teorija Immanuela Kanta je, da lahko poznamo pojav, in ne stvari tako kot so, saj nam primankuje intelektualne intuicije ali kapacitete, da direktno zaznamo stvari onstran tega kar na\xc5\xa1i \xc4\x8duti nam sporo\xc4\x8dajo. To, poleg drugih stvari, onemogo\xc4\x8da katerakoli prepri\xc4\x8danja o bogu in posmrtnem \xc5\xbeivljenju. Kant je posku\xc5\xa1al re\xc5\xa1iti to nemogo\xc4\x8do situacijo z nakazovanjem tega v praksi, na\xc5\xa1 razlog zahteva od nas, da sprejmemo obstajanje teh subjektov, ki temeljijo na moralni podlagi._NEWLINE_Kot mnogo drugih, je Fries zavrnil to Kantovo teorijo in jo imel za popolno iluzijo. Zanj, je gotovost vere in prepri\xc4\x8danj najvi\xc5\xa1ja oblika razumnosti. Resnica nam je na tem nivoju direktno podana. Znanje, ki ga je ena\xc4\x8dil z znanjem naravnega sveta temelje\xc4\x8dega na razumevanju, nikakor ne more iti preko razumevanja navadnih spletov med pojavi. Probati, kot je Kant, da racionalno deduciramo iz harmonije narave, to da je moral obstajati vsemogo\xc4\x8dni vzrok, za Friesa ni bilo smiselno. Raj\xc5\xa1i je trdil, da je obstajala tretja sposobnost, ki nam dovoli imeti slutnjo za vi\xc5\xa1ji red, ki je skrit za lepoto narave in \xc4\x8dlovekove du\xc5\xa1e. _NEWLINE_Po eni strani, je verjel da skozi razumevanje, pri danem \xc4\x8dasu in trudu, smo bili vsaj teoreti\xc4\x8dno zmo\xc5\xbeni dojemanja vsakega dogodka v prihodnosti, odkar stvari se razkrivajo skozi zakone. Po drugi strani, je verjel, da smo imeli sposobnost omogo\xc4\x8danja da sprejemamo nominalno realnost direktno. Obe strani sta bili nepovezani v njegovem umu.\n_START_SECTION_\nVPLIV IN ZAPU\xc5\xa0\xc4\x8cINA\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od Hegla ali Schopenhauera, Friesove ideje nikoli niso postale ekstremno vplivne v post-Kantovi filozofiji. \xc4\x8ceprav pa Friesovovo mi\xc5\xa1ljenje je postalo najljub\xc5\xa1i kontakt s Kantovo teorijo \xe2\x80\x93 dovoljuje priznanje Kantove kriti\xc4\x8dne filozofije z dodatkom intuitivnega elementa, ki ga je sam Kant zavrnil. Tako, okoli leta 1900, prenovljen interes v miselni sistem Friesa je vodil h kreaciji _NEWLINE_neo-Friesove \xc5\xa1ole v Nem\xc4\x8diji. To gibanje je vklju\xc4\x8devalo mislece, kot so Leonard Nelson in filozof Rudolf Otto. Fries je bil zelo ob\xc4\x8dudovan iz strani slednjega, ki je izpeljav njegovo idejo o nadnaravnem iz Friesovega Ahndung-a. Ena od Ottovih prvih del je bila tudi naslovljena z The Philosophy of Religion based on Kant and Fries (1909). Paul Tillich tudi priznava Friesove prispevke k njegovi filozofiji o religiji. _NEWLINE_Fries je imel tudi vpliv na Karla Gustava Junga, Mircea Eliade, Sira Karla Popperja in Juliusa Krafta.'