b"\n_START_ARTICLE_\nHugo Svetoviktorski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je okoli leta 1096 verjetno nekje na Sa\xc5\xa1kem ali Flamskem, umrl pa je v Parizu, 11. februarja 1141. Ime Svetoviktorski ima po samostanu Svetega Viktorja v Parizu, ki ga je vodil in jo je v za\xc4\x8detku 12. stoletja ustanovil Viljem iz Champeauxa. \xc5\xa0ola je bila namenjena tako za izobra\xc5\xbeevanje menihov kot tudi za zunanje \xc5\xa1tudente. Hugo Svetoviktorski je vodil zadnjih osem let. _NEWLINE_Bil je zelo nadarjen vzgojitelj. S svojim teolo\xc5\xa1kim delom je imel velik vpliv v Cerkvi. Bil je vzor pobo\xc5\xbenosti in univerzalne izobrazbe. Imenovali so ga \xe2\x80\x9cdrugi sveti Avgu\xc5\xa1tin.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Veliko je premi\xc5\xa1ljeval o odnosu med vero in razumom, med posvetnimi znanostmi in teologijo. Menil je, da vse znanosti ne le koristijo razumevanju Svetega pisma, pa\xc4\x8d pa imajo tudi veljavo same v sebi in jih je treba gojiti, da bi se raz\xc5\xa1irilo \xc4\x8dlovekovo znanje in odgovorilo na njegovo hrepenenje po spoznanju resnice. \xc5\xa0tudentom je priporo\xc4\x8dal, naj nikoli ne omejujejo hrepenenja po u\xc4\x8denju. V svoji razpravi o metodiki vedenja in pedagogiki, ki jo je naslovil Pou\xc4\x8devanje (Didascalicon), pravi: \xe2\x80\x9cRad se u\xc4\x8di od vseh, \xc4\x8desar \xc5\xa1e ne ve\xc5\xa1. Modrej\xc5\xa1i od vseh bo tisti, ki se bo hotel \xc4\x8desa nau\xc4\x8diti od vseh. Kdor kaj dobi od vseh, je na koncu bogatej\xc5\xa1i od vseh.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nNapisal je uvod v \xc5\xa1tudij teorije, praktike, mehanike, logike in obrtnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din (tkalstva, kova\xc5\xa1tva, kmetijstva in lova). Predvsem pa je cenil \xc5\xa1tudij Svetega pisma, zakramentov in moralnega \xc5\xbeivljenja. Nanj so vplivali Avgu\xc5\xa1tin, Psevdo-Dionizij, Boecij in Aristotel._NEWLINE_Hugo Svetoviktorski je vztrajal pri zgodovinsko-dobesednem pomenu Svetega pisma. Menil je, da je treba pred odkrivanjem simbolnega pomena in moralnih naukov, ki nam jih ponujajo biblijske zgodbe, spoznati pomen zgodbe, ki jo opisuje Sveto pismo, in se vanjo poglobiti.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDidascalicon de studio legendi (Didascalicon) _NEWLINE_Didascalicon je njegovo najbolj znano delo. V rokopisu je ohranjen tudi v Sloveniji v skriptoriju v Sti\xc4\x8dni. V njem se je Hugo Svetoviktorski podal na pot do spoznanja po poti zdravega razuma. Modrost je zanj razsvetljevalni dejavnik, ki \xc4\x8dloveka osvetli, da lahko spoznava samega sebe._NEWLINE_Vsebuje sistemati\xc4\x8den pregled znanosti na srednjeve\xc5\xa1ko enciklopedi\xc4\x8den na\xc4\x8din in s prevladujo\xc4\x8dim poudarkom na Bo\xc5\xbeji Modrosti in razodetju. _NEWLINE_Pravi, da je branje ontolo\xc5\xa1ko ozdravljujo\xc4\x8da tehnika._NEWLINE_V Didascaliconu izpostavi, da je filozofija prizadevanje za modrost, njej ne manjka ni\xc4\x8d, ampak je \xc5\xbeivi um in edini prvobitni smisel stvari. Potem gre korak naprej in pove, da je filozofija, po druga\xc4\x8dni opredelitvi, premi\xc5\xa1ljevanje o smrti, kar je posebej primerno za kristjane, saj so ti zavrgli \xe2\x80\x9cstremenje tega sveta\xe2\x80\x9d (\xc5\xbeivijo podvr\xc5\xbeeni disciplini, v podobnosti svoje prihodnje domovine = najverjetneje ima v mislih posmrtno \xc5\xbeivljenje). _NEWLINE_Nato pride do teologije, katere intelektibilna oziroma razumska resni\xc4\x8dnost je tisto, kar vedno obstaja po sebi. To, \xc4\x8desar ne dojamejo \xc4\x8dlovekovi \xc4\x8duti, temve\xc4\x8d le um in intelekt, raziskuje Boga in netelesnost du\xc5\xa1e ter premi\xc5\xa1ljuje o bistvu filozofije in o tem, kaj je sploh resni\xc4\x8dni pomen te vede._NEWLINE_Vednost razdeli na teologijo, matematiko in fiziko. Teoretsko vednost razdeljuje na 'cogitatio' (soznavanje zunanjega sveta), 'meditatio' (spoznavanje samega sebe) in 'contemplatio' (spoznavanje najvi\xc5\xa1je resni\xc4\x8dnosti, Boga), ki je hkrati misti\xc4\x8dno zrenje. _NEWLINE_Opazimo lahko tudi njegovo namero bralcu priporo\xc4\x8diti, kako se bere Sveto pismo. Spet se namre\xc4\x8d poigra s \xc5\xa1tevili, na primer s \xc5\xa1tevilom tri in trojnim umevanjem svetega besedila._NEWLINE_Trije na\xc4\x8dini umevanja so v okvirih zgodovine, alegorije in tropologije. Kasneje pa lahko tudi razberemo odgovora na vpra\xc5\xa1anji, kaj je sad svetega branja in kaj je celoten bo\xc5\xbeanski nauk.\n_START_SECTION_\nViri:\n_START_PARAGRAPH_\nHugo Svetoviktorski. 2014. Didascalicon. Ljubljana. Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica._NEWLINE_Hugo Svetoviktorski. [internet]. [citirano 20.11.2017]. Dostopno na naslovu: http://svetniki.org/pricevalec-hugo-svetoviktorski-teolog-in-mistik/ _NEWLINE_Hugo Svetoviktorski. [internet]. [citirano 20.11.2017]. Dostopno na naslovu: http://www.delo.si/kultura/knjiga/branje-je-ontolosko-ozdravljujoca-tehnika.html _NEWLINE_Hugo Svetoviktorski. [internet]. [citirano 20.11.2017]. Dostopno na naslovu: http://www.druzina.si/icd/spletnastran.nsf/all/F827113B7477BABDC1257680003BBD9C?OpenDocument _NEWLINE_Hugo Svetoviktorski. [internet]. [citirano 20.11.2017]. Dostopno na naslovu: http://radio.ognjisce.si/sl/dec_2009/svet/176/"