b"\n_START_ARTICLE_\nBazilika Matere Usmiljenja, Maribor\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja cerkev s samostanom je bila grajena od leta 1892 do leta 1900 in stoji na mestu nekdanje kapucinske cerkve, zgrajene v 17. stoletju na \xc5\xbeeljo mariborskega grofa Jakoba Khiesla. Zaradi vedno ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila romarjev je postala cerkvica premajhna. Od nje se je ohranila le grobnica._NEWLINE_Graditelj nove cerkve je bil fran\xc4\x8di\xc5\xa1kan pater Kalist Heric, na\xc4\x8drte je izdelal dunajski arhitekt Richard Jordan, gradbeni mojster pa je bil Jo\xc5\xbeef Schmalzhofer z Dunaja._NEWLINE_Stavba je zgrajena v neoromanskem slogu. Dolga je 57,5 metrov, \xc5\xa1iroka 24 metrov in visoka 17,5 metrov. Fasado cerkve krasita dva mogo\xc4\x8dna 58 metrov visoka zvonika, ki se zaklju\xc4\x8dita s \xc5\xa1ilasto streho in s 3 metre visokima pozla\xc4\x8denima kri\xc5\xbeema. Leta 1895 so v zvonika namestili pet zvonov s skupno te\xc5\xbeo 8920 kilogramov (311 kg, 700 kg, 1300 kg, 2488 kg in 4121 kg) livarne Franz und Georg Goessner na Dunaju, ki pa jih je pobrala prva svetovna vojna. Ljubezen vernikov do Marijinega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da je leta 1924 ponovno darovala pet zvonov v skupni te\xc5\xbei 7012 kilogramov (415 kg, 672 kg, 950 kg, 1610 kg in 3375 kg) livarne J&H Buhl, ugla\xc5\xa1enih na tone B\xc2\xb0 - d' - f' - g' - b', leta 1938 pa \xc5\xa1e en zvon s te\xc5\xbeo 5855 kilogramov v \xc4\x8dast Materi Usmiljenja, ki je bil ugla\xc5\xa1en na ton G\xc2\xb0. To je bil najve\xc4\x8dji zvon v takratni Jugoslaviji. Tudi ti zvonovi so postali plen druge svetovne vojne, ostal je le najmanj\xc5\xa1i zvon. Ko je najve\xc4\x8dji zvon iz zvonika po\xc4\x8dasi drsel na tla, se je od njega jokaje poslavljala mno\xc5\xbeica ljudi. Ob stoletnici prvih zvonov leta 1995 pa so bili ponovno dvignjeni v zvonik trije novi zvonovi iz livarne Rudolfa Pernerja (Passau) s skupno te\xc5\xbeo 3700 kilogramov (716 kg, 1020 kg in 2014 kg), ugla\xc5\xa1eni na tone d' - f' - g'._NEWLINE_Cerkev ima tri vhode, ki so kamnose\xc5\xa1ko okra\xc5\xa1eni. Najbogateje je obdelan glavni portal z mozaikom v luneti, ki prikazuje Marijino oznanjenje. Na sedlu nad rozeto stoji pozla\xc4\x8dena podoba Matere Usmiljenja z napisom: \xc2\xbbVsem, ki pobo\xc5\xbeno vstopijo in zaupno prosijo, bodi morska zvezda in v smrtni uri vrata nebe\xc5\xa1ka, o Marija!\xc2\xab_NEWLINE_Cerkev je 12. avgusta 1900 slovesno blagoslovil mariborski \xc5\xa1kof Mihael Napotnik ob navzo\xc4\x8dnosti \xc5\xa1tevilnih Maribor\xc4\x8danov in romarjev iz razli\xc4\x8dnih krajev takratne Avstro-Ogrske.\n_START_SECTION_\nBazilika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0est let pozneje, 7. novembra 1906, je pape\xc5\xbe Pij X. povzdignil romarsko cerkev v manj\xc5\xa1o baziliko, kar nam pove tudi grb na pro\xc4\x8delju cerkve, ki ga je izklesal akademski kipar Viktor Gojkovi\xc4\x8d. To je bila prva cerkev s tem nazivom v Avstro-Ogrski.\n_START_SECTION_\nGlavni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oltar je najlep\xc5\xa1i in najdragocenej\xc5\xa1i okras celotne cerkve. Izdelan je iz 17 vrst marmorja. Nad oltarno mizo se dviga oltarni nastavek, katerega sredinska os je poudarjena, in sicer z lepo oblikovanim tabernakljem s kovinskimi dvokrilnimi vrati, na katerih sta upodobljeni \xc4\x8drki alfa in omega ter prispodobe svete ma\xc5\xa1e in evharistije. Prizori so izdelani v tehniki vlo\xc5\xbeenega emajla ter so kopije slik iz Verdunskega oltarja (iz leta 1181). Nad tabernakljem se dviga baldahin s stekleno kupolo, pod njim stoji kri\xc5\xbe, nad njim pa je ni\xc5\xa1a z milostno podobo Matere Usmiljenja. Na oltarnem podstavku so izdelani v tehniki torevtike simboli evangelistov. Oltar krasijo \xc5\xa1e kipi svetega Joahima in svete Ane ter svete Elizabete in svetega Zaharije, delo kiparja E. Kupowskega. Na vrhu oltarja stojijo \xc5\xa1tirje leseni pozla\xc4\x8deni kipi serafov z napisnimi trakovi v rokah (iz leve proti desni): \xc2\xbbMarija, Mati milosti.\xc2\xab, \xc2\xbbMarija, mati usmiljenja.\xc2\xab, \xc2\xbbObvaruj nas hudega!\xc2\xab, \xc2\xbbSprejmi nas ob smrtni uri!\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nMilostna podoba Matere Usmiljenja\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina te podobe se pri\xc4\x8dne leta 1746, ko je grofica J. F. Stubenberg, rojena Kh\xc3\xbcnburg, prosila takratnega \xc5\xbeupnika v Slovenskih Konjicah za mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovani Marijin kip. Z velikim veseljem ga je sprejela ter odnesla v Gradec k slikarju Wigelsf\xc3\xb6lsu na obnovitev. Tu se je v restavratorski delavnici zgodil prvi \xc4\x8dude\xc5\xbe ozdravitve. Eno leto je kip stal v grajski kapeli v Freib\xc3\xbcchlu pri Wildonu. Zaradi \xc5\xa1tevilnih usli\xc5\xa1anj so romarji poimenovali kip \xc2\xbbMati Usmiljenja\xc2\xab. Grofica se je s te\xc5\xbekim srcem odlo\xc4\x8dila in kip predala leta 1747 ljudem v \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje k minoritom v Maribor._NEWLINE_Maribor\xc4\x8dani so jo zaradi \xc5\xa1tevilnih usli\xc5\xa1anj proglasili za zavetnico Maribora. Cesar Jo\xc5\xbeef II. je dal ukaz, da se Minoritska cerkev ob Dravi zapre in da se kapucini preselijo v Marijino cerkev (predhodnico bazilike). Leta 1864 so cerkev s samostanom prevzeli fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani in jo upravljajo \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nStranski oltarji\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev ima sedem stranskih oltarjev. V levi stranski ladji: oltar sv. Kri\xc5\xbea, oltar Srca Jezusovega s kipoma Marijinega Srca in svetega Jo\xc5\xbeefa, na zaklju\xc4\x8dni strani ob prezbiteriju pa oltar svete Filomene, ki stoji v osrednji ni\xc5\xa1i, ob njej pa kipa svete Barbare in svete Ne\xc5\xbee. V desni stranski ladji: oltar svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Asi\xc5\xa1kega s svetim Rokom in svetim Florjanom, oltar Lur\xc5\xa1ke Matere Bo\xc5\xbeje in na zaklju\xc4\x8dku ladje oltar svetega Antona Padovanskega, v desni ni\xc5\xa1i stoji kip svetega Ludvika v levi pa svetega Bla\xc5\xbea. Na desni strani ob prezbiteriju se nahaja stranska kapela z oltarjem Na\xc5\xa1e ljube Gospe presvetega Srca Jezusovega.\n_START_SECTION_\nPri\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nKakor celotna stavba in njena oprema je tudi pri\xc5\xbenica izdelana po na\xc4\x8drtih arhitekta Jordana. Pri\xc5\xbenica po\xc4\x8diva na osrednjem mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1em stebru, ki je obdan s \xc5\xa1estimi vitkimi marmornimi stebri\xc4\x8dki. Na marmorni ograji so doprsni reliefi \xc5\xa1tirih velikih cerkvenih o\xc4\x8detov Zahodne cerkve: svetega Gregorja Velikega, svetega Avgu\xc5\xa1tina, svetega Ambro\xc5\xbea in svetega Hieronima. Na strehi pri\xc5\xbenice je kip svetega Janeza Krstnika s kri\xc5\xbeem v rokah, okoli katerega se ovija trak z napisom: \xc2\xbbGlejte Jagnje bo\xc5\xbeje, ki odjemlje grehe sveta!\xc2\xab\n_START_SECTION_\nVitra\xc5\xbei\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj vsa barvna okna so bila med drugo svetovno vojno uni\xc4\x8dena, razen rozete na severni strani cerkve. Po letu 1960 so bili izdelani za prezbiterij trije novi vitra\xc5\xbei po osnutkih slikarja Staneta Kregarja in dva po osnutku Pavla Su\xc5\xa1ilovi\xc4\x8da, ki je izdelal tudi barvno okno nad glavnim vhodom.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1900 je cerkev dobila orgle, ki jih je izdelal mariborski orgelski mojster Jo\xc5\xbeef Brandl. Leta 1992 so bile obnovljene in pove\xc4\x8dane.\n_START_SECTION_\nStranska kapela\n_START_PARAGRAPH_\nNa desni strani prezbiterija je stranska kapela, v kateri je dnevno izpostavljeno Najsvetej\xc5\xa1e za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje in molitev.\n_START_SECTION_\nKripta\n_START_PARAGRAPH_\nKripta se nahaja pod prezbiterijem. Dostop do nje je iz zunanjega samostanskega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. V njej so na\xc5\xa1li svoj po\xc4\x8ditek mariborski grofje Khiesel in Brandis, patri kapucini (tudi Kalist Heric), ki so ljudem pomagali v \xc4\x8dasu kuge, mariborski \xc5\xa1kofje, med njimi Anton Martin Slom\xc5\xa1ek (kasneje prestavljen v stolnico) in njegova naslednika Jakob Stepi\xc5\xa1nik in Mihael Napotnik. Danes je nedostopna."