b'\n_START_ARTICLE_\nLogarska dolina\n_START_SECTION_\nDostop\n_START_PARAGRAPH_\nDostop z avtomobilom je mogo\xc4\x8d skozi vas Sol\xc4\x8dava, ob vstopu pa vas pri\xc4\x8dakuje mitnica, kjer prispevate vstopnino. Prometna dostopnost se je izbolj\xc5\xa1ala odkar sta Avstrija in Slovenija odprli mednarodni mejni prehod Pavli\xc4\x8devo sedlo. Od tam je z gornje strani najkraj\xc5\xa1i dostop do Matkovega kota, ki je zavarovan kot gozdni rezervat. Pod Pavli\xc4\x8devim sedlom se odcepi Panoramska cesta, ki povezuje vasico Sv. Duh (slabo uro nad vasico je slavna Poto\xc4\x8dka zijalka) in samotno kmetijo v Podol\xc5\xa1evi.\n_START_SECTION_\nAlpska ledeni\xc5\xa1ka dolina\n_START_PARAGRAPH_\nLogarska dolina je ena izmed najlep\xc5\xa1ih ledeni\xc5\xa1kih dolin v Evropi. Dolina je tektonskega nastanka, nastala je kot posledica tektonskih razpok mati\xc4\x8dne kamnine - razli\xc4\x8dnih apnencev. Zadnji mo\xc4\x8dni oblikovalec doline je bil ledenik. Iz obdobja poledenitve imamo najve\xc4\x8d sledi iz najmlaj\xc5\xa1e geolo\xc5\xa1ke dobe, pleistocena. Led, ki je za\xc4\x8del polzeti po pobo\xc4\x8dju navzdol do dna zgornjega dela doline, se je zatem premikal po dolini navzdol in jo po\xc4\x8dasi zapolnjeval. Pri tem je brusil podlago ter s sabo odna\xc5\xa1al kamenje z okoli\xc5\xa1kih pobo\xc4\x8dij, kar je povzro\xc4\x8dilo predvsem \xc5\xa1irjenje doline. Kot sled je ledenik po vsaki otoplitvi za sabo pustil nane\xc5\xa1en material. Za ledeni\xc5\xa1ke nanose so zna\xc4\x8dilne velike skale - balvani. Vidite jih lahko po vsej dolini, veliko jih je na levi strani ceste, tik preden prispete do vhoda v dolino. Morena je nane\xc5\xa1eno kamenje razli\xc4\x8dnih velikosti, ki se od ostalih nanosov lo\xc4\x8di po nevezanosti in nesortiranosti. Najdemo jo nad kmetijo Logar, od koder se vle\xc4\x8de po pobo\xc4\x8dju do Jezere. Nanjo naletimo celo 200 m nad dolinskim dnom, kar nam ka\xc5\xbee na najvi\xc5\xa1je stanje ledu, ko sta se zdru\xc5\xbeila ledenika iz Matkovega kota in Logarske doline in ju je zaustavila Socka, ozka dolina proti Sol\xc4\x8davi. Ledenik se je zajezoval in s tem debelil. Za moreno, ki jo je umikajo\xc4\x8di se ledenik pustil v spodnjem delu doline je nastalo jezero. Tu se je odlagala pasovita jezerska glina, ki danes sestavlja ve\xc4\x8dji del Loga._NEWLINE_Ledenik je s tak\xc5\xa1nim delovanjem je izdolbel dolino v dana\xc5\xa1nji podobi. Zna\xc4\x8dilni so skalni pragovi in nad njimi krnice, iz katerih se prelivajo potoki v slapovih proti bolj uravnanemu dolinskemu dnu. Dolina je danes \xc5\xbee precej izgubila na svoji prvobitnosti zaradi mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega obiska motoriziranih obiskovalcev.\n_START_SECTION_\nSol\xc4\x8davsko\n_START_PARAGRAPH_\nMed krajinske posebnosti Alp spada tudi Sol\xc4\x8davsko. S to skupno besedo povezujemo dolinski svet Sol\xc4\x8dave, Logarske doline, Matkovega in Robanovega kota ter gorske kmetije, celci, raztreseni visoko pod Ol\xc5\xa1evo in Raduho, nad Matkovim in Robanovim kotom.\n_START_SECTION_\nKrajinski park Logarska dolina\n_START_PARAGRAPH_\nPrivla\xc4\x8dnost Logarske doline odseva v prvobitnosti okolja ter v \xc5\xa1tevilnih naravnih zanimivostih, ki privabljajo ljubitelje narave. Svoj pe\xc4\x8dat so prostoru vtisnile tudi kmetije, ki so skozi stoletja ustvarjale kulturno krajino. Zaradi omenjenih vrednot, je bila Logarska dolina leta 1987 razgla\xc5\xa1ena za krajinski park v \xc4\x8dasu, ko so bile zaradi stihijskega razvoja turizma \xc5\xbee mo\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeene njene temeljne vrednote \xe2\x80\x93 ohranjanje izjemne kulturne krajine ter najpomembnej\xc5\xa1ih naravnih in kulturnih._NEWLINE_Doma\xc4\x8dini so leta 1992 pridobili koncesijo za upravljanje s krajinskim parkom, uredili komunalo in turisti\xc4\x8dno infrastrukturo. V zadnjem \xc4\x8dasu tako poteka trajnostni razvoj naravnega parka, ki ga usmerjajo doma\xc4\x8dini, v sodelovanju z vsemi pristojnimi organizacijami za zavarovana obmo\xc4\x8dja. To je posebnost - tako v Sloveniji kakor tudi v tujini.\n_START_SECTION_\nGozd in krajina\n_START_PARAGRAPH_\nNa ugodnih mestih so predniki izkr\xc4\x8dili gozdove za kmetijske povr\xc5\xa1ine. V oddaljene predele je kmete naseljeval gornjegrajski benediktinski samostan v \xc4\x8dasu od 12. do 14. stoletja. Leta 1426 sta v urbarju omenjenga samostana \xc5\xbee vpisani kmetija v Logu in kmetija v Plesti z dolo\xc4\x8denimi dav\xc5\xa1\xc4\x8dinami. To pomeni, da sta bili kmetiji gospodarsko mo\xc4\x8dni in zmo\xc5\xbeni oddajati dav\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ljudje so takrat za izkr\xc4\x8devanje gozdov uporabljali le ro\xc4\x8dno orodje, pomagali so si z ognjem. Zato so povr\xc5\xa1ine za kr\xc4\x8ditev izbirali preudarno. Danes je proces obrnjen. Opu\xc5\xa1\xc4\x8dene kmetije, strmi pa\xc5\xa1niki in travniki se hitro zara\xc5\xa1\xc4\x8dajo.\n_START_SECTION_\nDrevje\n_START_PARAGRAPH_\nGozd daje pe\xc4\x8dat krajini in \xc5\xbeivljenju v dolini. Najpogostej\xc5\xa1a drevesna vrsta je bukev (Fagus sylvatica). Tudi smreka (Picea abies) je pogosta. V delu gozdov je naravna, v delu pa jo je pospe\xc5\xa1eval \xc4\x8dlovek, ker se je smrekov les bolje prodajal. Jelko (Abies alba) najdemo na severnih pobo\xc4\x8djih doline. Veliko je rde\xc4\x8dega bora (Pinus sylvestris), zlasti na prisojnih skalnatih strminah srednjega grebena. V dnu doline je pogost skupaj s smreko na mladih hudourni\xc5\xa1kih vr\xc5\xa1ajih, kjer so izrazito neugodni pogoji za rast dreves. Vi\xc5\xa1je na pobo\xc4\x8djih se bukvi pridru\xc5\xbei macesen (Larix decidua), ki raste do gozdne meje. \xc5\xa0e vi\xc5\xa1je se mu pridru\xc5\xbei ru\xc5\xa1je (Pinus mugo), ki uspeva v grmasti obliki. Ru\xc5\xa1je lahko vidimo tudi v dnu doline, na mladih hudourni\xc5\xa1kih vr\xc5\xa1ajih (pred Domom planincev in pod severno steno Planjave).\n_START_SECTION_\nBukovje\n_START_PARAGRAPH_\nBukovje je zna\xc4\x8dilen gozd Logarske doline. Pod bukvami uspevajo svetloljuba zeli\xc5\xa1\xc4\x8da. Tukaj rastejo vse mlaje, najbolj opazna je deveterolistna mlaja (Dentaria enneaphyllos). Visokogorski bukov gozd daje zavetje redkegemu lepemu \xc4\x8develjcu (Cypripedium calceolus), na\xc5\xa1e najve\xc4\x8dje orhideje.\n_START_SECTION_\nAlpske rastline\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d je blazinic alpske velese (Dryas octopetala), pomladi cveti zavarovani avrikelj (Primula auricula). Najdemo grmi\xc4\x8dke rde\xc4\x8dega dlakavega sle\xc4\x8da (Rhododendron hirsutum) in alpskega zvon\xc4\x8dka (Soldanella alpina). Sredi prodov raste rumeni Kernerjev mak (Papaver kerneri), ki je endemi\xc4\x8dne Kamni\xc5\xa1ko Savinjskih Alp in Karavank. Tu najdem \xc5\xa1e vrste: julijska smiljka (Cerastum julicum), \xc5\xa1krlatni luk (Allium kermesinum), kamni\xc5\xa1ka ivanj\xc5\xa1\xc4\x8dica (Leucanthemum lithopolitanicum).\n_START_SECTION_\nPtice\n_START_PARAGRAPH_\nTukaj \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d vrst sinic (rod Parus) - velika sinica, meni\xc5\xa1\xc4\x8dek, gorska sinica, \xc4\x8dopasta sinica in redkeje plav\xc4\x8dek. Pozimi, ko je hrane dosti, se zdru\xc5\xbeujejo v ve\xc4\x8dje me\xc5\xa1ane jate. Mali krivokljun (Loxia curvirostra) ve\xc4\x8dinoma opazimo v jatah. \xc4\x8crna \xc5\xbeolna (Dryocopos martius) je najve\xc4\x8dja izmed na\xc5\xa1ih \xc5\xbeoln. Vloga in prisotnost \xc5\xbeolne je v gozdu pomembna, saj sama kle\xc5\xa1e dupla, ko pa jih opusti se v njih naseli \xc5\xa1e marsikatera \xc5\xbeival. Od ujed na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju Logarske doline gnezdita dva para planinskih orlov (Aquila chrysaetos), dolina pa je tudi \xc5\xbeivljenjski prostor sokola selca (Falco peregrinus). Tu \xc5\xbeivijo tudi druge ujede: kanja, kragulj in skobec.\n_START_SECTION_\nDivjad\n_START_PARAGRAPH_\nGamsi poleti \xc5\xbeive visoko v odmaknjenih planinah, pozimi pa se spustijo na strma prisojna obmo\xc4\x8dja. Kozorogi \xc5\xbeivijo v vrhovih Planjave, Lu\xc4\x8dke Babe in Brane. V dolini pa je glavna vrsta divjadi srnjad. Zadnja leta pa se naseljuje tudi jelenjad. Planinski zajci prebivajo visoko v planinah, poljski zajci, ki so precej redki pa \xc5\xbeive v dnu doline. Tu najdemo \xc5\xa1e gozdne kure, velikega petelina, ru\xc5\xa1evca in belko. Redka gosta gozdo v Logarski dolini sta tudi ris in rjavi medved.'