b"\n_START_ARTICLE_\nStrip\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc3\xadp je verbalno-vizualni medij, sestavlja ga zaporedje sli\xc4\x8dic, ki se nizajo v pasice, besedilo je v obla\xc4\x8dkih. Je medij med slikanico in risanko, njegov vznik je povezan z razmahom \xc4\x8dasopisja za mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega bralca, temelji na zgodbenem in likovnem poenostavljanju.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa Japonskem je v 18. stoletju v lesorezu prena\xc5\xa1al ljudsko izro\xc4\x8dilo, tj. legende, mite in juna\xc5\xa1ke zgodbe. V Evropi se je pojavil v 19. stoletju. Razrasel se je v za\xc4\x8detku 20. stoletja skupaj s \xc4\x8dasopisjem. Za prvi strip velja Yellow Kid (Rumeni de\xc4\x8dek) avtorja Richarda Outcoulta v ameri\xc5\xa1kem \xc4\x8dasopisu World leta 1895. Gre za kratko realisti\xc4\x8dno zgodbo z otro\xc5\xa1kim junakom. Pomembni tovrstni stripi so Garfield, Peanuts, Dilbert. Nastanek stripa sovpada z nastankom filma; medija vplivata drug na drugega in si izposojata tehni\xc4\x8dne postopke._NEWLINE_Med svetovnima vojnima glavna oseba postane pravi junak. Zgledi so Superman, The Spirit, Batman, Kapitan Amerika, Green Lantern, Aquaman, Wonder Woman, Flash, Miki Mi\xc5\xa1ka, Racman Jaka. Nekateri stripi vklju\xc4\x8dujejo osebe in dogodke iz zgodovine, npr. v stripu Kapitan Amerika junak pretepe Adolfa Hitlerja. V 1930. letih strip iz \xc4\x8dasopisnega podlistka, ki je bil dotlej glavni prostor njegovih objav, dozori do samostojnih objav v obliki bro\xc5\xa1iranih snopi\xc4\x8dev, pozneje pa tudi do knji\xc5\xbenih izdaj v trdih platnicah. V 1970. letih se s podro\xc4\x8dja produkcije za mladino strip raz\xc5\xa1iri tudi med odrasle, odpre politi\xc4\x8dne in seksualne teme in preizku\xc5\xa1a alternativne grafi\xc4\x8dne izrazne mo\xc5\xbenosti.\n_START_SECTION_\nZnani stripi in njihovi junaki\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi nezahtevnega jezika, jasno izra\xc5\xbeene teme in bralcu prijazne kratke zgodbe je imel strip pomembno mobilizacijsko funkcijo med drugo svetovno vojno. Popularni junaki so bili Tarzan (1929), Superman (1938), Batman (1939), Spider-Man (1962), Asterix in Obelix, Sre\xc4\x8dni Luka (Lucky Luke), Snoopy, Crumb, Tintin idr. Po drugi svetovni vojni junaki sodelujejo v ekipi: Fantasti\xc4\x8dni \xc5\xa1tirje, Ma\xc5\xa1\xc4\x8devalci, Liga pravice. Naslednji trend je vra\xc4\x8danje v realizem. Pojavljajo se vsakdanji liki z realnimi te\xc5\xbeavami ali superjunaki z vsakdanjimi te\xc5\xbeavami, npr. narkomani, pojavijo se celo superjunaki kot predstavniki manj\xc5\xa1ine in njenimi identitetnimi te\xc5\xbeavami._NEWLINE_Tri glavne stripovske \xc5\xa1ole so ameri\xc5\xa1ka (Disney in superheroji), francosko-belgijska, ki je bolj realisti\xc4\x8dna (Asterix), in japonska (manga)._NEWLINE_Walt Disney je z Ubom Iwerksom ustvaril Miki Mi\xc5\xa1ko (Mickey Mouse) (1930) in Racmana Jako (Donald Duck) (1938) ter \xc5\xa1tevilne druge like, upodobljene tudi v animiranih filmih._NEWLINE_Zaradi cenej\xc5\xa1e produkcije v primerjavi s filmom je postal strip prostor avtorskega izra\xc5\xbeanja. Avtorski strip je pomemben segment stripovske produkcije. Po osebnem slogu je prepoznaven tudi Disneyev strip. Zalo\xc5\xbebe izdajajo ve\xc4\x8dja stripovska dela pod imenom grafi\xc4\x8dni romani. Junaki so danes vedno bolj vsakdanji, superjuna\xc5\xa1tvo je lahko celo ovira. Med avtorji izstopata npr. Frank Miller (Daredevil, 300, Sin City, Elektro) in Harvey Pekar._NEWLINE_Japonski strip (manga) se pona\xc5\xa1a z najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi stripovskimi \xc5\xbeanri za vse vrste bralcev in za vse mo\xc5\xbene teme. Zaradi ekonomi\xc4\x8dne proizvodnje so cene stripov razumnej\xc5\xa1e, cele serije stripov izhajajo v trdih platnicah. Mango za odrasle kritizirajo zaradi ob\xc4\x8dasno eksplicitnega nasilja in spolnosti. Pomemben avtor mange je Osamu Tezuka\xc2\xa0(1928\xe2\x80\x931989)._NEWLINE_V Evropi je za razvoj stripa pomembna francosko-belgijska produkcija (Asterix avtorjev Uderza in Goscinnyja). Junak britanskega stripa je Judge Dredd, stripom so sprva rekli funnies 'sme\xc5\xa1nice', ker imajo vir v karikaturah. Poznani italijanski stripovski junaki so Alan Ford, Corto Maltese, Dylan Dog, Maxmagnus, Kapetan Miki, Zagor, Tex Willer, Martin Myst\xc3\xa8re, Mister No, v Jugoslaviji je za njihove prevode skrbel Politikin zabavnik. Inovativna skupina hrva\xc5\xa1kih striparjev je poznana pod imenom Novi kvadrat.\n_START_SECTION_\nSlovenski strip in njegovi ustvarjalci\n_START_PARAGRAPH_\nPredhodnik slovenskega stripa je Hinko Smrekar s svojimi knji\xc5\xbenimi ilustracijami, za za\xc4\x8detnika slovenskega stripa velja Milko Bambi\xc4\x8d s stripom (Bu-Ci-Bu) v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem \xc4\x8dasopisu Edinost leta 1927. Najbolj znani stripovski avtor je Miki Muster, ki je ustvarjal v letih 1952\xe2\x80\x931973, njegovi junaki so lisjak Zvitorepec, volk Lakotnik, \xc5\xbeelvak Trdonja. Sledili so Sa\xc5\xa1a Dobrila (Ma\xc4\x8dji grad), Marjan Amalietti (Maru\xc5\xa1ka potepu\xc5\xa1ka), Bine Rogelj (nagajivi mucek v Cicibanu), Aco Mavec (Ton\xc4\x8dek Bonton\xc4\x8dek), Matja\xc5\xbe Schmidt (Erl\xc5\xa1pik), Bo\xc5\xbeo Kos (Kavboj Pipec in Rde\xc4\x8da pesa, Mihec), Marjan Man\xc4\x8dek. V 1970. letih strip ni ve\xc4\x8d samo otro\xc5\xa1ki in mladinski medij: Kostja Gatnik (Magna Purga, 1977), stripi v Mladini (Toma\xc5\xbe Lavri\xc4\x8d, Zoran Smiljani\xc4\x87, Du\xc5\xa1an Kastelic, Gorazd Vahen, Gregor Mastnak, Milan Eri\xc4\x8d) - Diareja; Damijan Sovec s Simulacijo kaosa in Prvo petletko idr. Prva slovenska revija, posve\xc4\x8dena zgolj stripom, je bila Zvitorepec (1966\xe2\x80\x9373), sledil je Stripburger (od 1992). Danes strip posega tudi na podro\xc4\x8dje politi\xc4\x8dne karikature (Tomka\xc5\xbe Lavri\xc4\x8d: Sokol in golobica), v zgodovinske pripovedi (grafi\xc4\x8dni roman Zorana Smiljani\xc4\x87a Meksikajnarji) in stvarno literaturo (Jakob Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d s stripom o \xc5\xbeivljenju Alme Karlin). Stripe ri\xc5\xa1ejo \xc5\xa1e Izar Luna\xc4\x8dek, Ciril Horjak (Dr. Horowitz), Ga\xc5\xa1per Kranjc, Marko Kociper idr.\n_START_SECTION_\nPretvorba stripa v film\n_START_PARAGRAPH_\nStrip, ki gradi zgodbo s podobami in minimalnim tekstom, je v poznih sedemdesetih letih 20. stoletja postal vir filmskih scenarijev ob vedno bolj razviti tehnologiji specialnih efektov. Prvi uspe\xc5\xa1ni filmski superjunak je bil Superman re\xc5\xbeiserja Richarda Donnerja. Stripovski junaki so dobili svoje risanke in se pri tem naslanjali na tehnologijo japonske mange, ki je prav tako pri\xc4\x8dela uporabljati risane filme za akcijo. Nastale so uspe\xc5\xa1ne filmske realizacije uspe\xc5\xa1nih stripov (film o Batmanu, 1989, Ninja \xc5\xbeelve), a tudi nekaj neuspe\xc5\xa1nih serij (Spider-man, Kapitan Amerika). Vedno bolj\xc5\xa1a tehnologija je risanko uveljavila kot pomemben segment filmske industrije. V film so pretvorili tudi pomembne modernej\xc5\xa1e stripe, npr. Alana Moora in filma V kot vro\xc4\x8de ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje in Varuhi."