b'\n_START_ARTICLE_\nRo\xc4\x8d, Buzet\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje, v katerem je po popisu leta 2001 \xc5\xbeivelo 146 prebivalcev, le\xc5\xbei na 355 m visokem gri\xc4\x8du v osrednji Istri vzhodno ob Buzeta ob cesti Buzet- Lupoglav in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi Diva\xc4\x8da - Pulj.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKraj se prvi\xc4\x8d omenja leta 1064. Naselje je bilo skozi stoletja utrjeno. Do za\xc4\x8detka 19. stoletja je imelo v njem velik vpliv cerkvena oblast. \xc5\xa0e danes so v naselju tri cerkve, in sicer romanska sv. Roka, v kateri so freske iz 14. stoletja, gotska sv. Antuna opata iz 12. stoletja v kateri je v kri\xc5\xbee vgraviran znamenit Ro\xc4\x8dki glagolski abecedarij in \xc5\xbeupnijska sv. Bartula iz 1495. Na trgu stojijo renesan\xc4\x8dna hi\xc5\xa1a iz 1475, manieristi\xc4\x8dna pala\xc4\x8da in mestna lo\xc5\xbea iz 18. stoletja. Ro\xc4\x8d je bil od 13. stoletja sredi\xc5\xa1\xc4\x8de glagolja\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti. Tu je bila 1483 natisnjena prva hrva\xc5\xa1ka tiskana knjiga Kosinjski misal.\n_START_SECTION_\nAleja glagolja\xc5\xa1ev\n_START_PARAGRAPH_\nV Ro\xc4\x8du se za\xc4\x8dne leta 1977 urejena \xc2\xbbAleja glagolja\xc5\xa1ev\xc2\xab\xc2\xa0oz. Glagolja\xc5\xa1ki drevored, (Viale dei Glagoliti),  v spomin na glagolja\xc5\xa1e, ki so s svojimi deli utrjevali narodno zavest istrskega prebivalstva, z enajstimi spomeniki z napisi v glagolici, potekajo\xc4\x8da po 7\xc2\xa0km dolgi cesti do Huma.'