b'\n_START_ARTICLE_\nPortugalska\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nCelinska Portugalska se po svoji glavni reki Tejo deli na dva dela. Pokrajina na severu je v notranjem delu gorata s planotami ter se po \xc5\xa1tirih prelomnicah deli na ustrezna kmetijska podro\xc4\x8dja. Ta del ima hladnej\xc5\xa1e in de\xc5\xbeevnej\xc5\xa1e podnebje. Na jugu je vse do pokrajine Algarve de\xc5\xbeela prete\xc5\xbeno ravninska z nekoliko toplej\xc5\xa1imi in bolj suhimi razmerami._NEWLINE_Poleg Teja so glavne reke Douro, Minho in Guadiana. Vse izvirajo v \xc5\xa0paniji. \xc5\xa0e ena reka, Mondego, izvira v gorovju Serra da Estrela z najvi\xc5\xa1jim vrhom, ki sega 1993 metrov nad morjem._NEWLINE_Azorski otoki in Madeira pripadajo srednjeatlantskemu grebenu. Na otoku Pico se v nebo vzpenja najvi\xc5\xa1ji vrh dr\xc5\xbeave, ugasli vulkan Mount Pico (2351 metrov)._NEWLINE_Portugalska ima dolgo obalo z obse\xc5\xbenimi pla\xc5\xbeami, in sicer 943\xc2\xa0km ob kontinentalnem delu dr\xc5\xbeavem 667\xc2\xa0km na Azorih, 205\xc2\xa0km na Madeiri in Re\xc5\xa1ilnih otokih. Pomembna zna\xc4\x8dilnost je delta Ria de Aveiro s 45 km dol\xc5\xbeine in do 11\xc2\xa0km \xc5\xa1irine, bogata z ribami in morskimi pti\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMenjavo kovancev nacionalne valute v evre je prva ukinila prav Portugalska, leto po uvedbi evra ali natan\xc4\x8dneje 31. decembra 2002. S tem dnem je kovancem portugalskega eskuda prenehala vsakr\xc5\xa1na monetarna vrednost, rok za zamenjavo bankovcev pa se izte\xc4\x8de \xc5\xa1ele leta 2022._NEWLINE_Velike gospodarske dru\xc5\xbebe so skoncentrirane v mestnih obmo\xc4\x8djih Lizbone in Porta. Tradicionalno prevladujo\xc4\x8de gospodarske panoge so bile tekstilna in obutvena industrija, proizvodnja pija\xc4\x8d, lesarstvo in proizvodnja plute (Portugalska je najve\xc4\x8dji proizvajalec plute na svetu). Danes je pomembnej\xc5\xa1a storitvena industrija._NEWLINE_Portugalska je bila ena od dr\xc5\xbeav, ki so najbolj ob\xc4\x8dutile dol\xc5\xbeni\xc5\xa1ko krizo, ki je izbruhnila v za\xc4\x8detku 21. stoletja. V zameno za finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d Evropske komisije, Evropske centralne banke in Mednarodnega denarnega sklada v vi\xc5\xa1ini 78 milijard evrov je morala vlada sprejeti vrsto var\xc4\x8devalnih ukrepov za zmanj\xc5\xa1evanje javne porabe. Dr\xc5\xbeava je izstopila iz sheme finan\xc4\x8dne pomo\xc4\x8di maja 2014.'