b'\n_START_ARTICLE_\nVirginijski gaber\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nVirginijski gaber je drevo, ki zraste od 15 do 18 m visoko in ima premer debla od 20 do 50 cm. Skorja drevesa je rde\xc4\x8dkasta do sivo-rjava in sprva gladka, kasneje pa razpoka na majhne luske, ki ob\xc4\x8dasno odpadajo. Mladi poganjki so dlakavi, listi pa so jaj\xc4\x8dasto podolgovati. Dolgi so od 5 do 13 cm in so \xc5\xa1iroki med 4 in 6 cm. Robovi so \xc5\xbeagasto narezani, listne \xc5\xbeile pa niso mo\xc4\x8dno izra\xc5\xbeene. Listi majo tudi terciarne \xc5\xbeile. Cvetovi so enospolni; mo\xc5\xa1ke ma\xc4\x8dice so dolge od 2 do 5 cm , \xc5\xbeenske pa od 8 do 15 mm. Drevo jih razvije so\xc4\x8dasno z listi. Plodovi so majhni ore\xc5\xa1ki, ki so zavarovani z ovr\xc5\xa1nimi listi, ki so na vrhu spojeni, tako da dozoreli tvorijo nekak\xc5\xa1no vre\xc4\x8dko. Plodovi so zdru\xc5\xbeeni v grozdih, dolgih okoli 7 cm, v katerih je od 10 do 30 semen._NEWLINE_Ob obali Atlantika raste podvrsta O. virginiana var. lasia, ki ima manj\xc5\xa1e liste.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nVirginijski gaber je dobil svoje ime po svoji domovini, ameri\xc5\xa1ki zvezni dr\xc5\xbeavi Virginiji. Drevo je raz\xc5\xa1irjeno od Nove \xc5\xa0kotske na vzhodu do ju\xc5\xbene Manitobe zahodnega Wyominga. Na jugozahodu je raz\xc5\xa1irjen do severne Floride ter na jugozahodu do vzhodnega Teksasa. Glede kakovosti tal virginijski gaber ni zahteven, najbolje pa uspeva na son\xc4\x8dnih legah in dobro prezra\xc4\x8denih tleh. Les drevesa je trd in odporen, zaradi \xc4\x8desar ga imenujejo\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeelezni les\xc2\xab. Iz njega izdelujejo ro\xc4\x8daje za razli\xc4\x8dna orodja ter za ograje. Drevo pogosto sadijo tudi na ulice._NEWLINE_S popki in ma\xc4\x8dicami se pozimi prehranjujejo nekatere vrste ptic, predvsem ovratni\xc4\x8darka (Bonasa umbellus).'