b'\n_START_ARTICLE_\nMenkaure\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nDol\xc5\xbeina Menkaurejevega vladanja ni zanesljiva. Zgodovinar Maneton mu pripisuje 63 let vladanja, kar je zagotovo pretirano. Torinski seznam kraljev je na mestu, kjer bi morala biti leta njegove vladavine, po\xc5\xa1kodovan, vendar omogo\xc4\x8da rekonstrukcijo "..?.. + 8 let vladanja". Egiptologi domnevajo, da zapis pomeni 18 let, s \xc4\x8dimer se ve\xc4\x8dina strinja. Izvirni grafit enega od delavcev govori o "letu po 11. \xc5\xa1tetju \xc5\xbeivine". \xc4\x8ce so bila \xc5\xa1tetja \xc5\xbeivine vsako drugo leto, kar je bilo v navadi najmanj do faraona Sneferuja, je Menkaure vladal 22 let. _NEWLINE_Leta 2013 je bil ob vhodu v mestno pala\xc4\x8do v Tel Hazorju odkrit fragment Menkaurejeve sfinge.\n_START_SECTION_\nPiramidni kompleks\n_START_PARAGRAPH_\nMenkaurejeva piramida v Gizi se imenuje Netjer-er-Menkaure, kar pomeni Menkaure je bo\xc5\xbeanski. Piramida je najmanj\xc5\xa1a od treh piramid v Gizi. Njena osnovnica meri 103,4 m, vi\xc5\xa1ina pa 65,5 m. Ob njej so tri pomo\xc5\xbene piramide, v\xc4\x8dasih ozna\xc4\x8dene z G-IIIa (vzhodna), G-IIIb (srednja) in G-IIIc (zahodna). V kapeli ob piramidi G-IIIa so odkrili kip kraljice. Piramide so bile morda namenjene Kefrenovim kraljicam. V eni od njih je bila morda pokopana Kamerernebti II.\n_START_SECTION_\nPogrebni tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nV tem templju so odkrili ve\xc4\x8d kipov in fragmentov kipov. Zanimiva najdba je fragment \xc5\xa1ibe kraljice Kamerernebti I., ki je zdaj v bostonskem Muzeju lepih umetnosti. Na fragmentu je napis, da je bila faraonova mati.\n_START_SECTION_\nSarkofag\n_START_PARAGRAPH_\nLeta  1837 sta angle\xc5\xa1ki \xc4\x8dastnik Richard William Howard Vyse in in\xc5\xbeenir John Shae Perring za\xc4\x8dela izkopavati v notranjosti Menkaurejeve piramide. V glavni komori piramide sta odkrila velik sarkofag iz bazalta, dolg 244 cm, \xc5\xa1irok 91 cm in visok 89 cm. Okra\xc5\xa1en je bil v slogu pala\xc4\x8dne fasade in brez napisov. V sosednjem prostoru sta na\xc5\xa1la fragmente lesene krste z Menkaurejevim imenom in del okostja, zavitega v grobo tkanino. Sarkofag sta z ladjo poslala v London, trgovska ladja Beatrice pa se je po odplutju z Malte 13. oktobra 1838 izgubila. Druge najdbe in fragmenti krste so bili poslani z drugo ladjo in so zdaj na ogled v Britanskem muzeju. _NEWLINE_Domneva se, da je bila krsta nadomestek, ki so ga izdelali v mnogo kasnej\xc5\xa1em saitskem obdobju skoraj 2000 let po faraonovem pokopu. Analiza kosti je pokazala, da so \xc5\xa1e mlaj\xc5\xa1e \xe2\x80\x93 iz koptskega obdobja v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nZapisi iz kasnej\xc5\xa1ih obdobij\n_START_PARAGRAPH_\nPo Herodotu je bil Menkaure sin faraona Kufija (Keops) in laj\xc5\xa1al trpljenje, ki ga je prebivalcem Egipta povzro\xc4\x8dil njegov o\xc4\x8de.  Herodot dodaja, da ga je doletelo ve\xc4\x8d nesre\xc4\x8d: h\xc4\x8derka, katere truplo so odkrili v leseni kravi, je umrla pred njim, v prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du Buto pa so mu prerokovali samo \xc5\xa1est let vladanja, vendar je zaradi svoje zvija\xc4\x8dnosti prelisi\xc4\x8dil prerokbo in vladal dvanajst let.'