b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Wilhelm Bunsen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBunsen je bil najmlaj\xc5\xa1i od \xc5\xa1tirih sinov profesorja filologije. \xc5\xa0tudiral je kemijo na Univerzi v G\xc3\xb6ttingenu in tam leta 1831 doktoriral. Od leta 1836 do 1852 je predaval na Visoki obrtni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli (Politehni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli) v Kasslu, kjer je nadomestil W\xc3\xb6hlerja. Bil je univerzitetni profesor na univerzah v Marburgu in Breslauu (zdaj Wroc\xc5\x82aw). Potem pa je bil vse do upokojitve leta 1889 profesor na Univerzi v Heidelbergu._NEWLINE_Leta 1834 je odkril protistrup, hidrirani \xc5\xbeelezov oksid, ki ga \xc5\xa1e danes uporabljamo proti zastrupitvi z arzenikom. Njegova raziskava dvojnih cianidov, je dokazala na\xc4\x8delo v organski kemiji, da je narava sestavljenih snovi odvisna od radikalov, ki jo sestavljajo._NEWLINE_Rezultate svojih raziskav odpadnih plav\xc5\xbenih plinov je leta 1857 objavil v klasi\xc4\x8dnem delu Gasometri\xc4\x8dne metode. Z Gustavom Robertom Kirchhoffom velja za utemeljitelja spektralne analize. Leta 1859 sta skonstruirala prvi spektrograf na prizmo. Tega leta je s tak\xc5\xa1nim postopkom pravilno pojasnil Fraunhoferjeve absorpcijske \xc4\x8drte v Son\xc4\x8devem spektru._NEWLINE_Leta 1861 sta z istim postopkom odkrila nova kemijska elementa rubidij in cezij. Po tem postopku se snov, ki se jo prou\xc4\x8duje, pri\xc4\x8dvrsti na platinasto \xc5\xbeico, se z Bunsenovim gorilnikom \xc5\xbeari in opazuje s spektrografom. Izna\xc5\xa1el je \xc5\xbee omenjeni gorilnik, \xc4\x8deprav gre zasluga tudi Michaelu Faradayu. Konstruiral je dva galvanska \xc4\x8dlena s cinkom kot negativno in ogljikom kot pozitivno elektrodo. \xc4\x8clen je uporabil za napajanje oblo\xc4\x8dne svetilke. Izumil je tudi fotometer s katerim je meril njeno svetlost. Galvanski \xc4\x8dlen je uporabljal pri elektrolitskem postopku pridobivanja \xc4\x8distega kovinskega magnezija. Z elektrolizo je dobil tudi aluminij. Znan je tudi po fotometru z masno zaslonko na zaslonu iz papirja in \xc4\x8drpalko na vodni curek._NEWLINE_Bil je zelo odli\xc4\x8den eksperimentator. Izumil je \xc5\xa1e ledni kalorimeter in filtrirno \xc4\x8drpalko.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nZa svoje znanstvene dose\xc5\xbeke je leta 1860 prejel Copleyjevo medaljo Londonske kraljeve dru\xc5\xbebe, leta 1877 Davyjevo medaljo in leta 1898 Albertovo medaljo.'