b'\n_START_ARTICLE_\nVikingi\n_START_PARAGRAPH_\nVikingi so bili bojevniki, ki so plenili po obalah Skandinavije, Britanskega oto\xc4\x8dja in drugih delih Evrope med 8. in 12. stoletjem. Danes beseda Vikingi ozna\xc4\x8duje vse Skandinavce iz tega obdobja, \xc4\x8deprav je bolj ustrezen izraz Nordijci ali Normani.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nPredniki Vikingov so bila germanska ljudstva, ki so se na obmo\xc4\x8dje Skandinavije za\xc4\x8dela naseljevati iz severozahodne Evrope kakih 2000 let pred \xc2\xbbvikin\xc5\xa1kim obdobjem\xc2\xab. Ta ljudstva so se v prete\xc5\xbeni meri ukvarjala s poljedelstvom, le na skrajnem severu so se prilagodila okolju in se pre\xc5\xbeivljala z lovom in ribolovom, saj so bili tam podnebni pogoji za kmetijstvo neugodni. Kasneje so se ta ljudstva za\xc4\x8dela povezovati in se poleg kmetijstva za\xc4\x8dela ukvarjati s trgovino. Slednja jih je tudi primorala h gradnji ladij, ki so bile sposobne prepluti velike razdalje, kasneje pa so jih uporabljali na svojih roparskih pohodih in raziskovanju. Zgodovinarji so mnenja, da je prenaseljenost silila Vikinge k spremembi na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja. Zemlja ni ve\xc4\x8d mogla pre\xc5\xbeiveti vse \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega prebivalstva, pa tudi vse ve\xc4\x8dja potreba po dobrinah, ki jih s trgovino niso mogli zagotoviti, je prisilila ta, do tedaj miroljubna ljudstva, da so postala strah in trepet Evrope.\n_START_SECTION_\nVerstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVikingi so bili politeisti. Njihov glavni bog je bil Odin, poglavar bogov in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik plemi\xc4\x8dev, voj\xc5\xa1\xc4\x8dakov, pogumnih ter modrih. V vikin\xc5\xa1ki mitologiji je jezdil na osmeronogem konju, ki ga ni moglo ni\xc4\x8d ustaviti, in v spremstvu dveh krokarjev nadzoroval svet. Thor je bil bog groma. Odinova \xc5\xbeena je bila Frigga glavna boginja, boginja modrosti in prekobke (uvedla je rune za prerokovanje). Oble\xc4\x8dena je bila v pla\xc5\xa1\xc4\x8d, ki je izgledal kot oblaki, ki menjajo barvo glede na razpolo\xc5\xbeenje._NEWLINE_Ker vikin\xc5\xa1ko verstvo ni bilo dobro organizirano, si je elemente pogosto izposojalo iz drugih verstev. Kljub pokristjanjevanju Skandinavije v 10. stoletju se je vikin\xc5\xa1ko verstvo ohranilo \xc5\xa1e stoletje, saj so se Vikingi dali krstiti predvsem zaradi politi\xc4\x8dnih razlogov. Sveti Olaf (pravo ime Olaf II. Norve\xc5\xa1ki), eden prvih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih vikin\xc5\xa1kih kraljev, je sicer politi\xc4\x8dno propadel, ampak je bil 1164 oklican za svetnika in mu\xc4\x8denika.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev vikin\xc5\xa1kega vpliva\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek vikin\xc5\xa1kega obdobja sega nekako v sredino 8. stoletja, roparske pohode pa so prva za\xc4\x8dela ljudstva z ozemlja dana\xc5\xa1nje Norve\xc5\xa1ke, kakih 50 let za njimi pa so jim sledila \xc5\xa1e plemena z Danske. Prve de\xc5\xbeele, ki so ob\xc4\x8dutile vikin\xc5\xa1ko pest, pa so bile dana\xc5\xa1nje Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Frankovska dr\xc5\xbeava, kasneje pa \xc5\xa1e Irska, kjer so se Vikingi prvi\xc4\x8d tudi ustalili. Najbolj znana vikin\xc5\xa1ka naselbina na tem otoku je Dublin, ki so ga ustanovili leta 841. Takrat so Vikingi tudi spremenili dotedanjo prakso vra\xc4\x8danja v doma\xc4\x8de pokrajine po opravljenih roparskih pohodih. Okoli leta 850 nastanejo tudi prva vikin\xc5\xa1ka naselja na britanskem otoku. Prvo naselje je bilo nekak\xc5\xa1no voja\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de na otoku Thanet v izlivu Temze. V nekaj naslednjih letih so Vikingi z Danske zasedli cel severovzhodni del britanskega otoka in tam ustanovili de\xc5\xbeelo, ki se je je prijelo ime Danelaw, saj so tam veljali danski zakoni in obi\xc4\x8daji. Po veliki bitki pri Ashingtonu leta 1016, v kateri so Vikingi porazili wesse\xc5\xa1kega kralja Edmonda II., pa so Vikingi zasedli cel Otok.\n_START_SECTION_\nCelinska Evropa\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 800 so za\xc4\x8deli danski Vikingi napadati de\xc5\xbeelo Frizijo, preko katere so po rekah s svojimi ladjami prodrli globoko na ozemlje dana\xc5\xa1nje Francije. V enem od takih pohodov so leta 845 opusto\xc5\xa1ili celo Pariz, leto kasneje pa \xc5\xa1e mesta Verdun, Toul ter Troy._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno v istem \xc4\x8dasu so Vikingi pripluli tudi na skrajni zahod Evrope in plenili po Portugalski in \xc5\xa0paniji, kjer so se za nekaj \xc4\x8dasa celo naselili v izropani Sevilji, od koder so jih kasneje sicer odgnali Arabci, a so se Vikingi vedno znova vrnili._NEWLINE_Naslednje tar\xc4\x8de vikin\xc5\xa1kih napadov so bila obalna severnoafri\xc5\xa1ka mesta ter Apeninski polotok, kjer so izropali mesti Pisa in Luni._NEWLINE_\xc5\xa0vedski Vikingi so se, za razliko od danskih in norve\xc5\xa1kih, podali na vzhod (prek Baltika) in od tam po plovnih rekah v osr\xc4\x8dje vzhodne Evrope. Po tej poti so pri\xc5\xa1li vse do \xc4\x8crnega morja in Bagdada. Za nekaj \xc4\x8dasa so zasedli Kijev in Novgorod ter obvladovali vse ozemlje ob Dnjepru in Volgi. Tam so se po\xc4\x8dasi asimilirali in \xc4\x8dez \xc4\x8das izginili.\n_START_SECTION_\nAmerika\n_START_PARAGRAPH_\nMed vsemi plemeni so najdlje na zahod pri\xc5\xa1li norve\xc5\xa1ki Vikingi, ki so \xc5\xbee v osmem stoletju pristali na Shetlandskih otokih, okoli leta 870 pa so poselili tudi Islandijo, kjer so kmalu oblikovali neodvisno dr\xc5\xbeavo in oblikovali prvi znani parlament na zahodu, imenovan Althing. Leta 985 pa vikin\xc5\xa1ki poglavar Erik Rde\xc4\x8di ustanovi kolonijo na Grenlandiji, od koder je okoli leta 1000 na zahod odplul Erikov sin Leif Eriksson, ki je priplul do polotoka Labrador, kjer je na gri\xc4\x8du, poraslem z divjo trto ustanovil kolonijo, ki jo je poimenoval po tej rastlini - Vinlandija. Kolonija je sicer propadla, ko so jo Vikingi zaradi nenehnih napadov ameri\xc5\xa1kih domorodcev (t. i. Skaerlingov) zapustili le tri leta po ustanovitvi.\n_START_SECTION_\nKonec vikin\xc5\xa1kega obdobja\n_START_PARAGRAPH_\nVikingi so se povsod, kamor so pri\xc5\xa1li, kmalu povezali z okoli\xc5\xa1kim prebivalstvom in se za\xc4\x8deli me\xc5\xa1ati z njim, kar je kmalu vodilo v asimilacijo. Kmalu so tudi sprejeli kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in druge navade iz okolja. Konec vikin\xc5\xa1ke dobe pa zgodovinarji povezujejo z letnico 1066, ko je normanski vojvoda Viljem Osvajalec (potomec vikin\xc5\xa1kega poglavarja Rollona, ki je vladal v Normandiji) v bitki pri Hastingsu premagal angle\xc5\xa1ke Vikinge in postal angle\xc5\xa1ki kralj. Nekako v tem obdobju pa tudi druga vikin\xc5\xa1ka plemena po Evropi izginejo in se \xc2\xbbstopijo\xc2\xab\xc2\xa0z okolico. Tako je po tristo letih izginila ena najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih civilizacij Evrope, ki je pustila mnogo sledi v evropski zgodovini.'