b"\n_START_ARTICLE_\nHugo M\xc3\xbcnsterberg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHugo M\xc3\xbcnsterberg se je rodil v judovski dru\xc5\xbeini v mestu Danzig (danes imenovanem Gdansk, Poljska) ju\xc5\xbenem Pruskem pristani\xc5\xa1kem mestu. Njegov o\xc4\x8de Moritz M\xc3\xbcnsterberg je bil trgovec z lesom, ki je pri\xc5\xa1el v Breslau sredi 19. stoletja. Mama, Minna Anna Bernhardi (poro\xc4\x8dena Minna Anna M\xc3\xbcnsterberg) je bila prepoznavna umetnica in glasbenica. Hugo je imel dva polbrata \xe2\x80\x93 Otta in Emila in brata Oscarja. Bratje so po smrti Moritza in Anne ostali v stikih in vsi so postali uspe\xc5\xa1ni v izbranih karierah. Hugo M\xc3\xbcnsterberg je kot otrok najprej obiskoval vrtec in nato zasebno \xc5\xa1olo. Pri devetih letih se je vpisal na Gimnazijo v Danzigu. Leta 1882 je opravil zaklju\xc4\x8dni izpit na gimnaziji in ker je imel veliko \xc5\xbeeljo po potovanju, se je naslednji semester vpisal na Univerzo v \xc5\xbdenevi, kjer je izbolj\xc5\xa1al svoje znanje na podro\xc4\x8dju francoskega jezika in literature. V septembru leta 1882 se je priklju\xc4\x8dil \xc5\xa1tudiju na podro\xc4\x8dju socialne psihologije, a si kmalu premislil in se posvetil podro\xc4\x8dju medicine. Leta 1883 je imel \xc4\x8dast obiskovali predavanja, ki jih je vodil Wilhelm Wundt. Ta predavanja so ga tako navdu\xc5\xa1ila, da se je vklju\xc4\x8dil v delo v, takrat prvem, psiholo\xc5\xa1kemu laboratoriju v Leipzigu._NEWLINE_Leta 1885 je z doktorsko dizertacijo z doktrino na podro\xc4\x8dju naravne adaptacije, prejel naziv doktorja (Ph.D) na podro\xc4\x8dju psihologije. Svoje \xc5\xa1tudije na podro\xc4\x8dju medicine je nadaljeval v Heidelbergu in poleti leta 1887 je postal doktor medicine ter uspe\xc5\xa1no opravil izpit, ki mu je omogo\xc4\x8dil predavati na podro\xc4\x8dju filozofije, kot docent na univerzi v Freiburgu. Univerza pa ni imela psiholo\xc5\xa1kega laboratorija in zato je M\xc3\xbcnsterberg opremil svojo hi\xc5\xa1o z dolo\xc4\x8denimi aparaturami in tako privabil mnogo \xc5\xa1tudentov iz Nem\xc4\x8dije in drugih tujih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Leta 1891, je napredoval v naziv asistenta in obiskal prvi Psiholo\xc5\xa1ki Internacionalni kongres v Parizu, kjer je spoznal Williama Jamesa, s katerim sta si tekom naslednjih nekaj let dopisovala. Hugo M\xc3\xbcnsterberg je na Jamesa naredil velik vtis in ta ga je leta 1892 povabil na Harvard, kjer naj bi za tri leta prevzel vodenje psiholo\xc5\xa1kega laboratorija v Dane Hall na Harvardu. M\xc3\xbcnsterberg je bil zelo uspe\xc5\xa1en kot u\xc4\x8ditelj in administrator in posledi\xc4\x8dno so mu ponudili stalno zaposlitev, ki jo je odklonil, ker ni \xc5\xbeelel ostati v Ameriki, in se vrnil v Freiburg. Vendar se je, kot odziv na pro\xc5\xa1nje s strani Jamesa in predsednika Harvardske univerze, leta 1897, vrnil na Harvard, kjer je delal do konca svoje kariere. Leta 1898 je bil izvoljen za predsednika Ameri\xc5\xa1kega psiholo\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja (APA). Leta 1900 je bil M\xc3\xbcnsterberg podpredsednik internacionalnega psiholo\xc5\xa1kega kongresa v Parizu. Leta 1904 je bil organizator in podpredsednik Internacionalnega kongresa umetnosti in znanosti na Saint Louis World's Fair in nato podpredsednik Internacionalnega filozofskega kongresa v Heidelbergu leta 1907. Leta 1908 je postal tudi predsednik Ameri\xc5\xa1kega Filozofskega zdru\xc5\xbeenja, Akademije v Washingtonu in Ameri\xc5\xa1ke akademije umetnosti in znanosti._NEWLINE_Leta 1910  je bil napoten na univerzo v Berlinu, kjer je predaval kot gostujo\xc4\x8di profesor. Ta izmenjava, ga je navdu\xc5\xa1ila z idejo o harmoniji narodov, ki jo lahko, po njegovem mnenju, dose\xc5\xbeemo s spodbujanjem kulturnih vezi in posledi\xc4\x8dno je veliko \xc4\x8dasa je posvetil ustanovitvi Ameri\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta. Kljub delovanju v Ameriki, pa se M\xc3\xbcnsterberg nikoli ni mogel lo\xc4\x8diti od svoje domovine Nem\xc4\x8dije. Njegovi pogledi na probleme prihajajo\xc4\x8de prve svetovne vojne, so bili v Ameriki sprejeti kot kontroverzni, saj je bil gore\xc4\x8d zagovornih nem\xc5\xa1ke politike. Kot odraz njegovih ideolo\xc5\xa1kih prepri\xc4\x8danj in \xc5\xbeelje po izpostavitvi in ozave\xc5\xa1\xc4\x8danju napa\xc4\x8dnih stereotipov o Nemcih in Ameri\xc4\x8danih je napisal ve\xc4\x8d knjig in \xc4\x8dlankov, med njimi tudi knjigo z naslovom The Americans (1904) in American Problems (1910). Ob za\xc4\x8detku prve svetovne so tako mnogi sumili, da je M\xc3\xbcnsterberg nem\xc5\xa1ki vohun in mnogo kolegov na Harvardski univerzi se je oddaljilo od njega. Kljub vsemu pa je ostal na Harvardu, kjer je vse do svoje nenadne smrti leta 1916 predaval kot profesor eksperimentalne psihologije in deloval kot direktor psiholo\xc5\xa1kega laboratorija.\n_START_SECTION_\nUsmeritev in vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xbcnsterberg je v psihologiji uporabljal dva principa. Verjel je da vzro\xc4\x8dni zakon (vsak dogodek ima svojo posledico) dr\xc5\xbei tudi za mentalne fenomene do te mere, da so ti korelirani s fiziolo\xc5\xa1kimi procesi. V tem pogledu je bil determinist. V pogledu, ko je mentalne procese obravnaval z vidika vrednot pa je verjel v svobodnost \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Glavni M\xc3\xbcnsterbergov prispevek k teoreti\xc4\x8dni psihologiji je bila njegova\xc2\xa0\xc2\xbbaktivacijska teorija\xc2\xab\xc2\xa0kjer je definiral pozornost v okviru odprtosti \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih poti v povezavi z mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnim delovanjem in prilagoditvijo na dra\xc5\xbeljaje \xe2\x80\x93 v tem pogledu pa je bil predhodnik na podro\xc4\x8dju razvoja behavioristi\xc4\x8dne teorije.\n_START_SECTION_\nAplikativna psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nTekom svojega \xc5\xbeivljenja je M\xc3\xbcnsterberg v praksi preizkusil veliko psiholo\xc5\xa1kih principov, saj je \xc4\x8dutil, da je dol\xc5\xbenost psihologov, da razkrijejo informacije, ki bi jih lahko uporabili v praksi. Bil je prvi, ki je apliciral psiholo\xc5\xa1ke principe na podro\xc4\x8dju prava in tako ustvaril forenzi\xc4\x8dno psihologijo. Prav tako je psiholo\xc5\xa1ke principe uporabljal na podro\xc4\x8dju klini\xc4\x8dne psihologije, kjer je sku\xc5\xa1al z uporabo razli\xc4\x8dnih metod in tehnik pomagati obolelim."