b'\n_START_ARTICLE_\nFrancesco Bianchini\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBianchini je delal za kurije mnogih pape\xc5\xbeev. Med drugim je bil tudi tajnik komisije za prenovo koledarja in je izdeloval postopek za izra\xc4\x8dun pravilnega datuma velike no\xc4\x8di v danem letu._NEWLINE_Napisal je mnogo del, med drugim Splo\xc5\xa1na zgodovina (Istoria universale), (Rim, 1697); Dve razpravi o koledarju in ciklu Julija Cezarja (De calendario et cyclo Caesaris) (Rim, 1703); Hesperi et Phosphori nova Phaenomena. V zadnjem delu je iz opazovanja izvedel \xc4\x8das vrtenja povr\xc5\xa1ine Venere. Danes vemo, da je to nemogo\xc4\x8de, ker planet prekriva debela plast atmosfere. Raziskoval je tudi paralakso Venere in izmeril precesijo Zemljine vrtilne osi._NEWLINE_Njegov pogled na Kopernikovo sliko Oson\xc4\x8dja ni izpri\xc4\x8dan. V knjigi o Veneri ima njegov sistem Oson\xc4\x8dja prazno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dlan Francoske akademije znanosti (Acad\xc3\xa9mie des sciences).\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenujeta kraterja na Luni (Bianchini) in Marsu (Bianchini).'