b"\n_START_ARTICLE_\nMislinja (reka)\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nMislinja je v zgornjem toku v pohorske metamorfne kamnine zarezala globoko dolino s strmimi gozdnatimi pobo\xc4\x8dji (doma\xc4\x8dini tak\xc5\xa1nim dolinam pravijo globa\xc4\x8da), ki se imenuje tudi Mislinjski graben ali Mislinjski jarek. V ozkem dnu doline je prostora samo za potok in cesto ter nekaj doma\xc4\x8dij, ki so verjetno nastale v \xc4\x8dasu delovanja gla\xc5\xbeute in fu\xc5\xbein. Dolina ima precej\xc5\xa1en strmec \xe2\x80\x93 od Spodnje Komisije (nadmorska vi\xc5\xa1ina 1080\xc2\xa0m) se na razdalji 8\xc2\xa0km do Mislinje spusti za 520\xc2\xa0m, zato ima potok hiter tok in ob ve\xc4\x8djih pretokih prena\xc5\xa1a in nana\xc5\xa1a velike koli\xc4\x8dine debelega proda. Edini nekoliko ve\xc4\x8dji pritok je z desne Gla\xc5\xbeuta, vsi ostali pritoki so kratke, zelo strme in neposeljene grape; prostor za samotne kmetije in njihova kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da je samo na manj strmem svetu med grapami na prisojni, desni strani Mislinjskega grabna._NEWLINE_\xc5\xbde dober kilometer nad Mislinjo se zna\xc4\x8daj doline in reke hitro spremeni: dolina se najprej nekoliko odpre, nato pa se izte\xc4\x8de v zgornji konec \xc5\xa1ir\xc5\xa1e doline, kamor je reka nasula polo\xc5\xbeen prodni vr\xc5\xa1aj, na katerem stoji danes Mislinja. Od tu naprej ima reka razmeroma majhen strmec, saj se do izliva v Me\xc5\xbeo spusti samo \xc5\xa1e za okoli 190 m, vendar ima zlasti ob velikih pretokih \xc5\xa1e vedno hiter tok in prena\xc5\xa1a velike koli\xc4\x8dine plavja, ki ga ob poplavah odlaga na poplavno ravnico. Od Mislinje navzdol te\xc4\x8de reka po 200\xe2\x80\x93500 m \xc5\xa1iroki naplavni ravnici, vendar so jo desni pritoki s Pohorja, ki so v dolino nasuli cel niz prodnih vr\xc5\xa1ajev, na katerih sta se v lepi legi nekoliko nad dolinskim dnom namestila \xc5\xa0entilj pod Turjakom in Dov\xc5\xbee, potisnili povsem pod jugozahodno obrobje. \xc5\xa0ele malo nad Turi\xc5\xa1ko vasjo se Mislinja spet prestavi pod obronke Pohorja in tam te\xc4\x8de vse do Slovenj Gradca, kjer se dolina zo\xc5\xbei, reka pa z leve strani sprejme najdalj\xc5\xa1i pritok Suhodolnico in tik pod mestom \xc5\xa1e Barbarski potok s pohorske strani._NEWLINE_Pod mestom pre\xc4\x8dka Mislinja v manj kot pol kilometra dolgi, kar izrazito zo\xc5\xbeeni dolini, pas gnajsa, iz katerega sta Rahtelov vrh (667\xc2\xa0m) na levi strani in Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de (516\xc2\xa0m) na desni strani. Takoj zatem vstopi v okoli 500\xc2\xa0m \xc5\xa1irok in 8\xc2\xa0km dolg spodnji del Mislinjske doline, ki je izrazito premo\xc4\x8drten in poteka v smeri proti severozahodu, saj je nastal ob pomembnem labotskem prelomu. Za razliko od zgornjega dela doline so tu starej\xc5\xa1a jedra naselij umaknjena na nekoliko vi\xc5\xa1je obrobje doline (Troblje, Pame\xc4\x8de, \xc5\xa0entjan\xc5\xbe pri Dravogradu), na le nekaj metrov vi\xc5\xa1ji terasi v dnu doline je samo Bukovska vas, saj je dolinsko dno \xc5\xa1e vedno izpostavljeno pogostim poplavam. S pohorske strani dobiva v tem delu ve\xc4\x8d pritokov (Trobelj\xc5\xa1\xc4\x8dica, Laku\xc5\xbenica, Medvedov graben), ki pritekajo iz strmih grap in so ob vstopu v glavno dolino nasuli manj\xc5\xa1e vr\xc5\xa1aje, z leve strani se Mislinji  pridru\xc5\xbei le Sel\xc4\x8dnica pri Bukovski vasi. V najspodnej\xc5\xa1em delu te\xc4\x8de Mislinja deloma \xc5\xa1e skozi industrijsko cono Oti\xc5\xa1ki Vrh, nato pa se izlije v Me\xc5\xbeo in dober kilometer naprej obe skupaj dru\xc5\xbeno v Dravo pri Dravogradu.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju jezikoslovca F. Bezlaja izvira ime reke iz osebnega imena Myslin\xd1\x8a, kar utemeljuje s \xc5\xa1tevilnimi toponimi, nastalimi iz iste osnove, v drugih slovanskih de\xc5\xbeelah (npr. potok Myslina na Slova\xc5\xa1kem, reki Mys\xd1\x8c in Myslin v Rusiji, vas Mysletice na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem ipd.). Jezikoslovec Marko Snoj prav tako povezuje izvor imena reke z osebnim imenom Mysl\xd1\x8c. Prvotno ime reke bi torej bilo Myslin'a in bi po obeh razlagah pomenilo Mislinova reka. Prvi zapisi imena reke so iz poznega srednjega veka, skoraj izklju\xc4\x8dno v nem\xc5\xa1ki obliki, mdr. Misling (1404), Missling (1471) in Mi\xc3\x9flin (1570).\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nV zgornjem toku, kjer te\xc4\x8de Mislinja po ozkem Mislinjskem grabnu, je prava gorska reka s precej\xc5\xa1njim strmcem, \xc5\xbeivahnim tokom in \xc4\x8disto vodo. Struga je povsem naravna, a so na bre\xc5\xbeinah marsikje vidni sledovi burnega delovanja re\xc4\x8dnega toka ob ve\xc4\x8djih pretokih. Pod Mislinjo se videz reke in njene najbli\xc5\xbeje okolice povsem spremeni: od tu navzdol te\xc4\x8de ve\xc4\x8dinoma po razli\xc4\x8dno \xc5\xa1iroki poplavni ravnici, vendar je danes v ve\xc4\x8djem delu toka regulirana in mestoma tudi speljana po novi strugi. V nekdanjem, bolj naravnem stanju, se je reka na odseku do Slovenj Gradca na nekaterih mestih celo razcepila v ve\xc4\x8d rokavov, ki so danes le tu in tam \xc5\xa1e komajda vidni, nekatere pa so ljudje kasneje uporabili tudi kot mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice, ob katerih so bili vstran od glavne reke razme\xc5\xa1\xc4\x8deni \xc5\xa1tevilni mlini in \xc5\xbeage._NEWLINE_Mislinja ima neizrazit alpski sne\xc5\xbeno-de\xc5\xbeni re\xc5\xbeim s prvim vi\xc5\xa1kom v mesecu aprilu (posledica taljenja snega) in drugega v mesecu novembru zaradi obilnej\xc5\xa1ih jesenskih padavin in manj\xc5\xa1ega izhlapevanja. Poletni ni\xc5\xbeek v avgustu in zimski v januarju sta skoraj povsem identi\xc4\x8dna; poletni nastopi zaradi manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8din padavin in pove\xc4\x8dane evapotranspiracije, zimski zaradi sne\xc5\xbene retinence._NEWLINE_Mislinja je podobno kot Me\xc5\xbea izrazit hudournik, kar se vidi iz primerjave med najmanj\xc5\xa1imi in najve\xc4\x8djimi zabele\xc5\xbeenimi pretoki: v obdobju 1970\xe2\x80\x932000 je bila ta razlika na vodomerni postaji Dov\xc5\xbee 336-kratna in v Oti\xc5\xa1kem Vrhu 250-kratna. Se pa reki razlikujeta po drugih hidrogeografskih zna\xc4\x8dilnostih: povpre\xc4\x8dni letni pretok Mislinje zna\xc5\xa1a samo dobro tretjino Me\xc5\xbeinega pretoka (Mislinja: 4,80\xc2\xa0m\xc2\xb3/s, Me\xc5\xbea: 12,11\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), zaradi druga\xc4\x8dne izoblikovanosti pore\xc4\x8dja in v povpre\xc4\x8dju manj\xc5\xa1ih strmin ima Mislinja tudi precej manj\xc5\xa1i specifi\xc4\x8dni odtok kot Me\xc5\xbea (Mislinja: 15,7\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2; vodomerna postaja Oti\xc5\xa1ki Vrh; Me\xc5\xbea: 22,9\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2; vodomerna postaja Oti\xc5\xa1ki Vrh) in odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik (Me\xc5\xbea: 53,2\xc2\xa0%; Mislinja: 37,4\xc2\xa0%)._NEWLINE_Kljub precej\xc5\xa1njim regulacijam v preteklosti Mislinja ob\xc4\x8dasno poplavlja po poplavni ravnici na obeh re\xc4\x8dnih bregovih. Poplave so hudourni\xc5\xa1kega tipa, se hitro pojavijo in ne trajajo dolgo, poplavna voda pa ne zalije celotne poplavne ravnice, temve\xc4\x8d te\xc4\x8de po plitvih, sicer komaj vidnih poplavnih kanalih in mo\xc4\x8dno nasiplje prod tik ob strugi ter pesek in mulj v bolj zati\xc5\xa1nih delih. Ob manj\xc5\xa1ih, a razmeroma pogostih poplavah zalije voda za kratek \xc4\x8das le najni\xc5\xbeje dele poplavne ravnice tik ob strugi, ve\xc4\x8dje poplave pa lahko ponekod zajamejo ve\xc4\x8d kot nekaj sto metrov \xc5\xa1irok pas. V srednjem toku je skoraj sklenjen poplavni pas vse od Mislinje do \xc5\xa0martna pri Slovenj Gradcu, vendar je ve\xc4\x8dina naselij in infrastrukture izven dosega manj\xc5\xa1ih in srednje velikih poplav, tako da obi\xc4\x8dajne poplave ne povzro\xc4\x8dajo veliko \xc5\xa1kode, so pa zaradi hudourni\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja reke lahko vseeno zelo nevarne. V spodnjem delu doline je poplavna ravnica \xc5\xa1ir\xc5\xa1a, na njej je med drugim tudi ve\xc4\x8dji del industrijske cone v Oti\xc5\xa1kem Vrhu in del Bukovske vasi. Iz preteklosti so poznane ve\xc4\x8dje poplave v letih 1924, 1926, 1953, 1956, 1966, 1973 in 1. novembra 1990, ko je reka v zgornjem delu doline po\xc5\xa1kodovala \xc5\xa1tevilne ceste in poplavila ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1, v spodnjem delu pa je poplavila velik del poplavne ravnice pri Pame\xc4\x8dah, Bukovski vasi, \xc5\xa0entjan\xc5\xbeu pri Dravogradu in Oti\xc5\xa1kem Vrhu, kjer je napravila najve\xc4\x8d \xc5\xa1kode v tamkaj\xc5\xa1njih tovarnah in skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Ob tej poplavi je bil  na vodomerni postaji Oti\xc5\xa1ki Vrh zabele\xc5\xbeen dotlej najve\xc4\x8dji pretok Mislinje (189\xc2\xa0m\xc2\xb3/s)._NEWLINE_Najhuj\xc5\xa1a poplava zadnjih desetletij je pore\xc4\x8dje Mislinje prizadela 5. in 6. novembra 2012, ko je reka na nekaterih odsekih povzro\xc4\x8dila pravo razdejanje, z erozijskim delovanjem na mnogih mestih mo\xc4\x8dno spodjedala re\xc4\x8dne bregove, poplavila je tudi velik del poplavne ravnice vzdol\xc5\xbe skoraj celotnega toka od Mislinje navzdol. Na poplavno ravnico je nasula veliko plavja, zalila je tudi \xc5\xa1tevilne stanovanjske hi\xc5\xa1e, trgovine in druge poslovne prostore, ve\xc4\x8d industrijskih obratov ter mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovala ceste. Po veliki \xc5\xa1kodi in hidrolo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnostih je bila to 100-letna poplava, saj so v Oti\xc5\xa1kem Vrhu zabele\xc5\xbeili \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji maksimalni pretok kot ob poplavi leta 1991 in to je tudi najve\xc4\x8dji doslej izmerjeni pretok na Mislinji (230\xc2\xa0m\xc2\xb3/s).\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nMislinja je v zgornjem toku \xc4\x8dista, naravna reka, ki te\xc4\x8de po skoraj povsem naravni prodnati strugi. Tudi v srednjem in spodnjem toku je po uradnih podatkih v dobrem kemi\xc4\x8dnem in ekolo\xc5\xa1kem stanju. Izgradnja centralnih \xc4\x8distilnih naprav v Mislinji in Slovenj Gradcu ter pripadajo\xc4\x8dega kanalizacijskega omre\xc5\xbeja je mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala vnos odpadnih snovi v reko, kar se lahko \xc5\xa1e zmanj\xc5\xa1a z izgradnjo malih \xc4\x8distilnih naprav v manj\xc5\xa1ih naseljih.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nV ozkem Mislinjskem grabnu v zgornjem toku Mislinje v preteklosti ni bilo mo\xc5\xbenosti za kmetijstvo, ljudi so sem pritegnili bogati pohorski gozdovi, v katerih so sekali les in kuhali oglje, ki je bilo neko\xc4\x8d nujno potrebno za pridobivanje \xc5\xbeeleza v fu\xc5\xbeinah. V Mislinji so delovale fu\xc5\xbeine \xc5\xbee v 18. st. in so pozneje prerasle v najve\xc4\x8dje fu\xc5\xbeine na slovenskem delu \xc5\xa0tajerske, pohorski gozdovi so bili tudi vir lesa za mislinjsko lesno industrijo. Ob desnem pritoku Gla\xc5\xbeuta je v za\xc4\x8detku 19. st. (1794\xe2\x80\x931834) delovala tovarna stekla (gla\xc5\xbeuta), ki je prav tako potrebovala les kot energijski vir in za pridobivanje pepelike, surovine za izdelavo stekla. Ta del doline je bil neko\xc4\x8d tako pomemben, da je takratni lastnik Arthur Perger leta 1902 investiral v izgradnjo 9,4\xc2\xa0km dolge ozkotirne gozdne \xc5\xbeeleznice Mislinja\xe2\x80\x93Komisija, po kateri so dova\xc5\xbeali les v Mislinjo (ukinjena 1957)._NEWLINE_V srednjem in spodnjem toku te\xc4\x8de Mislinja po gosto naseljeni dolini in prebivalstvo je bilo v preteklosti zelo tesno povezano z reko. Ta je bila za ljudi pomemben vir energije, hkrati pa jih je ogro\xc5\xbeala s poplavami, zaradi \xc4\x8desar so se ljudje, \xc4\x8de so le imeli mo\xc5\xbenost, naseljevali v varni oddaljenosti od reke in izven dosega poplav. Zaradi hudourni\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja reke tudi ni bilo varno postavljati mlinov in \xc5\xbeag tik ob re\xc4\x8dno strugo, zato so ti pogosto stali ob umetnih kanalih (mlin\xc5\xa1\xc4\x8dicah) malo vstran od reke. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu med obema svetovnima vojnama je ob reki delovalo tudi nekaj manj\xc5\xa1ih hidroelektrarn. Za dovajanje vode v mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice in ponekod za pridobivanje padca so v glavni strugi gradili \xc5\xa1tevilne majhne jezove (\xc5\xa1e ob koncu druge svetovne vojne jih je bilo na Mislinji in Suhodolnici skupaj 43), ki so imeli izjemno pomembno vlogo tudi pri zmanj\xc5\xa1evanju erozijske mo\xc4\x8di reke in za upo\xc4\x8dasnitev prena\xc5\xa1anja proda in drugega plavja po toku navzdol._NEWLINE_Potem ko so po vojni opustili mline in \xc5\xbeage, so jezovi v nekaj letih propadli in struga je postala izrazito nestabilna, saj se je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala globinska erozija, plavje, ki so ga neko\xc4\x8d zadr\xc5\xbeevali jezovi, pa je reka odna\xc5\xa1ala s sabo in ob poplavah odlagala na poplavno ravnico. Neko\xc4\x8d so ljudje tudi sami skrbeli za re\xc4\x8dne bregove: kjer je reka odna\xc5\xa1ala, so zabijali pilote in jih prepletli z vejevjem, predvsem pa je drevje in grmovje s koreninami varovalo re\xc4\x8dne bregove pred pretirano erozijo._NEWLINE_\xc5\xbde med obema svetovnima vojnama so na posameznih odsekih regulirali strugo Mislinje (npr. med Turi\xc5\xa1ko in Toma\xc5\xa1ko vasjo), do leta 1974 pa so reko na ve\xc4\x8d dalj\xc5\xa1ih odsekih z regulacijami povsem spremenili. V strugi so zaradi zmanj\xc5\xa1evanja erozije zgradili \xc5\xa1tevilne nizke pregrade. Starej\xc5\xa1e regulacije so se mestoma dobro zarasle z obre\xc5\xbeno vegetacijo, kar je ugodno za pokrajinski videz in za \xc5\xbeivljenje v reki. V  Mislinjskem grabnu in  v srednjem toku deluje danes sedem malih hidroelektrarn, mdr. v Mislinji, \xc5\xa0entilju in Toma\xc5\xa1ki vasi. V preteklosti je bila voda pomembna tudi za za\xc4\x8detek industrializacije: neposredno nanjo je bila vezana npr. nekdanja usnjarna v Slovenj Gradcu (ustanovljena 1850) in \xc5\xa1e starej\xc5\xa1a tovarna kos in srpov v Trobljah (ustanovljena 1773). Na mestu slednje so kmalu po prvi svetovni vojni zgradili manj\xc5\xa1o hidroelektrarno, ki je delovala vse do 70. let prej\xc5\xa1njega stoletja.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nVelik del Pohorja je vklju\xc4\x8den v obmo\xc4\x8dje Natura 2000, tudi povirni deli Mislinje. Bistveno zmanj\xc5\xa1ana onesna\xc5\xbeenost vode je pomembno prispevala k izbolj\xc5\xa1anju \xc5\xbeivljenjskih razmer za ribe v reki, saj so v njej tudi pomembna drsti\xc5\xa1\xc4\x8da. V njej \xc5\xbeivijo mdr. poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta),  lipan (Thymallus thymallus), podust (Chondrostoma nasus), platnica (Rutilus pigus virgo), v spodnjem toku tudi mrena (Barbus barbus) in klen (Leuciscus cephalus cephalus)._NEWLINE_Precej\xc5\xa1en problem predstavljajo \xc5\xa1tevilne pregrade, ki onemogo\xc4\x8dajo preseljevanje rib po reki, zlasti ve\xc4\x8dje pri malih hidroelektrarnah, saj je dokazano, da sta se zaradi njih zmanj\xc5\xa1ala \xc5\xa1tevilo in masa poto\xc4\x8dnih postrvi v reki, podobno pa verjetno velja tudi za druge ribje vrste."