b'\n_START_ARTICLE_\nZelena mu\xc5\xa1nica\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZelena mu\xc5\xa1nica je sprva videti kot jajce, mlada ima polkro\xc5\xbeen, odrasla pa ima klobuk premera med 5 - 15 cm zelene barve z mnogimi mo\xc5\xbenimi odtenki, od olivno zelene do olivno rjavkaste, svetlo zelenkastosive in celo belkaste, na konceh pa je zna\xc4\x8dilno rahlo privzdignjen. Klobuk je navadno gladek in vo\xc5\xa1\xc4\x8den, na njem pa se le redko vidijo beli kosmi\xc4\x8di. Zlahka se odtrga od beta._NEWLINE_Bet je raven, visok od 5-15 cm in ima premer od 1-2 cm. Proti vrhu je malce o\xc5\xbeji, spodnji del pa je gomoljasto oblikovan. Na spodnjem delu je dobro viden ostanek ovojnice bele barve, ki je tudi pri odraslih primerkih le ohlapno pritrjen. Na drugi tretjini beta, ki je pri mladih gobah poln, pri starej\xc5\xa1ih pa votel, se nahaja obro\xc4\x8dek. Barva beta je pri vrhu bela, pod obro\xc4\x8dkom pa obi\xc4\x8dajno marogasta zeleno-bela._NEWLINE_Trosovnica je sestavljena iz gostih belih listi\xc4\x8dev rahlo zelenkastega pridiha, v katerih se nahaja bel trosni prah. Listi\xc4\x8di niso zra\xc5\xa1\xc4\x8deni z betom._NEWLINE_Meso gobe je belo, rahlo sladkobnega vonja in prijetnega okusa a izjemno strupeno, saj vsebuje smrtno nevarne peptide (amatoksine in falotoksine).\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nZelena mu\xc5\xa1nica je raz\xc5\xa1irjena po celem svetu, pri nas pa jo najdemo jo od julija do oktobra v listnatih gozdovih, kjer prevladuje hrast in kostanj. Raste posami\xc4\x8dno ali v kolonijah._NEWLINE_Pri nabiranju u\xc5\xbeitnih vrst gob (zelena golobica, kukmakov, raznih kolobarnic) je potrebna velika mera previdnosti, saj je zelena mu\xc5\xa1nica goba, ki zahteva najve\xc4\x8d smrtnih \xc5\xbertev po celem svetu.\n_START_SECTION_\nZastrupitev in zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZelena mu\xc5\xa1nica vsebuje poleg nekaterih drugih mu\xc5\xa1nic (npr. pomladanska in koni\xc4\x8dasta mu\xc5\xa1nica) amatoksine, termostabilne cikli\xc4\x8dne oktapeptide. Vsebuje tri glavne amatoksine, in sicer \xce\xb1-amatinin, kisli \xce\xb2-amatinin in \xce\xb3-amatinin. Glede na toksin imenujemo zastrupitev z zeleno mu\xc5\xa1nico tudi amatoksinski sindrom. V prebavilih se amatoksini hitro absorbirajo in preko portalnega obtoka dose\xc5\xbeejo jetrne celice (hepatocite). \xce\xb1-amatinin inhibira encim RNA-polimerazo II, zaradi \xc4\x8desar je prekinjena sinteza esencialnih proteinov in v kon\xc4\x8dni fazi celica odmre._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilna je latentna doba, ki traja obi\xc4\x8dajno od 6-24 ur, redko ve\xc4\x8d kot 48 ur. V prvi, t. i. gastrointestinalni fazi se pojavijo bruhanje, bole\xc4\x8dine v trebuhu, slabost in diareja. V drugi fazi se pojavijo motnje v strjevanju krvi, \xc5\xa1e posebej diseminirana intravaskularna koagulacija; posledica tega so krvavitve v prebavni trakt. V tretji fazi se pove\xc4\x8da koncentracija transaminaz in bilirubina v krvi, kar nakazuje na za\xc4\x8detek nekroze jeter. V \xc4\x8detrti fazi fazi se pojavijo jetrna odpoved, akutna ledvi\xc4\x8dna odpoved in encefalopatija._NEWLINE_Pri zdravljenju je najprej potrebna temeljita odstranitev ostankov zelene mu\xc5\xa1nice z izpiranjem \xc5\xbeelodca in uporaba aktivnega oglja. Kot protistup se uporablja silibinin in kristalni penicilin. Potrebno je tudi simptomatsko zdravljenje, kot so rehidracija in koncentrati koagulacijskih dejavnikov. Pri groze\xc4\x8di jetrni in ledvi\xc4\x8dni odpovedi je nujna presaditev organov v nekaj dnevih.'