b"\n_START_ARTICLE_\nRazsvetljenstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRazsvetljenstvo je bilo izrazito evropsko dru\xc5\xbebeno, filozofsko in umetni\xc5\xa1ko gibanje, ki ga grobo uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v 18. stoletje. Za nekatere zgodovinarje se je obdobje za\xc4\x8delo, ko je La Bruy\xc3\xa8re ob koncu sedemnajstega stoletja napisal Les Caract\xc3\xa8res. Obdobje poimenujejo tudi \xc4\x8das razuma. Vrhunec dose\xc5\xbee v Franciji._NEWLINE_Ernst Troeltsch je o razsvetljenstvu dejal, da je to za\xc4\x8detek in temelj modernega obdobja evropske kulture in zgodovine v nasprotju z dotlej uveljavljeno cerkveno in teolo\xc5\xa1ko usmerjeno kulturo._NEWLINE_La Bruy\xc3\xa8rovo delo Les Caract\xc3\xa8res izra\xc5\xbea ogor\xc4\x8denje nad samozadovoljnimi \xc4\x8dlani dru\xc5\xbebe, ki so bodisi sami zatirali nesre\xc4\x8dne ali pa se niso menili za zatiranje drugih. Tako je dal prav te\xc5\xbenjam k izbolj\xc5\xa1anju \xc5\xbeivljenja in okrepil razvoj razsvetljenske dru\xc5\xbebene zavesti.\n_START_SECTION_\nMisel\n_START_PARAGRAPH_\nRazsvetljenstvo bi lahko s filozofskega vidika opisali kot miselni tok, ki je pridobival na veljavi v obdobju med 1680 in 1780, za katerega je bila zna\xc4\x8dilna vera v napredek, ki bi ga bilo mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di z razumom. Celo religiozne doktrine so postale podvr\xc5\xbeene zahtevam, da morajo biti razumljive in racionalno sprejemljive._NEWLINE_Okoli leta 1750 je v javno \xc5\xbeivljenje prodrla ateisti\xc4\x8dna misel, ki so jo spodbujali radikalni misleci, kot sta bila d'Holbach in Denis Diderot. Vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i je postajal antiklerikalizem in odpor do Cerkve. Vse ve\xc4\x8d je bilo zahtev, naj bo civilna oblast lo\xc4\x8dena od cerkvene oblasti._NEWLINE_Mnogi misleci so nasprotovali mu\xc4\x8denju, preganjanju zaradi domnevnega \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva, nevzdr\xc5\xbenim razmeram v zaporih in podobnim pojavom tistega \xc4\x8dasa. Proti tem so odkrito nastopili misleci, kot so Montesquieu, Voltaire in Beccaria._NEWLINE_V naravoslovni znanost so dosegli nekaj pomembnih korakov. To je bil \xc4\x8das Newtona, Lavoisierja, Scheeleja, Priestleya in mnogih drugih, ki jim je pomagal tudi razvoj gospodarstva in trgovine, torej razvoj podro\xc4\x8dij, na katerih so bili vse bolj pripravljeni uvajati in preizku\xc5\xa1ati tehnolo\xc5\xa1ke novosti._NEWLINE_Ni lahko dore\xc4\x8di, ali je bila filozofska misel tista, ki je vplivala na dru\xc5\xbebo, ali pa je dru\xc5\xbebeni razvoj spodbujal filozofsko misel. Opaziti pa je bilo spremembe. V politiki so ve\xc4\x8dji poudarek dajali na\xc4\x8delu svobode in enakosti, ki naj bi izhajala iz naravnega stanja, osnovnim \xc4\x8dlovekovim pravicam, vklju\xc4\x8dno z versko toleranco. Na obrobju politi\xc4\x8dne misli, zlasti v Franciji, je bilo zaslediti komunisti\xc4\x8dno misel._NEWLINE_Kant je 1784. leta napisal znameniti esej Kaj je razsvetljenstvo? , kjer je zapisal, da je to \xc4\x8dlovekov izhod iz nedoletnosti (Unm\xc3\xbcndigkeit), za katero je odgovoren \xc4\x8dlovek sam. _NEWLINE_Na politi\xc4\x8dno-filozofske nazore je med drugim vpliva tudi John Locke, ki je z empirizmom podal nekatere ideje o \xc4\x8dlovekovih pravicah, med katerimi so bile najbolj pomembne: pravica posameznika do \xc5\xbeivljenja, pravica do svobode in do lastnine. \xc4\x8clovek se rodi kot tabula rasa (nepopisan list), je menil, ki ga dokon\xc4\x8dno izoblikujejo \xc5\xa1ele izku\xc5\xa1nje.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1tevilnih evropskih dr\xc5\xbeavah je bilo to obdobje razsvetljenih despotov. Mnogi med njimi so se radi dru\xc5\xbeili in razpravljali z vodilnimi filozofi tistega obdobja, toda br\xc5\xbekone niso povsem sprejemali vseh njihovih zamisli. Friderik Pruski je imel Voltairja za svojega osebnega prijatelja. Katarina, ruska cesarica, je na dvor povabila filozofe, kot sta Diderot in Mercier. Te\xc5\xbeko je soditi, kako odkritosr\xc4\x8dno so vladarji sprejemali mislece, gotovo pa jim je razsvetljenska misel pri\xc5\xa1la prav pri obra\xc4\x8dunavanju s cerkveno oblastjo in vplivno aristokracijo. Med vladarje, ki so se navzeli razsvetljenskega duha, sodi Jo\xc5\xbeef II., ki je v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji sprejel odlo\xc4\x8ditve za osvoboditev tla\xc4\x8danov, za prerazporeditev dav\xc4\x8dnih bremen, za zaplembe cerkvene zemlje, za toleriranje nekatoli\xc5\xa1kih kristijanov in Judov, za podpiranje trgovine, poenotenje pravosodja in podobno. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dji odpor do razsvetljenske misli je br\xc5\xbe\xc4\x8das sledil po francoski revoluciji, ki je ogrozil temelje monarhi\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne ureditve in postavil temelje ljudski suverenosti._NEWLINE_Zanimanje vladajo\xc4\x8dega sloja za filozofsko misel ima vendarle daljnose\xc5\xbene posledice, saj so v tistem \xc4\x8dasu najpomembnej\xc5\xa1a dela prevajali v tako reko\xc4\x8d vse pomembnej\xc5\xa1e evropske jezike.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nV tem obdobju je postalo aktivno prostozidarstvo. To je bilo zdru\xc5\xbeevanje svobodomiselnih me\xc5\xa1\xc4\x8danov, izobra\xc5\xbeencev in celo plemi\xc4\x8dev v mo\xc5\xa1kih tajnih kro\xc5\xbekih - lo\xc5\xbeah. Ta prostozidarska dru\xc5\xa1tva so prispevala k \xc5\xa1irjenju idej razsvetljenstva."