b'\n_START_ARTICLE_\nOprsje\n_START_PARAGRAPH_\nOprsje ali toraks (latinsko Thorax) je del telesa nekaterih \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev, ki le\xc5\xbei med glavo in zadkom. Imajo ga \xc5\xbeu\xc5\xbeelke in izumrli trokrparji. Oprsje je eden od treh razlo\xc4\x8dnih delov telesa pri \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah in trokrparjih, ki so nadalje sestavljeni iz bolj ali manj o\xc4\x8ditnih \xc4\x8dlenov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdu\xc5\xbeelke\n_START_PARAGRAPH_\nPri ve\xc4\x8dini \xc5\xbeu\xc5\xbeelk sestavljajo oprsje trije \xc4\x8dleni: predprsje (protoraks), sredoprsje (mezotoraks) in zaprsje (metatoraks). Vsak od treh \xc4\x8dlenov pri odraslih \xc5\xbeivalih nosi par nog. Pri fosilnih prednikih dana\xc5\xa1njih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk je bil na vsakem od \xc4\x8dlenov tudi po par kril, danes \xc5\xbeive\xc4\x8de krilate \xc5\xbeu\xc5\xbeelke pa imajo krila kve\xc4\x8djemu na zadnjih dveh \xc4\x8dlenih. Obstaja nekaj izjem k temu pravilu. Zajedavske vrste \xc5\xbeu\xc5\xbeelk imajo lahko povsem reducirana krila, pri drugih skupinah \xc5\xbeu\xc5\xbeelk lahko manjka eden od parov. Lahko so tudi spremenjena, dvokrilci imajo tako namesto zadnjega para kril okon\xc4\x8dine za vzdr\xc5\xbeevanje ravnote\xc5\xbeja, imenovane utripa\xc4\x8de. Pri predstavnikih podredu ko\xc5\xbeekrilcev, imenovanega Apocrita, kamor uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tudi \xc4\x8debele in mravlje, je zadnji \xc4\x8dlen oprsja zlit s prvim \xc4\x8dlenom zadka in tvori nekak\xc5\xa1en pecelj, imenovan pedicel. Njihovo oprsje je tako funkcionalno sestavljeno iz \xc5\xa1tirih \xc4\x8dlenov, za la\xc5\xbeje lo\xc4\x8devanje od oprsja drugih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk ga imenujemo mezosoma. Pri ka\xc4\x8djih pastirjih sta zadnja dva \xc4\x8dlena, ki nosita krila, zlita, skupaj ju imenujemo pterotoraks (dobesedno \xc2\xbbkriloprsje\xc2\xab, ustrezen slovenski izraz ne obstaja)._NEWLINE_Vsak \xc4\x8dlen oprsja \xc5\xbeu\xc5\xbeelk je nadalje razdeljen na ve\xc4\x8d delov, na zunaj so to notum (dorzalno), par plevronov (lateralno) in sternum (ventralno). Ti so sestavljeni iz hitinastih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, imenovanih skleriti, ki jih povezuje ko\xc5\xbenata membrana. \xc5\xa0tevilo skleritov, ki sestavljajo vsak del \xc4\x8dlena, je razli\xc4\x8dno pri razli\xc4\x8dnih skupinah \xc5\xbeu\xc5\xbeelk._NEWLINE_Glavni del notranjosti oprsja zavzemajo mi\xc5\xa1ice, ki premikajo okon\xc4\x8dine, razen tega pa se v oprsju nahajajo \xc5\xa1e prsni gangliji, srce in prebavna cev. Par spiraklov na povr\xc5\xa1ini vsakega od \xc4\x8dlenov se odpira v razvejano omre\xc5\xbeje vzdu\xc5\xa1nic, ki mi\xc5\xa1ice oskrbujejo s kisikom. Na povr\xc5\xa1ini oprsja so poleg njih \xc5\xa1e \xc4\x8dutilne dlake, lahko pa tudi izvodila \xc5\xbelez z zunanjim izlo\xc4\x8danjem.\n_START_SECTION_\nTrokrparji\n_START_PARAGRAPH_\nOprsje trokrparjev je sestavljeno iz mnogo \xc4\x8dlenov, ki so si med seboj zelo podobni, malo se razlikujejo le po velikosti. Na vsakemu je spodaj par nog in par \xc5\xa1krg, ki pa niso omejene samo na oprsje. Zgornja povr\xc5\xa1ina je gladka. Med seboj, z glavo in z zadkom (pigidijem) so gibljivo povezani, na ta ra\xc4\x8dun so se trokrparji lahko zvijali navzgor in navzdol, ob nevarnosti verjetno tudi povsem v klob\xc4\x8di\xc4\x8d. Gledano od spredaj so sestavljeni iz treh krp (podobno kot preostanek telesa), aksialne v sredini in para plevralnih na vsaki strani.'