b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Andreja, \xc5\xa0entandra\xc5\xbe v Labotski dolini\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev svetega Andreja stoji na ju\xc5\xbenem koncu mesta \xc5\xa0entandra\xc5\xbe v Labotski dolini. Od 1228 - 1859 je bila stolnica lavantinske \xc5\xa1kofije. Danes slu\xc5\xbei kot \xc5\xbeupnijska cerkev.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva dokumentirana omemba cerkve sega v leto 1145. Prva omemba \xc5\xbeupnije v Labotski dolini je iz leta 888 in se nana\xc5\xa1a na dve: St. Marein ali Sv. Andrej. Leta 1225 je bila v Sv. Andreju ustanovljena avgu\xc5\xa1tinska mo\xc5\xa1ka opatija. Z ustanovitvijo lavantinske \xc5\xa1kofije leta 1228 pa je postala stolnica, ki je bila ukinjena leta 1798. Leta 1859 je bil sede\xc5\xbe nad\xc5\xa1kofije prenesen v Maribor, del pa priklju\xc4\x8den \xc5\xa1kofiji Krka (Dom zu Gurk).\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je triladijska gotska bazilika iz 14. in 15. stoletja. Zunanjost bazilike ima baro\xc4\x8dne dopolnitve in spremembe, v 19. stoletju pa so jo tudi pove\xc4\x8dali in preuredili streho temu novemu videzu primerno. Na jugu in severu so dogradili kapele. Kor je podprt s tristopenjskimi oporniki. Romanski zahodni zvonik je masivnej\xc5\xa1i, kot vi\xc5\xa1ji drugi severni zvonik. V predelu zvonov so gotska, delno obnovljena okna s krogovi\xc4\x8djem. Na ju\xc5\xbeni strani zahodnega zvonika je romansko trojno okno. Oba zvonika sta pribli\xc5\xbeno enake vi\xc5\xa1ine in imata koni\xc4\x8dasto streho iz 19. stoletja. Dva zvonova sta bilo oddana Urbanu Fieringu in sta nosila letnici 1553 ali 1554. Na obeh straneh zahodnega zvonika sta kapeli, severna pozno gotska, ju\xc5\xbena predvidoma baro\xc4\x8dna. Tri arkadno vhodno stebri\xc5\xa1\xc4\x8de na zahodni strani je bilo zgrajeno leta 1876 in je kri\xc5\xbeno obokano. Na severni strani kora dvonadstropni balkon povezuje cerkev z nekdanjo rezidenco \xc5\xa1kofa. Ju\xc5\xbeno od cerkve je nekdanji dvorec z arkadnim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem. Tukaj je zanimiv opornik z gotsko oblikovanimi odtoki za de\xc5\xbeevnico._NEWLINE_\xc4\x8cez \xc5\xa1tiri obo\xc4\x8dno ladjo se dviga gotski rebrasti obok iz za\xc4\x8detka 15. stoletja. Majhna zgornja okna so danes slepa. Loki stranskih hodnikov so bili raz\xc5\xa1irjeni po odstranitvi podpor v 17. stoletju in imajo dva jarma. Kapela v pritli\xc4\x8dju severnega zvonika je kri\xc5\xbeno obokana nastala okoli leta 1720 in obdelana s \xc5\xa1tukaturo. Lesena gotska zahodna galerija je bila narejena leta 1902 (Matthias Slama), orgle so delo Matthewa Mauracherja iz istega leta. Visok, gotski slavolok povezuje ladjo z glavnim korom. Kor je enako \xc5\xa1irok kot ladja. Je rebrasto obokan iz druge polovice 14. stoletja. Okna s krogovi\xc4\x8djem so obnovljena v novogotskem slogu. Dva stranska kora so zazidali. V severnem koru je v rebrastem oboku \xc5\xa1e vedno prisoten jarem. Preostali rebra so odbili. Ju\xc5\xbeni kor je nastal okoli leta 1400, je kri\xc5\xbeno rebrast na konzolah in zdaj slu\xc5\xbei kot zakristija. Na obmo\xc4\x8dju severno od zahodnega zvonika so odkrili freske iz 15. in 16. stoletja. V kapeli severno od prezbiterija je poznogotska poslikava Kri\xc5\xbeanja in scena Oljske gore iz sredine 16. stoletja. Richard Superberg je v letih 1901/1902 izdelal okna neo-gotskega prezbiterija.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nNeo-gotski glavni oltar Mathiasa Slame je bil narejen leta 1902, leta 1908 pa ga je Alois Progar izpopolnil. V osrednji ni\xc5\xa1i je Kri\xc5\xbeanje, kipi apostolov Petra in Pavla pa v stranskih ni\xc5\xa1ah. Kipi so nastali leta 1901, in so delo nekega kiparja iz M\xc3\xbcnchna. V oltarju stoji tudi lik apostola Andreja._NEWLINE_Nad levi strani oltarne mize je v letu 1730 poslikana oljna slika sv. Avgu\xc5\xa1tina v bogato izrezljanem okvirju. Baro\xc4\x8dni tabernakelj je iz leta. Tabernakelj verjetno izvira iz nekdanjega glavnega oltarja, od katerega je ve\xc4\x8d delov v \xc5\xa1kofijskem muzeju v Celovcu. Podoba na desni strani oltarja je iz sredine 18. stoletja in ka\xc5\xbee v bogato izrezljanem okvirju Marijino oznanjenje. To delo je verjetno ustvaril italijanski baro\xc4\x8dni slikar Giovanni Battista Tiepolo (kar ni dokazano), v nad\xc5\xa1kofijo pa je pri\xc5\xa1lo v \xc4\x8dasu \xc5\xa1kofa Johanna von Thurn - Valsassina. Tukaj je tudi kip Piet\xc3\xa0._NEWLINE_V stranskih kapelah so kipi svetnikov Andreja in Pavla iz 18. stoletja. V severni kapeli je nekdanji oltar z oljno sliko rojstvo Kristusa iz sredine 18. stoletja, kot tudi slika Marjinega vnebovzetja, delo pripisujejo Jacobu Zanussiju._NEWLINE_Korni sede\xc5\xbei so verjetno iz leta 1761, obnovil jih je Johann Ro\xc3\x9fmann leta 1902. Krstilnik je iz poznega 18. stoletja, kropilnik v preddverju je datiran v leto 1629.\n_START_SECTION_\nNagrobniki\n_START_PARAGRAPH_\nV preddverju stoji iz leta 1520 poznogotski grobni kamnit relief smrti Marije. Na obmo\xc4\x8dju severno od zahodnega zvonika je kamnit grob viteza Leonharda Kollnitza (\xe2\x80\xa0 1517). V prezbiteriju je na steni portret, ki ga je izdelal Philibert Pacobel in ka\xc5\xbee Johanna Gambazija in \xc5\xa1kofa Lorenza von Lichtenberga (\xe2\x80\xa0 1446), izdelani so v delavnici v Salzburgu. Lorenz von Lichtenberg je bil kratek \xc4\x8das patriah v Ogleju. V zakristiji je grob Martina Sanija (\xe2\x80\xa0 1689). V severni pre\xc4\x8dni kapeli je grob \xc5\xa1kofa Karla Philippa von Furstenberga (\xe2\x80\xa0 1718). Nasproti je nagrobna plo\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1kofa Johanna von Thurn - Valsassina (\xe2\x80\xa0 1762). Portreti nagrobnih kamnov v severni kapeli od prezbiteriju so Theobald Sweinpek (\xe2\x80\xa0 1463), Leonhard Pewrl (\xe2\x80\xa0 1536) in Philipp Renner (\xe2\x80\xa0 1555). V kripti je iz rimskega obdobja nagrobnik sinov Vetucius Super in Severus, ki ga je podaril o\xc4\x8de Vetuciusa Tutor.'