b'\n_START_ARTICLE_\nGlavobol\n_START_SECTION_\nRazdelitev glavobolov\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodno zdru\xc5\xbeenje za glavobol (angl. International Headache Society) deli glavobole na tri glavne skupine, in sicer na primarne glavobole, sekundarne glavobole ter tretjo skupino, ki nosi skupni naslov nevralgija mo\xc5\xbeganskih \xc5\xbeivcev, centralna ali primarna obrazna bole\xc4\x8dina in drugi neopredeljeni glavoboli. Nevralgije, npr. trigeminalna in glosofaringealna nevralgija (nevralgija 5. in 9. mo\xc5\xbeganskega \xc5\xbeivca), pogosto povzro\xc4\x8dajo pritiski \xc5\xbeil s prirojenim nenormalnim potekom, redkeje oku\xc5\xbebe ali pritisk tumorja. V zadnjo skupino glavobolov spada \xc5\xa1e bole\xc4\x8dina zaradi pasovca oz. herpes zostra, multiple skleroze in diabeti\xc4\x8dne nevropatije ter glavobol po zau\xc5\xbeitju mrzlih jedi, kot je sladoled (t. i. sladoledni glavobol)._NEWLINE_Primarni ali idiopatski glavobol je glavobol, pri katerem ne moremo odkriti vzroka v lokalnem ali sistemskem patolo\xc5\xa1kem procesu oz. ni vzro\xc4\x8dno povezan z drugimi boleznimi, kot sta novotvorba (tumor) ali oku\xc5\xbeba. Tako gre pri primarnem glavobolu za prvotno oz. primarno okvaro v delovanju \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih celic (nevronov). Primarne glavobole lahko razdelimo na tri glavne zvrsti, tj. migreno, tenzijski glavobol in glavobol v rafalih._NEWLINE_Sekundarni ali simptomati\xc4\x8dni glavoboli so posledica lokalnih bolezni zunaj ali znotraj glave (tj. intra- ali ekstrakranialni vzrok), ali pa so posledica sistemskih bolezni. Tako je sekundarni glavobol simptom neke dolo\xc4\x8dene bolezni.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1ni mehanizmi nastanka glavobola\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina bole\xc4\x8din je posledica dra\xc5\xbeenja obkrajnih bole\xc4\x8dinskih receptorjev (nociceptorjev) zaradi po\xc5\xa1kodbe tkiva, raztega \xc5\xbeil ali drugih dejavnikov, kar je normalni fiziolo\xc5\xa1ki odgovor zdravega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja. Po drugi strani je bole\xc4\x8dina lahko posledica neprimernega delovanja oz. pro\xc5\xbeenja \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih celic v obkrajnih in osrednjih bole\xc4\x8dinskih poteh. Glavobol je lahko posledica enega ali drugega, lahko gre za kombiniran u\xc4\x8dinek obeh mehanizmov._NEWLINE_V resnici je relativno malo struktur v in na glavi ob\xc4\x8dutljivih na bole\xc4\x8dino. Mo\xc5\xbegansko tkivo oz. mo\xc5\xbeganovina ter lobanjske kosti, ependim, horoidni plete\xc5\xbe in diploi\xc4\x8dne vene niso o\xc5\xbeiv\xc4\x8deni z nociceptorji. Celo neposredno rezanje ali elektri\xc4\x8dno dra\xc5\xbeenje mo\xc5\xbeganskega tkiva redkokdaj povzro\xc4\x8di bole\xc4\x8dino; veliko pogosteje to povzro\xc4\x8di zbadajo\xc4\x8di ob\xc4\x8dutek (parestezije) na delu telesa, ki ga zastopa del mo\xc5\xbeganske skorje. Na bole\xc4\x8dino so torej ob\xc4\x8dutljive velike vene mo\xc5\xbeganov in trde opne (dure mater), mehke mo\xc5\xbeganske ovojnice, predvsem deli ob \xc5\xbeilah, tentoriju in tur\xc5\xa1kem sedlu, velike arterije na bazi mo\xc5\xbeganov in vse zunajlobanjske strukture (npr. ko\xc5\xbea in mi\xc5\xa1ice)._NEWLINE_Glavobol je prenesena bole\xc4\x8dina, kar pomeni, da se bole\xc4\x8dina prena\xc5\xa1a na povr\xc5\xa1ino glave iz globokih struktur v lobanjski votlini, z izjemo procesov zunaj te votline, npr. v obnosnih votlinah in vratnih mi\xc5\xa1icah. Posebej ob\xc4\x8dutljiva je srednja meningealna arterija. Dra\xc5\xbeenje nociceptorjev v lobanjski votlini nad tentorijem, katerih aksoni potekajo po 5. mo\xc5\xbeganskem \xc5\xbeivcu (trigeminalnem \xc5\xbeivcu), povzro\xc4\x8di preneseno bole\xc4\x8dino v sprednji polovici glave. Dra\xc5\xbeenje nociceptorjev v podro\xc4\x8dju pod tentorijem, katerih aksoni potekajo po 2. (opti\xc4\x8dnem), 9. (glosofaringealnem) in 10. (vagusnem) mo\xc5\xbeganskem \xc5\xbeivcu, povzro\xc4\x8di bole\xc4\x8dino predvsem v zatilju. Dra\xc5\xbeenje o\xc4\x8des in bli\xc5\xbenjih struktur ter obnosnih votlin povzro\xc4\x8di bole\xc4\x8dino na zgornjem delu obraza in \xc4\x8delu.\n_START_SECTION_\nModulacija bole\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nKot pri vseh bole\xc4\x8dinah je tudi zaznava in do\xc5\xbeivljanje glavobola pod vplivom sistema za uravnavanje oz. modulacijo bole\xc4\x8dine. Glede na t. i. teorijo vrat se aktivnost uravnava \xc5\xbee na ravni podalj\xc5\xa1ane hrbtenja\xc4\x8de. Teorija vrat razlaga, da nebole\xc4\x8dinski dra\xc5\xbeljaji\xc2\xa0\xc2\xbbzapirajo vrata\xc2\xab\xc2\xa0oz. onemogo\xc4\x8dajo prenos bole\xc4\x8dinskih dra\xc5\xbeljajev v mo\xc5\xbegane, bole\xc4\x8dinski dra\xc5\xbeljaji pa jih odpirajo. Bole\xc4\x8dinski dra\xc5\xbeljaji se prevajajo po dveh tipih vlaken, tj. po vlaknih tipa A\xce\xb4 in C. Nebole\xc4\x8dinske dra\xc5\xbeljaje mehanoreceptorjev prevajajo vlakna tipa A\xce\xb2. Model predvideva, da se z istim vmesnim nevronom (internevronom) povezujeta npr. tako vlakna tipa C kot A\xce\xb2; vlakna tipa C bi internevron aktivirala, vlakna tipa A\xce\xb2 pa bi prenos zavrla. Tako je aktivacija internevrona in s tem prenos bole\xc4\x8dinskega dra\xc5\xbeljaja odvisna od relativne frekvence dra\xc5\xbeljajev obeh vlaken. Poleg tega naj bi obstajali dodatni zaviralni (inhibicijski) internevroni, ki se sicer pro\xc5\xbeijo spontano, vendar je njihova aktivnost zopet odvisna od prej opisanega mehanizma. Bistven nevrotransmitor je v tem primeru gama-aminomaslena kislina._NEWLINE_Bole\xc4\x8dino naj bi \xc5\xa1e u\xc4\x8dinkoviteje uravnaval descendentni sistem za modulacijo bole\xc4\x8dine, ki se do spinalnega trigeminalnega jedra spu\xc5\xa1\xc4\x8da po razli\xc4\x8dnih poteh iz senzori\xc4\x8dne mo\xc5\xbeganske skorje, limbi\xc4\x8dnega sistema in mo\xc5\xbeganskega debla. Najbolj raziskan del tega sistema je periakveduktalna sivina (PAS), tj. del sive mo\xc5\xbeganovine, ki se nahaja okoli mo\xc5\xbeganskega akvedukta v srednjih mo\xc5\xbeganih oz. mezencefalonu. Descedentni sistem uravnava prenos bole\xc4\x8dinskih dra\xc5\xbeljajev, pri \xc4\x8demer jih lahko zavira ali celo spodbuja, kar pomeni, da lahko sistem aktivira bole\xc4\x8dinske nevrone kljub odsotnosti dra\xc5\xbeljajev iz obkrajnih nociceptorjev. Glede na zapleteno sestavo sistemov, odgovornih za nadzor descendentne modulacije, je lahko glavobol tudi odraz psiholo\xc5\xa1kih dejavnikov, kot so spremembe \xc4\x8dustvovanja, strah in pri\xc4\x8dakovanje, ter vedenjskih vzorcev, kot sta akutni odgovor na stres ter ritem spanja in budnosti. Na modulacijo vpliva tudi ascendentni sistem, ki pa je bistveno manj raziskan.\n_START_SECTION_\nMehanizmi nastanka\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8dni mehanizmi primarnih glavobolov niso znani, kar pomeni, da razumevanje \xc5\xa1e vedno temelji na teoreti\xc4\x8dnih predpostavkah. Tako naj bi bila migrena, pa tudi ostali primarni glavoboli, posledica okvare v delovanju osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja in \xc5\xbeilja, kolik\xc5\xa1en dele\xc5\xbe prispeva en ali drugi sistem pa je predmet razprav. Pri nastanku migrenskega glavobola obstajata dve glavni hipotezi, centralna in periferna._NEWLINE_Centralna hipoteza v osnovi razlaga, da je glavna motnja v monoaminergi\xc4\x8dnem sistemu za nadzor zaznav oz. senzorike, ki se nahaja v mo\xc5\xbeganskem deblu in talamusu. Pri tem naj bi pomembno vlogo igralo neravnovesje nevrotransmitorjev, predvsem dopamina in serotonina. Po za\xc4\x8detnem vzdra\xc5\xbeenju v omenjenih strukturah naj bi se motnja raz\xc5\xa1irila na \xc5\xbeilje in povzro\xc4\x8dila kr\xc4\x8denje ali \xc5\xa1irjenje \xc5\xbeilja (tj. vazokonstrikcijo ali vazodilatacijo), kar bi posledi\xc4\x8dno spro\xc5\xbeilo bole\xc4\x8dinske receptorje. Periferna hipoteza pa predvideva, da najprej pride do vazokonstrikcije \xc5\xbeilja, npr. zaradi mo\xc4\x8dnih \xc4\x8dustev ali stresa, kar verjetno spro\xc5\xbei pomanjkanje preskrbe dela mo\xc5\xbeganovine s krvjo (ishemijo). Obstaja ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti, kaj se zgodi po tem, od iz\xc4\x8drpanja gladkomi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih celic, ki ne morejo ve\xc4\x8d vzdr\xc5\xbeevati normalne napetosti stene \xc5\xbeil, do spro\xc5\xbeenja vnetnih procesov. V kon\xc4\x8dni fazi \xc5\xbeile utripajo in se raztegujejo prekomerno, kar vzdra\xc5\xbei bole\xc4\x8dinske receptorje, ali pa postanejo ti receptorji prekomerno vzdra\xc5\xbeeni zaradi vnetnih procesov, zaradi \xc4\x8desar se odzovejo \xc5\xbee na normalna nihanja znotrajlobanjskega tlaka in utripanja \xc5\xbeil. Med ostalimi teorijami je treba omeniti \xc5\xa1e t. i. raz\xc5\xa1irjajo\xc4\x8do se kortikalno depresijo (angl. cortical spreading depression), ki opisuje \xc5\xa1irjenje vala depolarizacije nevronov po mo\xc5\xbeganski skorji, kar bi lahko vodilo do vnetnih procesov in s tem do dra\xc5\xbeenja bole\xc4\x8dinskih receptorjev._NEWLINE_Tenzijski glavobol naj bi bil posledica primarne okvare sistema za modulacijo bole\xc4\x8dine v osrednjem \xc5\xbeiv\xc4\x8devju, v nasprotju z migreno, kjer okvara zajema \xc5\xa1ir\xc5\xa1i vidik senzori\xc4\x8dnega sistema. Pri glavobolu v rafalih je splo\xc5\xa1no sprejeta \xc5\xbeilna teorija, po kateri naj bi pritisk \xc5\xbeile (lahko pa tudi vnetnih procesov ali tumorske mase) dra\xc5\xbeil trivejni \xc5\xbeivec in s tem neposredno povzro\xc4\x8dal bole\xc4\x8dino. Po drugi strani naj bi bila pomembna tudi okvara nevronov v zadaj\xc5\xa1njem delu hipotalamusa.\n_START_SECTION_\nDejavniki pri nastanku primarnih glavobolov\n_START_PARAGRAPH_\nOzadje migrene ni popolnoma razjasnjeno, vendar se domneva, da sodelujejo tako dedni kot okoljski dejavniki. Glede na to, da se migrena v dveh tretjinah primerov pojavlja znotraj dru\xc5\xbein, lahko govorimo o dedni nagnjenosti oz. predispoziciji. Za migreno je redkokdaj odgovorna mutacija oz. okvara samo enega gena. Od slednjih je znana dru\xc5\xbeinska hemiplegi\xc4\x8dna migrena, ki se deduje avtosomno dominantno. Raziskave na dvoj\xc4\x8dkih so pokazale, da ima dedni dejavnik okoli 34-51\xc2\xa0% vpliva na nastanek migrene._NEWLINE_Spro\xc5\xbeitelji migrenskega napada niso univerzalni, se pravi da dolo\xc4\x8den spro\xc5\xbeitelj u\xc4\x8dinkuje le na nekatere ljudi. Napad lahko spro\xc5\xbeijo razli\xc4\x8dni dejavniki, ki jih v grobem razdelimo na fiziolo\xc5\xa1ke, psiholo\xc5\xa1ke, prehrambne in okoljske. Pogosti fiziolo\xc5\xa1ki spro\xc5\xbeitelji so stres, lakota, slaba higiena spanja (npr. pomanjkanje spanja ali predolgo spanje) in slabost, ki so pomembni tudi pri tenzijskem glavobolu. Pri \xc5\xbeenskah se pogosteje pojavlja pred menstruacijo, prav tako lahko vplivajo tudi druge spremembe v ravnovesju hormonov, kot so nastop prve menstruacije (menarha), jemanje kontracepcijskih sredstev, nose\xc4\x8dnost in menopavza. Z migreno so povezane mnoge du\xc5\xa1evne motnje, kot so depresija, anksioznost in bipolarna motnja. Od prehrambnih dejavnikov so pogosti spro\xc5\xbeitelji \xc4\x8dokolada, alkoholne pija\xc4\x8de in kava. Pogosto se omenjata tudi tiramin in natrijev glutamat, vendar mo\xc4\x8dnih dokazov za njuno vlogo pri nastanku migrene ni. Bolniki z migreno kot spro\xc5\xbeitelje pogosto navajajo spremembe tlaka pri slabem vremenu, vro\xc4\x8de vreme, mo\xc4\x8dno son\xc4\x8dno svetlobo, utripajo\xc4\x8de lu\xc4\x8di in ble\xc5\xa1\xc4\x8danje, hrup, slabo prezra\xc4\x8denost prostora in neprijetne vonjave, kot sta vonja po bencinu in parfumu.\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dna slika\n_START_PARAGRAPH_\nMigrene so ponavljajo\xc4\x8di se nenadni glavoboli, ki jih pogosto spremljajo slabost, bruhanje in subjektivna do\xc5\xbeivetja pred napadi, imenovana tudi avre. Te se najpogosteje ka\xc5\xbeejo kot senzori\xc4\x8dne motnje, kot so vidne motnje v obliki cikcakastih ali vijugastih \xc4\x8drt, ble\xc5\xa1\xc4\x8danje in izpadi vidnega polja, lahko tudi prisluhi, ob\xc4\x8dutki mravljin\xc4\x8denja ali peko\xc4\x8di ob\xc4\x8dutki (parestezije). Redkeje se pojavljajo motori\xc4\x8dni simptomi, kot sta ohromelost polovice telesa oz. hemiplegija in napad kr\xc4\x8dev, ter motnje zavesti, omedlevica in vrtoglavica. Sam glavobol je srednje ali zelo mo\xc4\x8dan, utripajo\xc4\x8d, se obi\xc4\x8dajno pojavi na eni strani glave in se lahko raz\xc5\xa1iri na drugo stran ter traja od 4-72 ur. Bolniki so prekomerno ob\xc4\x8dutljivi na svetlobo, zvok in vonjave (foto-, fono- in osmofobija), telesna aktivnost poslab\xc5\xa1a bole\xc4\x8dino, kar onemogo\xc4\x8da opravljanje vsakodnevnih aktivnosti. Mnogo bolnikov zato med napadom migrene po\xc4\x8diva v temnem in tihem prostoru. Omeniti je treba, da se v nasprotju s splo\xc5\xa1nim prepri\xc4\x8danjem avre pojavljajo samo pri 15-25\xc2\xa0% vseh bolnikov z migreno._NEWLINE_Kot \xc5\xbee ime nakazuje, se tenzijski glavobol ka\xc5\xbee kot top, neutripajo\xc4\x8d glavobol s stiskajo\xc4\x8dim ob\xc4\x8dutkom okoli glave ali na vrhu temena. Bole\xc4\x8dina je blaga do zmerna, nastaja postopoma skozi dan in lahko traja ve\xc4\x8d dni. Tako delimo tenzijski glavobol na epizodi\xc4\x8dni tip, ki traja manj kot 15 dni v mesecu, in kroni\xc4\x8dni, ki traja dlje kot toliko. Pomembna lo\xc4\x8dnica med migreno in tenzijskim glavobolom je ta, da so pri slednjem spremljajo\xc4\x8di simptomi in znaki zna\xc4\x8dilno odsotni, tj. ni bruhanja, slabosti in avre, med telesno aktivnostjo se bole\xc4\x8dina ne poslab\xc5\xa1a._NEWLINE_Glavobol v rafalih ozna\xc4\x8duje napad zelo mo\xc4\x8dne enostranske za- ali nado\xc4\x8desne bole\xc4\x8dine, lahko tudi bole\xc4\x8dine na temenu, ki traja od \xc4\x8detrt ure do treh ur. Bole\xc4\x8dina pri tem glavobolu naj bi bila ena od najhuj\xc5\xa1ih znanih bole\xc4\x8din, huj\xc5\xa1a od porodnih bole\xc4\x8din, napada ledvi\xc4\x8dnih kamnov in \xc5\xa1tevilnih zlomov. Bistvena lastnost glavobola v rafalih je periodi\xc4\x8dnost napadov. Napad se torej tipi\xc4\x8dno pojavi od enkrat do dvakrat dnevno, od 8-10 tednov na leto. Lahko se pojavi vsak drugi dan ali pa dnevno pride celo do 8 napadov. Pri polovici bolnikov se napadi pojavijo med spanjem. Med napadom so bolniki nemirni, se nenehno sprehajajo po prostoru ter zibajo z glavo ali drgnejo z njo ob steno, nekateri postanejo agresivni. Ipsilateralno, tj. na isti strani kot bole\xc4\x8dina, se pojavijo tudi znaki delovanja avtonomnega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema, ki so lahko parasimpati\xc4\x8dni z rde\xc4\x8dim in solznim o\xc4\x8desom ter smrkanjem ali simpati\xc4\x8dni v obliki Hornerjevega sindroma, tj. z ozkimi zenicami (miozo), pove\xc5\xa1eno veko (ptozo), pomikom zrkla navznoter (enoftalmusom) in odsotnostjo znojenja (anhidrozo). V obdobjih med napadi, ki lahko trajajo ve\xc4\x8d mesecev, so bolniki brez te\xc5\xbeav._NEWLINE_Glavobol v rafalih sicer spada med t. i. trigeminalne avtonomne cefalgije (TAC), \xc5\xa1ir\xc5\xa1o skupino motenj, ki se prav tako ka\xc5\xbeejo z mo\xc4\x8dno zao\xc4\x8desno (retroorbitalno) bole\xc4\x8dino in avtonomnimi znaki, vendar se razlikujejo po tem, da trajajo manj \xc4\x8dasa in se pojavljajo pogosteje. Paroksizmalna hemikranija traja od ene minute do tri \xc4\x8detrt ure, na dan pa lahko pride tudi do 40 napadov. Motnja se pogosteje pojavlja pri \xc5\xbeenskah. Napad pri sindromu SUNCT traja samo nekaj sekund, najve\xc4\x8d dve minuti, in se lahko v eni uri ponovi do 30-krat; motnja prevladuje pri mo\xc5\xa1kih. Spro\xc5\xbeilni dejavnik je pogosto \xc5\xbeve\xc4\x8denje ali pa u\xc5\xbeivanje dolo\xc4\x8dene vrste hrane, npr. citrusov.\n_START_SECTION_\nSekundarni glavoboli\n_START_PARAGRAPH_\nKot \xc5\xbee omenjeno, so sekundarni glavoboli posledica nekega bolezenskega stanja in so lahko edini simptom. Vzrok dra\xc5\xbeenja bole\xc4\x8dinskih receptorjev je lahko mehanski, kot je nateg ali raz\xc5\xa1iritev znotraj- in zunajlobanjskih \xc5\xbeil, ali kemi\xc4\x8dni, najpogosteje vnetje ali krvavitev. Pri subakutnih in kroni\xc4\x8dnih glavobolih dolgotrajno dra\xc5\xbeenje povzro\xc4\x8di spremembo vzdra\xc5\xbenosti nevronov vi\xc5\xa1jega reda, udele\xc5\xbeenih pri zaznavi ali modulaciji bole\xc4\x8dine._NEWLINE_Med vzroki prevladujejo oku\xc5\xbebe, od blago potekajo\xc4\x8dih oku\xc5\xbeb zgornjih dihal (npr. prehlad), preko vnetij obnosnih votlin oz. sinusitisov (predvsem zgornje\xc4\x8deljustne in \xc4\x8delne votline) do nevarnih oku\xc5\xbeb mo\xc5\xbeganskih ovojnic oz. meningitisov. Nenaden mo\xc4\x8dan glavobol z otrplostjo vratu in vro\xc4\x8dino ka\xc5\xbee na meningitis, vendar se ga lahko zamenja z migreno zaradi utripajo\xc4\x8de narave ter pridru\xc5\xbeene slabosti, bruhanja in fotofobije. Podobno, vendar brez vro\xc4\x8dine, se lahko ka\xc5\xbee tudi znotrajlobanjska krvavitev, predvsem subarahnoidna krvavitev; bolniki pogosto opisujejo, da je glavobol, do\xc5\xbeivet pri tej krvavitvi,\xc2\xa0\xc2\xbbnajhuj\xc5\xa1i v njihovem \xc5\xbeivljenju\xc2\xab. Pribli\xc5\xbeno tretjina vseh bolnikov z mo\xc5\xbeganskim tumorjem navaja glavobol kot glavni simptom bolezni. Bole\xc4\x8dina je navadno nezna\xc4\x8dilna, tj. topa, srednje jakosti, ki se lahko poslab\xc5\xa1a pri naporu ali spremembi polo\xc5\xbeaja, lahko je povezana s slabostjo in bruhanjem. Zaradi glavobola ima desetina vseh bolnikov z mo\xc5\xbeganskim tumorjem motnje spanja._NEWLINE_Z glavobolom se lahko ka\xc5\xbeejo \xc5\xa1e anatomske motnje \xc5\xbeilja, povi\xc5\xa1an ali zni\xc5\xbean znotrajlobanjski (intrakranialni) tlak, hipertenzija, povi\xc5\xa1ana koncentracija ogljikovega dioksida oz. hiperkapnija, zastrupitev z ogljikovim monoksidom, zloraba alkohola, zdravil in drog, odtegnitveni (abstinen\xc4\x8dni) sindrom, po\xc5\xa1kodbe glave/in ali vratu ipd. Pogost zunajlobanjski vzrok je napetost vratnih mi\xc5\xa1ic in mi\xc5\xa1ic na lasi\xc5\xa1\xc4\x8du kot posledica slabe oz. prisilne dr\xc5\xbee ter mo\xc4\x8dnih \xc4\x8dustev. Zao\xc4\x8desno bole\xc4\x8dino lahko povzro\xc4\x8dijo bolezni in po\xc5\xa1kodbe samega o\xc4\x8desa, kot so glavkom, utrujenost ciliarne mi\xc5\xa1ice zaradi neustrezne dioptrije o\xc4\x8dal oz. o\xc4\x8desnih le\xc4\x8d ter po\xc5\xa1kodbe mre\xc5\xbenice zaradi izpostavljenosti ultravijoli\xc4\x8dnim \xc5\xbearkom (npr. pri smu\xc4\x8danju ali delu z varilnim aparatom). Pri starej\xc5\xa1ih je pogost temporalni arteritis (vnetje sen\xc4\x8dni\xc4\x8dne arterije), ki se med ostalim ka\xc5\xbee s hudim glavobolom.\n_START_SECTION_\nPrimarni glavoboli\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarni glavoboli se pri ve\xc4\x8dini bolnikov pojavijo med 20 in 40 letom starosti, \xc4\x8deprav se lahko pojavijo v katerikoli starosti. Splo\xc5\xa1na zna\xc4\x8dilnost teh glavobolov so ponavljajo\xc4\x8di se napadi, ki trajajo \xc5\xbee dlje \xc4\x8dasa. Zaradi razli\xc4\x8dnih pristopov pri zdravljenju je treba med seboj lo\xc4\x8diti migreno, tenzijski glavobol in glavobol v rafalih. Bolniki v anamnezi navedejo \xc5\xbee opisane simptome in znake omenjenih glavobolov. Pri migreni lahko zasledimo dru\xc5\xbeinsko obremenjenost. V\xc4\x8dasih na osnovi samega glavobola ni mo\xc5\xbeno lo\xc4\x8diti med migreno in tenzijskim glavobolom, vendar v splo\xc5\xa1nem velja, da tenzijski glavobol nima pridru\xc5\xbeenih simptomov in znakov, kot so slabost, bruhanje in senzori\xc4\x8dne motnje._NEWLINE_Seveda je treba izklju\xc4\x8diti morebitne opozorilne znake in s tem organski vzrok za glavobol. Tako se opravi celoten fizi\xc4\x8den pregled bolnika, posebno pozornost je treba usmeriti na glavo, priporo\xc4\x8dljivo je narediti natan\xc4\x8den nevrolo\xc5\xa1ki status. Po potrebi je treba opraviti \xc5\xa1e slikovne in laboratorijske preiskave.\n_START_SECTION_\nSekundarni glavoboli\n_START_PARAGRAPH_\nZdravljenje sekundarnih glavobolov je pove\xc4\x8dini odstranitev organskega vzroka, npr. zdravljenje bakterijske oku\xc5\xbebe z antibiotiki ali kirur\xc5\xa1ka odstranitev mo\xc5\xbeganskega tumorja in hematoma. Poseben problem predstavlja kroni\xc4\x8dni popo\xc5\xa1kodbeni glavobol, kjer se bole\xc4\x8dina pojavlja dolgo \xc4\x8das po sami po\xc5\xa1kodbi oz. bolezni (npr. oku\xc5\xbebi ali krvavitvi). Obi\xc4\x8dajno se pojavi znotraj dveh tednov po dogodku in lahko traja od 3-5 let. Po tem \xc4\x8dasu glavoboli obi\xc4\x8dajno prenehajo. Predlagano je bilo, da imajo nekateri bolniki pridru\xc5\xbeeno oku\xc5\xbebo z virusom Epstein-Barr. Dodaten zaplet lahko predstavlja odvzem likvorja z lumbalno punkcijo med boleznijo, zato je treba upo\xc5\xa1tevati tudi mo\xc5\xbenost trajno nizkega znotrajlobanjskega tlaka. Popo\xc5\xa1kodbeni glavobol se zdravi izkustveno oz. empiri\xc4\x8dno. Zdravila, ki so se pri tem dobro izkazala, so tricikli\xc4\x8dni antidepresivi, predvsem amitriptilin, ter gabapentin, valproat in fenelzin.\n_START_SECTION_\nPrimarni glavoboli\n_START_PARAGRAPH_\nZdravljenje primarnih glavobolov mora temeljiti na natan\xc4\x8dni anamnezi, fizi\xc4\x8dnem pregledu in morebitnih dodatnih preiskavah. Pri dolo\xc4\x8denem dele\xc5\xbeu bolnikov s primarnim glavobolom je smiselno najprej poskusiti z nefarmakolo\xc5\xa1kimi ukrepi, tj. ukrepi brez zdravil. Kognitivno-vedenjska terapija je lahko u\xc4\x8dinkovita predvsem pri migreni, medtem ko je taka terapija sama zase premalo u\xc4\x8dinkovita pri kroni\xc4\x8dnih tenzijskih glavobolih, glavobolih v rafalih in glavobolih zaradi prekomerne rabe zdravil. U\xc4\x8dinkovitost akupunkture pri zdravljenju in prepre\xc4\x8devanju ni popolnoma dore\xc4\x8dena. \xc5\xa0tevilne raziskave so potrdile, da je kiropraktika lahko u\xc4\x8dinkovit na\xc4\x8din zdravljenja pri migrenah in glavobolih, ki so posledica po\xc5\xa1kodbe in ostalih motenj v vratu (cervikogeni glavoboli), medtem ko pri tenzijskih glavobolih nima u\xc4\x8dinka._NEWLINE_Napad tenzijskega glavobola zdravimo s preprostimi protibole\xc4\x8dinski sredstvi oz. analgetiki, kot so aspirin, paracetamol in nesteroidna protivnetna zdravila (NSAID), npr. ibuprofen in naproksen. Pri zdravljenju kroni\xc4\x8dnega tenzijskega glavobola se je do sedaj nedvoumno izkazal samo amitriptilin, predvsem v kombinaciji z nefarmakolo\xc5\xa1kimi ukrepi proti stresu. Glede uporabe ostalih tricikli\xc4\x8dnih antidepresivov, zaviralcev ponovnega privzema serotonina in benzodiazepinov so mnenja deljena._NEWLINE_Zdravljenje glavobola v rafalih delimo na zdravljenje napada (epizodi\xc4\x8dno zdravljenje) ter preventivno zdravljenje. Mnogo bolnikov se zelo dobro odzove na inhalacijo visokih koncentracij kisika z velikim pretokom (100\xc2\xa0% kisik s pretokom 10-12 L/min) za pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrt ure, u\xc4\x8dinkovit je tudi sumatriptan v obliki podko\xc5\xbene injekcije ali nosnega pr\xc5\xa1ila. Pri preventivi je zdravilo prvega izbora verapamil, lahko pa uporabimo kortikosteroide ali metisergid, vendar je treba biti pozoren na ne\xc5\xbeelene stranske u\xc4\x8dinke._NEWLINE_Raziskave v Nem\xc4\x8diji in na Danskem so pokazale, da multidisciplinarni pristop (tj. sodelovanje ve\xc4\x8d strok) u\xc4\x8dinkovito zmanj\xc5\xa1a stro\xc5\xa1ke zdravljenja glavobolov in bolezensko breme dru\xc5\xbebe, kar velja predvsem za primarne glavobole, glavobole zaradi \xc4\x8dezmernega jemanja zdravil ter ob pridru\xc5\xbeenih telesnih in du\xc5\xa1evnih bolezni. V posebnih centrih za glavobol je bolnik tako dele\xc5\xbeen obravnave razli\xc4\x8dnih strokovnjakov, v prvi vrsti nevrologov, ki se o\xc5\xbeje ukvarjajo z glavoboli, fizioterapevtov, psihologov in posebno izobra\xc5\xbeenih vi\xc5\xa1jih medicinskih sester. Po potrebi se bolnik glede na samo ozadje glavobola lahko posvetuje \xc5\xa1e z drugimi specialisti, kot so nevrokirurg, ginekolog, psihiater ter specialist otorinolaringologije (ORL).\n_START_SECTION_\nMigrena\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi korak pri zdravljenju migrene je obrazlo\xc5\xbeitev bolezni bolniku. Pri migreni pove\xc4\x8dini obstaja podedovana nagnjenost, zato se je ne more popolnoma pozdraviti. Kljub temu se bolezen lahko popolnoma nadzira s spremembo \xc5\xbeivljenjskega sloga in z zdravili. Poleg tega migrena ni \xc5\xbeivljenjsko nevarna, vendar se lahko kvaliteta \xc5\xbeivljenja mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1a ob nezadostnem sodelovanju bolnika pri zdravljenju._NEWLINE_Pri spremembi sloga je treba bolnika spodbuditi k temu, da poi\xc5\xa1\xc4\x8de spro\xc5\xbeitelje in se jim posku\xc5\xa1a izogniti ali zmanj\xc5\xa1ati njihov vpliv. U\xc4\x8dinek spro\xc5\xbeiteljev se zaradi spremenljivosti vzdra\xc5\xbenosti nevronov v okvarjenih bole\xc4\x8dinskih poteh lahko od \xc4\x8dasa do \xc4\x8dasa spreminja. To prakti\xc4\x8dno pomeni, da morajo bolniki trajno spremeniti \xc5\xbeivljenjski slog v smislu zdrave prehrane, redne telesne vadbe, spalnih navad, izogibanja prevelikih koli\xc4\x8din kofeina in alkohola ter zmanj\xc5\xa1anja stresa, kolikor trenutni polo\xc5\xbeaj pri posamezniku seveda dovoljuje. Pri \xc5\xbeenskah kajenje in jemanje kontracepcijskih u\xc4\x8dinkovin zve\xc4\x8data tveganje za mo\xc5\xbegansko kap._NEWLINE_Zdravljenje migrene z zdravili delimo tako kot pri glavobolu v rafalih na epizodi\xc4\x8dno in preventivno. Pri epizodi\xc4\x8dnem so pogosto u\xc4\x8dinkoviti preprosti analgetiki v kombinaciji z antiemetiki, kot sta domperidon in metoklopramid, v huj\xc5\xa1ih primerih pa lahko uporabimo triptane; ergotamin se danes redko uporablja zaradi hitre prekora\xc4\x8ditve najve\xc4\x8djega dovoljenega odmerka in s tem nevarnih stranskih u\xc4\x8dinkov. Preventivno zdravljenje, katerega cilj je zmanj\xc5\xa1anje frekvence napadov in njihove jakosti, najpogosteje uvedemo takrat, kadar se na mesec pojavi 5 napadov ali ve\xc4\x8d. Pred uvedbo je treba jemanje analgetikov ukiniti, sicer je preventivno zdravljenje neu\xc4\x8dinkovito. Problem preventivnega zdravljenja so tudi visoki odmerki zdravil, ki pogosto povzro\xc4\x8dajo mnoge ne\xc5\xbeelene stranske u\xc4\x8dinke. Za preventivno zdravljenje se najpogosteje uporabljajo beta blokatorji (npr. propranolol in timolol) ter amitriptilin, topiramat in valproat.\n_START_SECTION_\nAlternativno zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBistvo alternativnega zdravljenja je odkrivanje vzroka oz. osnovne bolezni in zdravljenje na naraven na\xc4\x8din. Tudi tukaj je med ostalim bistven zdrav \xc5\xbeivljenjski slog, od zdrave prehrane, pitja zadostnih koli\xc4\x8din teko\xc4\x8dine in sprostitvenih tehnik (npr. joga in meditacija). Koristna je akupresura dolo\xc4\x8denih to\xc4\x8dk na \xc4\x8delu, zatilju in sencah ter na rokah in nogah. Od doma\xc4\x8dih zdravil lahko pomagajo listi navadnega lapuha, namo\xc4\x8denih v kisu, poparki kopriv, melise, majarona in \xc5\xa1entjan\xc5\xbeevke, pa tudi navadni repuh, poprova meta in sivka.\n_START_SECTION_\nZgodovina glavobola\n_START_PARAGRAPH_\nZdravljenje glavobolov in nekaterih ostalih nevrolo\xc5\xa1kih ter du\xc5\xa1evnih motenj z odprtjem lobanje oz. trepanacijo sega vsaj 9.000 let v preteklost. V tistem \xc4\x8dasu so ljudje verjeli, da te bolezni povzro\xc4\x8dajo demoni in zlobnih duhovi v glavi in jih je mo\xc5\xbeno pozdraviti z izgonom povzro\xc4\x8diteljev. Najstarej\xc5\xa1e znane zapise o glavobolu na glinenih tablicah iz obmo\xc4\x8dja Mezopotamije datirajo v obdobje 4.000 pr. n. \xc5\xa1t. ali prej. Med starej\xc5\xa1e omembe spadajo tudi zapisi na papirusih iz Starega Egipta okoli 1.500 let pr. n. \xc5\xa1t. ter 2. knjiga kraljev v Stari zavezi, okoli 700 let pr. n. \xc5\xa1t. Hipokrat, Celz in Plinij starej\xc5\xa1i so v svojih delih ve\xc4\x8dkrat omenili glavobol. Celz je opisoval zdravljenje kratko in dolgo trajajo\xc4\x8dih glavobolov, kar verjetno predstavlja enega od prvih poskusov lo\xc4\x8devanja razli\xc4\x8dnih vrst glavobola. Hipokrat je prvi opisal vidne simptome migrene ter povezavo med glavobolom in naporom oz. spolnim odnosom._NEWLINE_Prva uradna razdelitev glavobolov se je pojavila v zapisih Arateja iz Kapadokije iz zgodnjega 2. stoletja n. \xc5\xa1t. Aratej je nenaden glavobol prehodne narave ozna\xc4\x8deval kot cephalagia, dolgotrajne in ponavljajo\xc4\x8de se glavobole pa kot cephalea; podtip slednjih glavobolov, ki so se pojavljali samo na eni strani glave, je imenoval heterocrania. Taka razdelitev je obveljala ve\xc4\x8d stoletij, med ostalim je omenjena v srednjeve\xc5\xa1kih arabskih zapisih, uporabljala sta jo npr. tudi Galen in Pavel iz Egine, s to razliko, da je Galen termin heterocrania zamenjal s hemicrania. Poleg tega je bil Galen verjetno eden od prvih, ki je predlagal, da bole\xc4\x8dina izvira predvsem iz mo\xc5\xbeganskih ovojnic, pokostnice in ve\xc4\x8djih \xc5\xbeil. V srednjem veku so glavobole zdravili z obkladki, namo\xc4\x8denimi v kis in opij._NEWLINE_V novem veku sta k razumevanju glavobolov prispevala predvsem Thomas Willis z razvojem \xc5\xbeilne teorije in Edward Liveing s predlogom motnje v delovanju nevronov osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja. William Gowers je bil eden od prvih, ki so zdravljenje glavobola razdelili na preventivno in epizodi\xc4\x8dno. Leta 1887 je Louis Hyacinthe Thomas razdelil migreno na dva tipa, in sicer na migreno z avro (fr. migraine ophthalmique) in migreno brez avre (fr. migraine vulgaire); osnovna razdelitev je v uporabi \xc5\xa1e dandanes. Skozi stoletja je bilo predlaganih mnogo na\xc4\x8dinov zdravljenja migrene, vendar je do odlo\xc4\x8dilnega koraka pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele po letu 1918, ko so iz r\xc5\xbeenega ro\xc5\xbei\xc4\x8dka izolirali ergotamin. Na njegovi osnovi so leta 1959 za zdravljenje migrene razvili metisergid, leta 1988 pa prvo zdravilo iz skupine triptanov, tj. sumatriptan. V prvi polovici 20. stoletja je k razumevanju mehanizmov nastanka glavobolov bistveno prispeval Harold Wolffe.'