b'\n_START_ARTICLE_\nAsertivnost\n_START_PARAGRAPH_\nAsertivnost pojmujemo kot vzorec vedenj, ki lahko prepre\xc4\x8di konflikte v komunikaciji in pripadajo\xc4\x8da negativna \xc4\x8dustva. Je sposobnost odkritega izra\xc5\xbeanja lastnega mnenja, prepri\xc4\x8danj, pravic, potreb ali \xc4\x8dustev, pri \xc4\x8dimer hkrati upo\xc5\xa1tevamo na\xc5\xa1ega sogovornika. Asertivni ljudje se zavedajo, da imajo osnovne \xc4\x8dlovekove pravice, ki jih morajo ostali ljudje spo\xc5\xa1tovati, kar vklju\xc4\x8duje tudi svobodno izra\xc5\xbeanje lastnih potreb in \xc4\x8dustev. V asertivni komunikaciji se ka\xc5\xbee medosebno spo\xc5\xa1tovanje do drugih in do sebe. Neposredna, odkrita in odprta komunikacija spodbuja zaupanje drugih ljudi. Ljudje, ki komunicirajo na asertiven na\xc4\x8din so bolj samozavestni, zaradi \xc4\x8desar je ve\xc4\x8dja mo\xc5\xbenost, da ji bodo drugi ne le poslu\xc5\xa1ali, ampak tudi sli\xc5\xa1ali. Je lastnost, ki se je lahko priu\xc4\x8dimo, jo okrepimo ali pa jo izgubimo, zaradi \xc4\x8desar je v zadnjem \xc4\x8dasu narasla priljubljenost ti. treningov asertivnosti. Gledano s psiholo\xc5\xa1kega vidika je zna\xc4\x8dajska lastnost, v socialnem smislu pa sklop ve\xc5\xa1\xc4\x8din za ohranjanje avtonomije v medosebnih odnosih.\n_START_SECTION_\nTipi vedenj\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo \xc5\xa1tirje prevladujo\xc4\x8di tipi vedenj: agresivno, posredno agresivno, pasivno in asertivno vedenje. Njihova primerjava je odvisna od dveh dimenzij: ravni direktivnosti in ravni prisile.\n_START_SECTION_\nAgresivno vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nAgresivno vedenje vsebuje element strahu, s katerim si pomagamo do cilja v odnosih z drugimi. Prav tako podcenjuje pravice drugega in se ne ozira na njegova \xc4\x8dustva oz. po\xc4\x8dutje. Njegov namen je povzro\xc4\x8ditev fizi\xc4\x8dne, socialne ali \xc4\x8dustvene \xc5\xa1kode. Posamezniki, ki se obna\xc5\xa1ajo agresivno, bodo zelo verjetno tudi izzvali agresiven odgovor. V transakcijski analizi izra\xc5\xbea naslednji stavek osebno prepri\xc4\x8danje o sebi in drugih ljudeh, ki je skladno z agresivnim tipom vedenja._NEWLINE_\xc2\xbbJaz sem v redu, ti nisi v redu.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nPosredno agresivno vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nPosredno agresivno ali manipulativno vedenje usmerja negativnost na nekoga, ki ga \xc5\xbeelimo postaviti kot krivca. Pogosto je izmikanje neposrednemu soo\xc4\x8danju in zanikanje lastnih ob\xc4\x8dutkov. Mnogokrat je v ozadju tudi pripravljen skrit napad._NEWLINE_\xc2\xbbJaz sem v redu, ti nisi v redu.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nPasivno vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nPasivno vedenje je nepresojajo\xc4\x8de sledenje navodilom, pri \xc4\x8demer se izogibamo nesoglasjem. Zna\xc4\x8dilno je pomanjkanje samospo\xc5\xa1tovanja, obto\xc5\xbeevanje samega sebe, celo zatiranje samega sebe. Tak\xc5\xa1no vedenje vklju\xc4\x8duje opravi\xc4\x8devalen govor, \xc5\xbeiv\xc4\x8dne kretnje in odpor do izra\xc5\xbeanja svojega mnenja. Posledi\xc4\x8dno je tak posameznik videti \xc5\xa1ibak, nesamozavesten in dovzeten za manipulacijo._NEWLINE_\xc2\xbbJaz nisem v redu, ti si v redu.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nAsertivno vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nAsertivno vedenje je dostojanstvena ohranitev lastne stali\xc5\xa1\xc4\x8dne pozicije, brez napada ali podrejanja. Mnogokrat se znajdemo v situaciji, kjer je te\xc5\xbeko ohraniti svojo besedo, saj nas drugi \xc5\xbeelijo prepri\xc4\x8dati v nesmiselna po\xc4\x8detja ali nam vsiliti svoje ideje. Za tem stoji namen nadzorovati ali manipulirati s \xc4\x8dlovekom, ki je lahko zavesten ali nezaveden._NEWLINE_\xc2\xbbJaz sem v redu, ti si v redu.\xc2\xab\n_START_SECTION_\n\xc4\x8custvena inteligentnost in uporaba asertivnega besednjaka\n_START_PARAGRAPH_\nV asertivni komunikaciji je izredno pomembno prepoznavanje, razumevanje in obvladovanje lastnih \xc4\x8dustev ter \xc4\x8dustev drugih ljudi. To so sposobnosti, katere lahko razvijamo znotraj na\xc5\xa1e \xc4\x8dustvene inteligentnosti, ki je do dolo\xc4\x8dene mere prirojena. V skladu s tem lahko ustrezno izbiramo besede za opise na\xc5\xa1ih misli in \xc4\x8dustev. \xc4\x8custvena inteligentnost nam omogo\xc4\x8da tudi empatijo, tj. sposobnost v\xc5\xbeivljanja v polo\xc5\xbeaj druge osebe in razumevanje njenih \xc4\x8dustev . V pogovorih se izogibamo uporabi zapletenih strokovnih besed ali \xc5\xbeargona. V mislih moramo biti vseskozi pozorni na to, da se soo\xc4\x8damo s te\xc5\xbeavo, ne z osebo. Pri tem se izogibamo pretiranemu opravi\xc4\x8devanju ali nepotrebnim pojasnilom. Izra\xc5\xbeamo se v prvi osebi ednine, s \xc4\x8dimer smo neposredni ter dajemo sogovorniku mo\xc5\xbenost, da sprejme na\xc5\xa1e mnenje ali se mu zoperstavi.\n_START_SECTION_\nTrening asertivnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPomembnost asertivne komunikacije je v zadnjem \xc4\x8dasu porasla, s \xc4\x8dimer se je razvilo tudi mnogo razli\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinov in ponudb, kako se je priu\xc4\x8diti. Za\xc4\x8detek treninga asertivnosti sega v leto 1976, ko je bilo to pomembno raziskovalno podro\xc4\x8dje v sferi psiholo\xc5\xa1kega svetovanja. Pozornost je bila usmerjena predvsem na osebno in karierno korist tistih svetovalcev, ki so trening opravili ._NEWLINE_V dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu govorimo o treningu asertivnosti kot o metodi krepitve mo\xc4\x8di, saj omogo\xc4\x8da odkrivanje ter raziskovanje notranjih virov, ki bodo posamezniku pomagali pri doseganju ciljev in uresni\xc4\x8devanju \xc5\xbeelja. Pripomore tudi k pridobivanju ve\xc4\x8djega nadzora nad lastnim \xc5\xbeivljenjem in sprejemanju odgovornosti pri pomembnih odlo\xc4\x8ditvah. Trening razvija zavest o razponu lastnih zmo\xc5\xbenosti in sposobnosti. Perspektiva mo\xc4\x8di se osredoto\xc4\x8da na posameznikove pozitivne atribute, s \xc4\x8dimer zavra\xc4\x8da psihopatolo\xc5\xa1ki pogled na \xc4\x8dloveka, ki osebe etiketira glede na njen primanjkljaj oz. njeno odstopanje od normalnega._NEWLINE_Nekaj primerov vsebinskih tem treninga: Asertivna govorica telesa, Ravnanje s pro\xc5\xa1njami, Sprejetje kritike, Izra\xc5\xbeanje \xc4\x8dustev in ob\xc4\x8dutkov, Podajanje konstruktivne kritike, Ravnanje s komplimenti, Pozitivna samopodoba in osebno negovanje ._NEWLINE_Elementi oz. oblike dela med treningom: 1. predstavitev osnovnih izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d, 2. diskusije v paru ali manj\xc5\xa1i skupini \xe2\x80\x93 spodbujanje sodelovanja in izra\xc5\xbeanja lastnega mnenja pred drugimi ljudmi, izmenjava izku\xc5\xa1enj, 3. prakti\xc4\x8dne vaje v paru ali skupini, 4. povratna informacija po kon\xc4\x8danih vajah \xe2\x80\x93 ustvarja prostor za samorefleksijo, 5. posredovanje gradiva, ki ga udele\xc5\xbeenci predelajo doma, 7. tabele in povzetki, 8. \xc4\x8das za evalvacijo in ob\xc4\x8dutke.\n_START_SECTION_\nIgra vlog\n_START_PARAGRAPH_\nIgra vlog je tehnika, preko katere naju\xc4\x8dinkoviteje urimo asertivne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine. Spada med tradicionalne tehnike vedenjskih psihoterapij, kjer so glavne tri vloge: igralec (akter), soigralec in opazovalec/i. Izvajanje dolo\xc4\x8dene situacije osvetli dejansko problematiko in olaj\xc5\xa1a iskanje re\xc5\xa1itev. Ko nas vloga prevzame, ob\xc4\x8dutimo vsa \xc4\x8dustva kot v resni\xc4\x8dni \xc5\xbeivljenjski situaciji. Vloge igramo z namenom zmanj\xc5\xa1anja praviloma negativnih ob\xc4\x8dutkov, ki se ob tem pojavljajo. Cilj je tudi odvaditi se vedenja, ki nam ne koristi ve\xc4\x8d ter si priu\xc4\x8diti koristnej\xc5\xa1ega. Kako smo bili pri tem uspe\xc5\xa1ni pa izvemo iz lastnega do\xc5\xbeivljanja in povratnih informacij opazovalcev, ki spremljajo na\xc5\xa1e spremembe v vedenju, pristopu, odnosu. Igralec vlogo igra toliko \xc4\x8dasa, da je z rezultatom zadovoljen .\n_START_SECTION_\nTehnike asertivnega vedenja\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere tehnike so klju\xc4\x8dne za asertivno komunikacijo, druge pa so primerne v bolj specifi\xc4\x8dnih situacijah.\n_START_SECTION_\nPokvarjena plo\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNamen te tehnike je, da na\xc5\xa1e sporo\xc4\x8dilo ponavljamo toliko \xc4\x8dasa, dokler nas sogovornik ne razume. Vztrajati je potrebno na miren in strpen na\xc4\x8din, v nasprotnem primeru bi na\xc5\xa1e komuniciranje postalo agresivno. Posebej je u\xc4\x8dinkovita v kombinaciji s tehniko re\xc4\x8di \xc2\xbbne\xc2\xab\xc2\xa0pri izrazito agresivnih ali manipulativnih ljudeh .\n_START_SECTION_\nRe\xc4\x8di \xc2\xbbne\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nNezmo\xc5\xbenost re\xc4\x8di ne, ko bi bilo to glede na na\xc5\xa1o situacijo primerno, nas sili v ne\xc5\xbeelena dejanja, preko \xc4\x8desar si ni\xc5\xbeamo samospo\xc5\xa1tovanje. Vzrok za tak\xc5\xa1no zaskrbljenost in strah pred izrekanjem besede \xc2\xbbne\xc2\xab\xc2\xa0verjetno delno le\xc5\xbei tudi v dejstvu, da ljudje \xc2\xbbne\xc2\xab\xc2\xa0ob\xc4\x8dutimo kot zavrnitev nas samih. Dostikrat se ne zavedamo razlike, da smo odklonili le pro\xc5\xa1njo in ne osebe, ki jo je izrekla. Besedo \xc2\xbbne\xc2\xab\xc2\xa0posplo\xc5\xa1imo, nave\xc5\xbeemo nase in preoblikujemo v \xc2\xbbnisi mi v\xc5\xa1e\xc4\x8d\xc2\xab. Strah nas je, da bomo ljudi s tem prizadeli in raje prevzemamo dodatna bremena. Zaradi tega nam lahko zmanjka \xc4\x8dasa za dejavnosti, ki nas veselijo, zaradi \xc4\x8desar se v nas lahko za\xc4\x8dnejo kopi\xc4\x8diti negativna \xc4\x8dustva, ki vodijo do izgorelosti ali nepri\xc4\x8dakovanih, neprimernih odzivov v odnosih z drugimi ljudmi. Pomembno je jasno, brez dodatnega opravi\xc4\x8devanja postaviti na\xc5\xa1e meje in pripravljenost za opravljanje dolo\xc4\x8denih nalog, sploh v odnosih z nadrejenimi .\n_START_SECTION_\nZameglitev\n_START_PARAGRAPH_\nTu sogovorniku poka\xc5\xbeemo, da smo razumeli kar nam je \xc5\xbeelel povedati, hkrati pa se ne zapletamo v nadaljnji pogovor z njim. S tem, ko ne reagiramo na njegove pripombe, lahko prikrijemo svoja prava \xc4\x8dustva. Ta tehnika je uporabna pri komunikaciji z izrazito agresivnimi osebami, ki nas neprestano kritizirajo.\n_START_SECTION_\nGovorica telesa\n_START_PARAGRAPH_\nUstrezna besedna govorica lahko mo\xc4\x8dno pripomore k asertivnosti, saj pove\xc4\x8damo usklajenost med besednimi in nebesednimi sporo\xc4\x8dili. Pomembna je spro\xc5\xa1\xc4\x8denost ter vzravnana dr\xc5\xbea z umirjenimi kretnjami .\n_START_SECTION_\nPozitivni notranji dialog\n_START_PARAGRAPH_\nTa tehnika je usmerjena predvsem v komunikacijo s samim seboj. S tem je mo\xc4\x8dno povezan psiholo\xc5\xa1ki fenomen \xc2\xbbsamouresni\xc4\x8ditvene prerokbe\xc2\xab, kjer na\xc5\xa1e pozitivno usmerjeno mi\xc5\xa1ljenje nezavedno vpliva na uspe\xc5\xa1en potek in izid dolo\xc4\x8dene situacije. \xc4\x8ce se vrtimo v krogu negativnih misli lahko torej pri\xc4\x8dakujemo nasproten u\xc4\x8dinek.\n_START_SECTION_\nAktivno poslu\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce si \xc5\xbeelimo uspe\xc5\xa1no komunikacijo, mora imeti sogovornik ob\xc4\x8dutek, da ga poslu\xc5\xa1amo. Gledamo ga v o\xc4\x8di, ga ne prekinjamo in se posku\xc5\xa1amo v\xc5\xbeiveti v njegov polo\xc5\xbeaj. Poleg tega vseskozi opazujemo njegovo govorico telesa, postavljamo odprta vpra\xc5\xa1anja ter s povzemanjem povedanega preverjamo, ali smo ga pravilno razumeli.\n_START_SECTION_\nTehnika DESC\n_START_PARAGRAPH_\nUporablja se predvsem za iskanje re\xc5\xa1itev, kadar naletimo na konflikte. Okraj\xc5\xa1ava pomeni slede\xc4\x8de: D (describe) \xe2\x80\x93 opisati, E (express) \xe2\x80\x93 izraziti, S (specify) \xe2\x80\x93 navesti in C (consequences) \xe2\x80\x93 posledice. Najprej torej natan\xc4\x8dno opi\xc5\xa1emo, kaj nas vznemirja. V drugem koraku izrazimo, kako se ob tem po\xc4\x8dutimo. Nato navedemo spremembe, ki bi si jih \xc5\xbeeleli in kon\xc4\x8damo z opisom pozitivnih posledic \xc5\xbeelenega spremenjenega vedenja.\n_START_SECTION_\nIzvedljiv kompromis\n_START_PARAGRAPH_\nKadar se znajdemo v situaciji, kjer s sogovornikom zagovarjamo razli\xc4\x8dna stali\xc5\xa1\xc4\x8da, je mo\xc5\xbeno dose\xc4\x8di re\xc5\xa1itev s predlogom, ki je sprejemljiv za obe strani. Pri iskanju re\xc5\xa1itve sodelujemo s sogovornikom in jo tudi izpeljemo.\n_START_SECTION_\nNasprotje trditev\n_START_PARAGRAPH_\nKo opazimo nasprotja, jih osvetlimo in s tem odpremo prostor za oblikovanje kompromisov.\n_START_SECTION_\nAsertivnost na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nV skladu z asertivnim vedenjem se moramo zavedati, da \xc2\xbbpravice preprosto imamo, ne podarjajo nam jih drugi\xc2\xab, torej morajo postati karseda transparentne. Zaposleni v podjetju oz. posebej nadrejeni lahko z manipuliranjem pravic ohranjajo razmerja mo\xc4\x8di. Preostale zaposlene torej obve\xc5\xa1\xc4\x8dajo le o tistih osnovnih pravicah, ki ne ogro\xc5\xbeajo vzpostavljenega razmerja. U\xc4\x8denje asertivnosti ter zavedanja pravic pomaga pri vzpostavljanju enakovrednega odnosa v tak\xc5\xa1nih spretno-uveljavljenih hierarhijah._NEWLINE_Mnogi menijo, da bo imel asertiven odgovor negativen vpliv na to kaj drugi mislijo o njih. Tak\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje je asociirano z zgodnjim socialnim in kulturnim u\xc4\x8denjem. _NEWLINE_Tehnike asertivnosti nau\xc4\x8dijo zaposlene primerne komunikacije, preko katere se izra\xc5\xbeajo bolj produktivno, u\xc4\x8dinkovito. Trening jih nau\xc4\x8di konstruktivno podajati pro\xc5\xa1nje ali zahteve in prito\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nAsertivnost in pri\xc4\x8dakovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc4\x8dakovanje odziva bo vplivalo na asertivno vedenje in medosebne konflikte. Pri\xc4\x8dakovanje reakcije sogovorca v medosebni izmenjavi bo vplivalo na izbor vedenj izvajalca: \xc4\x8de naredim X, potem bo druga oseba storila, ali pa se po\xc4\x8dutila Y. Te individualne razlike v predvidevanju in pri\xc4\x8dakovanju vedenja in po\xc4\x8dutja sogovorca, vplivajo na stopnjo asertivnosti v izmenjavi, do katere bo akter verjel v izbolj\xc5\xa1anje izidov situacije. Za nekatere akterje bo meja, do katere je asertivnost u\xc4\x8dinkovita, vi\xc5\xa1ja, za druga pa ni\xc5\xbeja, pri obeh pa bo vplivala na odlo\xc4\x8ditve o asertivnosti. _NEWLINE_Vi\xc5\xa1ji nivo asertivnosti vodi do instrumentalnih nagrad in uresni\xc4\x8devanja kratkoro\xc4\x8dnih ciljev, vendar lahko vpliva na delovna razmerja. Prenizka asertivnost vodij pa prinese pozitivna socialne odnose, ampak zanemari uresni\xc4\x8denje cilja. Odnos med pozitivnimi vplivi in stopnjo asertivnosti lahko prika\xc5\xbeemo z obrnjeno U krivuljo. Pri obeh primerih nivojev asertivnosti, ekstremne vrednosti predstavljajo negativne posledice. Pri prenizki asertivnosti, je posameznik neu\xc4\x8dinkovit, pri previsoki pa ozna\xc4\x8den kot sovra\xc5\xbeen, torej poslab\xc5\xa1a medosebne odnose, hkrati pa slabo vpliva tudi na rezultate dela. Zmerna asertivnost v komunikaciji je lahko u\xc4\x8dinkovita, dokler ne prese\xc5\xbee neke to\xc4\x8dke, ko \xc5\xa1koduje rezultatom in odnosom. _NEWLINE_Vse te zna\xc4\x8dilnosti so pomembne, ko govorimo o dobri vodji, saj mora zaznati razliko med u\xc4\x8dinkovito in neu\xc4\x8dinkovito asertivnostjo.\n_START_SECTION_\nAsertivnost pri vodjih\n_START_PARAGRAPH_\nUspe\xc5\xa1nost vodenja je pozitivno povezana s konstrukti vi\xc5\xa1je asertivnosti, kot so dominantnost, agresivnost in nespo\xc5\xa1tovanje. Uspe\xc5\xa1nost vodenja pozitivno korelira tudi s konstrukti nizke asertivnosti kot so po\xc5\xbertvovanje, kooperativnost in obzirnost, kar pomeni, da je potrebno uravnote\xc5\xbeenje med dvema poloma._NEWLINE_Delavci asertivnost pogosto ozna\xc4\x8dijo kot slabost potencialnega vodje, razlog za to pa bi lahko bile negativne posledice v obe smeri. Tisti z visoko asertivnostjo so ozna\xc4\x8deni kot sovra\xc5\xbeni in \xc5\xbealjivi, tisti z nizko asertivnostjo pa kot \xc5\xa1ibke vodje, saj ne znajo prevzeti vajeti v potrebnih situacijah. Visoko asertivni ljudje pogosto dobijo kar ho\xc4\x8dejo, vsaj iz vidika kratkoro\xc4\x8dnih koristi. V organizaciji so pojmovani kot vplivnej\xc5\xa1i ljudje in navadno zasedejo strukturno ugodnej\xc5\xa1e polo\xc5\xbeaje. \xc4\x8ceprav visoka asertivnost prinese veliko koristi glede uresni\xc4\x8devanja ciljev, pa terja davek na socialnih odnosih. Visoko asertivni ljudje so pojmovani kot manj v\xc5\xa1e\xc4\x8dni, tudi, ko je asertivno vedenje ozna\xc4\x8deno za u\xc4\x8dinkovito in upravi\xc4\x8deno. Tudi ob dodani ve\xc4\x8dji empatiji in uvidevnosti, vodje z zelo visoko asertivnostjo pustijo slab\xc5\xa1i vtis kot vodje z ni\xc5\xbejo asertivnostjo, saj se bolj pogosto vklju\xc4\x8dujejo v konflikte in uporabljajo defenzivne tehnike. Previsoka asertivnost pa lahko na neki to\xc4\x8dki vpliva tudi na izid rezultatov in tako ni u\xc4\x8dinkovita na nobenem podro\xc4\x8dju._NEWLINE_Prav\xc5\xa1nja mera asertivnosti omogo\xc4\x8da tako dobre odnose kot u\xc4\x8dinkovito doseganje ciljev. Omogo\xc4\x8da ve\xc4\x8dji uspeh vodje in njegovih zaposlenih ter tudi izpostavi druge lastnosti vodje, delavci bolj opazijo inteligentnost, karizmo, natan\xc4\x8dnost vodje. Asertivnost je torej potreben in pomemben del vodje, vendar v prav\xc5\xa1nji meri, druga\xc4\x8de povzro\xc4\x8di \xc5\xa1e ve\xc4\x8d \xc5\xa1kode.\n_START_SECTION_\nAsertivnost pri zaposlenih\n_START_PARAGRAPH_\nDojemanje asertivnosti kot izra\xc5\xbeanje posameznikovih pravic v medosebni situaciji, pripelje do pozitivnih izidov. Asertivnost je pojmovana kot bolj u\xc4\x8dinkovita na dimenziji opravljanja nalog posameznika (npr. kompetentnost) in manj na ravni odnosov (v\xc5\xa1e\xc4\x8dnost) v primerjavi s podredljivimi in ubogljivimi odgovori. Asertivnost je potrebno dojemati v transakcijskih terminih in ne osebnih. Pomembno je gledanje s perspektive pravic posameznika. Cilj vzajemnosti med osebama v interakciji se dose\xc5\xbee s poudarjanjem izra\xc5\xbeanja osebnih pravic, govorec pa k asertivnmu sporo\xc4\x8dilu vklju\xc4\x8di tudi empati\xc4\x8dno komponento. Vklju\xc4\x8devanje te komponente izbolj\xc5\xa1a oceno u\xc4\x8dinkovitosti odnosov, ohranja pa dobro oceno na podro\xc4\x8dju opravljanja nalog posameznika._NEWLINE_Asertivnost je klju\xc4\x8dna in uporabna tudi pri odgovarjanju na nepravi\xc4\x8dno kritiko ali osebni napad. Nepravi\xc4\x8dna kritika vsebuje kr\xc5\xa1enje medosebnih pravic, ki vklju\xc4\x8dujejo pri\xc4\x8dakovanje pravi\xc4\x8dnega obravnavanja s strani sodelavcev in nadrejenih. Tak\xc5\xa1ne konfliktne situacije, \xc5\xa1e posebej tiste ki vklju\xc4\x8dujejo asimetri\xc4\x8dne odnose, druga\xc4\x8dne statuse, so pogosto vodile v ve\xc4\x8d treningov asertivnosti.\n_START_SECTION_\nRazlike v asertivnosti med spoloma\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske so v skladu z njihovo socialno vlogo ocenjene bolj negativno kot mo\xc5\xa1ki pri asertivnem vedenju, ki vpliva na odnose. Asertivnost pri \xc5\xbeenskah okolica dojema kot ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8do za odnose in po njihovem mnenju negativno vpliva na odnose. \xc5\xbdenske pogosteje uporabljajo ne\xc5\xbenej\xc5\xa1e strategije, mo\xc5\xa1ki pa bolj direktivne v komunikaciji z drugimi na delovnem mestu. V potencialno konfliktni situaciji, ko so pravice posameznika zelo pomembne, lahko mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske uporabijo razli\xc4\x8dne kriterije za ocenjevanje svojih dejanj, ter dejanj drugih. Druga\xc4\x8de torej ocenjujejo primernost svoje asertivnosti ali asertivnosti sogovorca, zaradi spola. Eti\xc4\x8dni pogled na pravice posameznika je bolj zna\xc4\x8dilen za mo\xc5\xa1ke, medsebojna soodvisnost in vzdr\xc5\xbeevanje odnosov pa zna\xc4\x8dilna za \xc5\xbeenske, zato \xc5\xbeenske bolj poudarjajo pomembnost obvez in pravil v odnosih, mo\xc5\xa1ki pa pravila pravi\xc4\x8dnosti v asertivnih situacijah.  Stereotipi lahko oblikujejo kako ljudje interpretirajo vedenje drugih in ali je izra\xc5\xbeeno kot normalno ali ekstremno. Visoko asertivno vedenje pri \xc5\xbeenskah povzro\xc4\x8di ve\xc4\x8d \xc5\xa1kode na socialnem podro\xc4\x8dju kot pri mo\xc5\xa1kih. Pri \xc5\xbeenskah je tako vedenje namre\xc4\x8d zaznano kot neskladno z njihovimi vlogami kot \xc5\xbeenske. Pogosto se znajdejo v situaciji kjer izbirajo med uspe\xc5\xa1no kariero ali pozitivnimi delovnimi odnosi. Mo\xc5\xa1ki uspejo izraziti dominantnost, ki vklju\xc4\x8duje asertivna vedenja, brez da bi bili pojmovani kot manj priljubljeni, medtem ko za \xc5\xbeenske to ni veljalo. Da bi se izognili temu, lahko \xc5\xbeenske uporabljajo dolo\xc4\x8dene strategije, za izra\xc5\xbeanje asertivnosti v okviru kot so govor brez odla\xc5\xa1anja, stati blizu sogovorca ali telesna pozicija ki fizi\xc4\x8dno zavzame ve\xc4\x8d prostora, npr. po\xc4\x8divanje roke na stolu. Prav tako pa je odziv na asertivnost \xc5\xbeensk odvisen od namena asertivne komunikacije. \xc4\x8ce je namen skupno dobro, torej je namen asertivnosti pomo\xc4\x8d posamezniku ali podjetju za katerega dela \xc5\xbeenska uslu\xc5\xbebenka, potem je to pojmovano kot skladno z vlogo \xc5\xbeenske in njeno skrbjo za odnose. \xc4\x8ce pa je asertivnost koristna zgolj za akterko, pa je to pojmovano kot sebi\xc4\x8dno.'