b"\n_START_ARTICLE_\nSe\xc5\xbeanski botani\xc4\x8dni park\n_START_SECTION_\nZgodovina parka\n_START_PARAGRAPH_\nRojstvo parka sega v leto 1848, ko je gr\xc5\xa1ka trgovska dru\xc5\xbeina Scaramang\xc3\xa0 iz Trsta v Se\xc5\xbeani kupila posest in na njej zgradila vilo Mirasasso (v slov. ob\xc4\x8dudovalec kamna). Prvi lastnik parka je bil Giovanni Scaramang\xc3\xa0, sin Nikolaosa Skaramangasa, ki ga je med plemstvo povzdignil avstrijski cesar. Za njim je park podedovala njegova h\xc4\x8di Mirto, po letu 1927 pa njen sin Giovanni. Giovanni, ki se je ukvarjal z gospodarstvom in politiko, predvsem pa je veljal za velikega zbiratelja zgodovinskih spominov Trsta, je \xc5\xa1e v svoji oporoki namenil skromen dele\xc5\xbe sredstev za se\xc5\xbeanski park in Se\xc5\xbeance. Med drugo svetovno vojno naj bi s svojim vplivom in zvezami obvaroval Se\xc5\xbeano in okolico pred nem\xc5\xa1kim po\xc5\xbeigom._NEWLINE_Dru\xc5\xbeina Scaramang\xc3\xa0 je s parkom gospodarila vse do nacionalizacije v letu 1948. Takrat so park dali v upravljanje Kmetijsko - pridelovalni zadrugi in ga odprli za javnost. V letu 1950 je takratno Ministrstvo za znanost in kulturo izdalo odlo\xc4\x8dbo o zavarovanju drevesnega in cvetli\xc4\x8dnega parka. Leta 1957 je lastnik parka postala ob\xc4\x8dina Se\xc5\xbeana. Leta 1962 pa so ga dobili v upravljanje pravni predniki sedanjega upravljalca.\n_START_SECTION_\nUreditev parka\n_START_PARAGRAPH_\nPark se danes razprostira na povr\xc5\xa1ini enega hektarja. Prvotno je meril 2 ha in pol, a ga je leta 1949 izgradnja odseka \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Se\xc5\xbeana\xe2\x80\x94Nova Gorica razdelila in zmanj\xc5\xa1ala.             _NEWLINE_Dru\xc5\xbeina Scaramang\xc3\xa0 je park uredila v drugi polovici 19. stoletja. Nastajal je postopoma, s skrbnim in vztrajnim zasajanjem sadik in semen, ki so jih mornarji na ladjah dru\xc5\xbeine Scaramang\xc3\xa0 prina\xc5\xa1ali iz vseh koncev sveta. _NEWLINE_Podoba in sestava parka sta se v \xc4\x8dasu in prostoru spreminjala. Najstarej\xc5\xa1i in najbolj slikovit je vhodni del parka do steklenjaka - palmarija. Iz plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi pred vilo so po centralni osi uredili geometrijsko oblikovan park, poln renesan\xc4\x8dnih prvin. Obiskovalci lahko vidijo stezice, rondoje, ribnik, pergole, skupine eksoti\xc4\x8dnih dreves. Ta del je bil zasajen z grmovnicami in drevesi iz subtropskih krajev in Sredozemlja. Ve\xc4\x8dina jih \xc5\xa1e vedno raste. V letu 1890 so dogradili rastlinjak, ki je pomanj\xc5\xa1ana verzija sch\xc3\xb6nbrunskega rastlinjaka z Dunaja. Uporabljali so ga prezimovanje eksoti\xc4\x8dnih in na zmrzal ali burjo ob\xc4\x8dutljivih rastlin, ki pa so bile med letom razporejene po vrtu. To nalogo opravlja \xc5\xa1e danes. _NEWLINE_Drugi, ve\xc4\x8dji del parka je bil bolj prosto urejen. Med drevesi so uredili gosto mre\xc5\xbeo poti, ki vodijo do pergol in zanimivih pogledov. Posest se je iz parka nadaljevala tudi v sadovnjak s sadnim drevjem iz juga Italije, v vinograd gr\xc5\xa1kega in borgognjeskega grozdja. V tem delu je bila urejena tudi umetna jama, nad katero se je dvigal eden od treh razglednih stolpov. Umetno jamo in razgledne stolpe, pa tudi nekaj eksoti\xc4\x8dnih dreves so pri gradnji \xc5\xbeeleznice uni\xc4\x8dili._NEWLINE_Leta 1954 so park obogatili z novimi redkimi rastlinskimi vrstami, ki so jih prina\xc5\xa1ali iz Dunaja, San Rema in Brionov. Uredili so tudi manj\xc5\xa1o drevesnico, kjer so gojili eksoti\xc4\x8dne rastline za obnovo v vrtu, pa tudi za prodajo. Drevesnico so v 70-tih letih 20. stoletja opustili, nekatere \xc2\xbbpozabljene\xc2\xab\xc2\xa0sadike pa so zrasle v drevesa. Tako v\xc4\x8dasih re\xc4\x8dejo, da sta se\xc5\xbeanski botani\xc4\x8dni park oblikovala \xc4\x8dlovek, pa tudi narava._NEWLINE_Prvi znani glavni poklicni vrtnar je bil Viktor \xc5\xa0kamperle, ki ga je pozneje zamenjal Franc Vrtovec, ki se je \xc5\xa1olal v vrtnarski \xc5\xa1oli na Dunaju. Franc Vrtovec je ve\xc4\x8dkrat sodeloval tudi pri urejanju parka na Brionih.\n_START_SECTION_\nRastlinska zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nRastlinska zbirka vsebuje 198 lesnatih vrst in ve\xc4\x8d 100 razli\xc4\x8dnih vrst eksoti\xc4\x8dnih lon\xc4\x8dnic, kar botani\xc4\x8dni park uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med povpre\xc4\x8dno velike dendrolo\xc5\xa1ke zbirke v Sloveniji. V parku so zastopane lesnate rastline iz razli\xc4\x8dnih koncev sveta, ki jih v notranjosti Slovenije redkeje sre\xc4\x8damo. Med najlep\xc5\xa1imi  in najvrednej\xc5\xa1imi drevesi v parku so sinja libanonska cedra (Cedrus Libani \xc2\xbbGlauca\xc2\xab), sinja atla\xc5\xa1ka cedra (Cedrus Atlantica \xc2\xbbGlauca\xc2\xab), Bornmullerjeva jelka (Abies bornmuelleriana), velecvetna magnolija (Magnolia grandiflora), bela murva (Morus alba)._NEWLINE_Pred steklenjakom so po avstrijskem vzoru urejeni pu\xc5\xa1panovi rondoji; tu raste balearski pu\xc5\xa1pan, ki izhaja iz ju\xc5\xbene \xc5\xa0panije in Balearov ter v tem delu Evrope predstavlja pravo redkost._NEWLINE_V spodnjem, prosto urejenem delu parka najdemo skupine eksoti\xc4\x8dnih dreves, javorjev drevored in nasad ceder, cipres in pacipres, tis v grmi\xc4\x8dasti in drevesni obliki, pa tudi nena\xc4\x8drtno oblikovan nasad samoniklega drevja in grmovja.\n_START_SECTION_\nRazstave in muzejske zbirke\n_START_PARAGRAPH_\nOb sprehodu skozi parku, kjer si obiskovalec lahko ogleda ve\xc4\x8d kot sto let stara redka drevesa, grmovnice in eksoti\xc4\x8dne rastline v steklenjaku, si lahko s pomo\xc4\x8djo multivizijske predstavitve vrne v \xc4\x8das dru\xc5\xbeine Scaramanga. V razstavnem paviljonu najde pravi mali naravoslovni muzej s tremi muzejskimi zbirkami in galerijo s fotografskimi razstavami. Na ogled so: geolo\xc5\xa1ka zbirka (avtorja Bogdan Jurkov\xc5\xa1ek in Tea Kolar \xe2\x80\x93 Jurkov\xc5\xa1ek), zbirka 'Minerali v slovenskih kra\xc5\xa1kih jamah' (avtorji Bojan Otoni\xc4\x8dar, Nadja Zupan-Hajna, Martin Knez), arheolo\xc5\xa1ka zbirka (avtorja Alma Bavdek in Peter Kri\xc5\xbeman) ter zbirka 'Dinozavri s Kozine' (avtorji Adrian Ko\xc5\xa1ir, Bojan Otoni\xc4\x8dar in Irena Debeljak)._NEWLINE_Fotografske razstave ponazarjajo podobo parka v \xc4\x8dasu dru\xc5\xbeine Scaramang\xc3\xa0; razstava 'Botani\xc4\x8dni park' (avtorica Vilma Colja) predstavlja rastline v parku. Razstava 'Drevesa Krasa' (avtor dr. Robert Brus) pa postavlja park v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i dendrolo\xc5\xa1ki okvir okolja.\n_START_SECTION_\nOgled parka\n_START_PARAGRAPH_\nPark je zanimiv za oglede starej\xc5\xa1ih obiskovalcev in ljubiteljev narave, pa tudi za mlade in \xc5\xa1olske skupine, saj ponuja prilo\xc5\xbenost spoznavanja dokaj redkih predstavnic doma\xc4\x8dih in tujih rastlin. \xc5\xa0e posebej je primeren za organiziranje naravoslovnih dnevov in pou\xc4\x8dnih ekskurzij za mlade, saj upravljavec zagotavlja vodene oglede parka. _NEWLINE_Park je odprt za javnost po poletnem oz. zimskem urniku; izven tega \xc4\x8dasa pa po predhodnem dogovoru."