b'\n_START_ARTICLE_\nTrg\n_START_PARAGRAPH_\nTrg je urbanisti\xc4\x8dni del mesta, ki praviloma zajema ve\xc4\x8djo odprto povr\xc5\xa1ino, lahko pa je notranjost trga pozidana (na primer: Rusjanov trg, Preglov trg, brodarjev trg v Ljubljana - Fu\xc5\xbeine)._NEWLINE_Trgi v urbanisti\xc4\x8dnem smislu so odprti prostori pred cerkvami in ve\xc4\x8djimi zgradbami, v katerih imajo sede\xc5\xbe javne ustanove in pomembnej\xc5\xa1a podjetja. Neko\xc4\x8d so predstavljali va\xc5\xbeen gospodarski, dru\xc5\xbebeni in kulturni dejavnik v \xc5\xbeivljenju mesta, saj je velika povr\xc5\xa1ina omogo\xc4\x8dala dru\xc5\xbeenje me\xc5\xa1\xc4\x8danov. \xc5\xa0e danes so trgi velikega pomena za prebivalstvo, ker dovoljujejo razli\xc4\x8dne interakcije med ljudmi. Nekateri trgi nudijo usluge gospodarskega zna\xc4\x8daja, kot prodajanje in kupovanje izdelkov, drugi so opremljeni bolj za kulturne dejavnosti, recimo glasbene prireditve, veliko prostorov zavzemajo parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da, Ve\xc4\x8dina trgov pa je danes na razpolago za sprehajanja in dru\xc5\xbeabnost. Opremljeni so s klopicami in gredicami, ponekod z malimi igri\xc5\xa1\xc4\x8di za otroke.\n_START_SECTION_\nIzvor in pomen besede\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska (in sploh ju\xc5\xbenoslovanska) beseda trg za oznako ve\xc4\x8djega odprtega prostora je posebnost, v primerjavi z drugimi evropskimi jeziki. Vsi ve\xc4\x8dji jeziki imajo za ta pojem besedo, ki ga na kak na\xc4\x8din opisuje, na primer stara latin\xc5\xa1\xc4\x8dina (forum pomeni odprtina), romanski jeziki (plaza, place, piazza pomeni prostor), angle\xc5\xa1\xc4\x8dina (square pomeni kvadrat), ru\xc5\xa1\xc4\x8dina in bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dina (plo\xc5\xa1\xc4\x8dad\' pomeni povr\xc5\xa1ina), \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina (n\xc3\xa1m\xc4\x9bst\xc3\xad pomeni v mestu). Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina ni izpeljala besede iz \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dega imena, temve\xc4\x8d jo je ustvarila na novo. Ker spominja na \xc5\xa1vedski torg, nekateri jezikoslovci povezujejo izvor besede s prvimi stiki Slovanov s keltskimi in germanskimi ljudstvi \xc5\xa1e iz prazgodovine. Ta izvor besede bi tudi pojasnil njen nadaljnji razvoj. Stik z drugimi narodi je pomenil izmenjavo dobrin, kar se je seveda odvijalo na primernem odprtem prostoru, trgu, torej je to bilo trgovanje. Veliko pozneje, v srednjem veku, je postala trg tudi vas, ki je trgovala, torej ve\xc4\x8dje naselje, kjer se je prirejal sejem. Tako imamo danes tri pomene za besedo trg: odprt prostor sredi naselja, naselje manj\xc5\xa1e od mesta in pomembnej\xc5\xa1e od vasi, tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOdprte prostore sredi naselja se da zaslediti skoraj v vseh primitivnih kulturah. Ko je pra\xc4\x8dlovek opustil nomadsko \xc5\xbeivljenje, si je postavil stalna bivali\xc5\xa1\xc4\x8da eno ob drugem, v krogu, polkrogu ali kvadratu, kjer je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du ostajal odkrit zavarovan prostor. Pozneje, ko so nastala prva mesta (4. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t.), je bilo ve\xc4\x8d takih zavarovanih prostorov, ki jih \xc5\xa1e ne moremo imenovato trg, ker so slu\xc5\xbeila samo specifi\xc4\x8dnim potrebam po prostoru, na primer delavnicam. S \xc4\x8dasom pa je en sam odprt prostor postal center dogajanja, to je bilo dvori\xc5\xa1\xc4\x8de (prostor za dvor) pred kraljevo pala\xc4\x8do, zato je moral biti ve\xc4\x8dji in primerno urejen. Tako je nastal trg in moderno pojmovanje mesta.\n_START_SECTION_\nStara Gr\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nStarogr\xc5\xa1ke polis ali mestne dr\xc5\xbeave, kjer ni bilo ve\xc4\x8d kralja, temve\xc4\x8d je bila oblast v rokah ljudstva, so popolnoma spremenile namembnost trga. To ni bil ve\xc4\x8d vrt ali dvori\xc5\xa1\xc4\x8de pred kraljevo pala\xc4\x8do, temve\xc4\x8d prostor, kjer se je zbiralo prebivalstvo in odlo\xc4\x8dalo o zakonodaji, torej sredi\xc5\xa1\xc4\x8de politi\xc4\x8dnega dogajanja. Trg, imenovan agor\xc3\xa0, je postal najpomembnej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka mesta, zato so imeli ob njem sede\xc5\xbe vsi predstavniki oblasti, tako lai\xc4\x8dne kot cerkvene. Tu so se razvijali trgovski stiki, sejmi in kulturne prireditve. V 5. stoletju so se \xc5\xbee razlikovale tri vrste starogr\xc5\xa1kega trga. V obmorskih krajih, kjer se je razvijala \xc5\xbeivahna prekomorska trgovina, je bil trg ob obali, V naseljih, ki so se bavila z notranjo trgovino, je bil trg blizu mestnih vrat. Mesta, kjer se je odvijalo predvsem politi\xc4\x8dno in versko \xc5\xbeivljenje, so imela trg v samem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nRimski imperij\n_START_PARAGRAPH_\nRimljani so spet nekoliko obnovili namembnost trga, posebno v krajih, ki so bili oddaljeni od Rima. Ostala je raba prostora za politi\xc4\x8dne, verske in kulturne namene, a enako pomembno jim je bilo razkazovanje svoje mo\xc4\x8di in slave. Za pojmovanje starih Rimljanov je bilo nujno, da \xc5\xbee videz glavnega mestnega trga poka\xc5\xbee vso veli\xc4\x8dino imperija. Pri ustanavljanju novih mest je bilo treba predvideti ne samo gradnjo gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, amfiteatra, bazilike, term in templja, temve\xc4\x8d tudi in predvsem foruma. Forum je bil osrednji trg, kjer se je odvijalo politi\xc4\x8dno in versko \xc5\xbeivljenje prebivalcev, zato je moral biti \xc5\xa1e posebno mogo\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi je v srednjem veku trg izgubil svoj pomen, ker so se ljudje zatekali pod varstvo plemi\xc4\x8dev in si ustvarjali bivali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8dim tesneje ob gradovih. Pozneje, med 12. in 14. stoletjem, so mestna obzidja postala nepotrebna in mesta so ponovno rasla na ravninah ob kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dih prometnih poti ali ob soto\xc4\x8djih plovnih rek. Renesansa je po vsej Evropi zbudila zanimanje za vse vrste umetnosti, kar se je pokazalo tudi v urbanistiki. Nastala je ideja o "idealnem mestu", ki naj bi bilo pravilne geometri\xc4\x8dne oblike, z natan\xc4\x8dno predvidenimi ulicami in simetri\xc4\x8dno lokacijo bivali\xc5\xa1\xc4\x8d ter javnih zgradb. V vseh teh na\xc4\x8drtih se spet uveljavi trg kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vsega dogajanja.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nji trg\n_START_PARAGRAPH_\nTudi v naslednjih stoletjih so se gradila mesta, ki so zdru\xc5\xbeevala potrebo po fortifikaciji z osnovnimi potrebami prebivalstva in ve\xc4\x8dkrat je bila v ospredju skrb za estetiko, vendar pravilne geometri\xc4\x8dne oblike niso bile vedno mogo\xc4\x8de. Je pa ostala povsod navada glavnega trga v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du naselja. Z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem mestnega prebivalstva so se tudi mestne povr\xc5\xa1ine vedno bolj \xc5\xa1irile in z novimi stavbami so se ustvarjali novi trgi. Danes ni ve\xc4\x8d potrebe po obzidjih in obrambnih kanalih in gradnja novih mestnih \xc4\x8detrti ne stremi ve\xc4\x8d po simetri\xc4\x8dnih oblikah. Glavna skrb je zadostitev prakti\xc4\x8dnih zahtev, kar pomeni \xc5\xa1iroke ulice in ve\xc4\x8d odprtih prostorov ali trgov med hi\xc5\xa1ami. Dana\xc5\xa1nja vloga trga je prav zmanj\xc5\xa1anje tesnobe, ki jo mestni \xc4\x8dlovek ob\xc4\x8duti med \xc5\xa1tirimi stenami stanovanja.'