b'\n_START_ARTICLE_\nGliptoteka v M\xc3\xbcnchnu\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGliptoteko je naro\xc4\x8dil zgraditi kronski princ (kasnej\xc5\xa1i kralj) Ludvik I. Bavarski, poleg drugih projektov, kot je sosednji K\xc3\xb6nigsplatz in stavba, v kateri je Dr\xc5\xbeavna zbirka gr\xc5\xa1kih in rimskih starin, kot spomenik anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji. Predvidel je \xc2\xbbnem\xc5\xa1ke Atene\xc2\xab, v katerih bi se spominjala starogr\xc5\xa1ka kultura; zgradil jo je pred vrati M\xc3\xbcnchna. Gliptoteka je najstarej\xc5\xa1i javni muzej v M\xc3\xbcnchnu._NEWLINE_Razporeditev kompleksa K\xc3\xb6nigsplatz sta zasnovala arhitekta Karl von Fischer in Leo von Klenze leta 1815, in jo je uredila v stilu foruma, z Gliptoteko na severni strani. Stene muzeja so krasile barvne freske in \xc5\xa1tukature uglednih umetnikov, kot so Peter von Cornelius, Clemens von Zimmermann in Wilhelm von Kaulbach._NEWLINE_V nekaj letih med letom 1806 in odprtjem muzeja leta 1830 je Ludvik zaklju\xc4\x8dil pomembno zbirko gr\xc5\xa1kih in rimskih skulptur. Njegovi agentje so uspeli pridobiti tak\xc5\xa1na dela, kot sta Rondaninijeva Meduza, Barberinijev Favn in leta 1813 figure iz Afajinega templja na Ajgini._NEWLINE_Druga svetovna vojna ni uni\xc4\x8dila veliko umetni\xc5\xa1kih del v Gliptoteki, na \xc5\xbealost pa freske niso pre\xc5\xbeivele in so bile po ponovnem odprtju muzeja leta 1972 vidne le rahlo ometane opeke. Ker je asirska dvorana, ki jo je Klenze postavil leta 1864 na notranjem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, ni bila obnovljena, so bili asirski ortostatski reliefi iz pala\xc4\x8de kralja  A\xc5\xa1urnasirpala II. in lev iz I\xc5\xa1tarinih vrat Babilona preme\xc5\xa1\xc4\x8deni v Staatliche Sammlung f\xc3\xbcr \xc3\x84gyptische Kunst.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej je bil zasnovan v klasi\xc4\x8dnem gr\xc5\xa1ko-rimskem slogu. Portik je jonski, na zunanjih stenah pa ni\xc5\xa1e, v katerih stoji 18 originalnih rimskih in gr\xc5\xa1kih skulptur, \xc5\xa1est na vsaki steni (razen na hrbtu). Trinajst pravokotnih, kvadratnih ali okroglih sob je urejenih okrog dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, predprostor v osrednji stavbi prevladuje z dvoransko vi\xc5\xa1ino. Pred vestibulom je portik z dvanajstimi jonskimi stebri. Preko njih je zatrep s kiparsko skupino Johanna Martina von Wagnerja, ki predstavlja Ateno kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditnico kiparskih umetnosti. Zunanje stene krasijo skulpture v ni\xc5\xa1ah, okna pa so odprta na notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Kipi predstavljajo mitske ali zgodovinske predstavnike umetnosti, ki so obrnjene proti K\xc3\xb6nigsplatzu: Dedal, Prometej, Hadrijan, Periklej, Fidija in Hefajst. Na zahodni in vzhodni strani stavbe so kipi renesanse in obdobja, ko je bila zgrajena Gliptoteka, vklju\xc4\x8dno z Bertelom Thorvaldsenom in Antoniom Canovo, katerih dela so bila neko\xc4\x8d razstavljena \xc5\xbee v dvorani Gliptoteke, kasneje pa so jih preselili v Neue Pinakothek._NEWLINE_Muzej je bil prvotno zgrajen v celoti iz marmorja. Med drugo svetovno vojno je bil bombardiran in kasneje rekonstruiran. Stene v notranjosti so sestavljene iz rde\xc4\x8de opeke in ometane. Notranjost ima kupolasti obok.\n_START_SECTION_\nZbirke\n_START_PARAGRAPH_\nGliptoteka vsebuje skulpture iz arhai\xc4\x8dne dobe (okoli 650. pr. n. \xc5\xa1t.) do rimskega obdobja (okoli 550 let). Tukaj so tudi druge pomembne skulpture, mozaiki in reliefi. Zbirko dopolnjujejo zbirke terakote in brona v Dr\xc5\xbeavni zbirki gr\xc5\xa1kih in rimskih starin, ki je nasproti Gliptoteke.\n_START_SECTION_\nArhai\xc4\x8dno obdobje (700-490 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nMed najbolj znanimi skulpturami, ki pokrivajo arhai\xc4\x8dno Gr\xc4\x8dijo, so M\xc3\xbcnchenski Kuros (kip mladeni\xc4\x8da iz Atike, ok. 540 pr. n. \xc5\xa1t.), Kuros iz Teneje (kip mladeni\xc4\x8da iz Korinta, okoli 560 pr. n. \xc5\xa1t.) in tempeljske figure iz Ajgine (510-480 pr. n. \xc5\xa1t.). Med slednjimi sta v Gliptoteki dejansko dva niza podobnih skulptur. Ko so arheologi izkopali najdi\xc5\xa1\xc4\x8de v Ajgini, so ta dva sklopa odkrili in kasneje je bilo teoreti\xc4\x8dno ugotovljeno, da je bil prvotni tempelj uni\xc4\x8den med pelopone\xc5\xa1ko vojno in da je bil kmalu za tem postavljen \xc5\xa1e en tempelj. Obstoje\xc4\x8di tempelj c. 500 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bil zgrajen nad ostanki prej\xc5\xa1njega templja c. 570 pr. n. \xc5\xa1t., ki ga je uni\xc4\x8dil ogenj okoli 510 pr. n. \xc5\xa1t. Elementi tega uni\xc4\x8denega templja so bili zakopani v polnilo za ve\xc4\x8djo, ravno teraso kasnej\xc5\xa1ega templja in so tako dobro ohranjeni.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dno obdobje (490\xe2\x80\x93323 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nK najbolj znanim skulpturam klasi\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije sodi portret Homerja (460 pr. n. \xc5\xa1t.), tako imenovani M\xc3\xbcnchenski kralj (460 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je verjetno predstavljal Hefajsta, kip Diomede (430 pr. n. \xc5\xa1t.), pogrebna stela Mnesarete (380 pr. n. \xc5\xa1t.), kip Irene (370 pr. n. \xc5\xa1t.), grobni relief mladeni\xc4\x8da z lovskim psom (360 pr. n. \xc5\xa1t.), portret Platona (348 pr. n. \xc5\xa1t.), Aleksander Rondanini (338 pr. n. \xc5\xa1t.) in Ilioneus (ok. 320 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dno obdobje (323\xe2\x80\x93146 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znana skulptura, ki predstavlja helenisti\xc4\x8dno obdobje, je Barberinijev Favn (220 pr. n. \xc5\xa1t.). Med znamenitimi rimskimi kopijami gr\xc5\xa1kih skulptur so De\xc4\x8dek z gosko (okoli 250 pr. n. \xc5\xa1t.) in Stara pijanka (pripisana Mironu iz Teb; ok. 200 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nRimsko bodobje (150 pr. n. \xc5\xa1t. - 550 n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nGliptoteka hrani veliko zbirko rimskih doprsnih kipov, med najbolj znanimi pa so doprsni kipi Gaja Marija in Sule (ok. 40 pr. n. \xc5\xa1t.), cesarja Avgusta (okoli 40 n. \xc5\xa1t.), Nerona (65 n. \xc5\xa1t.), Septimija Severa (200 n. \xc5\xa1t.) in njegove \xc5\xbeene Julije Domna (195). Heroiziran kip prikazuje Domicijana kot princa (70/80). S podporo kulturnih temeljev nem\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav je Gliptoteka leta 2017 uspela pridobiti doprsni kip Kaligule (ok. 40 n. \xc5\xa1t.), izkopan v Cordobi leta 1937. Cesar, kot m\xc3\xbcnchenski portret svojega prednika Avgusta (Augustus Bevilacqua), nosi corona civica. H glavnim znamenitostim sodijo tudi ogromen kip Apolona (1./2. stoletje) iz rimske vile v Toskani, ve\xc4\x8d rimskih reliefov sarkofagov in mozai\xc4\x8dna tla. Posnemanje klasi\xc4\x8dnega sloga je rimska glava mladeni\xc4\x8da v bronu (okoli leta 0). Rimsko obdobje je predstavljeno tudi z ve\xc4\x8d reliefi (relief gladiatorjev, 1. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.) in mozaiki (Aionov mozaik, 200-250 n. \xc5\xa1t.).'