b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbd\xc4\x8f\xc3\xa1r nad S\xc3\xa1zavou\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde okoli 1100 je bilo na plitvini \xc4\x8dez reko S\xc3\xa1zava dana\xc5\xa1nje sredi\xc5\xa1\xc4\x8de naselja. Pribli\xc5\xbeno dva kilometra severno je bil cistercijanski samostan \xc5\xbddar (Studnice Blahoslaven\xc3\xa9 Panny Marie). Leta 1252 ga je ustanovil Bo\xc4\x8dek iz Kun\xc5\xa1t\xc3\xa1ta (P\xc3\xa1ni z Kun\xc5\xa1t\xc3\xa1tu). Leta 1293 je postala vas \xc5\xbddar last samostana in ime je tudi prvi\xc4\x8d omenjeno v sodnih spisih. Staro mestno jedro (lokalno Klafar, Zdar nad Sazavou 3) se je kmalu zatem razvilo ob cerkvi svetega Prokopa (danes zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta)._NEWLINE_Od 14. stoletja dalje se je kraj razvijal na ra\xc4\x8dun \xc5\xbeelezove rude in konec stoletja je bila zgrajena prva \xc5\xbeelezarna. Leta 1422 je bil samostan med husitskimi vojnami po\xc5\xbegan._NEWLINE_Leta 1588 je vojvoda Karel II. Minsterberski \xc5\xbedarski samostan in posestvo prenesel v nad\xc5\xa1kofijo Olomuc. Prebivalci mesta so mno\xc5\xbei\xc4\x8dno protestirali. Spore je kon\xc4\x8dal Franti\xc5\xa1ek iz Ditrich\xc5\xa1tejna, pozneje \xc5\xa1kof v Olomucu, ko je dobil posesti v svojo last. \xc5\xbddar je leta 1607 dobil tudi mestne pravice. Leta 1614 je kardinal Franti\xc5\xa1ek Ditrich\xc5\xa1tejn zaradi spora o lastni\xc5\xa1tvu nepremi\xc4\x8dnin cistercijanskega samostana v \xc5\xbddaru to razveljavil in ga po odhodu menihov namenil za posvetno prebivanje, od leta 1617 pa \xc5\xa1e to ne. Po bitki pri Beli gori so samostan zasedli fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani._NEWLINE_Ji\xc5\x99\xc3\xadho Pod\xc4\x9bbrad je samostan ponovno usposobil in do leta 1638 je pridobil pomen. Leta 1638 je cistercijanski red kupil \xc5\xbedarska posestva princa Maksimilijana Ditrich\xc5\xa1tejna (ne\xc4\x8dak in dedi\xc4\x8d pokojnega kardinala leta 1636), \xc4\x8dez leto pa so se v \xc5\xbddar znova vrnili cistercijani._NEWLINE_Med tridesetletno vojno so samostan od leta 1647 zasedali \xc5\xa0vedi in oplenili mesto. Najve\xc4\x8dja \xc5\xa1iritev samostana in mesta je bila okoli 18. stoletja pod opatom Vaclavom Vejmluvo, ki je tudi naro\xc4\x8dil Janu Bla\xc5\xbeeju Santini Aichlu obnovo samostana._NEWLINE_Med jo\xc5\xbeefinskimi reformami leta 1784 je bil samostan razpu\xc5\xa1\xc4\x8den. Nekatere stavbe so bile prenesene v zasebne roke, jedro samostana so preuredili v dvorec, ki je imel zaporedoma ve\xc4\x8d lastnikov. Danes je v lasti dr. Radslava Kinskega, potomca plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Kinsky, zadnjih lastnikov gradu pred nacionalizacijo po drugi svetovni vojni._NEWLINE_V neposredni bli\xc5\xbeini samostana je na hribu romarska cerkev svetega Janeza Nepomuka, Zelen\xc3\xa1 Hora (Poutn\xc3\xad kostel sv. Jana Nepomuck\xc3\xa9ho na Zelen\xc3\xa9 ho\xc5\x99e), ki je bila zgrajena v za\xc4\x8detku 18. stoletja po na\xc4\x8drtih arhitekta Jana Santinija Aichla in ka\xc5\xbee nenavadno obliko in slog. Od leta 1994 je del Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Po letu 1848 je postal \xc5\xbddar sede\xc5\xbe okro\xc5\xbenega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. V letih 1898\xe2\x80\x931905 je mesto dobilo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko povezavo (Praga\xe2\x80\x93Brno). Leta 1928 ga je obiskal predsednik Tom\xc3\xa1\xc5\xa1 Garrigue Masaryk. Na ta obisk spominja model za \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko znamko z dekletom v kyjovski no\xc5\xa1i, datirana 1938. V 20. stoletju se je prebivalstvo, ko so se naselili delavci v jeklarski industriji, pove\xc4\x8dalo za okoli desetkrat._NEWLINE_1950\xe2\x80\x931960 je nastal novi \xc5\xbddar na Pt\xc3\xa1\xc4\x8dkov\xc4\x9b kopci, kasneje S\xc3\xaddli\xc5\xa1t\xc4\x9b Stalingrad, danes \xc5\xbddar nad Sazavou 3. Stanovanjsko obmo\xc4\x8dje sestavlja okoli 120 hi\xc5\xa1, ki so zna\xc4\x8dilne za socialisti\xc4\x8dno povojno arhitekturo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto meji na ozemlje teh ob\xc4\x8din: J\xc3\xa1my, Vat\xc3\xadn, B\xc5\x99ez\xc3\xad nad Oslavou, Nov\xc3\xa9 Vesel\xc3\xad, Bude\xc4\x8d, Hamry nad S\xc3\xa1zavou, Ra\xc4\x8d\xc3\xadn, Polni\xc4\x8dka, Sv\xc4\x9btnov, Po\xc4\x8d\xc3\xadtky, Vysok\xc3\xa9, Lhotka a Nov\xc3\xa9 M\xc4\x9bsto na Morav\xc4\x9b. Razdeljeno je na \xc5\xa1tiri katastrske ob\xc4\x8dine. Katastrska ob\xc4\x8dina Z\xc3\xa1mek \xc5\xbd\xc4\x8f\xc3\xa1r, Str\xc5\xbeanov, Vesel\xc3\xad\xc4\x8dko in \xc5\xbd\xc4\x8f\xc3\xa1ru nad S\xc3\xa1zavou. Ve\xc4\x8dina mesta spada k zgodovinskemu ozemlju Moravske. Mesto je razdeljeno na lokalne skupnosti \xc5\xbdd\xc3\xa1r nad S\xc3\xa1zavou 1 do 7, Radon\xc3\xadn, Str\xc5\xbeanov in Vesel\xc3\xad\xc4\x8dko.'