b'\n_START_ARTICLE_\nBerninska \xc5\xbeeleznica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV letu po zaklju\xc4\x8dku Albulske \xc5\xbeeleznice, 1904, je bila ustanovljena dru\xc5\xbeba Bernina-Bahngesellschaft (BB) (BB) s ciljem odprtja \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge med St Moritzom in Tirano, preko prelaza Bernina. Po pridobitvi koncesije za tako progo leta 1906 je BB za\xc4\x8dela z odpiranje. odsekov od leta 1908 dalje: 1. julija 1908 med Pontresino in Morterataschom ter med Tirano in Poschiavo; 18. avgusta istega leta med Pontresina in Celerina; in 1. julija 1909 med Celerina in St. Moritzem in med Morteratschom in Bernina Suot. 5. julija 1910 je bila odprta celotna proga, saj so kon\xc4\x8dali najte\xc5\xbeji odsek med Bernina Suot in Poschiavo. Proga, ki je elektrificirana, deluje na enosmerni tok od za\xc4\x8detka. Leta 1935 je bila napetost pove\xc4\x8dana od 750 do 1000 voltov._NEWLINE_Prvotno je bila Berninska \xc5\xbeeleznica namenjena samo uporabi v poletnih mesecih, vendar je \xc5\xbee 1913/14 BB za\xc4\x8dela delovati tudi pozimi. Za ta razvoj, ki je povezan z velikimi vremenskimi te\xc5\xbeavami, je bila potrebna postavitev za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred plazovi._NEWLINE_V prvih letih obstoja je bila BB vedno na robu ste\xc4\x8daja. Stro\xc5\xa1ki gradnje na progi so do leta 1915 zna\xc5\xa1ali okoli 15 milijonov \xc5\xa1vicarskih frankov. Tudi uvedba jedilnega vagona leta 1928 in paketi za turiste niso omogo\xc4\x8dali ohraniti majhne \xc5\xbeeleznice pred propadom. Zaradi te\xc5\xbeke finan\xc4\x8dne situacije jo je leta 1943 prevzela Retijska \xc5\xbeeleznica._NEWLINE_RhB je progo temeljito posodobila, tudi zaradi voja\xc5\xa1kih razlogov in popolnoma obnovila odsek na vrhu prelaza. Prvotna proga na severni plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi na prelazu Bernina je bila trasirana s krivinami, ki so omogo\xc4\x8dali potnikom spektakularne poglede, a zato je le\xc5\xbeala na poti plazov. Novi deli proge so odrezali te krivine, elektro omre\xc5\xbeje in staro progo so odstranili, vendar je podstruktura v visokogorju \xc5\xa1e vidna._NEWLINE_Od sredine 1980-ih je Retijska \xc5\xbeeleznica za\xc4\x8dela posebej tr\xc5\xbeiti naravne in tehni\xc4\x8dne znamenitosti Berninske \xc5\xbeeleznice za turiste. Tako je odsek od Pontresine do Tirano del na trase Bernina Express. V oktobru 2011 je bila kot prva proga na svetu posneta in objavljena na Google Street View.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSt Moritz je postaja urejena za Albulsko in Berninsko \xc5\xbeeleznico. Ker obe \xc5\xbeeleznici napaja razli\xc4\x8den sistem elektrifikacije, se sicer sre\xc4\x8data na isti postaji, a delujeta na lo\xc4\x8denih progah in razli\xc4\x8dnih platformah. Berninska \xc5\xbeeleznica zapusti postajo St Moritz v vzhodni smeri in pre\xc4\x8dka reko Inn preko 64 m dolgega viadukta. Nato prehaja skozi 689 m dolg predor Charnad\xc3\xbcra II, najdalj\xc5\xa1i predor na vsej poti. Naslednja postaja, Celerina Staz, je na 1.716 m nad morjem, kar je najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka na severni strani prelaza Bernina. Od tam do Ospizio Bernina proga zdaj pleza skoraj neprekinjeno. Po vrnitvi na bregove Inna, dose\xc5\xbee majhno postajo Punt Muragl Staz. Na tej to\xc4\x8dki je spodnja postaja vzpenja\xc4\x8de na Muottas Muragl, odprta leta 1907._NEWLINE_Naslednja postaja je Pontresina, ki je skupaj s postajo St Moritz, posebnost v omre\xc5\xbeju RhB: dva popolnoma razli\xc4\x8dna sistema elektrifikacije se tukaj sre\xc4\x8data. Vlaki s pogonom 11 kV AC, ki vstopajo na postajo na progi od Samedanuja, uporabljajo tire od 1 do 3, medtem ko 1000 V DC pogon berninskih vlakov uporabljajo tire 3 do 7. Tir 3 ima mo\xc5\xbenost zamenjali izmeni\xc4\x8dni tok z enosmernim in poseben signal, ki prika\xc5\xbee vlakovnemu osebju vrsto toka, ki se uporablja. S pomo\xc4\x8djo tira 3, lahko vlaki uporabljajo isto linijo, kljub njihovemu razli\xc4\x8dnemu sistemu elektrifikacije. Na tiru 3 se torej izmenjavajo lokomotive slavnega Bernina Express, ki deluje med Churom ali Davos Platz in Tirano._NEWLINE_Proga se zdaj obrne proti jugovzhodu. Po pre\xc4\x8dkanju potoka Roseg, ki poteka skozi postajo Surovas (prej imenovana "Sans Souci\xc2\xab) in pre\xc4\x8dkanjem potoka Bernina, kon\xc4\x8dno dose\xc5\xbee postajo Morteratsch, pribli\xc5\xbeno 2 km pod ledenikom Morteratsch. Mimo drugega konca postaje je svetovno znana Montebello Curve, kjer se proga kri\xc5\xbea s cesto. Proga in cesta sedaj zdru\xc5\xbeno peljeta do Ospizio Bernina. Na nedavno posodobljeni zanki Bernina Suot, je \xc5\xbee dose\xc5\xbeena drevesna meja. Naslednji postaji sta Diavolezza in Bernina Lagalb; obe sta izhodi\xc5\xa1\xc4\x8di za \xc5\xbei\xc4\x8dnice._NEWLINE_Naslednji odsek je verjetno najbolj zanimiv na severni strani prelaza. Tu proga zelo vijuga in se premika iz ene strani doline na drugo. Prvi\xc4\x8d pre\xc4\x8dka potok Bernina s 37 m dolgim mostom Spodnji Berninabach, nato pa pre\xc4\x8dka Arlasbach, pritok potoka Bernina. Na Zgornjem Berninabach mostu se proga premakne nazaj na vzhodno stran doline. Jugozahodno od tu se dvigujeta veli\xc4\x8dastna Piz Bernina in Piz Palu. Sledi 175 m dolga galerija Arlas, ki predstavlja za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred sne\xc5\xbenimi zameti. Na jugozahodni strani sta jezerci znani kot Lej Pitschen in Lej Nair. Neposredno za njimi je 15 m visok stolp in 283 m dolgo jez Lago Bianco, ki tako zaznamuje razvodnico med Donavo in Padom._NEWLINE_\xc5\xbdeleznica zdaj poteka po vzhodnem bregu jezera in v bli\xc5\xbeini Ospizio Bernina in dose\xc5\xbee najvi\xc5\xa1jo to\xc4\x8dko na 2.253 m nad morjem. Berninska \xc5\xbeeleznica je tako najvi\xc5\xa1ja proga v Alpah, ki deluje kot javna \xc5\xbeeleznica s celoletnim prometom. Odsek od tu do Poschiavo je zlasti ogro\xc5\xbeen z opastmi in sne\xc5\xbenimi plazovi, zato so zgrajeni \xc5\xa1tevilni in\xc5\xbeenirski objekti, kot: 140 m dolga galerija Scala, 192 m dolg predor Scala, \xc5\xa1e dalj\xc5\xa1a galerija Sassal Mason z 348 m in 54 m dolg predor Drago._NEWLINE_Za galerijo Gr\xc3\xbcm je privla\xc4\x8dna postaja Alp Gr\xc3\xbcm. Nahaja se ne le na gozdni meji, ampak ozna\xc4\x8duje tudi jezikovno meje z Italijo. Od tu naprej se proga spu\xc5\xa1\xc4\x8da z naklonom do 7% in prek ve\xc4\x8d S-ovinkov navzdol v dolino Poschiavo. To se zgodi brez pomo\xc4\x8di zobatih koles, zato je Berninska \xc5\xbeeleznica ena najbolj strmih adhezijskih \xc5\xbeeleznic na svetu._NEWLINE_Takoj za postajo Alp Gr\xc3\xbcm proga zavije v sotesko s 180 \xc2\xb0 ovinkom in pre\xc4\x8dka pod Alp Gr\xc3\xbcmom skozi galerijo Zgornji Palu. V nadaljnjem 180 \xc2\xb0 ovinku vodi skozi predor Palu in nato preko Spodnje Palu galerije. Sledijo \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri polkro\xc5\xbene zanke, dokler proga ne dose\xc5\xbee postajo Cavaglia. Od okoli 2000 je bila narejena nova avtomatska zanka, Stablini, med Alp Gr\xc3\xbcmom in Cavaglio. V cikcaku se proga nadaljuje od Cavaglia v dolino preko Cadera do Privilasca. Od tam proga zapusti ostre ovinke in \xc5\xa1e vedno v svojem najve\xc4\x8djem naklonu dose\xc5\xbee dolino Poschiavo. V Poschiavu se kon\xc4\x8dno spet sre\xc4\x8da s cesto \xc4\x8dez prelaz Bernina._NEWLINE_Na zahtevo skupnosti Poschiavo je postaja zgrajena zunaj meja vasi. Ima \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de in delavnico, v kateri so tako shranjeni nekateri zgodovinski vagoni Berninsle \xc5\xbeeleznice. Preostali del proge, pribli\xc5\xbeno 17 km do Tirano ima delno status gorske \xc5\xbeeleznice, delno pa na\xc4\x8din tramvajskega sistema. Po postaji Li Curt, zgrajeni \xc5\xa1ele leta 1977, se proga kon\xc4\x8da na ulici v vasi Le Prese. Med Le Prese in Miralago poteka ob bregovih jezera Poschiavo na vi\xc5\xa1ini jezera, to je na 965 m ._NEWLINE_Pod Brusiom se \xc5\xbeeleznica, kot njen zadnji vrhunec, spusti po spiralnem viaduktu Brusio, ki slu\xc5\xbei samo za prilagajanje vi\xc5\xa1ine proge. Spiralnemu viaduktu sledi postaja za vas Campascio. Onstran meje postaje Campocologno, ki je neobi\xc4\x8dajno velika zaradi carinskih objektov, proga kon\xc4\x8dno dose\xc5\xbee Italijo in po prehodu na glavnega trga v Tirano, svojo kon\xc4\x8dno postajo. Tukaj se Berninska \xc5\xbeeleznica sre\xc4\x8da s standardno tirno \xc5\xa1irino in infrastrukturo italijanskih dr\xc5\xbeavnih \xc5\xbeeleznic dru\xc5\xbebe Rete Ferroviaria Italiana (RFI), kjer se proga nadaljuje skozi Valtellina v Milano.\n_START_SECTION_\nVozni park in promet\n_START_PARAGRAPH_\nDanes so na Berninski \xc5\xbeeleznici v uporabi naslednji razredi vagonov in lokomotiv: petnajst Abe 8 / 12i od leta 2010, ki so zamenjali staro serijo motorjev, kot \xc5\xa1tiri Abe 4 / 4I in devet Abe 4 / 4H. \xc5\xa0e vedno obratuje \xc5\xa1est Abe 4 / 4III in dve Gem 4/4, ki lahko deluje brez elektri\xc4\x8dne energije, zahvaljujo\xc4\x8d dizelskemu generatorju znotraj (dvojni motorji lokomotive)._NEWLINE_Vagoni so potni\xc5\xa1ki in tovorni. Nekaterim potni\xc5\xa1kim vlakom so dodani vagoni za prevoz avtomobilov, dokler se ne dose\xc5\xbee najve\xc4\x8dja vle\xc4\x8dna zmogljivost vlaka 140 ton. Zaradi varnostnih razlogov, zaradi prisotnosti nevarnih snovi, druga tovorna vozila vozijo s tovornimi vlaki. Kljub temu, da je bila ustanovljena sprva le za turisti\xc4\x8dni promet, Berninska \xc5\xbeeleznica zdaj pomaga v trgovini z Italijo s prevozom velikih koli\xc4\x8din tovora, ki je sestavljen predvsem iz kurilnega olja, goriv in lesa._NEWLINE_Vozni red je dobro zasnovan, s celoletno storitvijo za potnike na uro v vsako smer. V celoti s panoramskimi vagoni sta opremljena Bernina Express in Trenino Rosso, vsak v eni smeri._NEWLINE_V zimskem \xc4\x8dasu se uporablja star iz leta 1913 parni rotacijski sne\xc5\xbeni plug, dva elektri\xc4\x8dna rotacijska odstranjevalca snega iz leta 1968 in tudi dva sodobna motorja iz leta 2010. Njihovo delovanje je tudi turisti\xc4\x8dna atrakcija za vse \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke navdu\xc5\xa1ence iz vsega sveta, \xc5\xa1e posebej tisti parni. Dva Gem 4/4 imata prav tako rotacijski sne\xc5\xbeni plug._NEWLINE_V zvezi z nevarnostjo plazov na Berninski \xc5\xbeeleznici, je Retijska \xc5\xbeeleznica razvila nenavaden postopek in sicer v poznem zimskem \xc4\x8dasu, ko je nevarnost plazov najve\xc4\x8dja, s topni\xc5\xa1tvom strelja na mesta izvora plazov, da bi spro\xc5\xbeili njihov nadzorovan nastanek.'