b'\n_START_ARTICLE_\nAnatolija\n_START_PARAGRAPH_\nAnat\xc3\xb3lija (tur\xc5\xa1ko Anadolu, iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine \xce\xb1\xce\xbd\xce\xb1\xcf\x84\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb7 -\xc2\xa0\xc2\xbbson\xc4\x8dni vzhod\xc2\xab; primerjaj Orient in Levant) ali Mala Azija (iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine Asia Minor) je polotok v jugozahodni Aziji, ki danes predstavlja azijski del Tur\xc4\x8dije. Na severu je omejen s \xc4\x8crnim morjem, na severozahodu z Marmarskim morjem ter morskima o\xc5\xbeinama Bospor in Dardanele, na zahodu z Egejskim in na jugu s Sredozemskim morjem. Vzhodna meja ni ostro dolo\xc4\x8dena, pogosto jemljejo kar meje dana\xc5\xa1nje Tur\xc4\x8dije._NEWLINE_Zaradi svoje strate\xc5\xa1ke lege na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du Evrope in Azije je bila Anatolija od prazgodovine zibelka civilizacij, kar izpri\xc4\x8dujejo neolitske izkopanine v krajih \xc3\x87atal H\xc3\xb6y\xc3\xbck, Cay\xc3\xb6n\xc3\xbc, Nevali Cori, Hacilar, G\xc3\xb6bekli Tepe in Mersin. V isti \xc4\x8das sodijo tudi za\xc4\x8detki Troje, katere razvoj pa traja vse do \xc5\xbeelezne dobe._NEWLINE_Med \xc5\xa1tevilna ljudstva in civilizacije, ki so se bodisi naselila v Anatoliji, bodisi jo zavojevale, sodijo Hatijci, Luvijci, Hetiti, Frigijci, Cimerijci, Lidijci, Perzijci, Kelti, Tabali, Me\xc5\xa1ehi, Grki, Pelazgijanci, Armenci, Rimljani, Goti, Kurdi, Bizantinci, Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki Turki in Otomanski Turki. Omenjena ljudstva sodijo v razli\xc4\x8dne etni\xc4\x8dne in jezikovne skupine. V dobi pisane zgodovine so se v Anatoliji govorili indoevropski in semitski jeziki, kot tudi ve\xc4\x8d jezikov, ki jim ne znamo dolo\xc4\x8diti sorodnosti. Zaradi starosti indoevropske hetit\xc5\xa1\xc4\x8dine in luvij\xc5\xa1\xc4\x8dine so nekateri raziskovalci celo postavili hipotezo, da je Anatolija center, od koder so se raz\xc5\xa1irili indoevropski jeziki. Spet drugi raziskovalci so postavili hipotezo o anatolskem izvoru Etru\xc5\xa1\xc4\x8danov v anti\xc4\x8dni Italiji._NEWLINE_Sedanji prebivalci Anatolije so potomci tur\xc5\xa1kih ljudstev, islamiziranih v srednjem veku, in govorijo predvsem tur\xc5\xa1ko. Na jugovzhodu, ob meji z Irakom in Iranom, pa \xc5\xbeivi \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna kurdska skupnost.'