b'\n_START_ARTICLE_\nKatarina Aleksandrijska\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRojena je bila okrog leta 282 v Aleksandriji, kjer naj bi tudi umrla mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ke smrti v prvih letih 4. stoletja (najbr\xc5\xbe leta 307). Njeno truplo naj bi angeli takoj odnesli na goro Sinaj, kjer sta iz njenega groba pritekla mleko in olje s \xc4\x8dude\xc5\xbeno zdravilno mo\xc4\x8djo.\n_START_SECTION_\nLegenda \xe2\x80\x93 pasijon\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e poro\xc4\x8dilo o njenem mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu je pasijon iz 6. ali 7. stoletja, ki ima izrazito legendarni zna\xc4\x8daj. Legendo o sv. Katarini so v Evropo prinesli kri\xc5\xbearji v 11. stoletju. Ljudstvo je to svetnico ob Barbari in Marjeti, drugih dveh svetnicah z Vzhoda, uvrstilo med pomo\xc4\x8dnike v sili. O raz\xc5\xa1irjenosti \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja sv. Katarine pri nas govori dejstvo, da ji je na slovenskih tleh posve\xc4\x8denih 35 cerkva, od tega 29 podru\xc5\xbenic. Spomin na sveto Katarino je ohranjen tudi v slovenskih legendah in v ljudski pesmi.\n_START_SECTION_\nKatarinin upor \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denju malikov\n_START_PARAGRAPH_\nPasijon pripoveduje, da je cesar Maksencij ali Maksimin ob odhodu iz Aleksandrije ukazal, da morajo vsi prebivalci \xc5\xbertvovati bogovom bike in ptice. Katarina, ki je bila kraljevskega rodu, je od\xc5\xa1la s svojimi slu\xc5\xbeabniki v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, da bi spodbudila kristjane k zvestobi. Cesar jo je poklical na odgovor in Katarina mu je pogumno dejala: \xc2\xbbZakaj pogublja\xc5\xa1 ljudi s \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denjem malikov? U\xc4\x8di se spoznavati Boga, stvarnika sveta, in njegovega edinega sina Jezusa Kristusa, ki je s kri\xc5\xbeem re\xc5\xa1il \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo pekla!\xc2\xab\xc2\xa0Cesar jo je ukazal privesti k sebi v pala\xc4\x8do. Poklical je modroslovce in govornike, da bi Katarino odvrnili od kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Katarina pa je znala tako prepri\xc4\x8dljivo govoriti o kr\xc5\xa1\xc4\x8danski veri, da je vse tiste cesarjeve modrijane spreobrnila.\n_START_SECTION_\nMu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nKo cesar zlepa ni mogel ni\xc4\x8d dose\xc4\x8di, ji je zagrozil s kaznimi. Vrgel jo je v je\xc4\x8do, kjer jo je obiskal Kristus in ji je golob prina\xc5\xa1al hrano. Tudi je\xc4\x8da Katarine ni uklonila, zato jo je cesar obsodil na smrt s kolesi: ostri no\xc5\xbei na kolesu naj bi jo razrezali. Toda to se ni zgodilo: kolo se je razletelo. Po njeni \xc4\x8dude\xc5\xbeni re\xc5\xa1itvi sta se za Katarino zavzela cesarica in visoki dvorjan Porfirij. Oba sta se spreobrnila h kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu in pretrpela mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko smrt. Z obglavljenjem naj bi usmrtili tudi Katarino. Ko so jo peljali iz mesta, je molila za vse verne in Bog ji je govoril iz oblaka. Ko so ji odsekali glavo, je brizgnilo iz njenega vratu mleko namesto krvi. Angeli so njeno truplo br\xc5\xbe odnesli na goro Sinaj, kjer danes stoji znameniti samostan svete Katarine.\n_START_SECTION_\nSveti\xc5\xa1\xc4\x8de treh ver\n_START_PARAGRAPH_\nEgiptovski predsednik Anvar Sadat je poleg tega samostana 19. novembra 1979 za\xc4\x8del gradnjo velikega verskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da za tri enobo\xc5\xbene religije: kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko, \xc5\xbeidovsko in muslimansko z \xc5\xbeeljo, da bi ta kraj, kjer je Bog v Stari zavezi izro\xc4\x8dil Mojzesu 10 zapovedi, postal prostor molitve in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja edinega pravega Boga.\n_START_SECTION_\nZavetnica\n_START_PARAGRAPH_\nSveto Katarino Aleksandrijsko \xc4\x8dastijo kot zavetnico deklet, mladine sploh, tiskarjev, filozofov in u\xc4\x8denjakov. Priporo\xc4\x8dajo se ji protimigreni, boleznim jezika, za najdenje utopljencev in za sre\xc4\x8dno zadnjo uro. Na pomo\xc4\x8d jo kli\xc4\x8dejo neporo\xc4\x8dena dekleta, delavci, ki delajo s kolesi (lon\xc4\x8darji, brusilci no\xc5\xbeev, strojarji, kolarji, tkalci, mlinarji), arhivarji, pleskarji, vzgojitelji, dekleta, pravniki, odvetniki, knji\xc5\xbeni\xc4\x8darji, knjigarnarji, dekle, mehaniki, klobukarji, bolni\xc5\xa1ke sestre, modrijani, modroslovci, pridigarji, \xc5\xa1olarji, u\xc4\x8denci, dijaki, pisarji, tajniki, stare device, stenografi, \xc5\xa1tudentje, bogoslovci in teologi. Od ustavov se ji priporo\xc4\x8dajo pari\xc5\xa1ka univerza in zavodi Balliol, Massey, \xc5\xbbejtun, \xc5\xbburrieq, Santa Catalina, San Pablo City na Filipinih in Aalsum na Nizozemskem.\n_START_SECTION_\nPomen in pogostnost imena\n_START_PARAGRAPH_\nMed sto najpogostej\xc5\xa1imi slovenskimi imeni je bilo leta 1980 ime Katarina na 30. mestu. Poleg Katarine so najbolj znane razli\xc4\x8dice Katja, Katica, Kati, malo manj pa Katka, Katika, Katinka, Katra, Katrina, Kata, Katalin, Katija, Katju\xc5\xa1a. Korenina imena Katarina je gr\xc5\xa1ka beseda \xc2\xbbkatara\xc2\xab, kar pomeni \xc2\xbb\xc4\x8dista\xc2\xab. _NEWLINE_\xc2\xbbAli bi hodile pokonci na\xc5\xa1e Katarine, ko bi vedele, kaj se skriva za tem plemenitim imenom!\xc2\xab\xc2\xa0za\xc4\x8denja pisateljica Zora Tav\xc4\x8dar svoj duhoviti sprehod med \xc5\xbeenskami s tem imenom v svoji knjigi Poklical si me po imenu.'