b'\n_START_ARTICLE_\nHenrik Peternel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini slovenskega logarja materi \xc4\x8de\xc5\xa1kega rodu. Po dveletnem \xc5\xa1tudiju medicine v Gradcu se je odlo\xc4\x8dil za duhovni\xc5\xa1ki poklic. Bogoslovje je \xc5\xa1tudiral v Gorici, kjer je bil leta 1898 posve\xc4\x8den. Sprva je bil kaplan v Gorici, kjer je hkrati deloval v upravi Slovenskega \xc5\xa1olskega doma. Kasneje je bil kaplan \xc5\xa1e na \xc5\xa0entvi\xc5\xa1ki Gori in Teharjah, od 1920 pa je bil \xc5\xbeupnik v \xc4\x8cre\xc5\xa1njicah pri Frankolovem. Po upokojitvi leta 1928 se je naselil v Bukov\xc5\xbelaku. Razvijal je novej\xc5\xa1e postopke v \xc4\x8debelarstvu in uvajal strokovni pouk; zastopal je slovensko \xc4\x8debelarstvo na mednarodnih zborovanjih in te\xc4\x8dajih v Nem\xc4\x8diji, Italiji in Franciji. Od 1922 je pisal \xc4\x8dlanke v Slovenskem \xc4\x8debelarju, v koledarjih Mohorjeve dru\xc5\xbebe in dopisoval v dunajski list Der Bienenvater; bil je pobudnik in urednik \xc4\x8cebelarskega obzornika, znanstvene priloge Slovenskega \xc4\x8debelarja (1936) ter ve\xc4\x8d let predsednik \xc4\x8cebelarskega dru\xc5\xa1tva za Slovenijo. Po njem se imenuje \xc4\x8debelarsko dru\xc5\xa1tvo, ki je izdalo Zbornik ob 130 letnici \xc4\x8cebelarskega dru\xc5\xa1tva\xc2\xa0\xc2\xbbHenrik Peternel\xc2\xab. (COBISS)'