b'\n_START_ARTICLE_\nVrtirepov koledar\n_START_SECTION_\nAnaliza celotne knjige\n_START_PARAGRAPH_\nV knjigi Vrtirepov koledar so pravljice s poosebljeno \xc5\xbeivaljo (mi\xc5\xa1ka), rastlino (teloh), nebesnim telesom (sonce), naravnim pojavom (veter), v zbirki pa je tudi pravljica, kjer ni znano kaj natan\xc4\x8dno glavni literarni lik je (je izmi\xc5\xa1ljen lik, Vrtirep). Vse zgodbe so dolge okoli 2 strani. Opisujejo en nenavaden izsek iz otrokovega \xc5\xbeivljenja (\xc4\x8deprav je glavni lik poosebljen, predstavlja otroka). Pisateljica je na strani otrok, jih zagovarja in z empatijo osvetljuje otrokov pogled na svet. Dogajalni \xc4\x8das in prostor sta sodobno okolje. Ve\xc4\x8dinoma ni moralnega nauka v smislu ljudskih pravljic. Razvidna je hierarhija, kjer je otrok na vi\xc5\xa1jem polo\xc5\xbeaju kot odrasli. Vidna je dvodimenzionalnost. Obi\xc4\x8dajno je zgodba postavljena v realni svet, irealni svet pa sestavljajo poosebljeni liki. Igra je prikazana, kot pomembna otrokova dejavnost. Pripovedovalec je vsevedni, temeljna tema, snov in motiv pa sta otrokov do\xc5\xbeivljajski svet in igra. Kratka sodobna pravljica otroka prepri\xc4\x8duje, da je dobro popla\xc4\x8dano in slabo kaznovano. Osebe so nedolo\xc4\x8dene (mi\xc5\xa1ka) ali izmi\xc5\xa1ljene (dedek Mraz). Pogosto se pojavlja ponavljanje besed in dejanja, nastopajo tudi pravlji\xc4\x8dna \xc5\xa1tevila. Dobro na koncu pravljice obi\xc4\x8dajno zmaga. Liki imajo zna\xc4\x8dilne lastnosti. Slogovno je besedilo slikovito. Zna\xc4\x8dilnost besedil Svetlane Makarovi\xc4\x8d je tudi uporaba nasprotja hladno - toplo. Najbolj izrazito je pri pravljici Premra\xc5\xbeeno sonce. Njene knji\xc5\xbeevne osebe so uporniki (teloh). Ne poslu\xc5\xa1ajo nasvetov odraslih (s sem otrokom sporo\xc4\x8damo, da so napake potrebne). Uporablja tudi kletvice, kar marsikaterega bralca zmoti (tristo darvinov). V svojih delih velikokrat omenja telesne teko\xc4\x8dine kot na primer solze, lu\xc5\xbeice \xe2\x80\xa6 Zna\xc4\x8dilen je tudi motiv po\xc5\xbeiranja (Lisinski, mi\xc5\xa1ka), ki je prav tako zna\xc4\x8dilen za dela Svetlane Makarovi\xc4\x8d. Poleg tega so pogosti motivi tudi: prijateljstvo, ljubezen, skrb z druge, druga\xc4\x8dnost, igra \xe2\x80\xa6 Obstaja veliko zbirk pravljic, kjer je vsaka pravljica napisana za en dan v mesecu, v letu ipd. To so na primer: Zgodbe za vsak dan v letu (Disney, W. 1989), Pravljice za leto in dan (Grafenauer, N. 1993), 365 zgodb o \xc5\xbeivalih (Gorela, M. 2004), 365 povestic za lahko no\xc4\x8d (Bouwens, E. 2007) ...\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nVrtirep se zabava in ska\xc4\x8de po snegu, ko pa mu postane mraz se vrne v svojo ko\xc4\x8do. Mi\xc5\xa1 mu pripoveduje pravljico, ki govori o nekem Vrtirepu, ki mu dedek Mraz nikoli ni prinesel kar si je \xc5\xbeelel, ali pa si je ravno nehal \xc5\xbeeleti neko stvar, ko jo je dobil. Zato je to leto pisal dedku Mrazu, da naj mu prinese nekaj posebnega. Dobil je koledar za otroke. Dogajalni \xc4\x8das je januar, dogajalni kraj pa Vrtirepova ko\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nV tej pravljici sta le dva lika \xe2\x80\x93 mi\xc5\xa1 (pisateljica jo skozi pravljico imenuje mi\xc5\xa1ka) in Vrtirep. Vrtirepa pisateljica predstavi kot lenega, majhnega, z ni\xc4\x8dimer zadovoljnega, radovednega in polnega radosti. V pravljici ni to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno kak\xc5\xa1no bitje vrtirep v resnici je, zato lahko re\xc4\x8demo, da ja Vrtirep izmi\xc5\xa1ljeno bitje. Vemo le, da je dobil svoje ime zaradi tega, ker ves \xc4\x8das vrti svoj rep. Mi\xc5\xa1, po drugi strani, pa v zgodbi predstavlja skrbnega star\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nStarka in starec imata psico in ma\xc4\x8dko, ki sta skotita vsaka po 3 mladi\xc4\x8de. Vsi \xc5\xa1tirje odidejo na sprehod in mladi\xc4\x8di ostanejo sami doma. Najstarej\xc5\xa1a mladi\xc4\x8da odideta iz ko\xc5\xa1ar, se igrata, nato se zmedeta (sledita napa\xc4\x8dnim lu\xc5\xbeicam), zato gre pes v ma\xc4\x8djo ko\xc5\xa1aro in muc v pasjo ko\xc5\xa1aro. Materi zjutraj opazita, da je v ko\xc5\xa1ari tuj mladi\xc4\x8d. Najprej se prepirata, nato skupaj za\xc4\x8dneta skrbeti za vseh 6 mladi\xc4\x8dev, starka in starec pa ko\xc5\xa1ari pomakneta skupaj. Dogajalni \xc4\x8das je februar. Dogajalni kraj je hi\xc5\xa1a starke in star\xc4\x8dka.\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna lika sta ma\xc4\x8dka in psica, ki sta predstavljeni kot strogi, ponosni in za\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki. Mladi\xc4\x8di so predstavljeni kot prestra\xc5\xa1eni in nevedni. V zgodbi nastopata tudi starka in star\xc4\x8dek o katerih ni nobenih podatkov oz. opisov.\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nV sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zgodbe so predvsem telohi, ki kli\xc4\x8dejo telohov popek naj pride pogledat, kako je zunaj. On jih ne upo\xc5\xa1teva, zato mine ve\xc4\x8d tednov in ostale cvetlice \xc5\xbee odcvetijo, ko teloh vzkali. Vidi ga veverica, sre\xc4\x8da pa tudi dve trobentici in dve vijolici, ki sta sestavljali pesem za regratov cvet. Nato mimo pride deklica in ga odnese pod \xc5\xa1ipkov grm na babi\xc4\x8din vrt. Dogajalni \xc4\x8das je maj. Dogajalni kraj je gozd (natanj\xc4\x8dneje ni podan).\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodbi nastopa ena \xc5\xbeival \xe2\x80\x93 veverica \xe2\x80\x93 in ve\xc4\x8d vrst ro\xc5\xbe: teloh, ki je len, lep, siten, velik, trmast in radoveden; dve vijolici, ki sta neprijazni in deklica (pisateljica jo imenuje pun\xc4\x8dka), ki ima rde\xc4\x8do kapo in ko\xc5\xa1aro v roki. V zgodbi pa je omenjeno \xc5\xa1e ve\xc4\x8d ro\xc5\xbe: zvon\xc4\x8dki, \xc5\xbeafran, trobentice, regratov cvet in drugi telohi. Omenjena je tudi dekli\xc4\x8dina babica.\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nVeter ljudem na ulicah jemlje klobuke, uni\xc4\x8duje pri\xc4\x8deske, krade \xc4\x8drke (namesto Peko je pisalo Pek, namesto \xc5\xa0ola je pisalo Ola) ... Nastane zmeda. Na koncu zgodbe odide tudi na koncert, preme\xc5\xa1a note, pihne v trobento in s tem od\xc5\xbeene vse poslu\xc5\xa1alce in dvorane. Dogajalni \xc4\x8das je april. Dogajalni kraj ni to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni lik je veter, ki je opisan kot razigran in objesten. U\xc5\xbeiva, ko nagaja in naredi zmedo med ljudmi. Omenjeni so \xc5\xa1e dostojanstveni gospodi, frizerke, \xc5\xbeenske v salonu, gospodinje, \xc5\xa1olarji, u\xc4\x8diteljica, \xc5\xa1tudentka z o\xc4\x8dali, mlad pesnik z brado, dirigent ...\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nLisinskega stara mama po\xc5\xa1lje iz brloga. Svetuje mu naj si ogleda tudi naravo in se spominja kako je bilo v\xc4\x8dasih, ko je na jasi polni marjetic sre\xc4\x8dala njegovega starega o\xc4\x8deta. On odide in namesto marjetic sre\xc4\x8da lisico, v katero se zaljubi. Na koncu zgodbe pa vzcvetijo tudi marjetice. Dogajalni \xc4\x8das je maj. Dogajalna kraja sta son\xc4\x8dna gozdna jasa in brlog.\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni literarni lik je Lisinski, ki je ime dobil zaradi svoje lepote. Sam sebi se zdi odrasel. Je radoveden, dobrosr\xc4\x8den in srame\xc5\xbeljiv. Stranska lika sta njegova stara mama in mlada lisica. Stara mati ima Lisinskega za nevednega, za nekoga brez domi\xc5\xa1ljije, sama je romanti\xc4\x8dna. Omenjeni so \xc5\xa1e pti\xc4\x8di (opisani kot nesramni in glasni), koko\xc5\xa1 in stari o\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nMi\xc5\xa1 nese \xc5\xbeitna zrna v mlin, ker pa je utrujena, se usede ob potok. Tam Regina in Krekulja opravljata ostale \xc5\xbeabe, predvsem pa Zelenelo, ki se jima nato pridru\xc5\xbei. \xc5\xbdabe mi\xc5\xa1i odre\xc4\x8dejo pomo\xc4\x8d, nato mimo prileti \xc5\xa1torklja in jih poje. Mi\xc5\xa1 zrna zmelje, iz njih spe\xc4\x8de kola\xc4\x8d in priredi zabavo. Dogajalni \xc4\x8das je junij. Dogajalni kraj je potok in pri mi\xc5\xa1in dom.\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni litararni lik je mi\xc5\xa1 (pisateljica jo imenuje mi\xc5\xa1ka). Opisana je kot drobna, \xc4\x8drna, pridna in nemo\xc4\x8dna. \xc5\xbdab ne razume. Glavni stranski liki so tri \xc5\xbeabe Zelenela, Krekulja in Regina. Predstavljene so kot debele, opravljive in nesramne. Eden izmed stranskih likov je tudi \xc5\xa1torklja, ki predstavlja nekak\xc5\xa1nega razsodnika med dobrim in slabim, saj \xc5\xbeabe poje, mi\xc5\xa1ko pa ne. Omenjeni so \xc5\xa1e mlinar, \xc5\xbdabotka, Reginina svakinja, Kvaka, Krakon, Mi\xc5\xa1islava, Repki\xc4\x8d, Brkica in Krempuljka.\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nOpici pti\xc4\x8d marabu nakodra ko\xc5\xbeuh. Ona gre k jezeru, kjer se je ho\xc4\x8de okopati, zato ko\xc5\xbeuh pusti na bregu. Mimo pride veter in ji ga vzame. Na koncu pisateljica doda, da se je to zgodilo tudi drugim opicam, ki so nato drugim \xc5\xbeivalim jemale ko\xc5\xbeuh. Ta opica je \xc4\x8dlovek (iz ko\xc5\xbeuhov \xc5\xbeivali naredimo obleke). Dogajalni \xc4\x8das je julij. Dogajalni kraj je jezero.\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni literarni lik je opica. Sama s sabo ni bila najbolj zadovoljna, je naduta in ima druge \xc5\xbeivali za manjvredne. Stranska lika sta pti\xc4\x8d marabu in veter. Omenjeni pa so \xc5\xa1e opi\xc4\x8djaki in druge opice ter \xc5\xbeivali. Veter je opisan kot negativni lik, saj opici vzame ko\xc5\xbeuh. Drugih opisov stranskih likov ni. Vsi liki so nedolo\xc4\x8deni.\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nPesa opazi, da poleg zelenjave raste tur\xc5\xa1ki nagelj. Ker ji je v\xc5\xa1e\xc4\x8d, se med zelenjavo za\xc4\x8dne prepir. To sli\xc5\xa1ijo tudi tur\xc5\xa1ki nagelj in ro\xc5\xbee, ki se nanje ne ozirajo. Pesa je med prepirom od sramu postala temno rde\xc4\x8da in se pogreznila v tla. Solata pa je od jeze postala zelena. Dogajalni \xc4\x8das je avgust. Dogajalni kraj je zelenjavni vrt.\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni literarni lik je pesa. Bila je izredno radovedna, \xc5\xbeivahna in vztrajna. Stranskih likov je veliko: \xc4\x8debula, ohrovt (edini, ki se mu pesa smili), paradi\xc5\xbeniki, paprika, solata, zelje, koleraba, peter\xc5\xa1ilj, korenje, por, dalija, hortenzija, floks in cinija.\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nBu\xc4\x8da gre v \xc5\xa1olo in no\xc4\x8de sodelovati pri pouku, ker se u\xc4\x8dijo \xc4\x8drke, ki niso \xc2\xb4prave zanjo\xc2\xb4. Dobiva nezadostne ocene, vse dokler se ne u\xc4\x8dijo \xc4\x8drke O. Ko dobi oceno pet in se ima za izobra\xc5\xbeeno. Drugi jo spo\xc5\xa1tujejo, spozna tudi pra\xc5\xa1i\xc4\x8da Adolfa, ki jo \xc2\xb4iz ljubezni\xc2\xb4 poje. Dogajalni \xc4\x8das je september. Dogajalni kraja sta \xc5\xa1ola in njiva.\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nVsi literarni liki so nedolo\xc4\x8deni z izjemo pra\xc5\xa1i\xc4\x8da Adolfa. Glavni literarni lik je bu\xc4\x8da, ki nesramna, predrzna, ponosna nase. Stranski liki so drugi u\xc4\x8denci, son\xc4\x8dnica, koruza, pra\xc5\xa1i\xc4\x8d Adolf in u\xc4\x8diteljica.\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panjelka ima \xc5\xa1tiri mladi\xc4\x8de. Trije so na\xc5\xa1li dom, a za najmlaj\xc5\xa1ega ga nikakor ne more najti, ker je preve\xc4\x8d podoben o\xc4\x8detu me\xc5\xa1ancu. Zato si mora sam najti dom. Bezgov grm, osat in plakat mu predlagajo naj ostane pri njih, a odide dalje. Tudi de\xc4\x8dek Matja\xc5\xbe ga ho\xc4\x8de vzeti s sabo, a mu mama ne dovoli. Ko se zve\xc4\x8deri, pes najde odklenjen kiosk in zaspi na \xc4\x8dasopisih. Zjutraj ga najde prodajalec \xc4\x8dasopisov in mu da ime Pikec. Dogajalni \xc4\x8das je oktober. Dogajalni kraj je kiosk, ostalo ni podano.\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedovalec Pikca opi\xc5\xa1e kot veselga, razigranega in radovednega. Stranske osebe so mama, bezgov grm, osat, plakat z ograje, de\xc4\x8dek Matja\xc5\xbe in njegova mama, prodajalec \xc4\x8dasopisov in omenjeni so \xc5\xa1e drugi ljudje ter trije psi. Mama je prikazana kot zelo zaskrbljena. Matja\xc5\xbeeva mama pa kot stroga in neljube\xc4\x8da do \xc5\xbeivali. O ostalih osebah ni opisa.\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nSonce ni svetilo dovolj mo\xc4\x8dno, zato se \xc5\xa1tirje ve\xc4\x8dji planeti prito\xc5\xbeujejo, najmanj\xc5\xa1i pa ga hvali in spodbuja. Ve\xc4\x8dji planeti se bojijo, da bo sonce ugasnilo in zbe\xc5\xbeijo, najmanj\xc5\xa1i pa ostane pri njem. Ker se je sonce tako bolje po\xc4\x8dutilo, za\xc4\x8dne tudi bolj sijati. Planet in sonce na koncu pravljice postaneta prijatelja. Dogajalni \xc4\x8das je november. Dogajalni kraj je kraj nekje v vesolju.\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni lik je sonce, ki ga je ves \xc4\x8das zeblo, predvsem zaradi nazadovoljstva (hotel je ustre\xc4\x8di vsem, a ni mogel). Stranski liki so: dve veverici in pet planetov. \xc5\xa0tirje ve\xc4\x8dji planeti so bili nesramni in zahtevni, le najmanj\xc5\xa1i je bil poln energije, vesel, dobrodu\xc5\xa1en in prijazen.\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nIz jeze ledena sve\xc4\x8da sne\xc5\xbeenemu mo\xc5\xbeu poka\xc5\xbee jezik, ki pa zmrzne, ona pa postaja vedno dalj\xc5\xa1a. Iz njene dol\xc5\xbeine se vsi nor\xc4\x8dujejo. Na koncu zgodbe pride dedek Mraz. Vse navzo\xc4\x8de obdari in sve\xc4\x8do vzame s sabo, ter jo postavi na vrh novoletne jelke. Dogajalni \xc4\x8das je silvestrovo. Dogajalni kraj ni podan.\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni literarni lik je ledena sve\xc4\x8da. Je navihana, radovedna in razdra\xc5\xbeljiva. Sne\xc5\xbeak je resen in samosvoj. Zajec je nagajiv in plah. Omenjene so \xc5\xa1e sne\xc5\xbeinke, vrabci in hi\xc5\xa1na ma\xc4\x8dka. Edini dolo\xc4\x8deni lik je dedek Mraz (je izmi\xc5\xa1ljen lik), ki predstavlja dobroto.'