b'\n_START_ARTICLE_\nLe\xc5\xa1e, Prevalje\n_START_SECTION_\nCerkvi sv. Ane in sv. Volbenka\n_START_PARAGRAPH_\nSlikoviti gotski cerkvi, ki stojita druga poleg druge na sedlu nad Le\xc5\xa1ami pod vrhom 886 metrov visokega Volinjeka, sta bili postavljeni sredi ali v drugi polovici 15. stoletja. Zgornja je podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev svetega Volbenka, spodnja pa podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev svete Ane, posve\xc4\x8dena pripro\xc5\xa1njici in zavetnici mater. Zvonik z ostro konico, gotski oporniki in \xc5\xa1ilasta okna s krogovi\xc4\x8djem ter obdelana kamnita portala izdajajo njen nastanek. Nih\xc4\x8de ne ve, zakaj sta na Le\xc5\xa1ah dve cerkvi, le nekaj metrov oddaljeni druga od druga. Po ljudskih govoricah naj bi na Le\xc5\xa1ah obstajala dva samostana - meni\xc5\xa1ki in nunski, saj ima ena cerkev \xc5\xbeensko zavetnico, druga pa mo\xc5\xa1kega svetnika. Samostana naj bi bila med seboj povezana s skrivnim podzemnim prehodom, o \xc4\x8demer pa ni nobenih dokazov._NEWLINE_Notranjost cerkve sv. Ane je prav tako gotska. Ladjo pokriva raven lesen strop, okra\xc5\xa1en z ornamenti, ki ima na sredi Marijin monogram in letnico nastanka 1689. Slavolo\xc4\x8dno steno na strani ladje krasijo naslikani gotski oltarni nastavki. Avtor se je podpisal z za\xc4\x8detnicama E. P. in letnico 1577. Skoraj vso severno steno ladje pokriva freska pohoda in poklona Treh modrih. Tudi kor je poslikan, a kasnej\xc5\xa1ega nastanka. Glavni oltar sodi v skupino zlatih oltarjev, zna\xc4\x8dilnih za 17. stoletje. V tronu je kip sv. Ane Samotretje (mati Ana s h\xc4\x8derko Marijo in detetom Jezusom). Napis na zadnji strani oltarja pove, da je nastal leta 1644. V koru sta tudi oba stranska oltarja, ki sta neko\xc4\x8d zakrivala tista, narisana na slavolo\xc4\x8dni steni. Tudi ta dva sta iz 17. stoletja._NEWLINE_Zgornja cerkev je posve\xc4\x8dena sv. Volbenku. V njej se odvija redno bogoslu\xc5\xbeje. Stoji v strmem bregu tako, da je njen zahodni del vkopan, spodnji del pa so morali  podzidati s kripto. Ima lepa okna s krogovi\xc4\x8djem in mo\xc4\x8dne opornike. Zvonik, ki je stal na mestu dana\xc5\xa1nje zakristije je bil leta 1885 zaradi strele odstranjen. Strokovnjaki domnevajo, da je bil prvotni zvonik tako imenovan korni zvonik, tik nad prezbiterijem, kakor pri mnogih drugih koro\xc5\xa1kih cerkvah. Ta cerkev je do\xc5\xbeivela ve\xc4\x8d predelav v notranj\xc5\xa1\xc4\x8dini. Ladja ima po udaru strele leta 1885, ko je zgorel lesen strop, dobila plitev obok in skromno novogotsko oltarno opremo. Prezbiterij krasi baro\xc4\x8dni oltar vpet pod starodavne gotske oboke. Latinski napis za njim pove, da ga je, z darovi faranov postavil \xc5\xbeupnik Ga\xc5\xa1per Pilat leta 1680 kot tudi  stranski oltar sv. Izidorja, ki ga ni ve\xc4\x8d. Kripto krasi baro\xc4\x8dni oltar, darilo prevaljskega \xc5\xbeupnika Valentina Cadellija (1. polovica 18. stoletja).\n_START_SECTION_\nLe\xc5\xa1ki rokopis\n_START_PARAGRAPH_\nLe\xc5\xa1ki rokopis je najstarej\xc5\xa1i ohranjeni dalj\xc5\xa1i pisni dokument v slovenskem jeziku v Me\xc5\xbei\xc5\xa1ki dolini in je primer bukovni\xc5\xa1ke dejavnosti v tej dolini. \xc4\x8casa nastanka ni mogo\xc4\x8de natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti, saj se v rokopisu pojavlja ve\xc4\x8d letnic, zagotovo pa je bil napisan v letih 1757\xe2\x80\x931761. V rokopisu je najve\xc4\x8dkrat omenjeno ime kmetije Pape\xc5\xbe, po \xc4\x8demer lahko sklepamo, da je bil neznan pisec v o\xc5\xbeji zvezi s Pape\xc5\xbeevo kmetijo ali pa je bil tamkaj celo doma. _NEWLINE_V glavnem lahko razdelimo mnogovorstno snov, ki jo rokopis obsega v dve ve\xc4\x8dji skupini. Prva obsega molitve, cerkveno pesem in govor pred poroko, torej stvari cerkvenega zna\xc4\x8daja. Druga skupina vsebuje pestro narodopisno blago, med drugim tri pesmi ter razna navodila. Avtor besedila je bil laik, moral pa je biti v o\xc5\xbejih stikih s cerkveno oblastjo, da so mu bile dostopne cerkvene knjige, iz katerih je prepisoval. _NEWLINE_Le\xc5\xa1ki rokopis se nahaja v prostorih Univerzitetne knji\xc5\xbenice v Mariboru, kopijo originala pa hrani Koro\xc5\xa1ka osrednja knji\xc5\xbenica dr. Franca Su\xc5\xa1nika.\n_START_SECTION_\nLe\xc5\xa1ki premogovnik\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki Le\xc5\xa1kega premogovnika segajo v leto 1818, ko je dunajski magistratni name\xc5\xa1\xc4\x8denec Bla\xc5\xbe Mayer na dopustu pri svojem prijatelju, posestniku Kresniku, zasledil sloje rjavega premoga. Leta 1820 je pridobil pravico do premogovnega revirja in tega leta so premog tudi za\xc4\x8deli kopati. Ker Mayer ni imel pravih kupcev za premog, je premogovnik ponudil bratoma Rosthorn, ki sta leta 1835 zgradila \xc5\xbeelezarno na Prevaljah, kjer so uporabljali le\xc5\xa1ki premog._NEWLINE_Le\xc5\xa1ki rudnik je bil v petdesetih letih 19. stoletja najve\xc4\x8dji rudnik na Slovenskem, saj so leta 1847 v vseh slovenskih rudnikih nakopali trikrat manj premoga kot na Le\xc5\xa1ah. Najve\xc4\x8d rudarjev, 865, je bilo v rudniku zaposlenih leta 1879, medtem ko je najve\xc4\x8djo proizvodnjo rudnik dosegel leta 1882 s 70 000 tonami. _NEWLINE_Te\xc5\xbeko delo, nizki zaslu\xc5\xbeki, stalni odpusti ter slabe stanovanjske razmere so leta 1886 pripeljale do znamenitega velikono\xc4\x8dnega punta, ko so \xc5\xbeeleli razjarjeni rudarji obratovodjo Hallerja vre\xc4\x8di v rudnik, a jim je ta s pomo\xc4\x8djo paznikov pobegnil na Prevalje._NEWLINE_Rudarji so sicer dosegli izbolj\xc5\xa1anje razmer, a je prevalj\xc5\xa1ka \xc5\xbeelezarna in s tem tudi le\xc5\xa1ki premogovnik po\xc4\x8dasi za\xc4\x8dela propadati. \xc5\xbdelezarna je dokon\xc4\x8dno propadla leta 1899, rudnik pa je s tem izgubil svojo najve\xc4\x8djo stranko._NEWLINE_Premogovnik je z ni\xc5\xbejo proizvodnjo obratoval vse do leta 1935, ko so Le\xc5\xa1ki rudarji po dolgih letih postali lastniki svojega rudnika, ki pa je bil \xc5\xbeal \xc5\xbee iz\xc4\x8drpan. Premog so v obstoje\xc4\x8dih rovih kopali \xc5\xa1e do leta 1939, ko ga je v obstoje\xc4\x8dih rovih dokon\xc4\x8dno zmanjkalo. _NEWLINE_Tako je po 119 letih obratovanje propadel le\xc5\xa1ki premogovnik, v katerem so nakopali 3 500 000 ton premoga.\n_START_SECTION_\nKulturno dru\xc5\xa1tvo Le\xc5\xa1e\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek kulturnega \xc5\xbeivljenja na Le\xc5\xa1ah sega v leto 1909, ko so mladi le\xc5\xa1ki rudarji ustanovili le\xc5\xa1ko rudarsko godbo na pihala pod vodstvom kapelnika Vizerja. _NEWLINE_Prvo kulturno dru\xc5\xa1tvo je bilo registrirano leta 1921 pod imenom Svoboda, ukvarjalo pa se je s kulturno in izobra\xc5\xbeevalno dejavnostjo. Prvi predsednik dru\xc5\xa1tva Svoboda je bil Albin Jovan, namestnik pa Ivan Dretnik. V okviru dru\xc5\xa1tva Svoboda je leta 1927 pri\xc4\x8dela delovati tambura\xc5\xa1ka skupina, ki je \xc5\xa1tela 12 \xc4\x8dlanov. Skupino se je \xc4\x8dez nekaj \xc4\x8dasa raz\xc5\xa1la, ker so morali nekateri fantje k vojakom. Po razpadu tambura\xc5\xa1ke skupine so za\xc4\x8deli leta 1933 igrati na mandoline, kar je bila tudi zadnja uspe\xc5\xa1na tambura\xc5\xa1ka skupina._NEWLINE_Na Le\xc5\xa1ah so v okviru dru\xc5\xa1tva Svoboda in kasneje dru\xc5\xa1tva Vzajemnost igrali tudi gledali\xc5\xa1ke igre. Re\xc5\xbeiserji, ki so skrbeli za organizacijo in vodenje igralcev, so bili: Pavel \xc4\x8cop, Karel Dober\xc5\xa1ek, Norbert Jamnikar, Micka Mastek in Marko Prosen. Iger pa niso igrali le na Le\xc5\xa1ah, temve\xc4\x8d so igralci gostovali tudi v drugih krajih, v Me\xc5\xbeici, \xc4\x8crni, Heleni in na Prevaljah._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno iger niso igrali, nadaljevali pa so po koncu vojne. Leta 1953 so ustanovili Delavsko kulturno prosvetno dru\xc5\xa1tvo Svoboda Le\xc5\xa1e. Zadnja predstava, ki so jo odigrali, je bila igra Krivoprise\xc5\xbenik, ki so jo igrali leta 1957._NEWLINE_Do leta 1975 se je zaradi pomanjkanja prostora dogajalo bolj malo kulturnega ustvarjanja. Leta 1980 pa so ponovno ustanovili kulturno dru\xc5\xa1tvo z nazivom Kulturno umetni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Le\xc5\xa1e (KUD Le\xc5\xa1e). Od takrat do danes so v okviru KUD Le\xc5\xa1e delovali mladinska in odrasla gledali\xc5\xa1ka skupina, razne glasbene skupine, recitatorska skupina ter Me\xc5\xa1ani pevski zbor Le\xc5\xa1e._NEWLINE_Kulturno dru\xc5\xa1tvo Le\xc5\xa1e je v \xc4\x8dasu svojega delovanja prejelo tudi nekaj priznanj, tako kot skupina kot tudi posamezniki.'