b'\n_START_ARTICLE_\nAfrodita iz Knida\n_START_PARAGRAPH_\nAfrodita iz Knida je bila eno najbolj znanih del anti\xc4\x8dnega gr\xc5\xa1kega kiparja Praksitela iz Aten (4. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.). Ta kip in njegove kopije se pogosto imenujejo Venus pudica (srame\xc5\xbeljiva Venera), ker si z desno roko pokriva golo sramnico. Njeni razli\xc4\x8dici (tudi s pokrivanjem prsi) sta Medi\xc4\x8dejska Venera in Kapitolska Venera.\n_START_SECTION_\nIzvirnik\n_START_PARAGRAPH_\nKip je postal znan po svoji lepoti, saj je lep iz vsakega kota, in kot prva predstavitev gole \xc5\xbeenske v naravni velikosti. To je bilo \xc5\xa1e posebej \xc5\xa1okantno, saj je bil naro\xc4\x8den za kultni kip v templju. Predstavljal je boginjo Afrodito, ki se pripravlja za obredno kopel, da bi obnovila svojo \xc4\x8distost (ne nedol\xc5\xbenost), z eno roko dr\xc5\xbei svojo draperijo, medtem ko se skromno varuje z drugo.  Njene roke so v gibanju, isto\xc4\x8dasno \xc5\xa1\xc4\x8ditijo njeno \xc5\xbeenskost in opozarjajo na njeno goloto. Ker razli\xc4\x8dne kopije ka\xc5\xbeejo razli\xc4\x8dne oblike telesa, polo\xc5\xbeaje in dodatke, je izvirnik mogo\xc4\x8de opisati le na splo\xc5\xa1no. Telo se nagiba v polo\xc5\xbeaj kontraposta, ki je umetni\xc5\xa1ka inovacija gr\xc5\xa1ke umetnosti. Realisti\xc4\x8dno prikazuje normalno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeo z glavo, verjetno obrnjeno na levo. Lukijan je napisal, da se je "rahlo smehljala in njen nasmeh je razkril zobe", \xc4\x8deprav ve\xc4\x8dina kasnej\xc5\xa1ih kopij tega ne ohranja. _NEWLINE_Po morebitnem apokrifnem opisu Plinija je Praksitel dobil naro\xc4\x8dilo dr\xc5\xbeavljanov Kosa za kip boginje Afrodite. Praksitel je nato ustvaril dve razli\xc4\x8dici, na eni je bila popolnoma pokrita, na drugi pa popolnoma gola. \xc5\xa0okirani dr\xc5\xbeavljani Kosa so zavrnili goli kip in kupili draperirano razli\xc4\x8dico. Zasnova in videz draperirane razli\xc4\x8dice sta danes neznana, saj se ni ohranila, niti ni vzbudila veliko pozornosti, kot je razvidno iz pomanjkljivih ohranjenih zapisov. Zavrnjen goli kip so kupili nekateri dr\xc5\xbeavljani Knida in ga postavili v tempelj na prostem, tako da si ga je bilo mogo\xc4\x8de ogledati z vseh strani. Hitro je postal eno najbolj znanih Praksitelovih del kot drzna predstavitev Afrodite, ponosne gole boginje._NEWLINE_Praksitel je domnevno za model uporabil kurtizano Frino, kar je okrepilo obrekovanje o izvoru. Kip je postal tako \xc5\xa1iroko znan in kopiran, da je v humoristi\xc4\x8dni anekdoti boginja Afrodita sama pri\xc5\xa1la v Knid, da bi ga videla. Liri\xc4\x8dni epigram Antipaterja iz Sidona  postavlja hipoteti\xc4\x8dno vpra\xc5\xa1anje na ustnice boginje same:_NEWLINE_\xc2\xa0Paris, Adonis in Anhiz so me videli golo, ti_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xa0so vsi, za katere vem, ampak kako je Praksitel to uganil?_NEWLINE__NEWLINE_Podoben epigram pripada Platonu:_NEWLINE_Ko je Cipris videla Cipris v Knidu, "Alas!" je rekla, " kje me je Praksitel videl golo?"_NEWLINE_\xe2\x80\x94Platon,\xc2\xa0Epigram XVII_NEWLINE_Kip je postal turisti\xc4\x8dna zanimivost, \xc4\x8deprav je bil kultna podoba in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnica Knidijcev. Nikomed I. iz Bitinije je hotel v zameno za kip poravnati ogromne dolgove mesta Knid, vendar so Knidijci zavrnili njegovo ponudbo. Kip naj bi bil pobarvan in je bil tako \xc5\xbeivahen, da je mo\xc5\xa1ke spolno vzburil, kar izpri\xc4\x8duje zgodovina, mladeni\xc4\x8d je pono\xc4\x8di \xc5\xa1el v tempelj in posku\xc5\xa1al ob\xc4\x8devati s kipom, tako da je na njem ostal made\xc5\xbe. Ta zgodba je zapisana v dialogu Erotes (razdelek 15), ki se tradicionalno napa\xc4\x8dno nana\xc5\xa1a na Lukijana iz Samosate.  Isti dialog ponuja tudi najbolj\xc5\xa1i literarni opis temena Afrodite iz Knida:_NEWLINE_Dno dvori\xc5\xa1\xc4\x8da ni bilo obsojeno na sterilnost s kamnitim tlakom, ampak s plodnostjo, kot je primerno za Afrodito: sadna drevesa z zelenim listjem so se dvigala v neverjetne vi\xc5\xa1ine, katerih glavne veje so tkale vzvi\xc5\xa1en obok. Mirta, ki jo boginje ljubijo, je dosegla jagodaste veje in veje drugih dreves, ki so se tako lepo razprostirala. Njihovi listi nikoli ne odpadejo, njihove veje so vedno polne listov. Resni\xc4\x8dno lahko med njimi opazite neplodna drevesa, vendar so tako lepa kot plodovi. Take so bile ciprese in platane, ki so se dvigale v nebo, pa tudi drevesa Dafnisa, ki je neko\xc4\x8d pobegnil z Afrodito, zdaj pa je pri\xc5\xa1el sem, da bi poiskal zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Br\xc5\xa1ljan se je ovil okoli vsakega drevesa. Veliki grozdi visijo iz skriven\xc4\x8denih trt: v resnici je Afrodita privla\xc4\x8dnej\xc5\xa1a le, ko je zdru\xc5\xbeena z Bakhom; njuni u\xc5\xbeitki so slaj\xc5\xa1i, ko sta zdru\xc5\xbeena. Poleg tega imajo manj vonja. V prijetni senci vej \xc4\x8dakajo udobne postelje. Tudi bolj\xc5\xa1i ljudje v mestu le redko pogostijo te zelene dvorane, toda v prazni\xc4\x8dnih dneh so pri\xc5\xa1le mno\xc5\xbeice, da bi javno priznale radost ljubezni (Psevdo-Lukijan, Erotes)._NEWLINE_Po Afroditi se pripovedovalec posveti pretiravanju:_NEWLINE_Ko smo iz\xc4\x8drpali \xc4\x8dare teh krajev, smo \xc5\xa1li v samo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Boginja stoji v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. Njen kip je narejen iz marmorja iz Parosa. Njene ustnice so rahlo razprte z vzvi\xc5\xa1enim nasmehom. Ni\xc4\x8d ne skriva njene lepote, ki je povsem izpostavljena, razen skrivne roke, ki skriva skromnost. Umetnost kiparja je uspela tako dobro, da se zdi, da je marmor izgubil svojo trdoto, da oblikuje milost njenih udov (Psevdo-Lukijan, Erotes).'