b'\n_START_ARTICLE_\nAna Boleyn\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nAnne Boleyn se je rodila ni\xc5\xbejima plemi\xc4\x8dema Elizabeth Howard in njenemu soprogu Thomasu Boleynu. Bila je drugi izmed \xc5\xa1tirih ali petih otrok. Pri starosti sedem ali osem let je bila poslana v Francijo, kjer se je izobrazila. Govorila je francosko, nizozemsko, angle\xc5\xa1ko in latinsko. Igrala je harfo in se ukvarjala s pisanjem. Rada je jahala ter hodila z o\xc4\x8detom na lov. Na starej\xc5\xa1ega brata Georgea in sestro Mary je bila izredno navezana, kar pri\xc4\x8dajo njena dolga in globoka pisma. Bila naj bi zelo karizmati\xc4\x8dna._NEWLINE_Ana je bila h\xc4\x8di Thomasa Boleyna, kasnej\xc5\xa1ega grofa Wiltshira in grofa Ormonda, ter Elizabete Howard, katere o\xc4\x8de je bil drugi vojvoda Norfolka. Anin o\xc4\x8de je bil spo\xc5\xa1tovan diplomat s talentom za jezike, bil je tudi ljubljenec kralja Hernika VII., ki ga je poslal na mnogo diplomatskih misij v tujino. Zaradi pomanjkanja \xc5\xbeupnijskih podatkov ni mogo\xc4\x8de natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti letnice Aninega rojstva. Nekateri zgodovinarji so mnenja, da je bila rojena leta 1501, spet drugi, da leta 1507. Pri oceni letnice rojstva je vlogo igralo pismo, ki ga je Ana poslala o\xc4\x8detu v letu 1514. Pismo je pisano v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini, Ana ga je namre\xc4\x8d poslala o\xc4\x8detu v Anglijo, ko je zaklju\xc4\x8devala svoje izobra\xc5\xbeevanje v tujini. Tako angle\xc5\xa1ki zgodovinar Eric Ives meni, da je iz stila pisanja in zrele oblike pisave mogo\xc4\x8de sklepati, da je bila Ana tedaj stara okoli trinajst let. Meni tudi, da je zaradi dejstva, da je bila Ana tedaj \xc4\x8dastna dru\xc5\xbeica, verjetnej\xc5\xa1a letnica 1501. Ameri\xc5\xa1ka zgodovinarka Retha Warnicke, ki je napisala biografijo o Ani, pa nasprotno meni, da \xc5\xa1tevilne slovni\xc4\x8dne napake v pismu govorijo nasprotno \xe2\x80\x93 da je pismo napisal otrok. Zgodovinarji si torej o letnici rojstva niso enotni, najverjetneje pa je bila rojena nekje med letoma 1501 in 1507. Ve\xc4\x8dina zgodovinarjev pa se strinja, da je bila sestra Mary starej\xc5\xa1a, ter letnico njenega rojstva ocenjujejo na 1499. O\xc4\x8ditno je namre\xc4\x8d, da so Maryini otroci verjeli, da je bila njihova mama starej\xc5\xa1a sestra. Brat Jurij je bil rojen okoli leta 1504._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Aninega rojstva je bila dru\xc5\xbeina Boleyn ena od bolj spo\xc5\xa1tovanih angle\xc5\xa1kih aristokratskih dru\xc5\xbein. Med njenimi sorodniki je bila tudi zelo priznana dru\xc5\xbeina Howard, njihov prednik pa je bil angle\xc5\xa1ki kralj Edvard I. Zgodovinarji so mnenja, da je bila Ana vsekakor bolj plemenitega rodu kot Jane Seymour, Catherine Howard ali Catherine Parr, kasnej\xc5\xa1e \xc5\xbeene Henrika VIII. \xc4\x8crkovanje priimka Boleyn je bilo razli\xc4\x8dno, kar je bilo obi\xc4\x8dajno v tistih \xc4\x8dasih. V\xc4\x8dasih je napisano kot Bullen, v\xc4\x8dasih Boullan, v\xc4\x8dasih je bila poimenovana latinsko \xe2\x80\x93 Anna Bolina. Latinska razli\xc4\x8dica je navedena v ve\xc4\x8dini njenih portretov._NEWLINE_Anin o\xc4\x8de Thomas Boleyn je imel zaradi svojega \xc5\xa1arma mnogo ob\xc4\x8dudovalcev, med njimi avstrijsko nadvojvodo Margareto, h\xc4\x8dero svetega rimskega cesarja Maksimilijana I., ki je tedaj v imenu o\xc4\x8deta vladala Nizozemski. Nad diplomatom Thomasom Boleynom je bila tako o\xc4\x8darana, da je njegovi h\xc4\x8deri Ani v letu 1513 ponudila mesto v svojem gospodinjstvu. Obi\xc4\x8dajno bi moralo biti dekle za tak\xc5\xa1no \xc4\x8dast staro vsaj dvanajst let, vendar je mo\xc5\xbeno, da je bila Ana mlaj\xc5\xa1a, saj jo je nadvojvodinja ljubkovalno klicala\xc2\xa0\xc2\xbbla petite Boulin\xc2\xab. Ana je s svojim lepim vedenjem in \xc5\xa1tudioznostjo naredila dober vtis. Margareta je o\xc4\x8detu poro\xc4\x8dala, da se Ana lepo izra\xc5\xbea in je prijetna za svoja mlada leta. Anino zgodnje izobra\xc5\xbeevanje je bilo tipi\xc4\x8dno za dekleta njenega stanu. Omejeno je bilo na aritmetiko, preu\xc4\x8devanje dru\xc5\xbeinske zgodovine, slovnico, zgodovino, branje, \xc4\x8drkovanje in pisanje. Poleg tega je Ana na dvoru pridobila gospodinjska znanja, kot so ples, glasba, petje, lepo obna\xc5\xa1anje, vzdr\xc5\xbeevanje gospodinjstva in \xc5\xa1ivanje. Pridobila je spretnosti jahanja, lokostrelstva in lova, poleg tega pa se je nau\xc4\x8dila dru\xc5\xbeabnih iger, kot so \xc5\xa1ah in igre s kartami. Pri nadvojvodinji je Ana ostala do pomladi 1513, ko se je njen o\xc4\x8de dogovoril, da bo prisotna pri Mary, sestri kralja Hernika VIII., ki je bila tik pred poroko s francoskim kraljem Ludvikom XII. Francoskim._NEWLINE_Ana je tako postala \xc4\x8dastna dru\xc5\xbeica kraljice Marije I. Angle\xc5\xa1ke ter njene petnajstletne pastorke, poznej\xc5\xa1e kraljice Klavdije Francoske, ter v Franciji ostala skoraj sedem let. V kralji\xc4\x8dinem gospodinjstvu je Ana nadaljevala \xc5\xa1tudij franco\xc5\xa1\xc4\x8dine in razvila zanimanje za umetnost, modo, glasbo, literaturo, poezijo in versko filozofijo. Pridobila je znanja o francoski umetnosti, kulturi, plesu, literaturi, etiki. Sledile so prve izku\xc5\xa1nje v spogledovanju ter igri dvorne ljubezni. Precej verjetno je, da je tedaj spoznala tudi sestro francoskega kralja, Margareto Navarsko, mecenko humanistov in reformatorjev, ki je tudi sama izdajala knjige. Anina francoska izobrazba se je kasneje odra\xc5\xbeala v mnogih novih trendih na dvoru._NEWLINE_Ana je bila povpre\xc4\x8dno visoka, imela je suho postavo in dolge \xc4\x8drne ali temnorjave lase, temno rjave o\xc4\x8di, precej mo\xc4\x8den nos, \xc5\xa1iroka usta s tankimi ustnicami ter oliven ten. Bila naj bi zelo o\xc4\x8darljiva, elegantna, zabavna in rado\xc5\xbeiva, z mo\xc4\x8dno osebnostjo. V mladosti naj bi u\xc5\xbeivala v igrah s kartami, pitju vina, francoski kulinariki, spogledovanju in opravljanju. Imela pa naj bi tudi oster jezik in bila hitro jezljiva. Kljub o\xc4\x8ditnemu \xc5\xa1armu so mnenja o Anini lepoti deljena. Bene\xc5\xa1ki kronist Marino Sanuto, ki je Ano videl v letu 1532, jo je opisal kot\xc2\xa0\xc2\xbbne najlep\xc5\xa1o \xc5\xbeensko na svetu, s povpre\xc4\x8dno postavo, dolgim vratom, \xc5\xa1irokimi usti in nizkimi prsmi.\xc2\xab\xc2\xa0V pismu iz leta 1531 je Simon Grynee Ano opisal kot mlado, privla\xc4\x8dno s precej temno poltjo. Spet drugi so pisali o njeni lepoti in elegantni postavi. Najbolj znan opis, vendar tudi najmanj zanesljiv, je podal pol stoletja po njeni smrti Nicholas Sanders, katoli\xc5\xa1ki propagandist. Dejal je, da je bila Ana precej visoka, s \xc4\x8drnimi lasmi, ovalnim obrazom in bledo poltjo. Pod zgornjo ustnico naj bi imela izrastel zob in na desni roki \xc5\xa1est prstov. Pod brado naj bi imela ogromno bradavico, katere grdoto naj bi skrivala za visokimi ovratniki. Dejal je \xc5\xa1e, da je bila lepa na pogled in imela lepa usta. Sandersev opis je bil verjetno precej pod vtisom njegove ocene, da je bila prav Ana odgovorna za odcepitev angle\xc5\xa1ke cerkve od Rima. Z demonskim opisom Ane je prispeval k legendi o po\xc5\xa1asti Ane Boleyn._NEWLINE_Po svoji francoski izku\xc5\xa1nji je bila Ana pobo\xc5\xbena kristjanka, vendar pod vplivom francoskega renesan\xc4\x8dnega humanizma. Zagovarjala je ljudskost biblije in menila, da ima pape\xc5\xa1tvo slab vpliv na kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, vendar pa je imela hkrati konzervativne nastavke, ki so vidni pri njeni predanosti devici Mariji. V letu 1521 je Ana na poklic o\xc4\x8deta odplula nazaj proti Angliji.\n_START_SECTION_\nNa angle\xc5\xa1kem dvoru, 1522\xe2\x80\x931533\n_START_PARAGRAPH_\nAna se je vrnila iz Francije, da bi se poro\xc4\x8dila s svojim irskim bratrancem Jamesom Butlerjem, ki je bil precej starej\xc5\xa1i od nje in je \xc5\xbeivel na angle\xc5\xa1kem dvoru. Z na\xc4\x8drtovano poroko so \xc5\xbeeleli razre\xc5\xa1iti spor glede nazivov in posestev v grofiji Ormond. Leta 1515 je namre\xc4\x8d takratni (sedmi) grof Ormonda umrl, do njegovega naziva in posestev pa sta se \xc4\x8dutila upravi\xc4\x8dena tako Thomas Boleyn, grofov vnuk, kot tudi Piers Butler, prapravnuk tretjega grofa. Thomas Boleyn se je glede spora obrnil na kralja Henrika, ki je posku\xc5\xa1al spor razre\xc5\xa1iti s poroko Piersovega sina Jamesa in Thomasove h\xc4\x8dere Ane Boleyn. Poro\xc4\x8dni na\xc4\x8drti so se nazadnje povsem izjalovili, verjetno zato, ker se je Thomas Boleyn nadejal bolj veli\xc4\x8dastnega zeta._NEWLINE_Mary Boleyn, Anina starej\xc5\xa1a sestra, je bila iz Francije poklicana \xc5\xbee v letu 1519, dozdevno zaradi njenih afer s francoskim kraljem in njegovimi dvorjani. Februarja 1529 se je poro\xc4\x8dila z Williamom Careyem, ni\xc5\xbejim plemi\xc4\x8dem. Na poroki je bil prisoten tudi kralj Henrik VIII. in kmalu zatem je Mary postala kraljeva ljubica. Nekateri zgodovinarji menijo, da je bil o\xc4\x8de enega ali dveh Maryinih otrok, rojenih tekom tega zakona, prav kralj Hernik VIII. Kralj sicer nobenega od otrok ni priznal, medtem ko je priznal nezakonskega sina, ki ga je imel z Elizabeth Blound, Henrya Fitzroya._NEWLINE_Ana je svoj dvorni debi do\xc5\xbeivela na slavnostnem sprevodu v \xc4\x8dast kraljevim ambasadorjem marca 1522, v katerem je igrala\xc2\xa0\xc2\xbbstanovitost\xc2\xab. Tedaj je sodelovala v dovr\xc5\xa1enem plesu skupaj z Henrikovo mlaj\xc5\xa1o sestro Marijo, \xc5\xa1tevilnimi drugimi plemkinjami in svojo sestro. Vse so bile oble\xc4\x8dene v ogrinjala iz belega satena, okra\xc5\xa1ena z zlato nitjo. Ana se je kmalu uveljavila kot ena najbolj modnih in omikanih dvornih dam, in kmalu je lepo \xc5\xa1tevilo mladih mo\xc5\xbe tekmovalo zanjo. Ameri\xc5\xa1ka zgodovinarka Retha Warnicke pi\xc5\xa1e, da je bila Ana popolna dvorjanka, z elegantno dr\xc5\xbeo in modnimi francoskimi oblekami, lahkotno je plesala in prijetno pela, igrala je lutnjo in \xc5\xa1tevilne druge in\xc5\xa1trumente ter teko\xc4\x8de govorila francosko. Bila je pozornost vzbujajo\xc4\x8da mlada dama, ki je znala ljudi zvabiti v pogovor, nato pa zabavati. Zaradi svoje \xc5\xbeivljenjske energije je bila v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pozornosti na vsakem dru\xc5\xbeabnem sre\xc4\x8danju. V tem \xc4\x8dasu je Ani dvoril Henry Percy, sin grofa Northumberlanda, s katerim se je Ana na skrivnem zaro\xc4\x8dila. Romanca je bila prekinjena, ko Henryev o\xc4\x8de ni \xc5\xbeelel podpreti zaroke. Ceremoniar kardinala Thomasa Wolseya, George Cavendish je trdil, da Ana in Henry nikoli nista bila ljubimca._NEWLINE_Ana je bila nato poslana nazaj na doma\xc4\x8da pode\xc5\xbeelska posestva, ko pa se je vrnila na dvor, je zoper postala dvorna dama kraljice Katarine Aragonske. Pred poroko s kraljem se je Ana spoprijateljila z Thomasom Wyattom, ki je bil eden najve\xc4\x8djih pesnikov dobe Tudorjev. Leta 1520 se je Wyatt poro\xc4\x8dil z Elizabeth Cobham, ki po besedah mnogih ni bila ravno \xc5\xbeena po njegovi izbiri. Leta 1525 je Wyatt \xc5\xbeeno obdol\xc5\xbeil prevare in se od nje lo\xc4\x8dil, isto\xc4\x8dasno pa se je pove\xc4\x8dalo njegovo zanimanje za Ano. V letu 1532, ko je bila Ana \xc5\xbee kraljeva ljubica, ju je pospremil v Calais v Francijo. Leto pozneje se je Ana na skrivaj poro\xc4\x8dila s kraljem, sledilo je kronanje v juniju 1533, na katerem je Wyatt sodeloval._NEWLINE_Nekateri pravijo, da se je Ana dolgo upirala kraljevemu zapeljevanju, saj ni \xc5\xbeelela biti njegova ljubica tako kot sestra Mary. Zato je pogosto zapu\xc5\xa1\xc4\x8dala dvor in na\xc5\xa1la zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de doma na gradu Hever. Ko pa jo je nazadnje v njenem prvem letu na dvoru zaprosil za roko, je pristala. Oba sta domnevala, da bo razveljavitev njegovega zakona mogo\xc4\x8da v nekaj mesecih. Ni dokazov, da bi bilo tedaj njuno razmerje seksualne narave, Henrikova ljubezenska pisma govorijo nasprotno \xe2\x80\x93 da je njuna ljubezenska zgodba ostala nekonzumirana ve\xc4\x8dino sedemletnega dvorjenja, vse do razmeroma kratkega \xc4\x8dasa pred poroko. V \xc4\x8dasu poroke pa je bila Ana \xc5\xbee nose\xc4\x8da._NEWLINE_Verjetno se je ideja o razveljavitvi zakona s Katarino Aragonsko kralju Henriku VIII. porodila \xc5\xa1e preden je spoznal Ano, motivirana pa je bila z \xc5\xbeeljo po mo\xc5\xa1kem dedi\xc4\x8du, ki bi zagotovil legitimnost zahtev po kroni. Preden je do prestola pri\xc5\xa1el o\xc4\x8de Henrika VIII., Henrik VII., je bila Anglija v dr\xc5\xbeavljanski vojni, ki so jo pestila sklicevanja raznih plemi\xc4\x8dev, da so upravi\xc4\x8deni do krone. Henrik VIII. se je \xc5\xbeelel izogniti podobni nejasnosti glede nasledstva. S Katarino Aragonsko ni imel \xc5\xbeivih sinov, vsi Katarinini otroci z izjemo Marije so namre\xc4\x8d umrli \xc5\xbee v detinstvu. Katarina Aragonska je sprva pri\xc5\xa1la v Anglijo, da bi se poro\xc4\x8dila z Arturjem, bratom kralja Hernika VIII. Po poroki je Artur kmalu umrl, vendar pa sta si \xc5\xa0panija in Anglija \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeeleli zavezni\xc5\xa1tva, zato sta prosili pape\xc5\xbea Julija II. za odvezo, da bi se Katarina lahko poro\xc4\x8dila z novim kraljem, Henrikom VIII. Pape\xc5\xbe je odvezo podal, in sicer iz razloga, ker naj bi zakon med Katarino in Arturjem ne bil konzumiran in naj bi bila Katarina \xc5\xa1e devica. Tako se je Katarina Aragonska v letu 1509 poro\xc4\x8dila s Henrikom VIII. S\xc4\x8dasoma je kralj postal sumni\xc4\x8dav glede veljavnosti zakona in je menil, da je Katarinina nezmo\xc5\xbenost roditi sina znamenje nezadovoljstva Boga. Njegova \xc4\x8dustva do Ane in njena nepripravljenost biti njegova ljubica, so verjetno prispevali k Henrikovi odlo\xc4\x8ditvi, da tudi pape\xc5\xbeeva odveza nima te\xc5\xbee, saj noben pape\xc5\xbe ne more prevladati nad Biblijo. Kralj je menil, da je vseskozi \xc5\xbeivel v grehu s Katarino Aragonsko, medtem ko je slednja temu mo\xc4\x8dno nasprotovala in vztrajno trdila, da njen zakon z Arthurjem ni bil konzumiran. \xc4\x8ce bi pri\xc5\xa1lo do razveze, bi bila tudi njuna h\xc4\x8di Marija nezakonski otrok. Kralj je tako pape\xc5\xbea Klemna VII. pozival, naj prizna napako svojega predhodnika, ki je kralju in Katarini podelil odvezo, ter razglasi zakon za neveljavnega. Hernikovo prizadevanje za razveljavitev zakona je bilo znano tudi kot kraljeva\xc2\xa0\xc2\xbbvelika zadeva\xc2\xab. Ana je videla prilo\xc5\xbenost v zaljubljenosti kralja in prikladnem, moralno ko\xc4\x8dljivem polo\xc5\xbeaju. Odlo\xc4\x8dila se je, da se bo predala njegovim objemom le kot njegova kraljica. S\xc4\x8dasoma je zavzela mesto ob boku kralja v politiki in dr\xc5\xbeavnih zadevah, vendar ne tudi v postelji. Nedvomno pa je, da je v \xc4\x8dasu njune skrivne poroke Ana \xc5\xbee bila nose\xc4\x8da, zaradi \xc4\x8desar sta se verjetno tudi bolj vihravo poro\xc4\x8dila. Sledilo je kronanje v juniju 1533, saj bi v primeru, \xc4\x8de bi bil otrok rojen pred njenim kronanjem, le ta ne imel pravice do nasledstva krone._NEWLINE_7. septembra 1533 je Anne Boleyn rodila h\xc4\x8der, Elizabeto I., \xc4\x8deprav si je kralj globoko \xc5\xbeelel mo\xc5\xa1kega potomca. Med letoma 1533 in 1536 je uradno rodila dva mrtvorojena sinova, po govoricah tri._NEWLINE_Henrik se je kmalu potem od \xc5\xbeene oddaljil in za\xc4\x8del ljubimkati z Jane Seymour.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nAnne Boleyn je bila obto\xc5\xbeena incesta. Obglavili so jo 19. maja 1536 v londonskem Towru.'