b'\n_START_ARTICLE_\nPodzemna \xc5\xbeeleznica\n_START_SECTION_\nPomen in funkcija\n_START_PARAGRAPH_\nPodzemna \xc5\xbeeleznica lahko preva\xc5\xbea veliko \xc5\xa1tevilo potnikov, sam sistem pa je pogosto hrbtenica javnega transportnega omre\xc5\xbeja ve\xc4\x8djega mesta._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina podzemnih sistemov je namenjenih za potni\xc5\xa1ki prevoz, nekatera mesta pa so zgradila tudi podzemne tovorne ali pa po\xc5\xa1tne proge. Primera sta tovorna podzemna \xc5\xbeeleznica v Chicagu in po\xc5\xa1tna \xc5\xbeeleznica v Londonu, ki pa ne obratujeta ve\xc4\x8d. Med hladno vojno je bila pomembna funkcija nekaterih sistemov podzemne \xc5\xbeeleznice tudi za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred morebitnim jedrskim napadom._NEWLINE_Sistemi podzemne \xc5\xbeeleznice so bili dostikrat uporabljeni za prikaz gospodarskih, dru\xc5\xbebenih in tehnolo\xc5\xa1kih dose\xc5\xbekov nekega naroda, predvsem v Sovjetski zvezi in drugih socialisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah. Podzemni \xc5\xbeeleznici v Moskvi in Sankt-Peterburgu se s svojimi marmornatimi stenami, zlo\xc5\xa1\xc4\x8denimi granitnimi tlemi in \xc4\x8dudovitimi mozaiki sta med najlep\xc5\xa1imi na svetu. Sodobne postaje podzemne \xc5\xbeeleznice v Rusiji se \xc5\xa1e vedno gradijo z ob\xc4\x8dutkom za videz.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1844 je bil odprt predor Atlantic Avenue na \xc5\xbeeleznici Long Island, ki je potekal v dol\xc5\xbeini 500 metrov pod ulicami Brooklyna (ki je danes del mesta New York v ZDA). \xc4\x8ceprav ta predor nekateri imenujejo kot najstarej\xc5\xa1i predor podzemne \xc5\xbeeleznice, ta ni imel postaj in se je uporabljal tako za primestne kot medmestne vlake._NEWLINE_Prva prava proga podzemne \xc5\xbeeleznice je bila Metropolitanska \xc5\xbeeleznica v Londonu, odprta leta 1863. Uporabljala je parne lokomotive, izdelane tako, da so kondenzirale paro, saj ni bilo na voljo nobenega bolj\xc5\xa1ega pogona. Ta \xc5\xbeeleznica je takoj po\xc5\xbeela velike uspehe in kmalu so zgradili ve\xc4\x8d podalj\xc5\xa1kov. \xc2\xbbMetropolitanka\xc2\xab\xc2\xa0je postala pomemben del londonskega sistema podzemne \xc5\xbeeleznice. Pogon s paro so ukinili leta 1905._NEWLINE_Prva globoka proga podzemne \xc5\xbeeleznice je bila odprta leta 1890 med sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem in jugom Londona. Ker je bilo delovanje parnih lokomotiv tako globoko pod povr\xc5\xa1jem nesmiselno, je bil izbran kabelski vle\xc4\x8dni sistem. Vendar pa so med gradnjo proge odgovorni sklenili preskusiti elektri\xc4\x8dne lokomotive, kar se je izkazalo za najbolj\xc5\xa1o re\xc5\xa1itev. Tako je ta proga postala prva podzemna elektri\xc4\x8dna \xc5\xbeeleznica in prva pomembna elektri\xc4\x8dna \xc5\xbeeleznica nasploh. Tudi ta proga je \xc5\xa1e danes del londonske Underground._NEWLINE_Prva podzemna \xc5\xbeeleznica v celinski Evropi je bila dokon\xc4\x8dana v Budimpe\xc5\xa1ti na Mad\xc5\xbearskem leta 1896 po samo dveh letih gradnje. Proga je potekala med postajama V\xc3\xb6r\xc3\xb6smarty t\xc3\xa9r v mestnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du in Sz\xc3\xa9chenyi f\xc3\xbcrd\xc5\x91. To je bila tudi prva elektrificirana \xc5\xbeeleznica na evropski celini. Glasgowska podzemna \xc5\xbeeleznica je bila odprta isto leto, vendar je uporabljala kabelski vle\xc4\x8dni sistem do leta 1935._NEWLINE_Prva proga pari\xc5\xa1kega metroja je bila odprta leta 1900. Njeno ime je bilo Chemin de Fer M\xc3\xa9tropolitain, kar je neposreden prevod londonske Metropolitanske \xc5\xbeeleznice. Ime so kasneje skraj\xc5\xa1ali na m\xc3\xa9tro, to besedo pa si je kasneje sposodilo mnogo jezikov._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i podzemni sistem v ZDA je v Bostonu, in sicer proga Green Line, zgrajena leta 1897. Kasnej\xc5\xa1e proge so imele \xc5\xbee prave vlake namesto tramvajev. Newyor\xc5\xa1ka podzemna \xc5\xbeeleznica, ki je postala najve\xc4\x8dja na svetu (po nekaterih merilih), je odprla svoj prvi odsek \xc5\xa1ele leta 1904._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a podzemna \xc5\xbeeleznica na ju\xc5\xbeni polobli je bila odprta leta 1913 v Buenos Airesu, Argentina, ki je tudi najstarej\xc5\xa1a podzemna \xc5\xbeeleznica v Latinski Ameriki in celotnem \xc5\xa1pansko govore\xc4\x8dem svetu._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a proga podzemne \xc5\xbeeleznice v Aziji je proga Ginza v Tokiu, odprta leta 1927. Danes imajo vsa ve\xc4\x8dja japonska mesta proge podzemne \xc5\xbeeleznice._NEWLINE_Podzemna \xc5\xbeeleznica Toronta iz leta 1954 je bila prva, ki je nadomestila cestne poti. Toronto je bil tudi prvi, kjer so se za\xc4\x8dela uporabljati aluminijaste vagone, kar je zmanj\xc5\xa1alo stro\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nVlaki metroja\n_START_PARAGRAPH_\nSistemi podzemne \xc5\xbeeleznice uporabljajo enak sistem kot prave \xc5\xbeeleznice ali pa uporabljajo manj\xc5\xa1e predore, kar omejuje velikost in v\xc4\x8dasih tudi obliko vlakov, (v Londonu se vlaku podzemne \xc5\xbeeleznice re\xc4\x8de tudi tube train ali vlak v cevi). Vozni park je zgrajen posebej za ta namen ali pa se uporabi vozni park mestne \xc5\xbeeleznice. Vlaki obi\xc4\x8dajno ustavljajo zelo pogosto, da lahko potniki vstopajo in izstopajo \xc4\x8dim bli\xc5\xbeje \xc5\xbeelenemu cilju.\n_START_SECTION_\nVozniki in avtomatizacija\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dajno vlake podzemne \xc5\xbeeleznice upravljajo ljudje, vendar pa \xc5\xbee obstajajo samodejni vlaki, npr. v Londonu (proga Victoria), Singapurju in Parizu. To ni nova iznajdba, saj vlaki na progi Victoria samodejno te\xc4\x8dejo \xc5\xbee od leta 1968. Vendar pa je obi\xc4\x8dajno upravljavec \xc5\xa1e vedno v kabini v ospredju vlaka._NEWLINE_Leta 1983 so v Lillu v Franciji uvedli sistem VAL (v\xc3\xa9hicule automatique l\xc3\xa9ger, tj. \xc2\xbbsamodejno lahko vozilo\xc2\xab), ki je prvi podzemni sistem na svetu brez voznika in brez upravljavca v kabini spredaj. Sledil je podoben sistem v Toulousu v letu 1993 (za sedaj samo ena proga, druga bo odprta leta 2007). Druge proge brez voznika so \xc5\xa1e proga 14 (Meteor) pari\xc5\xa1kega metroja, lahka mestna \xc5\xbeeleznica Docklands (1987) v Londonu ter singapurska proga North East MRT (2003), ki je tudi prva popolnoma avtomatizirana proga navadne \xc5\xbeeleznice.'