b'\n_START_ARTICLE_\nGori\xc5\xa1ka\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinska pokrajina Gori\xc5\xa1ka se je za\xc4\x8dela oblikovati s prihodom Slovanov na obmo\xc4\x8dje vzhodne Furlanije. Slovansko prodiranje na zahod proti Padski ni\xc5\xbeini se je ustavilo ob t. i. Furlanskem limesu, verigi utrdb, ki so bile postavljene od Karnijskih Alp na severu do Jadranskega morja na jugu. Slovani so ustanovili prve stalne naselbine na tem podro\xc4\x8dju: Gorico, Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de ob So\xc4\x8di, Grade\xc5\xbe in druge. _NEWLINE_Med 7. in 8. stoletjem so Slovani poselili celotno podro\xc4\x8dje Krasa, vse do Furlanske ni\xc5\xbeine, kar je vzpostavilo etni\xc4\x8dno mejo med slovanskim in romanskim \xc5\xbeivljem, ki se je v veliki meri ohranila vse do dana\xc5\xa1njih dni. Poskus Slovanov, da bi prodrli \xc5\xa1e dalje na zahod, v Padsko ni\xc5\xbeino, se je verjetno kon\xc4\x8dal po njihovem porazu z Langobardi v bitki pri Lauriani leta 720._NEWLINE_Najverjetneje so Slovani na tem podro\xc4\x8dju \xc5\xbee v tej dobi vzdr\xc5\xbeevali tesne stike s sosednjima slovanskima kne\xc5\xbeevinama, Karantanijo na severu in  Karniolo na vzhodu._NEWLINE_Gori\xc5\xa1ka grofija je nastala kot posebna politi\xc4\x8dna enota na za\xc4\x8detku 12. stoletja. Prvi znani pripadnik rodbine Gori\xc5\xa1kih grofov, Majnhard I., se omenja leta 1127, o njegovem izvoru pa ni veliko znanega. Za njegov vzpon in za\xc4\x8detek vladavine Majnhardincev so verjetno zaslu\xc5\xbeni tesni stiki te dru\xc5\xbeine z Oglejskim patriarhatom, ki je Gori\xc5\xa1kim omogo\xc4\x8dil dedno posest na ve\xc4\x8d podro\xc4\x8djih v Furlaniji in Istri, ter jim tudi podelil samo Gorico kot sede\xc5\xbe njihovega rodu._NEWLINE_Gori\xc5\xa1ki so svojo oblast s\xc4\x8dasoma raz\xc5\xa1irili tudi na Tirolsko. V 13. stoletju sta si brata Majnhard II. in Albert razdelila posesti dru\xc5\xbeine. Majnhard je zadr\xc5\xbeal Tirolsko grofijo, Albert pa je obdr\xc5\xbeal dru\xc5\xbeinski grad v Gorici in druga ozemlja Gori\xc5\xa1ke grofije, kakor tudi posesti v Istri, Furlaniji ter na  Koro\xc5\xa1kem.  Obe veji Gori\xc5\xa1kih sta \xc5\xa1li v naslednjih stoletjih vsaka svojo pot: tirolska veja je med letoma 1286 in 1335 poleg Tirolske vladala tudi na Koro\xc5\xa1kem. Po izumrtju tirolske veje je 1363 njihove posesti prevzel Rudolf IV. iz hi\xc5\xa1e Habsbur\xc5\xbeanov._NEWLINE_Druga linija Gori\xc5\xa1kih pa se je obdr\xc5\xbeala in v naslednjih stoletjih priklju\xc4\x8dila svojim posestvom tudi obse\xc5\xbena ozemlja na severu (vzhodna Tirolska), na jugu pa skoraj do jadranske obale._NEWLINE_Gori\xc5\xa1ka grofija je postala del Habsbur\xc5\xa1kega gospostva v letu 1500, ko je brez dedi\xc4\x8da umrl zadnji gori\xc5\xa1ki grof Leonhard._NEWLINE_Vladavina Habsbur\xc5\xbeanov je bila za kratek \xc4\x8das prekinjena v letih 1508-1509, ko so si Gori\xc5\xa1ko priklju\xc4\x8dili Bene\xc4\x8dani._NEWLINE_Leta 1647 so od Gori\xc5\xa1ke grofije odcepili svojo posest grofje Eggenbergi in ustanovili lastno grofijo Gradi\xc5\xa1ko s sede\xc5\xbeem v Gradi\xc5\xa1\xc4\x8du ob So\xc4\x8di._NEWLINE_Leta 1754 se je Gradi\xc5\xa1ka ponovno zdru\xc5\xbeila z Gori\xc5\xa1ko grofijo in je tako nastala nova Gori\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1ka grofija._NEWLINE_Med napoleonskimi vojnami je Gori\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1ka padla pod Francosko upravo. Leta 1805 so bila vsa njena ozemlja na desnem bregu So\xc4\x8de priklju\xc4\x8dena Napoleonovemu Italijanskemu kraljestvu. Preostali del grofije je ostal del Avstrijskega cesarstva do leta 1809, ko je bil priklju\xc4\x8den Ilirskim provincam._NEWLINE_Leta 1813 je bila obnovljena avstrijska uprava in grofija je bila ponovno ustanovljena v njenih prvotnih mejah, vklju\xc4\x8dno z mesti  Tr\xc5\xbei\xc4\x8d in Grade\xc5\xbe, ki sta bili poprej del Bene\xc5\xa1ke republike.Leta 1816 je bila celotna grofija priklju\xc4\x8dena v novo administrativno enoto, Kraljestvo Ilirija, katere prestolnica je bila Ljubljana, vklju\xc4\x8devala pa je tudi de\xc5\xbeeli Koro\xc5\xa1ko in Kranjsko. Tako je ostalo do leta 1849, ko je bilo Kraljestvo Ilirija ukinjeno, ustanovljena pa je bila nova de\xc5\xbeela Avstrijsko Primorje, ki je vklju\xc4\x8devala Gori\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1ko grofijo, Trst in Istro._NEWLINE_Leta 1861 je grofija pridobila avtonomijo kot "Pokne\xc5\xbeena grofija Gori\xc5\xa1ka in Gradi\xc5\xa1ka", kronska de\xc5\xbeela Avstro-Ogrske. Grofija je imela svoj lastni parlament in u\xc5\xbeivala visoko stopnjo samouprave, \xc4\x8deprav je bila uradno podrejena cesarskemu guvernerju (Landeshauptmann), ki je izvajal vladni nadzor nad celotnim obmo\xc4\x8djem Avstrijskega Primorja._NEWLINE_Leta 1915, v drugem letu 1. svetovne vojne, je Italija vstopila v vojno proti Avstro-Ogrski, z \xc5\xbeeljo da bi okupirala celotno Avstrijsko Primorje. Zahodni del Gori\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1ke grofije je bil opusto\xc5\xa1en z bitkami na So\xc5\xa1ki fronti. Leta 1916 so Gorico prvi\xc4\x8d v njeni zgodovini okupirale italijanske \xc4\x8dete, vendar jih je Avstro-Ogrska armada potisnila nazaj na zahod v Bitki pri Kobaridu. Leta 1918 sta v grofiji vzniknili dve masovni gibanji , ki sta zahtevali ve\xc4\x8djo avtonomijo znotraj federalizirane Habsbur\xc5\xa1ke monarhije: Slovenci so zahtevali zdru\xc5\xbeitev z drugimi  ju\xc5\xbenoslovanskimi narodi v samostojno jugoslovansko dr\xc5\xbeavo, medtem ko so Furlani zahtevali posebno avtonomijo za zahodni del grofije, v katerem so bili ve\xc4\x8dina. Do spopadov med obemi gibanji ni pri\xc5\xa1lo, saj nista tekmovali za ista ozemlja: edino odprto vpra\xc5\xa1anje je bilo mesto Gorica, ki sta si ga lastili tako slovenska kot furlanska stran. Ko je Avstro-Ogrska konec oktobra 1918 razpadla, sta obe avtonomisti\xc4\x8dni gibanji postali popolnoma nepomembni: celotno grofijo je namre\xc4\x8d takoj okupirala italijanska armada, ki je zatrla vsakr\xc5\xa1na politi\xc4\x8dna gibanja, ki bi lahko kakorkoli postavila pod vpra\xc5\xa1aj italijanske zahteve po obmo\xc4\x8dju.'