b'\n_START_ARTICLE_\nLaguna Miscanti\n_START_SECTION_\nGeografija in geologija\n_START_PARAGRAPH_\nLaguna Miscanti le\xc5\xbei v osrednjih Andih v \xc4\x8cilu, jugovzhodno od Salar de Atacama. Najbli\xc5\xbeje mesto je Socaire, oddaljeno 20 km od jezera._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja globina je 10 metrov s prozorno braki\xc4\x8dno vodo, ki pokriva povr\xc5\xa1ino 13,5 kvadratnih kilometrov. Jezero ima obliko glave pu\xc5\xa1\xc4\x8dice s polotokom ob severni obali. Jezero ima ravno jezersko dno, ki ga je lavin tok razdelil v dva bazena. V atacamskem Altiplanu je laguna Miscanti med najve\xc4\x8djimi vodnimi telesi. Gore Cerro Miscanti (5622 metrov) in vulkan Cerro Mi\xc3\xb1iques (5910 metrov) le\xc5\xbeita severovzhodno in ju\xc5\xbeno od jezera._NEWLINE_1,5 km ju\xc5\xbeno od jezera le\xc5\xbei \xc5\xa1e eno vodno telo, Laguna Mi\xc3\xb1iques. V preteklosti sta bili obe jezeri povezani v eno veliko vodno telo, ki je v pokrajini zapustilo terase s pla\xc5\xbeami in katerih vodostaj je bila pribli\xc5\xbeno 20 metrov vi\xc5\xa1ji od dana\xc5\xa1njega. Lo\xc4\x8ditev jezer je verjetno nastala v pleistocenu, ko je lava iz Cerro Miniquesa razdelila jezerski bazen v dva. Na severni, vzhodni in ju\xc5\xbeni strani v laguno Miscanti vstopajo \xc5\xa1tevilni potoki (Quebrada de Chaquisoqui), na severnih obre\xc5\xbejih pa najdemo dva izvira._NEWLINE_Miscanti in Mi\xc3\xb1iques zasedata kotlini geolo\xc5\xa1kega preloma, ki se je razvil med pliocenom in pleistocenom; tudi laguna Lejia se je razvila ob tem prelomu. Prelom je znan tudi kot Miscanti-Callejon de Varela prelom ali tudi kot prelom Miscanti in je del sistema prelomov kot odcepljen prelom vzporeden s Salar de Atacama, ki lo\xc4\x8duje Zahodno Kordiljero od Kordiljere Domeyko. Ta prelom se razteza od kompleksa Purico Llano de Chajnantor do Cerro Mi\xc3\xb1iques in je oblikoval greben, ki ga je prepletla lava iz Cerra Miscanti in Cerro Mi\xc3\xb1iquesa. V prelomu so nastali \xc5\xa1e vulkani kot je Lascar, Cerros Saltar in Corona severno in ju\xc5\xbeno od Lascarja pa sta vzdol\xc5\xbe preloma.\n_START_SECTION_\nHidrologija\n_START_PARAGRAPH_\nPovodje jezera je sestavljeno predvsem iz vulkanskih in sedimentnih kamnin od miocena do holocene in pokriva povr\xc5\xa1ino 320 kvadratnih kilometrov, s kvartarnimi vulkani, ki dose\xc5\xbeejo do vi\xc5\xa1ine od 5000 do 6000 metrov.  Cordon de Puntas Negras, veriga vulkanov, je glavni vir vode. Voda dose\xc5\xbee laguno Miscanti predvsem kot podtalnica , ki je usmerjena skozi prelom; to lahko pojasni, zakaj je Laguna Miscanti trajno jezero in ne suho. _NEWLINE_Jezero nima povr\xc5\xa1inskega odtoka. Danes voda pronica iz Miniquesa skozi lavin tok vzdol\xc5\xbe preloma; med nekdanjimi visokogorskimi jezeri se je kombiniran tok prelival v kotlino Pampa Varela ju\xc5\xbeno-jugozahodno od Miniquesa. Glavni mehanizem odstranjevanja vode iz lagune Miscanti pa je izhlapevanje. Nekaj vode se preusmeri iz povodja in oblikuje zajem za mesto Peine.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutno je regionalna klima aridna (suha) (povpre\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padavin je 200-250 milimetrov na leto) in povpre\xc4\x8dna letna temperatura 2 \xc2\xb0 C, kar vodi k razvoju ledu na povr\xc5\xa1ini jezera v zimskem \xc4\x8dasu. Obmo\xc4\x8dje jezera je po navadi malo toplej\xc5\xa1e od okolice. Regija le\xc5\xbei med obmo\xc4\x8dji, v katerih prevladujejo poletne padavine na severovzhodu in obmo\xc4\x8dji, kjer prevladujejo zimske padavine na jugozahodu._NEWLINE_V poznem pleistocenu in zgodnjem holocenu je bilo podnebje precej mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a in jezero ve\xc4\x8dje, srednji holocen pa je bil suh, kar je bil tudi zadnji ledeni\xc5\xa1ki (glacialni) maksimum. Pozno pleistocensko-zgodnje obdobje holocena v mokrem obdobju je bilo \xc5\xa1e posebej opazno na Altiplanu, kjer sta se zgodili dve lo\xc4\x8deni fazi jezera Tauca. V srednjem holocenskem su\xc5\xa1nem obdobju se je jezero popolnoma osu\xc5\xa1ilo. Klimatska variabilnost je vplivala na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko poselitev v regiji med holocenom, ki je potekala v glavnem med vla\xc5\xbenimi obdobji. Na jugovzhodnem obre\xc5\xbeju jezera najdemo arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xa0\xc2\xbbMiscanti-1\xc2\xab. .\n_START_SECTION_\nBiologija\n_START_PARAGRAPH_\nV jezeru raste trava Ruppia. Zelene alge Charophytes, Chara in Myriophyllum so \xc5\xa1e vodne rastline, ki so bile najdene v jezeru. V \xc4\x8dasu visokih vod so se v vodi razvili grebeni alg in Stromatoliti. V jezerskih sedimentih so bile identificirane kremenaste alge (diatomeje) in dvoklopniki (ostrakod) pa tudi postranice (amfipod)._NEWLINE_Travniki, ki jih sestavljajo Fabiana, bilnice (Festuca) in Stipa chrysophylla, rastejo okoli jezera, razpr\xc5\xa1eno vegetacijo najdemo na gori, ki jo sestavljajo vrste  Baccharis, znane tudi  Jarava ichu. \xc5\xbdivali, ki \xc5\xbeivijo na tem obmo\xc4\x8dju so ptice, kot so plamenci (\xc4\x8dilski plamenec (Phoenicopterus chilensis), andski plamenec (Phoenicoparrus andinus) in punski plamenec (Phoenicoparrus jamesi), rogata liska, nanduji in andska raca (Anas andium) ter sesalci, kot je vikunja.'