b"\n_START_ARTICLE_\nKurtina\n_START_PARAGRAPH_\nKurtina je bila v grajski arhitekturi znana \xc5\xbee v 16. stoletju in je obi\xc4\x8dajno del trdnjave kot raven vezni zid ali vezni okop med dvema bastijonoma ali stolpoma pri renesan\xc4\x8dnih utrdbah.\n_START_SECTION_\nIzvor besede\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda kurtina (nem\xc5\xa1ko courtine) izvira iz (starej\xc5\xa1e) francoske besede za 'zaveso' (prvotno za\xc4\x8dasna zavesa med dvema stebroma), ta pa iz italijanske cortina \xe2\x80\x93 'zavesa'. Zavesa velikega odra v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du se v francoskem jeziku tudi imenuje courtine.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nV arhitekturi se fasada med dvema rizalitoma imenuje courtine. _NEWLINE_Izraz kurtina se je kasneje (od 18. stoletja dalje) (ponovno) prenesel v prenesenem pomenu na srednjeve\xc5\xa1ke in anti\xc4\x8dne utrdbe in ga danes razumemo kot zid ali steno utrdbe (vseh vrst) med dvema sistemoma, kot so bo\xc4\x8dno stolpi, bastijoni ali druge podobne utrdbe.\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nDol\xc5\xbeina kurtine je razdalja med dvema sosednjima bastijonoma, na splo\xc5\xa1no odvisna od dometa uporabljenega oro\xc5\xbeja od (lok, samostrel, pu\xc5\xa1ka, lahek top), ki so bili v prvi vrsti pri obrambi v \xc4\x8dasu gradnje utrjenih struktur. Kasneje pa je bilo pri\xc4\x8dakovano ve\xc4\x8d bo\xc4\x8dnih bastijonov na vrhu naslednjega bastijona, zaradi \xc4\x8desar je bila kljub pove\xc4\x8danju dosega pu\xc5\xa1k (ali topov), kurtina v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju postopoma o\xc5\xbeja (kraj\xc5\xa1a) in je z nazob\xc4\x8dano utrdbo celo popolnoma izginila.\n_START_SECTION_\nVi\xc5\xa1ina\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1ina kutrine in uporabljen gradbeni material (obi\xc4\x8dajno zemlja, les ali kamen), je bila odvisna od ve\xc4\x8d parametrov, tako da ni bilo nobenega splo\xc5\xa1nega pravila. Na splo\xc5\xa1no so bile stene vedno ni\xc5\xbeje s pove\xc4\x8danjem u\xc4\x8dinkovitosti obleganja, da pa so kljub temu \xc5\xa1e vedno morale ostati tako visoke, da so \xc5\xa1e vedno lahko videli od tam na sprednji del glasije (v voja\xc5\xa1ki tehniki umeten naklon kot del srednjeve\xc5\xa1kega gradu ali zgodnjih modernih utrdb. Lahko je izdelana iz zemlje kot za\xc4\x8dasna struktura ali kamna v trajnej\xc5\xa1i strukturi). S tem povezan gradbeni material za zidove je mo\xc4\x8dno odvisen od oro\xc5\xbeja domnevnega napadalca, regionalno razpolo\xc5\xbeljivega gradbenega materiala in finan\xc4\x8dnih zmo\xc5\xbenosti naro\xc4\x8dnika. Preden je bila izumljena eksplozivna granata (predvsem v severnem delu Evrope) so bila priljubljena obzidja s travo prekrita zemlja, saj so bile \xc5\xbeelezne topovske krogle v veliki meri absorbirane brez u\xc4\x8dinka. To nagnjeno zemeljsko stena pa bi lahko po\xc5\xa1kodovalo neurje, zato naj bi vsaj spodnji del jarka, zlasti pa zunanji del, bil oblo\xc5\xbeen s kamnom.\n_START_SECTION_\nBre\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nGrajska obzidja v zgodnjem in visokem srednjem veku obi\xc4\x8dajno niso bila upognjena, to se je za\xc4\x8delo v poznem srednjem veku - predvsem zaradi uporabe mobilnih oblegovalnih stolpov na strani napadalca - tako, da je bil spodnji del zidu obdan z nasipi, da je oblegovalce obdr\xc5\xbealo na razdalji. Pri obrambnih napravah od renesanse dalje je bila to obi\xc4\x8dajna praksa, saj - \xc4\x8deprav so oblegovalni stolpi po gradnji nasipov in jarkov hitro izginili - so hitro spoznali, da je bil u\xc4\x8dinek kamnitih (kasneje \xc5\xbeeleznih) topovskih krogel mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1an z nagnjenimi stenami.\n_START_SECTION_\nVrata\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od srednjeve\xc5\xa1kih utrdb, v katerih so bila vrata v grad ali mesto vodena skozi posebne vhodne zgradbe s stolpi, se nahajajo v utrdbi z bastijoni v glavnem na sredini kutrine med dvema bastijonoma, ki stojita bo\xc4\x8dno na obeh straneh. Na sovra\xc5\xbenikovi strani so bili skoraj vedno podkvasto oblikovani ali kot revelin."