b'\n_START_ARTICLE_\nMircea I. Vla\xc5\xa1ki\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nMircea je bil sin vojvode Raduja I. Vla\xc5\xa1kega in njegove \xc5\xbeene Kalinikije  in prvi naslednik v Basarabski dinastiji.  Bil je o\xc4\x8de Vlada II. Drakula  in Aleksandra I. Aldee in stari o\xc4\x8de Mircee II., Vlada III. Drakule, Vlada IV. Meniha in Raduja III. \xc4\x8cednega. Omenjena sinova in vnuki so bili vla\xc5\xa1ki knezi. Mircea II. in Vlad III. sta bila sposobna voja\xc5\xa1ka poveljnika. Vlad II. je postal znan po svoji domnevni okrutnosti in inspiracija za roman Drakula Brama Stokerja.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nZa Mircejevo vladavino se pogosto govori, da je v Vla\xc5\xa1ko prinesla stabilnost. Vla\xc5\xa1ke meje so se zaradi geografskega polo\xc5\xbeaja stalno spreminjale, med Mircejevo vladavino pa so se umirile in dosegle najve\xc4\x8dji obseg. Vla\xc5\xa1ka je segala od ju\xc5\xbenih Karpatov na severu do Donave na jugu in od \xc5\xbdeleznih vrat na Donavi  na zahodu do \xc4\x8crnega morja na vzhodu. _NEWLINE_Mircea je utrdil mo\xc4\x8d dr\xc5\xbeave in organiziral dr\xc5\xbeavno upravo, spodbujal gospodarski razvoj, pove\xc4\x8dal dr\xc5\xbeavne prihodke in koval svoj srebrn denar, ki ni kro\xc5\xbeil samo v Vla\xc5\xa1ki, ampak tudi v sosednjih dr\xc5\xbeavah. Trgovcem iz Poljske in Litve je odobril privilegije in obnovil tiste, ki so jih prebivalcem Bra\xc5\x9fova dali njegovi predhodniki. Utrdil je trdnjave ob Donavi in  \xc2\xbbveliko armado\xc2\xab, sestavljeno iz svobodnjakov in tla\xc4\x8danov. Dokazal se je tudi kot velik podpornik pravoslavne cerkve. Bil je prvi vladar v regiji, ki se je ukvarjal s su\xc5\xbeenjstvom, in leta 1388 ob samostanu za Rome zgradil 300 bivali\xc5\xa1\xc4\x8d. _NEWLINE_Mircea je ustvaril tudi sistem trajnih zavezni\xc5\xa1tev, ki so mu omogo\xc4\x8dila braniti neodvisnost kne\xc5\xbeevine. Preko moldavskega kneza Petruja Mu\xc5\x9fata je leta 1389  sklenil pogodbo o zavezni\xc5\xa1tvu s poljskim kraljem Vladislavom II. Jagelom. Pogodbo je obnovil leta 1404 in 1410.  Vzdr\xc5\xbeeal je tesne stike z ogrskim kraljem  Sigismundom Luksembur\xc5\xa1kim, s katerim sta imela skupen interes v borbi proti \xc5\xa1irjenju Osmanskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nKonflikti z Osmanskim cesarstvom\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi podpore Bolgarom ju\xc5\xbeno od Donave v bojih proti Turkom je tudi sam postal nasprotnik Osmanskega cesarstva. Leta 1394 je sultan Bajazid I. s 40.000 vojaki pre\xc4\x8dkal Donavo. Vojska je bila za tiste \xc4\x8dase  ogromna. Mircea je imel na razpolago samo pribli\xc5\xbeno 10.000 mo\xc5\xbe in bi bil v odprti bitki zagotovo pora\xc5\xbeen, zato se je odlo\xc4\x8dil za  gverilsko vojskovanje z majhnimi voja\xc5\xa1kimi enotami, lokaliziranimi napadi in hitrimi umiki. Vojski sta se kon\xc4\x8dno spopadli v bitki na Rovinah 10. oktobra 1494 na gozdnatem in mo\xc4\x8dvirnem terenu, ki je onemogo\xc4\x8dil popoln razvoj tur\xc5\xa1ke vojske. Mircea je v divji bitki zmagal in pregnal Turke iz dr\xc5\xbeave. Mircea se je moral kljub temu makniti na Ogrsko, Turki pa so na vla\xc5\xa1ki prestol posadili Vlada Uzurpatorja (vladal 1394-1397)._NEWLINE_Mircea se je leta 1396 udele\xc5\xbeil protiosmanskega kri\xc5\xbearskega pohoda, ki ga je organiziral ogrski kralj. Pohod se je kon\xc4\x8dal z osmansko zmago v bitki pri Nikopolju 25. septembra 1396. Mircea je naslednje leto z ogrsko pomo\xc4\x8djo  porazil Vlada Uzurpatorja in ustavil osmansko vojsko, ki je \xc5\xbee pre\xc4\x8dkala Donavo. Leta 1400 je porazil \xc5\xa1e tretjo osmansko vojsko, ki je vdrla v njegovo kne\xc5\xbeevino. _NEWLINE_Po Timur Lenkovi zmagi nad Bajazidom  v bitki pri Ankari leta 1402 se je za\xc4\x8delo v Osmanskem cesarstvu obdobje anarhije, katero je Mircea izkoristil za napade na Osmansko cesarstvo, v katerih so sodelovali tudi Ogri. Leta 1404 je ponovno osvojil Dobrud\xc5\xbeo, se vme\xc5\xa1al v osmansko dr\xc5\xbeavljansko vojno za oblast in omogo\xc4\x8dil princu Musi \xc4\x8celebiju, da je za nekaj \xc4\x8dasa zasedel osmanski prestol. V tem \xc4\x8dasu je Mircea dosegel vrh svoje mo\xc4\x8di._NEWLINE_Proti koncu svoje vladavine je z Osmanskim cesarstvom podpisal mirovno pogodbo, s katero so Osmani v zameno za davek 3.000 zlatnikov letno odstopili od namere, da iz Vla\xc5\xa1ke naredijo svoj pa\xc5\xa1aluk.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ki zgodovinar Leunclavius  je Mirceo opisal kot \xc2\xbbnajhrabrej\xc5\xa1ega in najsposobnej\xc5\xa1ega kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega kneza\xc2\xab, ki je vladal  32 let. Mircea je bil ktitor, ki je, med drugim, okrog leta 1390 zgradil samostan Cozia pri C\xc4\x83lim\xc4\x83ne\xc8\x99ti. Pri gradnji se je zgledoval po srbski cerkvi Lazarica v Kru\xc5\xa1evcu, cerkvah v Velu\xc4\x8dah in Naupari  in samostanu Kaleni\xc4\x87 pri Kru\xc5\xa1evcu.'