b'\n_START_ARTICLE_\nBela pastirica\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nIma vitko telo z dolgim, \xc4\x8drnobelim repom in \xc4\x8drno-sivo-belim vzorcem operjenosti preostanka telesa. Bele pastirice z razli\xc4\x8dnih delov sveta se razlikujejo po vzorcih, na podlagi \xc4\x8desar so opisane \xc5\xa1tevilne podvrste. Samci podvrste Motacilla alba alba, ki je prisotna po ve\xc4\x8dini Evrope, imajo v paritvenem obdobju \xc4\x8drn vrh glave, zatilje in grlo, ki dajejo oster kontrast proti belemu \xc4\x8delu in predelu okoli o\xc4\x8di ter sivemu hrbtu. \xc4\x8crna z belim robom so tudi letalna peresa. Samice, mladi\xc4\x8di in samci pozimi imajo manj \xc4\x8drne. Podvrsta yarelli, ki gnezdi na Britanskem oto\xc4\x8dju, ima denimo tudi hrbet \xc4\x8drn, povrsta subpersonata iz Maroka pa skoraj v celoti \xc4\x8drno glavo, razen par belih lis._NEWLINE_Je \xc5\xbeu\xc5\xbekojed pti\xc4\x8d, ki svoj plen lovi na tleh, pri \xc4\x8demer izbira odprta, pregledna lovi\xc5\xa1\xc4\x8da, kot so nabre\xc5\xbeja, travniki in mo\xc4\x8dvirnata obmo\xc4\x8dja. Zdaj se pogosto zadr\xc5\xbeuje tudi v \xc4\x8dlovekovi bli\xc5\xbeini in izkori\xc5\xa1\xc4\x8da strukture, kot so ceste, strehe in parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da. Znana je po hitrem potresavanju z repom, predvsem ob pristanku, pa tudi po tekanju po tleh, med katerim zna\xc4\x8dilno kima z glavo.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti\n_START_PARAGRAPH_\nBela pastirica gnezdi po vsej Evraziji razen arkti\xc4\x8dnih predelov, v maro\xc5\xa1kem gorovju in na skrajnem zahodu Aljaske. Prisotna je v raznolikih habitatih, le v pu\xc5\xa1\xc4\x8davah ne uspeva. V zmernej\xc5\xa1em delu obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti, na primer v Sredozemlju, je prisotna vse leto, preostanek populacije pa se pozimi odseli proti jugu. Osebki, ki gnezdijo v hladnej\xc5\xa1ih delih kontinentalne Evrope, prezimujejo v tropski in subtropski Afriki._NEWLINE_V Sloveniji je splo\xc5\xa1no znana in najpogostej\xc5\xa1a med tremi tu prisotnimi vrstami pastiric (poleg bele \xc5\xa1e siva in rumena). Zadr\xc5\xbeuje se predvsem v bli\xc5\xbeini \xc4\x8dlovekovih bivali\xc5\xa1\xc4\x8d, v bli\xc5\xbeini \xc5\xbeivine in na smeti\xc5\xa1\xc4\x8dih, kjer lovi svoj plen. Po oceni na slovenskem gnezdi 5000 do 10000 parov, del lokalne populacije, ki \xc5\xbeivi v toplej\xc5\xa1ih predelih, pa tu tudi prezimi.'