b'\n_START_ARTICLE_\nNavadni zimzelen\n_START_SECTION_\nOpis rastline\n_START_PARAGRAPH_\nNavadni zimzelen je grmi\xc4\x8devje, ki zraste okoli 15\xe2\x88\x9225 cm, lahko pa tudi do 40 cm visoko. Navadni zimzelen za obstoj ne rabi veliko svetlobe. Najbolje uspeva na vla\xc5\xbenih in bogatih tleh, vendar se lahko prilagodi tudi na su\xc5\xa1no in manj kakovostno prst razli\xc4\x8dnih pH-jev. Sorodna rastlina je veliki zimzelen Vinca major, ki je zelo podobna V. minor. Veliki zimzelen je ve\xc4\x8dji, ima ve\xc4\x8dje in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e liste, ki so na povr\xc5\xa1ini rahlo kosmati.\n_START_SECTION_\nListi\n_START_PARAGRAPH_\nListi so zeleni \xc4\x8dez celo leto, dolgi 2 do 4 cm in \xc5\xa1iroki 1 do 2,5 cm. Temno zeleni, sede\xc4\x8di  in \xc5\xa1iroko suli\xc4\x8dasti listi imajo rahlo spodvihane ravne robove. Na steblu so name\xc5\xa1\xc4\x8deni nasprotno, razen vrhnjih listov, ki so v vretencu. Zgornja ploskev je ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8da, temno zelena z dobro vidnimi listnimi \xc5\xbeilami. Zimzelenove liste nabiramo tik preden za\xc4\x8dne cveteti, ker imajo takrat najve\xc4\x8d u\xc4\x8dinkovin.\n_START_SECTION_\nCvetovi\n_START_PARAGRAPH_\nRastlina ima cvetove od zgodnje pomladi do sredine poletja, nekaj tudi jeseni. Cvetovi so na peclju posami\xc4\x8dno, vijoli\xc4\x8dne ali vijoli\xc4\x8dno-modre barve, lahko tudi delno beli. Sestavljeni so iz 5 ven\xc4\x8dnih listov, ki so obrnjeni drug za drugim, kot mlin, ki se vrti. Ven\xc4\x8dna cev je dolga pribli\xc5\xbeno 1 cm, pra\xc5\xa1niki so skriti v ven\xc4\x8dni cevi. Premer cveta je 2\xe2\x88\x923 cm.\n_START_SECTION_\nPlodovi\n_START_PARAGRAPH_\nPlodovi so rjavi, podolgovati in slabo opazni. Dolgi so 2\xe2\x88\x922,5 cm in vsebujejo veliko semen.\n_START_SECTION_\nSteblo in korenina\n_START_PARAGRAPH_\nSteblo je kolen\xc4\x8dasto, na nekaterih kolenih se razvijejo nadomestne korenine. Stebla so dolga 10\xe2\x88\x9220 cm. Ima koreniko, ki je dolga okoli 5 cm.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinkovine\n_START_PARAGRAPH_\nNavadni zimzelen vsebuje 0,2\xe2\x88\x921\xc2\xa0% indolnih alkaloidov. To je ve\xc4\x8dinoma vinkamin, iz katerega pridobimo polsintezni derivat vinpocetin. Indolni alkaloidi so v glavnem odgovorni za u\xc4\x8dinek droge te rastline, kljub tako zanimivim u\xc4\x8dinkovinam pa so v navadnem zimzelenu pomembne tudi \xc4\x8dreslovine, flavonoidi, glikozidi, urzolna in druge organske kisline, alkaloidi vinin, pubescin in minorin, pektin, kav\xc4\x8duk, vitamin C in rudninske snovi, v cvetu pa najdemo tudi robinozid._NEWLINE_Indolni alkaloidi so skupina alkaloidov, ki imajo kot osnovni strukturni element indol. Skupina vsebuje ve\xc4\x8d kot 4100 do sedaj znanih spojin in je eden ve\xc4\x8djih razredov alkaloidov. Mnogi od njih imajo zna\xc4\x8dilno fiziolo\xc5\xa1ko aktivnost, zato jih pogosto uporabljamo v medicini.\n_START_SECTION_\nDelovanje in uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nDroga Vinca m. ima mnogo u\xc4\x8dinkov: deluje kot anestetik, protibakterijsko, spazmolitik, adstringent, gren\xc4\x8dina, karminativ, cerebroprotektiv, diuretik, emetik, hipoglikemik, hipotenziv, imunosupresiv, laksativ, nootropik, parasimpatolitik, sedativ itd. Nekateri u\xc4\x8dinki so bolj, drugi pa manj izra\xc5\xbeeni, zato droge ne uporabljamo za doseganje vseh teh u\xc4\x8dinkov v enaki meri. Uporabljamo jo lahko pri Alzheimerjevi bolezni, angini, krvavitvah, odrgninah, mo\xc5\xbeganskih boleznih, kr\xc4\x8dih, demenci, diabetesu, vro\xc4\x8dini, napenjanju, glavobolu, hiperglikemiji, vnetju, nespe\xc4\x8dnosti, migrenah, nervozah, bole\xc4\x8dinah, senilnosti, vnetem \xc5\xberelu, zobobolu, vrtoglavici, zadr\xc5\xbeevanju vode itd._NEWLINE_V ljudski medicini jo uporabljajo predvsem kot hipotenziv, vazodilatator, hipoglikemik, adstringent pri \xc5\xbeelod\xc4\x8dnem katarju in hemoroidih, hemostatik (predvsem pri krvavitvah iz plju\xc4\x8d; antimenoragik), abortiv, vulnerarik, sedativ in diuretik. _NEWLINE_Za zni\xc5\xbeevanje krvnega tlaka strokovnjaki svetujejo pripravo preliva: \xc5\xbelico zdrobljenih listov dodamo 2 litroma vode in pustimo pokrito 2 uri. Pou\xc5\xbeijemo trikrat na dan po eno veliko \xc5\xbelico preliva pred jedjo. Simon A\xc5\xa1i\xc4\x8d pi\xc5\xa1e, da ga najpogosteje uporabljamo kot dodatek \xc4\x8dajnim me\xc5\xa1anicam, ki bla\xc5\xbeijo starostne te\xc5\xbeave, kot so ob\xc4\x8dutek strahu in tesnobe, \xc5\xbeiv\xc4\x8dni nemir, sitnost.\n_START_SECTION_\nVinkamin\n_START_PARAGRAPH_\nJe periferni vazodilatator, ki pove\xc4\x8da krvni pretok v mo\xc5\xbeganih. Najdemo ga v listih navadnega zimzelena in predstavlja 25\xe2\x88\x9265\xc2\xa0% indolnih alkaloidov, najdenih v V. minor. Najdemo ga tudi v ro\xc5\xbenatem zimzelenu (Vinca rosea) ali pa ga sintetiziramo iz sorodnih alkaloidov._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno ga uporabljamo kot nootropik (izbolj\xc5\xa1uje spomin, inteligenco, koncentracijo itd.) za zmanj\xc5\xa1anje znakov staranja, deluje pa tudi pomirjajo\xc4\x8de, zni\xc5\xbeuje krvni tlak, pospe\xc5\xa1uje sprejem kisika in glukoze v mo\xc5\xbeganih in izbolj\xc5\xa1uje prekrvitev posameznih mo\xc5\xbeganskih predelov.'