b'\n_START_ARTICLE_\nBah\xc4\x8disaraj\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto stoji ob zahodnem pobo\xc4\x8dju Krimskega hribovja v gozdnato stepski dolini reke \xc4\x8curuk-Su pribli\xc5\xbeno 30 km jugozahodno od krimskega glavnega mesta Simferopol.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v predgorju Krimskega hribovja je polpustinjsko, toplo in z blagimi zimami. Povpre\xc4\x8dna temperatura zraka v januarju je +0,8 \xc2\xb0 C, v juliju +21,7 \xc2\xb0 C. Koli\xc4\x8dina padavin je pribli\xc5\xbeno  500 mm letno.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe ka\xc5\xbeejo, da je na tem obmo\xc4\x8dju \xc4\x8dlovek \xc5\xbeivel \xc5\xbee v mezolitiku. Dolina reke \xc4\x8curuk-Su je naseljena od poznega starega veka. Predhodnice Bah\xc4\x8disaraja so bile trdnjave Q\xc4\xb1rq Yer, sodobna \xc4\x8cufut-Kale, Sala\xc3\xa7\xc4\xb1q in Eski Yurt, ki so zdaj vklju\xc4\x8dene v urbani del sodobnega Bah\xc4\x8disaraja._NEWLINE_Bah\xc4\x8disaraj je bil prvi\xc4\x8d omenjen leta 1502. Ko ga je kan Sahib I. Giraj leta 1532  izbral za prestolnico Krimskega kanata, je mesto postalo politi\xc4\x8dno in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Krimskih Tatarov. Po ve\xc4\x8d vojnah z Rusijo ga je ruski vojskovodja Burkhard Christoph von M\xc3\xbcnnich leta 1737 po\xc5\xbegal. Krimski kanat je po podpisu Ni\xc5\xa1kega miru leta 1739 postal ruski protektorat in bil leta 1783 priklju\xc4\x8den k Ruskemu cesarstvu._NEWLINE_Bah\xc4\x8disaraj je v Rusiji izgubil vlogo prestolnice in se pretvoril v obi\xc4\x8dajno mesto, a je kljub temu ostal kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Krimskih Tatarov, dokler jih niso 18. maja 1944 deportirali, ve\xc4\x8dino v Uzbe\xc5\xa1ko sovjetsko cocialisti\xc4\x8dno republiko.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1930 je imelo mesto 10.450 prebivalcev, od tega 7.420 Krimskih Tatarov, 1.850 Rusov, 315 Judov, 205 Grkov, 185 Ukrajincev, 50 Nemcev, 30 Armencev, 30 Bolgarov in 365 drugih.'