b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Vida, \xc5\xa0entvid ob Glini\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nIz dokumentov izhaja, da je nastala leta 1131. Je velika, poznoromanska, v bistvu poznogotska po videzu s stolpom nad korom. Dana\xc5\xa1nji zunanji videz je predvsem posledica obnove po po\xc5\xbearu leta 1829, ko so stranske ladje pove\xc4\x8dali z vgradnjo empor. Glavna ladja je podprta z dvojnimi stopni\xc4\x8dastimi oporniki, ki potekajo med obokanimi okni empore v obliki pilastrov. Kor, severna stranska ladja in zakristija so tudi delno ve\xc4\x8dkrat podprti z oporniki. Med ju\xc5\xbeno stransko ladjo in korom je bila leta 1400 dograjena zakristija. Stolp nad korom ima kvadratno osnovo in osmerokotni stolp ter je bil med letoma 1884 in 1891 dograjen z neogotskim zvonikom, ki je bil leta 1961 poenostavljeno  obnovljen. Zvon z reliefom, razpelo, sveta Trojica in sveti Vid, Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Asi\xc5\xa1ki so bili dodani leta 1830 in so delo Vinzenta Gollnerja._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de velike zahodne fasade z majhno okroglo in enostavno gotsko \xc5\xa1iljasto obliko sestavlja bogato okra\xc5\xa1en romanski portal, ki je bil v celoti obnovljen med letoma 1891 in 1893, razen timpanona. Nastal je leta 1210, timpanon prikazuje v sredini bo\xc5\xbeje jagnje (Agnus Die) z dvema simboloma evangelistov, levom in orlom. Spodaj je timpanon omejen s frizom s palmeto, zgoraj je napis na obokanem ogrodju: Sta. retro. retro. siste. pedem. mun. latur. inedem. fratris. amicicia. panditur. ista. via. (Stoj, ustavi korak! \xc4\x8ce bo\xc5\xa1 v tej hi\xc5\xa1i \xc5\xbertvoval, se ti bo odprla ljubezen tvojega brata.) Nad zahodnim portalom je rimski nagrobnik z reliefom doprsja \xc4\x8dloveka \xc4\x8dez lunulo. V ju\xc5\xbenem portalu je v preklado vdelan poznogotski grobni kamen iz 19. stoletja. Na severozahodnem delu cerkve so na\xc5\xa1li rimski nagrobnik, na stranskem delu je relief delfina. Na oporniku na severni strani je zazidana majhna poznogotska mrtva\xc5\xa1ka lu\xc4\x8d \xe2\x80\x93 svetilnik.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nRazmerja triladijske notranjosti so \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8dno pod vplivom romanske zgradbe, verjetno z ravno streho bazilike. Gotska prenova in raz\xc5\xa1iritve so bile narejene v ve\xc4\x8d korakih. Te\xc5\xbeke obokane arkade iz romanike so bile v 14. stoletju predeljene s tridelnimi slu\xc5\xbeniki v poznogotski rebrasti obok ladje. Kapiteli slu\xc5\xbenikov so delno okra\xc5\xa1eni z majhnimi glavami. Kri\xc5\xbena rebra ali zvezdni oboki severne stranske ladje temeljijo na mo\xc4\x8dnih stenskih opornikih. Sklepnik je ozna\xc4\x8den z letnico 1441. Zaradi zakristije je bila apsida na ju\xc5\xbeni stranski ladji odstranjena \xc5\xbee pred letom 1406. Leta 1959 so za Florijanovim oltarjem odkrili \xc4\x8da\xc5\xa1aste kapitele iz 12. stoletja. Pod poznogotsko orgelsko emporo iz leta 1426 se razteza rebrast obok. Ograja orgelske galerije je bila dodana v baroku. S pove\xc4\x8danjem po po\xc5\xbearu leta 1829 je bil korni obok odprt \xc4\x8dez ladjo in mo\xc4\x8dno profiliran z loki skoraj na vi\xc5\xa1ini ladje. Proti severni stranski kapeli je lok nekoliko ni\xc5\xbeji, v ju\xc5\xbeni steni proti zakristiji je preprosta romanska rozeta, bogato profilirana, nastala leta 1500. Poznogotska konzola s tremi grbi in \xc5\xbeelezna vrata so iz prve polovice 16. stoletja. Zakristija ima rebrast obok iz prve polovice 15. stoletja in zunanji izhod z diamantno mre\xc5\xbeo, ki verjetno sega v pozno gotiko. Gotska okna kora s krogovi\xc4\x8djem so obnovili v 19. stoletju. Leta 1466 je Niclas Gleism\xc3\xbcllner dodal stransko kapelo s polkro\xc5\xbeno apsido kot nadaljevanje severne stranske ladje. Leta 1752 je bila predelana z baro\xc4\x8dnimi pilastri in vi\xc5\xa1jim sod\xc4\x8dkastim obokom, tako da so lahko postavili ve\xc4\x8dji oltar._NEWLINE_Leta 1959 so bile freske iz leta 1406 na steni ju\xc5\xbene stranske ladje odstranjene in prenesene na severno steno kora. V razli\xc4\x8dnih delih stene so Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo svetega Akacija Armenskega in njegovih tovari\xc5\xa1ev, Kristus z mavrico z dvema Janezoma, Anton Veliki, Marija na prestolu s svetim Volbenkom in nekaj darovalcev._NEWLINE_Freske iz leta 1450 na obokih glavne ladje ka\xc5\xbeejo cvetli\xc4\x8dne motive, simbole evangelistov in angele, ki igrajo na glasbila, svetega Modesta, Vida, Marijo Magdaleno in Krescencijo ter nazadnje \xc5\xa1tiri latinske o\xc4\x8dete cerkve.\n_START_SECTION_\nGlavni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nji oltar, ki ga je leta 1752 izdelal Johann Pacher, je stal pred obnovo v \xc5\xbeenskem oltarju v severni kapeli. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du baldahina je Marija z detetom nad kle\xc4\x8de\xc4\x8dima svetnikoma sveto Klaro in Dominikom v ro\xc5\xbenem vencu._NEWLINE_Od prvotnega oltarja, ki je bil narejen leta 1769, sta antependij in kip \xc5\xbdalostne Matere v \xc3\x96sterreichische Galerie (Avstrijski galeriji).\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbeni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nTudi oltar iz leta 1745 v severni stranski kapeli je naredil Johann Pacher. Blizu pieta kle\xc4\x8dita sveti Alojzij in sveti Leonard z verigo, zunaj sedita sveti Rupert s sodom soli in sveti Bla\xc5\xbe s sve\xc4\x8do. V ni\xc5\xa1i je oltarna slika svetega Miklav\xc5\xbea, ki kle\xc4\x8di s tremi kroglami, ki ga obdajata sveti Ulrih z ribami in Volbenk s sekiro. Nad Miklav\xc5\xbeem lebdi golob svetega Duha in Boga o\xc4\x8deta. Antependij oltarja sestavlja enkraten nagrobnik z reliefom. Ka\xc5\xbee umirajo\xc4\x8dega Kristusa in dru\xc5\xbeino Pain. Delo je prostorsko razse\xc5\xbeno z zelo razgibanim slogom obla\xc4\x8dil in ga pripisujejo krogu Loya Heringa. V predeli so prikazane Uboge du\xc5\xa1e ter reliefi s prizori iz legende svetega Miklav\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nFlorijanov oltar\n_START_PARAGRAPH_\nOltar v ju\xc5\xbeni stranski ladji je izdelal Johann Pacher in je bil obnovljen po po\xc5\xbearu leta 1829. Oltar iz leta 1747 ka\xc5\xbee svetega Florijana, gore\xc4\x8de mesto \xc5\xa0entvid in je kulturnozgodovinsko zanimiv pogled na \xc5\xbeupnijsko cerkev in drugi dve, ki sta bili odstranjeni, in nato \xc5\xa1e nedotaknjeno mestno obzidje. Oltar spremljata kipa dveh svetnikov kuge Bo\xc5\xa1tjana in Roka. Zgornja slika prikazuje svetega Vida z oljnim kotlom in mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko palmo, stojita kipa svetnic Barbare in Katarine.\n_START_SECTION_\nPri\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xbenica je bila prvotno v samostanski cerkvi in je bila leta 1959 sem prenesena. Je iz leta 1734 in jo pripisujejo Johannu Pacherju. Na pri\xc5\xbenici sedijo \xc5\xa1tirje evangelisti. Polja med njimi so okra\xc5\xa1ena z ornamentom. V srednjem polju je znamenje IHS. Pilaster z voluto na akusti\xc4\x8dnem pokrovu nosi krono stoje\xc4\x8dega kipa Kristusa odre\xc5\xa1itelja (Salvator Mundi).\n_START_SECTION_\nNagrobniki\n_START_PARAGRAPH_\nNa zunanji steni cerkve in znotraj so \xc5\xa1tevilni nagrobniki, ki so s pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, opu\xc5\xa1\xc4\x8denega leta 1790.'