b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Steni\xc4\x8dnjak\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Steni\xc4\x8dnjak (Rokni\xc4\x87ev grad) (nem\xc5\xa1ko Stenischnach) se je kot srednjeve\xc5\xa1ka mogo\xc4\x8dna trdnjava nahajal jugovzhodno od Karlovca na Kordunu v bli\xc5\xbeini vasi Sjeni\xc4\x8dak oziroma zaselka Rokni\xc4\x87 na vzpetini iznad potoka Tr\xc5\xbeac. Ostanki ru\xc5\xa1evin so borni.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrad ali utrdba je bila v lasti hrva\xc5\xa1ke plemi\xc5\xa1ke rodbine Baboni\xc4\x87ev \xc5\xbee, ko je bila prvi\xc4\x8d omenjena v viru iz leta 1278 kot Castrum suun Stenesnak, ko je utrjen grad ban Nikolaj Gising prepustil v zastavo Stjepanu Baboni\xc4\x87u. Vendar naj bi bil grad grajen \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 12. stoletja (okoli leta 1105). Po gradu so Baboni\xc4\x87i nosili tudi pridevnik "de Stenischnach. Grad imajo v posesti \xc5\xa1e leta 1299. Ker naj bi bil Ivan Baboni\xc4\x87 leta 1325 odrekal pokor\xc5\xa1\xc4\x8dino kralju, mu je ban Mikac leta 1327 grad v imenu kralja odvzel. Leta 1380 je kralj Ludvik grad in gospostvo dal v zastavo kr\xc5\xa1kemu knezu \xc5\xa0tefanu Frankopanu in njegovi \xc5\xbeeni Katarini za 10000 dukatov. Leta 1390 \xc5\xa0tefan umre in upravo nad gradom in gospostvom vodi vdova Katarina, s katero imata v nasledstvu le eno h\xc4\x8di Elizabeto, ki se leta 1405 poro\xc4\x8di s Celjskim grofom Friderikom II, in svojemu mo\xc5\xbeu oziroma Celjskim z doto prinese grad in gospostvo Steni\xc4\x8dnjak. Ogrski kralj Sigismund pa leta 1415 last nad gradom in gospostvom potrdi glavi dru\xc5\xbeine Hermanu II._NEWLINE_Po smrti Friderika II. leta 1454 in Celjskih grofov in knezov leta 1456 je \xc5\xa1e istega leta grad zasedel knez Martin Frankopan, ki je smatral, da je naslednik. Ogrski kralj Matija Korvin mu je last nad gradom potrdil leta 1464 in sicer do njegove smrti tj. 1479. Nato so od 1492 z gradom in posestjo gospodarili grof in hrva\xc5\xa1ki ban Ladislav Egervarski, nakar je z \xc5\xbeenitvami pri\xc5\xa1el v posest Kani\xc5\xbeajem in nato grofom Nadasdy. Ker so Frankopani na osnovi rodbinskih vezi smatrali, da bi moral grad pripadati njim, in ko niso uspeli pri kralju, ga je leta 1538 nasilno zasedel knez Jurij Slunjski (Slunjska veja Frankopanov). Jurij Slunjski je na gradu gospodaril do smrti leta 1543, nakar so grad ponovno prevzeli Nadasdy; lastni\xc5\xa1tvo nad gradom je Toma\xc5\xbeu Nadasdy ponovno potrdil kralj Ferdinand leta 1557._NEWLINE_Grad in gospostvo Steni\xc4\x8dnjak so leta 1522 za\xc4\x8deli napadati in ropati Turki iz Bosne. Ve\xc4\x8dji napadi so bili \xc5\xa1e v letih 1541, 1548, 1565, 1574. V tem \xc4\x8dasu se je na gradu Steni\xc4\x8dnjak dvakrat sestal hrva\xc5\xa1ki Sabor; drugi\xc4\x8d 1558._NEWLINE_Zaradi vse manj\xc5\xa1ega gospodarskega pomena so grofje Nadasdy 1574 dali grad in posest v zakup grofu Herbertu (Turja\xc5\xa1kemu) Auerspergu, ki je bil poveljnik kraji\xc5\xa1nikov - kapetan v Karlovcu, ko je bila ustanovljena Vojna Krajina. Grad je bil izpraznjen 1585 in 1613 v njem ve\xc4\x8d ne stanuje niti oskrbnik gospostva. Njegov zadnj lastnik je z \xc5\xbeenitvijo postal leta 1669 grof Ivan Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87, ki je na skoraj neobljudeno gospostvo naseljeval pravoslavne Vlahe. Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87i so 1783 najve\xc4\x8dji del posesti odstopili Vojni Krajini in v zameno leta 1788 dobili veliko posest Banluk na Mad\xc5\xbearskem. Grad in utrdba Steni\xc4\x8dnjak je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den in poru\xc5\xa1en v avstrijsko-tur\xc5\xa1kih vojnah \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 17. stoletja.'