b'\n_START_ARTICLE_\nIvo Andri\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIvo Andri\xc4\x87 se je rodil 9. oktobra 1892. leta v Dolcu pri Travniku, v takratni Avstro-Ogrski. Mati\xc4\x8dne knjige pri\xc4\x8dajo da je bil sin Antuna Andri\xc4\x87a in Katarine (rojene Peji\xc4\x87). Kr\xc5\xa1\xc4\x8den je bil po rimsko katoli\xc5\xa1kem obredu v Ivana Andri\xc4\x87a, \xc4\x8deprav se sam ve\xc4\x8dji del svojega \xc5\xbeivljenja razgla\xc5\xa1a za Srba. Pri starosti dveh let izgubi o\xc4\x8deta ter se z materjo preseli v Vi\xc5\xa1egrad, k o\xc4\x8detovi sestri Ani in njenemu mo\xc5\xbeu. Tu kon\xc4\x8da osnovno \xc5\xa1olo nato pa se leta 1903 vpi\xc5\xa1e v sarajevsko Veliko gimnazijo, najstarej\xc5\xa1o bosansko-hercegovsko srednjo \xc5\xa1olo. Nadalje \xc5\xa1tudira slovansko knji\xc5\xbeevnost in zgodovino na filozofskih fakultetah v Zagrebu, Dunaju, Krakovu in Gradcu. Leta 1924 zagovori doktorsko disertacijo na temo Razvoj duhovnega \xc5\xbeivljenja v Bosni pod vplivom tur\xc5\xa1ke vladavine (Die Entwicklung des geistigen Lebens in Bosnien unter der Einwirkung der t\xc3\xbcrkischen Herrschaft), na Univerzi v Gradcu._NEWLINE_V gimazijskih letih je bil Andri\xc4\x87 gore\xc4\x8d zagovornik povezovanja \xc2\xbbjugoslovanstva\xc2\xab. Bil je pripadnik liberalnega nacionalisti\xc4\x8dnega gibanja Mlada Bosna ter strasten borec za osvoboditev ju\xc5\xbeno slovanskih narodov izpod Avstro-Ogrske oblasti._NEWLINE_Svojo prvo pesem U sumrak je objavil leta 1911 v Bosanski vili. Naslednje leto je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati na Filozofski fakulteti Kraljeve univerze v Zagrebu, kjer je prejemal \xc5\xa1tipendijo hrva\xc5\xa1kega kulturno-izobra\xc5\xbeevalnega dru\xc5\xa1tva Napredak. \xc5\xa0olanje nadaljuje na Dunaju ter Krakovu, kjer do\xc4\x8daka I. svetovno vojno._NEWLINE_Po izbruhu vojne se vrne v domovino. Prispev\xc5\xa1i v Split, sredi julija, ga avstrijska policija nemudoma aretira in zapre v \xc5\xa1ibenski, zatem pa  mariborski zapor, kjer kot politi\xc4\x8dni zapornik ostane do sredine marca 1915. Med zidovi mariborskega zapora, v temi samice, poni\xc5\xbean od izme\xc4\x8dkov intenzivno pi\xc5\xa1e pesmi v prozi._NEWLINE_Po izpustu iz zapora, mu oblasti odredijo hi\xc5\xa1ni pripor v Ov\xc4\x8darevu in Zenici, kjer ostane vse do 1917. leta._NEWLINE_Po vojni in spremembi oblasti se pri\xc4\x8dne Andri\xc4\x87eva diplomatska kariera; leta 1920 je postavljen za uradnika v poslani\xc5\xa1tvu v Vatikanu, zatem pa je deloval \xc5\xa1e kot diplomat na konzulatih v Bukare\xc5\xa1ti, Trstu in Gradcu. V tem \xc4\x8dasu je objavil zbirko pesmi v prozi "Nemiri", pripovedke "\xc4\x86orkan i \xc5\xa0vabica", Mustafa Mad\xc5\xbear, Ljubav u kasabi in druge._NEWLINE_Leta 1927 je delal v konzulatih v Marseillu in Parizu, naslednje leto pa na poslani\xc5\xa1tvu v Madridu. Tega leta je bila objavljena njegova pripovedka Most na \xc5\xbdepi. Od 1930 do 1933 je bil sekretar stalne delegacije Kraljevine Jugoslavije pri Dru\xc5\xa1tvu narodov v \xc5\xbdenevi. V tem \xc4\x8dasu je objavil prvi del trilogije Jelena, \xc5\xbeena koje nema. Med obema vojnama je zavzemal funkcijo poobla\xc5\xa1\xc4\x8denega ministra in izrednega poslanca jugoslovanske vlade v Berlinu (do 1939). Po za\xc4\x8detku II. svetovne vojne, zaradi nestrinjanja z oblastmi v Beogradu, da odpoved na mesto ambasadorja in se vrne v Beograd. Med vojno \xc5\xbeivi odmaknjeno v svojem stanovanju v Beogradu (na Zelenem vencu, za katerega je rekel, da je najgr\xc5\xa1e mesto na svetu) in ne dovoli nikakr\xc5\xa1no tiskanje ali objavljanje svojih del. Takrat tudi pi\xc5\xa1e svoja najbolj\xc5\xa1a dela, ki so kasneje do\xc5\xbeivela svetovno slavo._NEWLINE_Skoraj desetletje po vojni, leta 1954 se pri\xc4\x8dlani Komunisti\xc4\x8dni Partiji Jugoslavije in postane tudi prvi predsednik Zveze knji\xc5\xbeevnikov Jugoslavije. Bil je prvi, ki je podpisal Novosadski dogovor o srbo-hrva\xc5\xa1kem knji\xc5\xbenem jeziku. Tega leta tudi izda roman Prokleta Avlija v Matici Srpskoj.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nOcene Andri\xc4\x87a kot romanopisca so vse prej kot enotne; po mnenju nekaterih je slone\xc4\x8d na pripovedovanju zgo\xc5\xa1\xc4\x8deno izra\xc5\xbeenih misli, temelje\xc4\x8dih na lastni izku\xc5\xa1nji uspel ustvariti prepri\xc4\x8dljiv svet\xc2\xa0\xc2\xbbOrienta v Evropi\xc2\xab, sode\xc4\x8d po drugih, pa je predvsem avtenti\xc4\x8den avtor kraj\xc5\xa1ega obsega (kot na primer \xc4\x8cehov), ter s tem najbolj\xc5\xa1i v novelah in pripovedkah. Slednji mu tudi odrekajo vrednosti dose\xc5\xbekov v dalj\xc5\xa1ih kompozicijah._NEWLINE_Po Andri\xc4\x87evi smrti so se, sprva prikrito, kasneje pa odprto (zlasti po razpadu Jugoslavije) za\xc4\x8dele pojavljati tudi negativne kritike pi\xc5\xa1\xc4\x8devega opusa, kar pa ni bilo mo\xc5\xbeno za \xc4\x8dasa njegovega \xc5\xbeivljenja, ko je u\xc5\xbeival status nedotakljivega dr\xc5\xbeavnega pisca. Te kritike se dotikajo dveh dilem: nacionalno-politi\xc4\x8dne in estetsko-knji\xc5\xbeevne._NEWLINE_Prva, gledana iz hrva\xc5\xa1kega zornega kota, mu o\xc4\x8dita, da je bil narodni odpadnik in protagonist velikosrbske ideologije v unitaristi\xc4\x8dnem jugoslovanskem duhu. \xc4\x8cetudi je uvr\xc5\xa1\xc4\x8den v razne antologije hrva\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti, pa je njegov trenutni status v Hrva\xc5\xa1ki nezavidljiv. Podobne ocene prihajajo tudi s strani Bo\xc5\xa1njakov, s tem, da mu o\xc4\x8ditajo \xc5\xa1e to, da v svojih delih prikazuje bosanske muslimane kot Turke - napol azijatske nasilne\xc5\xbee, ki jih podzavestno preganja kompleks izdaje, zaradi spreobrnitve v islam. _NEWLINE_Druga polemika je resnej\xc5\xa1a in dolgoro\xc4\x8dno pomembnej\xc5\xa1a. Cilja pa na precenjenost Andri\xc4\x87a kot pisca ter na njegovo zastarelost in posplo\xc5\xa1enost njegovih karakterov._NEWLINE_Kakorkoli, Andri\xc4\x87 je v svetu znan v glavnem po svojih dveh romanih, Na Drini \xc4\x87uprija ter Travni\xc4\x8dka hronika. Njegovo pripovedovanje v navedenih delih se odlikuje po prepri\xc4\x8dljivo do\xc4\x8darani atmosferi, zna\xc4\x8dilnemu opisovanju okolice in obna\xc5\xa1anja, ne pa tudi po psiholo\xc5\xa1ki dodelanosti \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8dina njegovih likov je motivirana z biolo\xc5\xa1kimi nujnostmi in determinizmom v obna\xc5\xa1anju, kar mo\xc4\x8dno spominja na naturalizem 19. stoletja. Razen omenjenih del, je avtor objavil \xc5\xa1e niz pripovedk, potopisne in esejisti\xc4\x8dne proze, ter verjetno najbolj\xc5\xa1e delo pozne faze, zbirko aforisti\xc4\x8dnih zapisov Znakovi pored puta (posthumno izdane)._NEWLINE_Lahko bi se reklo, da Ivo Andri\xc4\x87 ostaja sporni klasik, okoli katerega te\xc4\x8dejo politi\xc4\x8dne polemike. Ta avtor vse pogosteje postaja predmet politi\xc4\x8dnih sporov in vse manj slu\xc5\xbei kot vir inspiracije modernim pisateljem.'