b'\n_START_ARTICLE_\nParzival (roman)\n_START_PARAGRAPH_\nParzival je srednjeve\xc5\xa1ki vite\xc5\xa1ki roman nem\xc5\xa1kega avtorja Wolframa von Eschenbacha (okrog 1170-1220) napisan v verzih v srednji visoki nem\xc5\xa1\xc4\x8dini v prvem desetletju 13. stoletja. Roman spada med tako imenovano arturijansko epiko in velja s svojimi 24.812 verzi za enega najpomembnej\xc5\xa1ih del nem\xc5\xa1ke srednjeve\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti. V poznej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu je bil razdeljen v 16 knjig oziroma poglavij. Tematsko roman zdru\xc5\xbeuje poganske, orientalske, keltske, islamske in kr\xc5\xa1\xc4\x8danske, ter tudi mitske in pravlji\xc4\x8dne motive._NEWLINE_Zgodba o Parzivalu je pogosta tudi v likovni umetnosti in v glasbi. Dolgotrajen vtis je pustila uglasbitev Parzivala Richarda Wagnerja pod naslovom Parsifal (premiera leta 1882). Glede na popularnost opere in foneti\xc4\x8dni zapis je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini pogosta uporaba imena Parsifal._NEWLINE_Wolfram je Parzivala napisal po zgledu francoskega vite\xc5\xa1kega romana Perceval ali Conte du Graal, ki je ohranjen le v fragmentih in je delo francoskega pisatelja Chr\xc3\xa9tiena de Troyesa. Tako kot Chr\xc3\xa9tienov Perceval tudi Wolframov Parzival govori o dveh junakih: naslovnemu junaku Parzivalu, ki v poteku zgodbe zraste iz naivnega mladeni\xc4\x8da v hvalevrednega viteza, ki najde pot do svetega grala in o Gawanu, ki se vzporedno z zgodbo Parzivala izka\xc5\xbee v nevarnih dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dinah in katerega lik je personifikacija vite\xc5\xa1kih vrlin. Parzival je razvojni roman v katerem naslovni junak v posameznih stopnjah dvorne in religiozne vzgoje spoznava vite\xc5\xa1ke vrednote in se tako u\xc4\x8di zmernosti, stanovitnosti in zvestobe, tudi poni\xc5\xbenosti, usmiljenja in radodarnosti, ter se izkazuje v drznosti in pogumu. Vsem tem vrlinam se pridru\xc5\xbei \xc5\xa1e vrlina, ki slu\xc5\xbei du\xc5\xa1nemu miru in pomeni neko nenavadno pozitivno razpolo\xc5\xbeenje, ob\xc4\x8dutek, ki \xc4\x8dloveka napolnjuje z vedrino in ga obrani pred \xc5\xbealostjo. Od vseh na\xc5\xa1tetih vrlin pa je zmernost tista, ki kraljuje nad vsemi in jih tudi izpopolnjuje.'