b'\n_START_ARTICLE_\nPorurje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku je bila ve\xc4\x8dina regije, ki je bila pozneje imenovana Ruhrgebiet, v grofiji Mark, vojvodine Cleves in Berg ter ozemlja knezo\xc5\xa1kofa M\xc3\xbcnstra in volilnega kneza - nad\xc5\xa1kofa iz K\xc3\xb6lna. Regija je obsegala nekaj vasi in gradov in je bila prete\xc5\xbeno agrarna: njena prst \xe2\x80\x93 puhlica - je postala ena od bogatej\xc5\xa1ih delov zahodne Nem\xc4\x8dije. Svobodno cesarsko mesto Dortmund je bilo trgovsko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je le\xc5\xbealo ob Hellweg, pomembni trgovski poti iz vzhoda na zahod, ki je prinesla blaginjo tudi mestu Duisburg. Obe mesti sta bili \xc4\x8dlanici Hanseatske lige._NEWLINE_Razvoj regije v urbanizirano industrijsko obmo\xc4\x8dje se je za\xc4\x8del v poznem 18. stoletju z zgodnjo industrializacijo v bli\xc5\xbenji dolini reke Wupper (pritok Rena) v Bergisches Land. Do leta 1820 je v avtomatiziranih postopkih na stotine mlinov na vodni pogon pomagalo pri proizvodnji tekstila, \xc5\xbeaganja in \xc5\xbeeleza. V \xc5\xa1e ve\xc4\x8d delavnicah v hribih so visokokvalificirani delavci izdelovali no\xc5\xbee, orodje, oro\xc5\xbeje in pribor za vprege z uporabo vode, premoga in oglja. Za to fazo industrijske revolucije zgodovina nima uveljavljenega imena, lahko pa jo imenujemo zgodnja industrijska revolucija z mo\xc4\x8djo vode._NEWLINE_Ker so stroji postali ve\xc4\x8dji in so iz vodne energije pre\xc5\xa1li na parno mo\xc4\x8d, sta lokalna minerala premog in oglje postala dragocena in ju ni bilo dovolj. Industrija je naro\xc4\x8dala vse ve\xc4\x8d premoga iz novega obmo\xc4\x8dja pridobivanja vzdol\xc5\xbe reke Ruhr . Skozi hribovsko regijo Wupper so bile zgrajene impresivne in drage \xc5\xbeeleznice, da bi premog, kasneje pa jeklo in kon\xc4\x8dne izdelke vozile iz Porurja. _NEWLINE_Do leta 1850 je bilo na obmo\xc4\x8dju Porurja, v okolici osrednjih mest Duisburg, Essen, Bochum in Dortmund skoraj v 300 rudnikov premoga. Premog so izva\xc5\xbeali ali predelali v koksarnah v koks, uporabljen v plav\xc5\xbeih, ki so proizvajali \xc5\xbeelezo in jeklo. V tem obdobju je ime Ruhrgebiet postalo pogosto. Pred iz\xc4\x8drpanjem premogovnikov vzdol\xc5\xbe reke Ruhr se je rudarska industrija preselila proti severu do Emscherja in kon\xc4\x8dno do Lippeja, kjer so kopali vedno globlje rudnike. Zapornice, zgrajene v M\xc3\xbclheimu na reki Ruhr, so pripomogle k \xc5\xa1iritvi M\xc3\xbclheima v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Z izgradnjo \xc5\xbeeleznice K\xc3\xb6ln-Minden v poznem 19. stoletju je bilo v mejah dana\xc5\xa1njega mesta Oberhausen zgrajeno nekaj \xc5\xbeelezarn._NEWLINE_Prebivalstvo se je hitro ve\xc4\x8dalo. Mesta s samo 2000 do 5000 prebivalci v za\xc4\x8detku 19. stoletja so se v naslednjih 100 letih pove\xc4\x8dala na ve\xc4\x8d kot 100.000. Iz drugih regij so prihajali kvalificirani in nekvalificirani delavci v rudnike in jeklarne. Od leta 1860 naprej so iz \xc5\xa0lezije, Pomeranije, Vzhodne Prusije in regije Posen v Porurje pri\xc5\xa1le velike mno\xc5\xbeice ljudi. Mnogi izmed njih so bili poljsko govore\xc4\x8di in so jih obravnavali kot dr\xc5\xbeavljani druge stopnje. Leta 1899 je to povzro\xc4\x8dilo upor mladih poljskih delavcev v Hernu, ki so kasneje ustanovili delavsko unijo. Kvalificirani delavci v rudnikih so bili pogosto nastanjeni v "kolonijah rudarjev", ki so jih zgradila rudarska podjetja. Do konca pruskega kraljestva leta 1870 je v Ruhrgebietu \xc5\xbeivelo ve\xc4\x8d kot 3 milijone ljudi, novo rudarsko obmo\xc4\x8dje pa je postalo najve\xc4\x8dja industrijska regija Evrope ._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je Ruhrgebiet deloval kot osrednja nem\xc5\xa1ka tovarna oro\xc5\xbeja. V veliki essenski dru\xc5\xbebi F. Krupp A.G., se je \xc5\xa1tevilo zaposlenih v \xc5\xa1tirih letih pove\xc4\x8dalo iz 40.000 na 120.000 ali ve\xc4\x8d. Delno so bile \xc5\xbeenske, delno prisilno delo._NEWLINE_Marca 1921 je francoska in belgijska vojska zasedla Duisburg, ki je po Versajski pogodbi postal del demilitariziranega Porenja. Januarja 1923 je bil celoten Ruhrgebiet zaseden kot povra\xc4\x8dilni ukrep po tem ko Nem\xc4\x8dija ni uspela izpla\xc4\x8dati od\xc5\xa1kodnine iz 1. svetovne vojne, kot je bilo dogovorjeno v Versajski pogodbi. Nem\xc5\xa1ka vlada se je odzvala z "pasivnim odporom" in pustila delavcem in javnim uslu\xc5\xbebencem zavra\xc4\x8dati ukaze in navodila okupacijskih sil. Proizvodnja in prevoz sta se zaustavila, finan\xc4\x8dne posledice pa so prispevale k nem\xc5\xa1ki hiperinflaciji in uni\xc4\x8devale javne finance v Nem\xc4\x8diji in Franciji ter \xc5\xa1tevilnih drugih dr\xc5\xbeavah. Pasivni odpor je bil ukinjen konec leta 1923 in Nem\xc4\x8diji omogo\xc4\x8dil izvajanje valutne reforme in pogajanja o Dawesovem planu, kar je leta 1925 privedlo do umika francoske in belgijske vojske iz Porurja. Vendar je okupacija Porurja povzro\xc4\x8dila ve\xc4\x8d neposrednih in posrednih posledic za nem\xc5\xa1ko gospodarstvo in vlado. Nem\xc5\xa1ko gospodarstvo zaradi pomanjkanja proizvodnje, ki jo je povzro\xc4\x8dila tuja okupacija, ni imelo doma\xc4\x8dih zmo\xc5\xbenosti pla\xc4\x8dati vojne od\xc5\xa1kodnine brez namerne inflacije. Poleg tega je vlada zaradi njenega "pasivnega odporna" na nem\xc5\xa1ko produkcijo postala vedno bolj nepriljubljena. Zaustavitev doma\xc4\x8de proizvodnje je onemogo\xc4\x8dila pla\xc4\x8dilo vojnih reparacij._NEWLINE_7. marca 1936 se je Adolf Hitler lotil tveganja s po\xc5\xa1iljanjem 30.000 vojakov v Porenje. Kot je priznal Hitler in drugi nacisti, je samo francoska vojska uni\xc4\x8dila Wehrmacht . Francozi so problem prenesli na Britance, ki so ugotovili, da imajo Nemci pravico, da "vstopijo na lastno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de" in ni bilo ukrepanja . V Dru\xc5\xa1tvu narodov je bil sovjetski delegat Maxim Litvinov edini, ki je predlagal gospodarske sankcije proti Nem\xc4\x8diji . Po mnenju zgodovinarja Samuela Mitchamja je bila kriza v Porenju zadnja mo\xc5\xbenost, da so zaveznice premagale Hitlerja, medtem ko so bile kvote prete\xc5\xbeno na njihovi strani. Francoski vzhodni zavezniki (Sovjetska zveza, Poljska, \xc4\x8cehoslova\xc5\xa1ka, Romunija in Jugoslavija) so sklenili, da bodo Francoze pustili, da bodo branili svojo mejo. Hitler bi zdaj lahko \xc5\xa1e naprej erodiral sistem zavezni\xc5\xa1tva, ki ga je Francija zgradila od leta 1919 . 16. oktobra 1936 je Belgija zavrnila zavezni\xc5\xa1tvo iz leta 1921 s Francijo in razglasila absolutno nevtralnost . Oktobra 1937 je Belgija z Nem\xc4\x8dijo podpisala pakt o nenapadanju ._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bombardiranje Porurja v letih 1940-1944 povzro\xc4\x8dilo izgubo 30% rastlin in opreme (v primerjavi s 15-20% za celotno nem\xc5\xa1ko industrijo). Druga bitka v Porurju (6. in 7. oktobra 1944 - konec leta 1944) se je za\xc4\x8dela z napadom na Dortmund. Uni\xc4\x8dujo\xc4\x8di bombni napadi Dortmunda 12. marca 1945 s 1108 letali - 748 Lancasters, 292 Halifaxes, 68 Mosquitos - so bili rekordni na eno tar\xc4\x8do v celotni drugi svetovni vojni. Preko centra mesta in ju\xc5\xbeno od mesta je padlo ve\xc4\x8d kot 4.800 ton bomb. _NEWLINE_Poleg strate\xc5\xa1kega bombardiranja Porurja aprila 1945, so zaveznice ujele ve\xc4\x8d sto tiso\xc4\x8d vojakov Wehrmachta v Porurski \xc5\xbeep (bitka za obkolitev nem\xc5\xa1kih vojakov, ki se je odvijala aprila 1945 na zahodni fronti ob koncu druge svetovne vojne v Porurju)._NEWLINE_Po vojni so na\xc4\x8drtno ukinili vse nem\xc5\xa1ke tovarne streliva in civilne industrije, ki bi jih lahko podprli in strogo omejili civilno industrijo voja\xc5\xa1kega potenciala. Francoski na\xc4\x8drt Monnet je posku\xc5\xa1al internacionalizirati obmo\xc4\x8dje, poznej\xc5\xa1i Ruhrski sporazum pa je bil uveden kot pogoj za ustanovitev Zvezne republike Nem\xc4\x8dije. _NEWLINE_Med hladno vojno so zahodni zavezniki pri\xc4\x8dakovali, da se bo vdor Rde\xc4\x8de armade v Zahodno Evropo za\xc4\x8del v dolini Fulde in imeli Porurje kot glavni cilj. Ve\xc4\x8dji nem\xc5\xa1ki nadzor nad tem obmo\xc4\x8djem je bil omejen z zdru\xc5\xbeevanjem v ve\xc4\x8dnacionalno Evropsko skupnost za premog in jeklo leta 1951. Blizu Saarske regije, ki je vsebovala preostale nem\xc5\xa1ke premogovne zaloge, je Francija predala gospodarski upravi kot protektorat leta 1947 in se politi\xc4\x8dno vrnila v Nem\xc4\x8dijo do januarja 1957, pri \xc4\x8demer se je gospodarska reintegracija zgodila dve leti kasneje. Vzporedno z vpra\xc5\xa1anjem politi\xc4\x8dnega nadzora Porurja so zaveznice posku\xc5\xa1ale zmanj\xc5\xa1ati nem\xc5\xa1ki industrijski potencial z omejitvami na podro\xc4\x8dju proizvodnje in razstavljanjem tovarn in jeklarn, prete\xc5\xbeno v Porurju. Do konca leta 1950 je bila odstranjena oprema iz 706 proizvodnih obratov na zahodu, proizvodna zmogljivost jekla pa se je zmanj\xc5\xa1ala za 6,7 milijona ton . Demonta\xc5\xbea se je kon\xc4\x8dno kon\xc4\x8dala leta 1951. V celoti je bilo razstavljenih manj kot 5% industrijske baze. _NEWLINE_Porurje je bil v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du nem\xc5\xa1kega gospodarskega \xc4\x8dude\xc5\xbea petdesetih in \xc5\xa1estdesetih let 20. stoletja, saj je zelo hitra gospodarska rast (9% letno) ustvarila veliko povpra\xc5\xa1evanje po premogu in jeklu._NEWLINE_Po letu 1973 je Nem\xc4\x8dijo mo\xc4\x8dno prizadela svetovna gospodarska kriza, nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da cena nafte in nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da brezposelnost, ki se je s 300.000 iz leta 1973 pove\xc4\x8dala na 1,1 milijona leta 1975. Najbolj prizadeta je bila regija Porurje, saj so postali rudniki, ki so bili lahko dosegljivi iz\xc4\x8drpani in nem\xc5\xa1ki premog ni bil ve\xc4\x8d konkuren\xc4\x8den. Prav tako se je jeklarska industrija mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala, saj so njene cene zni\xc5\xbeali cenej\xc5\xa1i dobavitelji, kot je Japonska. Sistem socialnega skrbstva je zagotovil varnostno mre\xc5\xbeo za veliko \xc5\xa1tevilo brezposelnih delavcev, \xc5\xa1tevilne tovarne pa so zmanj\xc5\xa1ale svojo delovno silo in se za\xc4\x8dele osredoto\xc4\x8dati na visokoprofitne proizvode. _NEWLINE_Ker se je povpra\xc5\xa1evanje po premogu zmanj\xc5\xa1alo po letu 1958, je obmo\xc4\x8dje pre\xc5\xa1lo v fazo strukturne krize (jeklarska kriza) in industrijske diverzifikacije, najprej razvijajo tradicionalno te\xc5\xbeko industrijo, nato se preselijo v storitveno industrijo in visoko tehnologijo. Onesna\xc5\xbeevanje zraka in vode na obmo\xc4\x8dju je ve\xc4\x8dinoma stvar preteklosti, \xc4\x8deprav so nekatera vpra\xc5\xa1anja dolgotrajna za re\xc5\xa1evanje. Leta 2005 je bil Essen uradni kandidat za nominacijo za Evropsko prestolnico kulture za leto 2010.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nUrbana pokrajina Porurje se razteza od spodnje Renskega bazena proti vzhodu do Vestfalske ravnice in ju\xc5\xbeno do gri\xc4\x8dev Renskega masiva. Skozi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Porurja vodi pas puhlice, ki se razteza \xc4\x8dez Nem\xc4\x8dijo od zahoda do vzhoda. V preteklosti je ta pas zagotavljal nekatere najbogatej\xc5\xa1e kmetijske regije v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Geolo\xc5\xa1ko regijo opredeljujejo premogovni\xc5\xa1ke plasti iz zgornjega karbona. Premogovni sloji dose\xc5\xbeejo povr\xc5\xa1ino v pasu vzdol\xc5\xbe reke Ruhr in se potopijo v globino od reke proti severu. Pod reko Lippe le\xc5\xbeijo plasti na globini od 600 do 800 metrov. Debelina slojev premoga zna\xc5\xa1a od enega do tri metre. Ta geolo\xc5\xa1ka zna\xc4\x8dilnost je imela odlo\xc4\x8dilno vlogo pri razvoju premogovni\xc5\xa1tva v Porurju._NEWLINE_Po podatkih Regionalverband Ruhr (Regionalno zdru\xc5\xbeenje za Ruhr) se je pozidalo 37,6% povr\xc5\xa1ine regije. Skupno 40,7% povr\xc5\xa1ine v regiji je ostalo v kmetijski rabi. Gozdovi predstavljajo 17,6%, ostalo pa voda in druge vrste rabe zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Vklju\xc4\x8ditev \xc5\xa1tirih ve\xc4\x8dinoma pode\xc5\xbeelskih okoli\xc5\xa1ev v sicer industrijskem obmo\xc4\x8dju Porurja pomaga razlo\xc5\xbeiti velik del kmetijskih in gozdnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Poleg tega so mestne \xc4\x8detrti v regiji Porurje oddaljene pokrajine s pode\xc5\xbeelskim zna\xc4\x8dajem. Vidno na zemljevidu, se lahko Porurje \xc5\xa1teje za eno samo veliko mesto, saj vsaj v dimenziji sever-jug ni nobenih vidnih presledkov med posameznimi mestnimi okro\xc5\xbeji. Tako je Porurje opisano kot policentri\xc4\x8dno urbano obmo\xc4\x8dje, ki ima podobno zgodovino mestnega in gospodarskega razvoja._NEWLINE_Zaradi svoje zgodovine je Porurje strukturirano druga\xc4\x8de od monocentri\xc4\x8dnih urbanih regij, kot sta Berlin in London, ki so se razvila s hitro zdru\xc5\xbeitvijo manj\xc5\xa1ih mest in vasi z rasto\xc4\x8dim mestnim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Namesto tega so se posamezne mestne \xc4\x8detrti in mestna obmo\xc4\x8dja Porurja med industrijsko revolucijo razvijala neodvisno drug od drugega. Gostota prebivalstva v osrednjem delu je pribli\xc5\xbeno 2.100 prebivalcev na kvadratni kilometer, v primerjavi z drugimi nem\xc5\xa1kimi mesti._NEWLINE_Med sestavnimi mestnimi obmo\xc4\x8dji so relativno odprta predmestja in nekaj odprtih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d s kmetijskimi podro\xc4\x8dji. Na nekaterih mestih so meje med mesti v osrednjem Porurju nerazpoznavne zaradi nenehnega razvoja v njih._NEWLINE_Ponovna zasaditev degradiranih povr\xc5\xa1in je ustvarila nove parke in rekreacijska obmo\xc4\x8dja. Emscher Landschaftspark (krajinski park Emscher) le\xc5\xbei ob reki Emscher, nekdanji skoraj odprti kanalizaciji, katerih deli so bili naravno obnovljeni. Ta park povezuje pasove parkov, ki te\xc4\x8dejo od severa do juga, ki so se razvili z regionalnim na\xc4\x8drtovanjem v 1920-ih letih, da bi ustvarili zeleni pas med mesti Porurja od vzhoda proti zahodu.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPorurje ima oceansko podnebje kljub svoji notranji legi, z milim vetrom iz Atlantika, ki potuje po ni\xc5\xbeini, do zmernih temperaturnih ekstremov, kljub relativno severni \xc5\xa1irini, ki preko dneva pozna veliko raznolikost. Posledica vpliva morja je obla\xc4\x8dno in vla\xc5\xbeno podnebje z malo son\xc4\x8dnimi urami. Poleti so obi\xc4\x8dajno povpre\xc4\x8dne temperature okoli 20o C, zime pa so nekoliko nad zmrzi\xc5\xa1\xc4\x8dem.'