b'\n_START_ARTICLE_\nAlan Turing\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAlan Turing velja za o\xc4\x8deta sodobnega ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva. Leta 1936 je napisal knjigo O izra\xc4\x8dunljivih \xc5\xa1tevilih (On computable Numbers), ki je biblija za ra\xc4\x8dunalnikarje. Med 2. svetovno vojno je v Bletchley Parku (program s tajnim imenom Ultra) znatno pripomogel k razbitju nem\xc5\xa1kih \xc5\xa1ifer. S\xc2\xa0\xc2\xbbTuringovo bombo\xc2\xab\xc2\xa0(popravljena in raz\xc5\xa1irjena poljska Bomba) tudi k razbitju \xc5\xa1ifriranja Enigme. Sam se je bolj malo ukvarjal z Enigmo, posvetil se je veliko bolj kompleksnemu nem\xc5\xa1kemu \xc5\xa1ifrirnemu stroju Tunny (Lorenz SZ 40/42). Napisal je tudi prvi ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki program za prvi programabilni elektronski ra\xc4\x8dunalnik na svetu, angle\xc5\xa1ki Colossus II. Ta ra\xc4\x8dunalnik je sestavil angle\xc5\xa1ki po\xc5\xa1tni in\xc5\xbeenir Tommy Flowers s sodelavci. Colossus II. se je uporabljal izklju\xc4\x8dno za de\xc5\xa1ifriranje nem\xc5\xa1kega Tunnya (Lorenz SZ 40/42) in ne za de\xc5\xa1ifriranje Enigme._NEWLINE_Church-Turingova teza je matemati\xc4\x8dna izjava o vsestranskosti ra\xc4\x8dunalnika: \xc2\xbbVsak ra\xc4\x8dunalnik z dolo\xc4\x8deno minimalno sposobnostjo je v na\xc4\x8delu sposoben opravljati iste naloge kot katerikoli drugi ra\xc4\x8dunalnik\xc2\xab. Torej so ra\xc4\x8dunalniki s sposobnostjo in kompleksnostjo, ki se vrsti od osebnih digitalnih asistentov do superra\xc4\x8dunalnikov, zmo\xc5\xbeni opravljati iste ra\xc4\x8dunske naloge, \xc4\x8de le imajo dovolj \xc4\x8dasa in prostora za shranjevanje podatkov. Zasnoval je tudi miselni koncept Turingovega stroja. _NEWLINE_\xc4\x8ce bi mu bilo dovoljeno \xc5\xa1e naprej razvijati ra\xc4\x8dunalnike na Univerzi v Manchestru, skupaj s prezgodaj umrlim prijateljem Christopherjem Collanom Morcomom (1911\xe2\x80\x931930), bi bili ra\xc4\x8dunalniki verjetno dostopni \xc5\xbee veliko prej in danes neprimerno bolj napredni.   _NEWLINE_Prispeval je tudi k razumevanju morfogeneze in Fibonaccijeve filotaksije, tj. obstoja Fibonaccijevih \xc5\xa1tevil pri rastlinah.  _NEWLINE_Turinga priznavajo tudi za o\xc4\x8deta umetne inteligence. Njegovo pionirsko delo z umetno inteligenco se je hitreje za\xc4\x8delo razvijati \xc5\xa1ele v zadnjem \xc4\x8dasu. Poznan je tudi po Turingovem testu. Leta 1953 je z digitalnim ra\xc4\x8dunalnikom izra\xc4\x8dunal vrednosti 1104-h netrivialnih ni\xc4\x8del Riemannove funkcije \xce\xb6.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1952 je v okviru policijske preiskave o vlomu v njegovo hi\xc5\xa1o priznal, da je imel homoseksualne odnose (bil je kined). Po takratni angle\xc5\xa1ki zakonodaji so ga pogojno kaznovali in mu nalo\xc5\xbeili zapor ali kemi\xc4\x8dno kastracijo z estrogenom. Odlo\xc4\x8dil se je za slednje, zato so mu po nekaj letih za\xc4\x8dele rasti prsi. Ker je bil obsojen, ga GCHQ ni ve\xc4\x8d \xc5\xbeelel kot kriptografskega svetovalca, je 7. junija 1954 ob osmih zve\xc4\x8der doma naredil samomor z v ciankalij potopljenim jabolkom._NEWLINE_V knjigi Ni\xc4\x8dle in enice (Zeroes and Ones) pisateljica Sadie Plant \xc5\xa1pekulira, da je mavri\xc4\x8dni logotip podjetja Apple z odgriznjenim ko\xc5\xa1\xc4\x8dkom pravzaprav poklon \xc5\xbealostni Turingovi usodi. To je verjetno urbana legenda, saj je bil Appleov logotip oblikovan leta 1976, dve leti pred pojavom Bakerjeve\xc2\xa0\xc2\xbbmavri\xc4\x8dne zastave ponosa\xc2\xab.'