b'\n_START_ARTICLE_\nSMS Kaiser Franz Joseph I\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSMS Kaiser Franz Joseph I je bila splovljena leta 1889 v Trstu. _NEWLINE_Leta 1895 je plula po Severnem in Baltskim morjem, skupaj s kri\xc5\xbearko SMS Kaiserin Elisabeth in oklepno kri\xc5\xbearko SMS Maria Theresia, prisostvovala pri otvoritvi Kielskega prekopa. Leta 1897 zamenja kri\xc5\xbearko SMS Kaiserin Elisabeth v morjih Daljnega vzhoda. Leta 1898 na Portugalskem. _NEWLINE_Med letoma 1904 in 1905 predelana v lahko kri\xc5\xbearko, namesto te\xc5\xbekih in "po\xc4\x8dasnih" topov kalibra 240 mm so namestili topove kalibra 150/40 mm, topove kalibra 150/35 mm pa so iz bo\xc4\x8dnih kazemat premestili na platformo glavne palube, kjer so dobili nove za\xc5\xa1\xc4\x8ditne topovske kupole. Po predelavi je septembra 1905 izplula iz Pulja, da bi na Daljnem vzhodu, kot postajna ladja zamenjala sestrsko kri\xc5\xbearko SMS Kaiserin Elisabeth in se pridru\xc5\xbeila SMS Panther. V Vzhodni Aziji, kamor je prispela po obi\xc4\x8dajni poti, skozi Sue\xc5\xa1ki prekop, je plula med pristani\xc5\xa1\xc4\x8di na Kitajskem in Japonskem. Bila je tudi v Chemulpu in Busanu v Koreji ter v Vladivostoku. Kmalu po koncu Rusko-japonske vojne je bila v Dairenu in Port Arthurju. V \xc5\xa0anghaju je izkrcala mornari\xc5\xa1ki odred, ki je prevzel za\xc5\xa1\xc4\x8dito tamkaj\xc5\xa1njega avstrijskega veleposlani\xc5\xa1tva. V Pulj se je vrnila \xc5\xa1ele 21. decembra 1908. Po kratkem postanku na Jadranu je bila (med 1910-1913) ponovno na daljnem Vzhodu. _NEWLINE_Ob izbruhu I. svetovne vojne leta 1914 v Pulju. \xc4\x8ceprav je kri\xc5\xbearka SMS Kaiser Franz Joseph I pri plovbi porabljala ogromne koli\xc4\x8dine premoga, je leta 1914 \xc5\xa1e vedno lahko dosegala za tiste \xc4\x8dase precej\xc5\xa1njo hitrost._NEWLINE_Med I. svetovno vojno je skupaj s staro kri\xc5\xbearko SMS Panther v sestavi II. divizije kri\xc5\xbeark v Boki Kotorski kri\xc5\xbearka sodelovala pri topni\xc5\xa1kem obstreljevanju francoske topni\xc5\xa1ke baterije na gori Lov\xc4\x8den. Baterijo je kon\xc4\x8dno uspela uni\xc4\x8diti bojna ladja SMS Radetzky, 27. oktobra 1914, ki so jo poslali iz Pulja, saj so imeli topovi na zastarelih obalnih oklepnicah razreda Monarch, oklepni kri\xc5\xbearki SMS Karl VI in na kri\xc5\xbearki SMS Kaiser Franz Joseph I premajhen doseg za topni\xc5\xa1ko baterijo, name\xc5\xa1\xc4\x8deno na 1400 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. _NEWLINE_Med letoma 1914 in 1917 je kri\xc5\xbearka slu\xc5\xbeila kot obrambna ladja v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du. Leta 1917 so jo razoro\xc5\xbeili in spremenili v plavajo\xc4\x8de skladi\xc5\xa1\xc4\x8de. Po kapitulaciji Avstro-Ogrske so Boko Kotorsko zasedli Francozi. Kri\xc5\xbearka se je natovorjena z veliko koli\xc4\x8dino opreme in topov iz trdnjav v Boki Kotorski 17. oktobra 1919 odtrgala s sidri\xc5\xa1\xc4\x8da pri Kumborju in se potopila 400 m severno od polotoka Prevlaka, na sedanjem mejnem obmo\xc4\x8dju med Hrva\xc5\xa1ko in \xc4\x8crno Goro, v globino 45 m._NEWLINE_Leta 1922 je nizozemsko dru\xc5\xbeba Van Wienen posku\xc5\xa1ala dvigniti razbitino z dna, vendar so uspeli dvigniti samo dvigala in druge manj\xc5\xa1e dele opreme. Dva topova kalibra 150 mm s kri\xc5\xbearke SMS Kaiser Franz Joseph I, se sedaj nahajata pred mestno hi\xc5\xa1o na Cetinju. Leta 1965 je kri\xc5\xbearko neuspe\xc5\xa1no posku\xc5\xa1ala dvigniti dru\xc5\xbeba Brodospas.'