b'\n_START_ARTICLE_\nErich Fromm\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFromm se je rodil v judovsko dru\xc5\xbeino, kot sin trgovca. Njegova mati se je spopadala z depresijo, o\xc4\x8de pa je imel mo\xc4\x8dan temperament, zato Fromm ni imel ravno najbolj\xc5\xa1ih razmer za otro\xc5\xa1tvo in je bil izjemno boje\xc4\x8d otrok. Imel je konzervativno judovsko vzgojo in \xc5\xa1olanje, a je postal upornik, saj je bila po njegovem mnenju vera osnova za vse spore, nesoglasja in neenakosti. _NEWLINE_Kljub velikemu odporu do vere pa se je Fromm na za\xc4\x8detku svoje kariere zgledoval po \xc5\xa1tevilnih judovskih intelektulacih, npr. po: Hermannu Cohenu, Nehemiu Nobelu in Salmanu Baruchu Rabinkowu. Prav tako je bil v svojih mlaj\xc5\xa1ih letih rabin._NEWLINE_Fromm je najprej deloval kot sociolog, kasneje pa postal psiholog.\n_START_SECTION_\nPo prvi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nPrva svetovna vojna je za Fromma pomenila to\xc4\x8dko preobrata, saj je spremenil pogled na svet. Za\xc4\x8del se je spra\xc5\xa1evati, kako lahko sploh pride do vojne in \xc5\xbeelel spoznati iracionalno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko masovno obna\xc5\xa1anje, vendar je hrepenel po miru in mednarodnem sporazumu. _NEWLINE_Prav tako je leta 1919 diplomiral iz prava na Univerzi v Frankfurtu ter se vpisal na \xc5\xa1tudij sociologije na Univerzo v Heidelbergu, kjer je pod mentorstvom Adolfa Webbra leta 1922 doktoriral. V sredini dvajsetih let prej\xc5\xa1njega stoletja se je za\xc4\x8del zanimati tudi za psihologijo in dobil prilo\xc5\xbenost za \xc5\xa1tudij psihoanalize pri Friedi Reichamann. \xc4\x8ceprav je bila Frieda 10 let starej\xc5\xa1a od Fromma, sta se leta 1926 poro\xc4\x8dila, a je bil njun zakon neuspe\xc5\xa1en._NEWLINE_Kriti\xc4\x8dne in socialne teorije so Frommu pridobila mesto na Frankfurtski \xc5\xa1oli, kjer je tudi pomagal ustanoviti Frankfurtski psihoanaliti\xc4\x8dni in\xc5\xa1titut. Po ponudbi Maxa Horkheimerja se je pridru\xc5\xbeil presti\xc5\xbenemu Frankfurtskemu in\xc5\xa1titutu za socialne vede. Na in\xc5\xa1titutu in univerzi je pou\xc4\x8deval med letoma 1929 in 1932, ter se medtem ukvarjal z raziskovanjem totalitarne ureditve nem\xc5\xa1kih delovnih sil pred Hitlerjevo prevlado.\n_START_SECTION_\nOdhod v ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nPrav zaradi Hitlerjeve vlade in nacizma je bil prisiljen pobegniti v tujino, najprej v \xc5\xbdenevo od tam pa naprej v ZDA._NEWLINE_Leta 1934 se je pridru\xc5\xbeil Univerzi Columbia, med letoma 1941 in 1950 pa je pou\xc4\x8deval tudi na Yale-u in na kolid\xc5\xbeu Bennington. _NEWLINE_Frommova prva velika izdaja je bil Beg pred svobodo leta 1942. V njem razlaga, da osvoboditev pred tradicionalnimi vezmi v srednjeve\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi, daje posamezniku ob\xc4\x8dutek samostojnosti, prav tako pa mu daje tudi ob\xc4\x8dutek osamljenosti in izoliranosti, kar ga navdaja z dvomi in tesnobo, to pa pripelje k novi ukolnitvi in h kompulzivnemu in iracionalnemu obna\xc5\xa1anju. Fromm pravi, da lahko zato izoliranost od dru\xc5\xbebe, skupaj z drugimi dvomi in negotovostmi, razlaga na\xc4\x8din in poti, s katerimi si ljudje i\xc5\xa1\xc4\x8dejo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de in spodbudo, vse to pa najdejo v totalitarni ureditvi, kot je na primer fa\xc5\xa1izem. Beg pred svobodo je tudi ena izmed zametkov knjig politi\xc4\x8dne psihologije.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1944 se je poro\xc4\x8dil s Henny Gurlandin in kon\xc4\x8dno dobil ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo. Henny je zaradi bolezni leta 1952 umrla._NEWLINE_Med letoma 1950 in 1960 je postajal vedno bolj priljubljen teoretik, svoj preboj pa je do\xc5\xbeivel z ustanovitvijo \xc5\xa1ole za psihoanalitiko._NEWLINE_Fromm je pomagal pri ustanovitvi Mehi\xc5\xa1kega psihoanaliti\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta in ostal njegov direktor vse do 1976._NEWLINE_Njegova dela so  navdana s pravnim in filozofskim humanizmom, navdu\xc5\xa1evala sta ga predvsem stanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja in evolucija fizi\xc4\x8dnih in intelektualnih sposobnosti. Fromm se je v svetu, ki se je vse bolj mehaniziral, boril za ohranitev \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega duha, smisla \xc5\xbeivljenja, bistva obstoja in za prepre\xc4\x8ditev  razpada dru\xc5\xbebe. Ker je bil pri\xc4\x8da dvema svetovnima vojnama in grozotam, ki sta ga povzro\xc4\x8dili, je opozarjal na hude posledice, ki jih imata moderna tehnologija in vojskovanje. Verjel pa je, da sta prepri\xc4\x8danje v ljudi in njihove pozitivne sposobnosti, skupaj z vsemi kulturami, osnova za bolj\xc5\xa1o in sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1o prihodnost. _NEWLINE_Njegov tretji in zadnji zakon je bil z Annis Freeman, s katero sta se poro\xc4\x8dila leta 1953._NEWLINE_V drugem delu svojega \xc5\xbeivljenja je Fromm postajal vedno bolj zaskrbljen z idejami o smrti in nestalnosti. To njegovo idejo iz\xc4\x8drpno prika\xc5\xbee knjiga Anatomija \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke destruktivnosti, s prepri\xc4\x8danjem, da je najpomembnej\xc5\xa1e na\xc4\x8delo, ki daje zagon \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu, vzgib, ki vstaja iz odsotnosti pristnega obstoja in individualnosti._NEWLINE_Fromm je umrl zaradi sr\xc4\x8dne kapi v \xc5\xa0vici leta 1980.\n_START_SECTION_\nFromm in Freud\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko Frommovih del je osredoto\xc4\x8denih na Freuda, saj sta si njuni mi\xc5\xa1ljenji zelo nasprotovali. Fromm je pravil, da je \xc4\x8dlovekova psiha posledica dednosti in dru\xc5\xbebe, prevladujo\xc4\x8di poudarek pa naj bi bil na posledicah potro\xc5\xa1tni\xc5\xa1tva vsakega posameznika. _NEWLINE_Fromm je temeljito pregledal Freudova dela, njegove teorije in nauke in opazil veliko neskladnost med tistimi pred in po 1. svetovni vojni ter obto\xc5\xbeil Freuda in neofreudiste, da tega ne priznajo. Freud je pred prvo svetovno vojno opisal \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke \xc5\xbeelje kot boj med potrebami in potla\xc4\x8ditvijo teh potreb, po vojni pa je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke \xc5\xbeelje opisal kot boj med Erosom (predstavlja \xc5\xbeivljenje) in Tanatosom (predstavlja smrt). _NEWLINE_Obsojal je tudi Freudovo dualisti\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1ljanje in verjel, da je Freudova razlaga \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zavesti zelo omejena. Obdol\xc5\xbeil ga je, da je sovra\xc5\xbenik \xc5\xbeensk, saj je bil nesposoben pogledati \xc4\x8dez meje patriarhata, ki je bil v veljavi v tistem \xc4\x8dasu._NEWLINE_Kljub vsemu, pa je Fromm spo\xc5\xa1toval Freuda, saj je verjel, da je, skupaj z Albertom Einsteinom in Karlom Marxom, eden izmed pomembnih za\xc4\x8detnikov moderne dobe.\n_START_SECTION_\nFromm in Marx\n_START_PARAGRAPH_\nMarx je bil po Frommovem mnenju eden iz med najve\xc4\x8djih intelektualcev vseh \xc4\x8dasov, zato je imel tudi zelo velik vpliv nanj._NEWLINE_Pod navdihom Marxa je napisal knjigo Zdrava dru\xc5\xbeba.\n_START_SECTION_\nPsiholo\xc5\xa1ka teorija\n_START_PARAGRAPH_\nNjegove teorije so bile me\xc5\xa1anica Freudovih in Marxovih. Freud je predpostavljal, da so na\xc5\xa1i zna\xc4\x8daji prirojeni in stvar biologije, medtem ko je Marx trdil, da na nas zelo vpliva dru\xc5\xbeba. Fromm pa je v obe teoriji vpeljal \xc5\xa1e svobodo in zanjo trdil, da je glavna zna\xc4\x8dajska lastnost \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke narave.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nFromma so najbolj zanimale razli\xc4\x8dne veje judovske vere (Talmud in hasidizem), kar je preu\xc4\x8deval in \xc5\xa1tudiral \xc5\xbee v mladih letih. Sprva pod okriljem rabija J. Horowitza in kasneje pod mentorstvom rabija S. B. Rabinkowa, ki je bil \xc4\x8dabadijski hasid (pripadnik ene ve\xc4\x8djih hasidskih skupin), medtem ko je pisal doktorat v sociologiji na Univerzi v Heidelbergu. Najverjetneje je bilo njegovo zanimanje za judovsko ortodoksijo in misticizem povezano s tem, da sta bila oba njegova pradedka, dedek in \xc5\xa1e nekateri drugi sorodniki Judje, sam pa se je pol letu 1926 odrekel judovski veri in se za\xc4\x8del bolj zanimati za kr\xc5\xa1\xc4\x8danske ideale. Osnova njegovega zanimanja je bila svetopisemska zgodba Adama in Eve. Po prvi svetovni vojni in pred bli\xc5\xbeajo\xc4\x8do se drugo svetovno vojno se je odlo\xc4\x8dil postati ateist, ker je pravil, da vera \xc5\xa1iri sovra\xc5\xa1tvo, njegove filozofije pa bodo bolj realisti\xc4\x8dne in \xc4\x8dlovekoljubne, \xc4\x8de ne bo pod vplivom vere.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ke potrebe\n_START_PARAGRAPH_\nVerjel je v to, da imamo ljudje potrebe, ki so veliko bolj napredne in zahtevne kakor od ve\xc4\x8dine \xc5\xbeivih bitji in organizmov na na\xc5\xa1em planetu. Govorimo predvsem o psihi\xc4\x8dnih potrebah, kot so na primer potreba po lepoti in estetiki, potreba po sprejemanju v dru\xc5\xbebi in po dobrem ugledu in podobno. Te potrebe si je razlagal z enim samim stavkom: "vsak \xc4\x8dlovek si \xc5\xbeeli najti razlog za svoj obstoj". Zato je predstavil pet osnovnih potreb:_NEWLINE__NEWLINE_1. navezanost: potreba po odnosih in zvezi z drugimi, skrbi, spo\xc5\xa1tovanju in ljubezeni. Ta potreba je tako mo\xc4\x8dna, da jo v\xc4\x8dasih zado\xc5\xa1\xc4\x8damo tudi na napa\xc4\x8den in za nas nevaren na\xc4\x8din._NEWLINE__NEWLINE_2. ustvarjalnost: Fromm trdi, da si vsi \xc5\xbeelimo premagati ob\xc4\x8dutek pasivnosti in neza\xc5\xa1\xc4\x8ditenosti. Vsi si \xc5\xbeelimo biti ustvarjalni in to lahko dose\xc5\xbeemo na veliko na\xc4\x8dinov. Recimo, \xc5\xbee samo rojstvo je neke vrste ustvarjalnost, sledijo \xc5\xa1e pisanje knjig, fotografiranje, ljubljenje in podobno. Ustvarjalnost je sicer neke vrste odraz ljubezni, a na \xc5\xbealost lahko zado\xc5\xa1\xc4\x8denje te potrebe i\xc5\xa1\xc4\x8demo tudi s sovra\xc5\xa1tvom, kar je velikokrat la\xc5\xbeje, a nam ne prinese kon\xc4\x8dnega zado\xc5\xa1\xc4\x8denja._NEWLINE_ _NEWLINE_3. zakoreninjenost:  vsak potrebuje korenine in s tem je mi\xc5\xa1ljeno dru\xc5\xbeino in prijatelje, prav tako potrebujemo tudi ob\xc4\x8dutek doma\xc4\x8dnosti. Vsak bo neko\xc4\x8d odrasel, \xc5\xbeivel svoje \xc5\xbeivljenje in se osamosvojil od star\xc5\xa1ev.  _NEWLINE__NEWLINE_4. identiteta: da ostanemo pri zdravi pameti potrebujemo svojo identiteto. Vsi si jo \xc5\xbeelimo najti in velikokrat smo pripravljeni veliko \xc5\xbertvovati, samo zato, da si neko identiteto pridobimo. A pravo identiteto si moramo razviti sami, saj v primeru, da jo prevzamemo od nekoga drugega ni resni\xc4\x8dna in ne zadosti na\xc5\xa1im potrebam._NEWLINE__NEWLINE_5. usmerjenost: kot zadnje je potrebno, da razumemo svet in na\xc5\xa1 polo\xc5\xbeaj v njem. Vsak si mora sam ustvariti svoja prepri\xc4\x8danja in svoje mnenje, saj je to klju\xc4\x8d do zadovoljitve te potrebe._NEWLINE__NEWLINE_Te misli Fromm zaklju\xc4\x8di s stavkom, da si vsi \xc5\xbeelimo in potrebujemo razumevanje, toplo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko razumevanje.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nFrommova oblika socializma in komunizma je zavra\xc4\x8dala tako zahodni kapitalizem kot vzhodni komunizem, za katerega je pravil, da zavra\xc4\x8da in taji \xc5\xbeivljenje ter \xc4\x8digar najhuj\xc5\xa1a posledica je bila svetovna izolacija._NEWLINE_Fromm ni bil samo pasivni dru\xc5\xbebeni kritik, ampak je bil aktivist za dr\xc5\xbeavljanske pravice, vodil je gibanja proti jedrskemu oro\xc5\xbeju, bil je \xc4\x8dlan anti-vietnamskih protestov in organizator gibanj za za\xc5\xa1\xc4\x8dito okolja._NEWLINE_Leta 1955 je izdal delo z naslovom Zdrava dru\xc5\xbeba, katero je bilo vrhunec njegove politi\xc4\x8dne in socialne filozofije. V prvi vrsti je temeljilo na zgodnjih delih Karla Marxa, le da je Fromm \xc5\xa1e dodatno izpostavil pomembnost svobode in s tem je postal eden izmed utemeljiteljev oziroma ustanoviteljev socialisti\xc4\x8dnega humanizma. Izhajal je iz humanisti\xc4\x8dne etike in izpostavil dru\xc5\xbebeno ekonomijo kot vzrok za nezavedanje pravih razlogov \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega obstoja. Po njegovem mnenju bi moderni kapitalizem in birokracijo lahko premagali le, \xc4\x8de bi spremenili osnove politike, ekonomije in kulture, ter se za\xc4\x8deli politi\xc4\x8dno nagibati bolj v smer demokrati\xc4\x8dnega in socialisti\xc4\x8dnega humanizma.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nFrommovo delo bi v grobem lahko razdelili tudi na 4 splo\xc5\xa1ne teme:_NEWLINE_1. Kako nam psihoanaliza pomaga razumeti individualne motive in socialno ekonomske okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_2. Pregled Freudovih idej o psihoanalizi._NEWLINE_3. Kritika sodobne kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe._NEWLINE_4. Kako religija vpliva na \xc4\x8dlovekov razvoj.\n_START_SECTION_\nBeg pred svobodo\n_START_PARAGRAPH_\nErich Fromm je leta 1941 objavil eno izmed svojih najvplivnej\xc5\xa1ih del z naslovom Beg pred svobodo (v Angliji objavljena 1942 kot Strah pred svobodo). Njegova dela so bila odmevna tako na socialnem in politi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju, kakor tudi na psiholo\xc5\xa1kem in filozofskem podro\xc4\x8dju. Ravno delo Beg pred svobodo je najbolj znano delo v katerem se je ukvarjal s politi\xc4\x8dno psihologijo. V delu je predstavljena \xc4\x8dlovekova potreba po oblasti in nadzoru, ter njegov odnos do svobode. Zagovarjal je, da je osvoboditev od tradicionalnih vezi srednjeve\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe posamezniku dala nov, poseben ob\xc4\x8dutek samostojnosti, hkrati pa je povzro\xc4\x8dila, da se je po\xc4\x8dutil osamljenega, izoliranega od drugih, napolnila ga je s tesnobo in povzro\xc4\x8dila, da je postal bolj razdra\xc5\xbeljiv. Posledice odtujitve od skupnosti, negotovosti in strahu nam pomagajo razlo\xc5\xbeiti, zakaj so ljudje videli varnost in re\xc5\xa1itev v diktatorskih ureditvah dru\xc5\xbebe. Pri avtoritarizmu gre za podrejanje ljudi avtoriteti, kar si lahko razli\xc4\x8dno razlagamo, v ve\xc4\x8dini primerov pa razlage vsebujejo nadnaravne sile, ki naj bi nadzorovale svet in skrbele za red. Pri destruktivnosti, gre za osebnost, ki \xc5\xbeeli uni\xc4\x8diti tisto \xc4\x8desar ne more nadzorovati, posledice vsega tega pa so skladnost oziroma zlitje z dru\xc5\xbebo, saj \xc4\x8dlovek podzavestno prevzame prepri\xc4\x8danja in miselne procese dru\xc5\xbebe. To je odli\xc4\x8den na\xc4\x8din, da se izognemo resni\xc4\x8dnemu svobodnemu razmi\xc5\xa1ljanju, na kar je ciljala ve\xc4\x8dina diktatorskih vladarjev.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clovek za sebe\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo drugo pomembno delo je \xc4\x8clovek za sebe: psiholo\xc5\xa1ka raziskava etike  (izdano 1947), v katerem je nadaljeval svoje idej iz dela Beg pred svobodo. V obeh delih je v ospredju Frommanova teorija \xc4\x8dlovekovega karakterja, ki je izhajala iz njegove prvotne teorije o \xc4\x8dlovekovi naravi.\n_START_SECTION_\nUmevanje ljubezni\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo najpopularnej\xc5\xa1e delo pa je bilo Umevanje ljubezni, ki ga je izdal 1956. Ta knjiga je postala mednarodna uspe\xc5\xa1nica. V njej je predstavil ljubezen kot nekaj kar se lahko nau\xc4\x8dimo in razvijemo, vendar tegane  moremo kar tako dose\xc4\x8di, saj zahteva znanje in trud. Tako kakor umetnik za svoje mojstrsko delo potrebuje veliko znanja in truda, potrebuje to tudi ljubezen za uspeh. Po njegovem mnenju je zmotno zamenjevati ljubezen z ob\xc4\x8dutkom zaljubljenosti, saj je ljubezen umetnost. Resni\xc4\x8dna ljubezen vsebuje \xc5\xa1tiri pomembne elemente: skrb, odgovornost, spo\xc5\xa1tovanje in znanje, vse to pa je te\xc5\xbeko dose\xc4\x8di in zahteva veliko truda, a se po drugi strani na koncu vse popla\xc4\x8da. V knjigi najdemo tudi pojem imeti rad samega sebe, kar ne izra\xc5\xbea arogance, egocentrizma ali domi\xc5\xa1ljavost, ampak le skrb zase. To naj bi bil klju\xc4\x8d za uspeh, najprej imej rad sebe, \xc5\xa1ele nato lahko ljubi\xc5\xa1 nekoga drugega.\n_START_SECTION_\nImeti ali biti\n_START_PARAGRAPH_\nZadnje Frommovo delo, ka\xc5\xbee njegovo filozofsko mi\xc5\xa1ljenje, zanj sta namre\xc4\x8d \'imeti\' in \'biti\' dve komponenti, ki tvorita \xc5\xbeivljenje. Imeti so vse materialne stvari, ki temeljijo na nasilju in lakomnosti, biti pa je zakorinjen z ljubeznijo, vlada mu skupna harmonija in ustvarjalna dejanja. Fromm pravi da je potrebno vzdr\xc5\xbeevati ravnote\xc5\xbeje med obema, saj bi nas prevladujo\xc4\x8d imeti pripeljal v kaos in uni\xc4\x8denje sveta. To delo je eno izmed glavnih kritik kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe'