b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Andreja, Sveti Andrej\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Andreja, Sveti Andrej, v strokovni literaturi tudi cerkev sv. Andreja na Dolah ali pri Kra\xc5\xa1cah, podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev, \xc5\xbeupnije Menge\xc5\xa1, kulturni spomenik lokalnega pomena._NEWLINE_Cerkev sestavljajo centralno zasnovana poznobaro\xc4\x8dna ladja s kupolo z lanterno, poznogotski prezbiterij na vzhodu in klasicisti\xc4\x8dna fasada na zahodu. Zvonik stoji samostojno in je preko mostov\xc5\xbea povezan z vhodnim delom cerkve. Ikonografsko zanimiva in kulturno-zgodovinsko pomembna je poslikava prezbiterija z motivom zaprtega vrta, ki jo je v letih 1504-1505 naslikal mojster Leonard s sodelavci; pod bele\xc5\xbeem so jo odkrili \xc5\xa1ele v \xc5\xa1estdesetih letih 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav stoji cerkev v ravnini, jo je nekdaj obdajalo taborsko obzidje, na kar nas spominjata dve strelni lini \xc2\xbbna klju\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0in ohranjen ostanek gornjega vhoda na samostojno stoje\xc4\x8dem zvoniku, ki je bil tedaj  obrambni stolp._NEWLINE_O cerkvi skoraj nimamo pisnih podatkov. Prvi\xc4\x8d je bila omenjena leta 1526 ob zbiranju cerkvenih dragocenosti za obrambo proti Turkom. Tudi poro\xc4\x8dila iz vizitacij (1704, 1752) o zgradbi ne povedo ni\xc4\x8desar. \xc5\xa0e najve\xc4\x8d smo izvedeli iz fresk, po njihovem odkritju.\n_START_SECTION_\nFreske\n_START_PARAGRAPH_\nStrokovnjaki so freske (po slogu in po podpisih, ki so jih na freskah pu\xc5\xa1\xc4\x8dali obiskovalci cerkve) \xc4\x8dasovno uvrstili v prvo desetletje 16. stoletja. Po grbu na ju\xc5\xbeni steni (na rde\xc4\x8dem polju prikazuje belo lilijo, ki raste iz stiliziranega hriba) in podobah sv. Jurija in sv. Andreja na pomembnem mestu za oltarjem, so sklepali, da sta naro\xc4\x8dnika poslikave dva Lilienber\xc5\xbeana, Jurij in Andrej (ali morda Andrej po Jurijevi smrti), ki sta pred in po letu 1500 \xc5\xbeivela v gradu na bli\xc5\xbenji Limbarski gori. V zadnjem \xc4\x8dasu pa se je na freski zaprtega vrta posre\xc4\x8dilo odkriti tudi zbledel slikarjev podpis, ki so ga prebrali kot Leonardus perfecit millesimo D iiii, ter na borduri na ju\xc5\xbeni steni letnico 1505. S tem so potrdili prvotno datacijo fresk, odkrili pa so tudi ime slikarja, ki so ga prej provizori\xc4\x8dno imenovali Mojster zaprtega vrta._NEWLINE_Poleg \xc5\xbee omenjenih fresk, zaprtega vrta, ki sega preko dveh polj severne stene, in obeh svetnikov v prezbiteriju, so v podlo\xc4\x8dnih poljih prezbiterija ohranjeni \xc5\xa1tirje pasijonski prizori (Oljska gora, I\xc5\xa1karjotov poljub, Kristus pred Kajfo, bi\xc4\x8danje). Od freske kri\xc5\xbeanja v severovzhodnem polju prezbiterija je ostal le spodnji del z Adamovo lobanjo pod kri\xc5\xbeem in z vojaki (fresko so uni\xc4\x8dili, ko so v baroku prebili steno za baro\xc4\x8dno okno, ki je danes spet zazidano). Od ve\xc4\x8djih prizorov sta na ju\xc5\xbeni steni ohranjena prizora sv. Martin deli pla\xc5\xa1\xc4\x8d z bera\xc4\x8dem in pod njim sv. Nikolaj umiri vihar. Levo od sv. Martina se nahaja \xc5\xbee omenjeni grb._NEWLINE_Obo\xc4\x8dna poslikava povzema shemo kranjskega prezbiterija:  v vzhodnem osrednjem polju je naslikan Kristus-kralj in na drugih poljih angeli z arma Christi, svetniki, svetnice in drugi simboli\xc4\x8dno-dekorativni liki prepredeni z rastlinsko ornamentiko._NEWLINE_Ikonografsko je, kot re\xc4\x8deno, najbolj zanimiva freska zaprti vrt, alegori\xc4\x8dna predstavitev Marijinega oznanjenja oz. Kristusove inkarnacije v podobi lova na enoro\xc5\xbeca. Tudi tej freski manjka spodnji levi del, kjer so v \xc4\x8dasu baroka skozi steno prezbiterija prebili vhod v zakristijo. Nad vratno preklado vidimo (pred naslikanimi vrati vrta) arhangela Gabriela kot lovca, ki trobi v rog. Enorog se je pred zasledovalcem zatekel v naro\xc4\x8dje Marije, ki sedi sredi vrta. Kristus je naslikan tudi kot mali otrok s kri\xc5\xbeem, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da proti Mariji od kristomorfnega Boga o\xc4\x8deta, obkro\xc5\xbeenega z angeli. Vrt, obdan z obzidjem, ki ima vrata zaprta, simbolizira Marijino nedotaknjenost, brezmade\xc5\xbenost. To slikar poudari \xc5\xa1e z vrsto drugih simbolov iz razli\xc4\x8dnih legend  in z napisnimi trakovi, ki pojasnjujejo Marijine lastnosti. Freska je posneta po grafi\xc4\x8dni predlogi in je najve\xc4\x8dja in najkvalitetnej\xc5\xa1a slovenska upodobitev tega, pri nas redkega motiva._NEWLINE_Malo pred sv. Andrejem je mojster Leonard poslikal cerkev sv. Lenarta na sosednji Krtini. Njegovo delo najla\xc5\xbee prepoznamo po zna\xc4\x8dilnem obraznem tipu: like je navadno slikal v rahlem zasuku v stran, pri \xc4\x8demer usta vedno stojijo nekoliko postrani. Obrazi so ovalni, poteze plasti\xc4\x8dne, a ne ostre; lasje in brada so vedno rahlo nakodrani, obrvi se ob nosnem korenu vedno nekoliko zasukajo navzgor in dajejo likom nesre\xc4\x8den izraz. Perspektive ni obvladal. \xc5\xbde na Krtini je po slogu razpoznaven njegov pomo\xc4\x8dnik, za katerega so zna\xc4\x8dilne gotsko elegantne figure s poudarjeno S linijo, obrazi nekoliko starikavega izraza, z velikimi stisnjenimi usti in obokanimi obrvmi. Poleg njiju je pri sv. Andreju razpoznaven \xc5\xa1e drugi pomo\xc4\x8dnik, specialist za krajino.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nji glavni oltar in pri\xc5\xbenica z letnico 1741 sta kvalitetni baro\xc4\x8dni deli. Oltarna slika cerkvenega zavetnika je pripisana Leopoldu Layerju, zadnjemu izrazitemu predstavniku slovenskega baro\xc4\x8dnega slikarstva; kipa na oltarju predstavljata sv. Davida, kralja, in sv. Janeza Krstnika. V cerkveni ladji stojita oltar sv. Klemena s kipom sv. Klemena, pape\xc5\xbea, v sredini in s  kipoma sv. Petra in sv. Pavla ob strani, ter oltar sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka s kipom sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka v sredini ter s kipoma sv. Agate in sv. Barbare ob strani. Stranska oltarja je leta 1894 v klasicisti\xc4\x8dnem slogu izdelal rezbar Andrej Rov\xc5\xa1ek iz Gaberja pod Limbarsko goro. Od slik je najzanimivej\xc5\xa1i kri\xc5\xbeev pot, ki ga je naslikal Carl G\xc3\xb6tzel.'