b'\n_START_ARTICLE_\nLojze Lebi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1957 je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij arheologije na Filozofski fakulteti v Ljubljani, \xc5\xa1tudij kompozicije (Marjan Kozina) in dirigiranja (Danilo \xc5\xa0vara) pa leta 1972 na Akademiji za glasbo v Ljubljani. Velja za enega najtehtnej\xc5\xa1ih sodobnih slovenskih skladateljev. Bil je redni profesor na Oddelku za muzikologijo Filozofske fakultete v Ljubljani. Od leta 1995 je redni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU). Leta 1994 je prejel Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo, 2004 zlati red za zasluge Republike Slovenije za \xc5\xbeivljenjsko delo in zasluge v slovenski glasbeni kulturi ter njenem mednarodnem uveljavljanju, 2005 Kozinovo nagrado Dru\xc5\xa1tva slovenskih skladateljev za zaokro\xc5\xbeen skladateljski opus ter 2011 \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8devo nagrado mesta Ljubljane za \xc5\xbeivljenjsko delo. Leta 2005 je bil izvoljen za zunanjega \xc4\x8dlana Kraljeve flamske akademije za znanost in umetnost Belgije, leta 2012 za zunanjega \xc4\x8dlana hrva\xc5\xa1ke Akademije znanosti in umetnosti in 2018 za zaslu\xc5\xbenega profesorja ljubljanske univerze._NEWLINE_Lebi\xc4\x8d je skladateljsko iz\xc5\xa1el iz skupine Pro musica viva, izpopolnjeval pa se je na poletnih te\xc4\x8dajih za sodobno glasbo v Darmstadtu. Po intenzivnem in kriti\xc4\x8dnem soo\xc4\x8denju s sodobnimi kompozicijskimi te\xc5\xbenjami si je izoblikoval osebno govorico, ki je razpeta med zvo\xc4\x8dno silovitostjo ter emotivno zadr\xc5\xbeanostjo, svetovljansko modernostjo in svojsko ob\xc4\x8dutljivostjo za dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino preteklih kultur in civilizacij. Lebi\xc4\x8deva dela so bila doslej izvajana na \xc5\xa1tevilnih festivalih kot ISCM (Svetovni glasbeni dnevi Bruselj 1981, Z\xc3\xbcrich 1991, Bukare\xc5\xa1ta 1999, Yokohama 2001, Ljubljana 2003, Zagreb 2005), Glasbeni Bienale Berlin, Bienale Zagreb, Musikprotokoll v Grazu, Pan Music festival Seul, Var\xc5\xa1avska jesen, Trieste Prima in drugod.'