b'\n_START_ARTICLE_\nUma\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnjem sumerskem besedilu Inanin spust na spodnji svet je Inana odvrnila demone iz spodnjega sveta, da bi vzeli \xc5\xa0ara, zavetnika Ume, ki je \xc5\xbeivel v  bedi. Namesto njega so vzeli kralja Uruka Dumuzida, ki je \xc5\xbeivel v veli\xc4\x8dastnem izobilju. _NEWLINE_Uma je najbolj znana po svojih dolgih obmejnih sporih z Laga\xc5\xa1em. Mesto je doseglo svoj vrhunec okoli leta 2275 pr. n. \xc5\xa1t. pod vladavino Lugalzagesija, ki je vladal tudi v Uru in Uruku. Pod Tretjo ursko dinastijo je Uma postala  pomembno regionalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Ve\xc4\x8dina ve\xc4\x8d kot 30.000 klinopisnih tablic, najdenih v mestu, so upravna in gospodarska besedila iz tistega \xc4\x8dasa, ki omogo\xc4\x8dajo odli\xc4\x8den vpogled v dogajanja v Umi. \xc5\xa0ulgijev umski koledar, ki je nastal okoli 21. st. pr. n. \xc5\xa1t., je neposredna predhodnica kasnej\xc5\xa1ega babilonskega koledarja in posredno hebrejskega koledarja. Izgleda, da so Umo zapustili po srednji bronasti dobi.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Tell Jokha  sta prva obiskala britanski geolog William Loftus leta 1854 in ameri\xc5\xa1ki klerik in orientalist John Punnett Peters z Univerze Pensilvanije leta 1885. V prvem desetletju  20. stoletja se je na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du s starinami pojavilo veliko nezakonito izkopanih tablic iz Ume iz obdobja Tretje urske dinastije. V 1990. letih so v Tell Jokhi  izkopavali ira\xc5\xa1ki arheologi, da bi najdi\xc5\xa1\xc4\x8de zavarovali pred na\xc4\x8drtovano gradnjo ceste. Arheologi so takrat ugotovili, da naselje ni Uma, ampak od nje odvisno mesto Gi\xc5\xa1a (ali Kisa). Mesto Uma se nahaja v Umm al-Aqaribu, pribli\xc5\xbeno 6,5 km jugovzhodno od Gi\xc5\xa1e. V Umm al-Aqaribu so arheologi odkrili tudi plasti  iz zgodnjega dinasti\xc4\x8dnega obdobja (okoli 2900-2300 pr. n. \xc5\xa1t.) in ve\xc4\x8d monumentalnih stavb, med katerimi so eno opredelili kot tempelj ali pala\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nPlenjenje\n_START_PARAGRAPH_\nMed invazijo na Irak leta 2003 se je po bombardiranjih za\xc4\x8delo plenjenje muzejev in arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki je za seboj pustilo nepopravljivo \xc5\xa1kodo. Plenjenje je resno ogrozilo nadaljnja strokovna izkopavanja in raziskave, saj je bila po poro\xc4\x8dilih iz leta 2007 po celi dr\xc5\xbeavi uni\xc4\x8dena povr\xc5\xa1ina velika za 3.000 nogometnih igri\xc5\xa1\xc4\x8d. Primerjava zra\xc4\x8dnih posnetkov Ume iz leta 2003 in 2010 so pokazale, da so plenilci v tistem \xc4\x8dasu samo v Umi uni\xc4\x8dili pribli\xc5\xbeno 1,2 km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1in.'