b'\n_START_ARTICLE_\nMaterializem\n_START_PARAGRAPH_\nMater\xc3\xadalizem ozna\xc4\x8duje filozofski pogled na svet, po katerem ima materija glavni pomen, zavest in mi\xc5\xa1ljenje pa sta drugotnega pomena. Nasprotje materializmu je idealizem. Materialisti\xc4\x8dno razumevanje \xc4\x8dloveka in sveta je staro skoraj kot filozofija sama. \xc5\xbde v 7. in 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so Tales, Anaksimander, Anaksimen, Heraklit Mra\xc4\x8dni, Demokrit in drugi razmi\xc5\xa1ljali materialisti\xc4\x8dno._NEWLINE_Prvi izrazi materialisti\xc4\x8dnega razmi\xc5\xa1ljanja je pravzaprav revolucionarni dogodek v razvoju \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke misli, saj je radikalno prekinil z mitolo\xc5\xa1kim, neznanstvenim na\xc4\x8dinom razmi\xc5\xa1ljanja._NEWLINE_Materializem je pre\xc5\xa1el ve\xc4\x8d faz in je v tem pogledu sledil razvoju znanosti. \xc5\xbde Grki pa so dojeli stvarnost in \xc4\x8dloveka v njej, ki sta bila po njihovem rezultat evolucije materije. Mnogi med njimi so realnost \xc5\xbee videli v stalnem gibanju in spreminjanju, medtem ko se pri Demokritu \xc5\xbee pojavlja atomisti\xc4\x8dna koncepcija materije, po kateri obstajajo samo atomi in prazen prostor. \xc4\x8clove\xc5\xa1ka du\xc5\xa1a je odraz zunanjega sveta in je potemtakem prav tako materialna kot vsaka druga re\xc4\x8d. Vse je podvr\xc5\xbeeno zakonu vzro\xc4\x8dnosti, vse je deformirano. To misel so nadaljevali stoiki in epikurejci. Literarni izraz med drugim do\xc5\xbeivi v Lukrecijevi poeziji O naravi stvari._NEWLINE_V evropskem srednjem veku se materializem ni mogel razvijati zaradi dominacije cerkve in so ga ponovno obudili v renesansi. Razcvet je do\xc5\xbeivel v predrevolucionarni Angliji, kjer je izra\xc5\xbeen v delih Bacona, Hobbsa in Locka. Njihova dela je sicer mogo\xc4\x8de ozna\xc4\x8diti za preve\xc4\x8d mehanicisti\xc4\x8dne, toda predstavlja pomembno prekinitev s srednjeve\xc5\xa1ko mitologijo. Na Nizozemskem je materializem izra\xc5\xbeen pri Spinozi, razcvet pa do\xc5\xbeivi v 18. stoletju v Franciji, kjer so blesteli Helvetius, Diderot in d\'Holbach. Francoski materialisti so utemeljili ateisti\xc4\x8den pogled na stvarnost in so ostro napadli religijo in njeno dru\xc5\xbebeno vlogo. V Nem\xc4\x8diji je materializem izra\xc5\xbeen pri Feuerbachu, ki se je ukvarjal predvsem z antropolo\xc5\xa1ko problematiko in kritiko religije z vidika teorije odtujevanja. Slednji je vplival na razvoj Marxovega in Engelsovega materializma. V Rusiji so v 19. stoletju pisali filozofi, ki so bili pod mo\xc4\x8dnim vplivom Hegla in Feuerbacha. Nastajal je materializem z izrazitimi dialekti\xc4\x8dnimi momenti, kar je mo\xc4\x8dno vplivalo na rusko revolucionarno misel. Med pomebne ruske predstavnike sodijo Belinski, Gercen in Dobroljubov.\n_START_SECTION_\nHistori\xc4\x8dni in dialekti\xc4\x8dni materializem\n_START_PARAGRAPH_\nMarx in Engels sta kritizirala mladoheglovce prav z materialisti\xc4\x8dnega vidika in \xc4\x8deprav sta se zavedala vloge, ki jo je v nasprotovanju Heglovemu idealizmu odigral Feuerbach, sta kritizirala tudi slednjega, predvsem zato, ker ni upo\xc5\xa1teval pomena dialektike v Heglovi filozofiji. Feuerbach je menil, da se lahko filozofija pred idealizmom brani z vra\xc4\x8danjem v materializem 18. stoletja, \xc4\x8deprav je tudi sam\xc2\xa0\xc2\xbbmehanike\xc2\xab\xc2\xa0tistega obdobja ozna\xc4\x8dil za materialiste brez duha._NEWLINE_Marx je menil, da je filozofsko stali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki stvarnost pojasnjuje kot obstoj naravnih re\xc4\x8di, predmetov, kot jih dojemamo s \xc4\x8dutili, pristaja na omejenost nekriti\xc4\x8dnega, na naivni realizem, ki je obremenjen z razli\xc4\x8dnimi predsodki. Marx je torej kritiziral nekatere vidike materializma in je v tem duhu napisal Teze o Feuerbachu. Med drugim je zapisal: Glavna pomanjkljivost dosedanjega materializma - vklju\xc4\x8dno s Feuerbachovim - je, da predmet, resni\xc4\x8dnost, \xc4\x8dutnost razume samo kot objekt ali obliko kontemplacije, ne pa kot \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke \xc4\x8dutne dejavnosti, prakse, kot subjektivnost. Feuerbacha je kritiziral tudi glede prepri\xc4\x8danja, da je teoreti\xc4\x8dna dejavnost \xc4\x8dloveka edina prava, medtem ko je zanemarjal predmetno dejavnost. Resni\xc4\x8dnost torej ni vpra\xc5\xa1anje teorije, temve\xc4\x8d je vpra\xc5\xa1anje prakse._NEWLINE_V marksizmu je tako opaziti druga\xc4\x8dne vrste materializem, ki ga je mogo\xc4\x8de ozna\xc4\x8diti kot histori\xc4\x8dnega oziroma dialekti\xc4\x8dnega. To je pravzaprav filozofska teorija narave in zgodovine, ki je v marksisti\xc4\x8dno tradicijo pri\xc5\xa1el predvsem skozi kasnej\xc5\xa1a dela Engelsa. Naravni fenomen je po njegovem mnenju mogo\xc4\x8de opisati samo v dialekti\xc4\x8dnem okviru. To misel je prevzel Lenin, \xc4\x8demur je njegov filozofski mentor Georgi Plehanov dejal dialekti\xc4\x8dni materializem. Kar poenostavljeno pomeni: Razli\xc4\x8dne oblike materije so v medsebojni povezanosti in delovanju. Dialektiko sestavljajo trije elementi: teza, antiteza, sinteza._NEWLINE_Engels, ki je dialektiko zastavil kot splo\xc5\xa1ni zakon, ki velja tako v dru\xc5\xbebenem, naravnem in intelektualnem okolju, je med drugim menil, da ima vsaka kvantitativna sprememba mejo, ko se sprevr\xc5\xbee v kvalitativno spremembo. Dialekti\xc4\x8dnemu razm\xc5\xa1ljanju pa je po njegovem mnenju podvr\xc5\xbeen tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki um, pri \xc4\x8demer je \xc4\x8dlovek prakti\xc4\x8dno in razmi\xc5\xa1ljujo\xc4\x8de bitje, ki spreminja svet in tako tudi samega sebe. Marksizem je v tem smislu presegel dotedanjo fatalisti\xc4\x8dno mi\xc5\xa1ljenje nekaterih materialistov, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je \xc4\x8dlovek pasivno bitje. Tako \xc4\x8dlovek v marksizmu dobi aktivno vlogo, ni samo orodje nevidnih naravnih sil in zakonov, marve\xc4\x8d s svojim zavestnim delom in zgodovinsko aktivnostjo ustvarja zgodovino in je njen najbolj pomemben in edini smisel._NEWLINE_Histori\xc4\x8dni materializem pa pri interpretaciji zgodovine upo\xc5\xa1teva Marxovo analizo zgodovine in kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nSociolo\xc5\xa1ki pomen\n_START_PARAGRAPH_\nV sociologiji materializem ozna\xc4\x8duje teorije, pri katerih so ekonomski odnosi osnovni vzrok dru\xc5\xbebenim fenomenom. Na splo\xc5\xa1no velja, da materialisti\xc4\x8dne razlage predstavljajo konkretne dru\xc5\xbebene odnose kot determinantne, kar je v nasprotju z idealisti\xc4\x8dnimi pogledi, pri katerih so ideje kon\xc4\x8dni vzrok dru\xc5\xbebenih odnosov. Znanstveni materializem v sociologiji nekatera \xc4\x8dustva in motivacije, ki so del politi\xc4\x8dne dinamike, enostavno izni\xc4\x8di kot \xc5\xa1kodljiva oz neresni\xc4\x8dna. Zaupanje v socialne in dr\xc5\xbeavne ustanove, zakonodajo je tako omejeno le z lastnimi interesi._NEWLINE_Kritika materializma v dru\xc5\xbebeni ureditvi se imenuje komunitarizem, zaupanje v socialne in dr\xc5\xbeavne ustanove definirajo skupnost kot tako, podobno kot druge dru\xc5\xbebeno pomembne dejavnosti. Nespo\xc5\xa1tovanje njegovega nastanka, razvoja ali celo osebnih doprinosov pomembnih zgodovinskih osebnosti vodi do osame posameznika znotran dane dru\xc5\xbebe in tako celo \xc5\xa1kodo tako dru\xc5\xbebi kot posamezniku.\n_START_SECTION_\nMaterializem v Indiji\n_START_PARAGRAPH_\nMaterialisti\xc4\x8dna misel ni izklju\xc4\x8dno evropska. Po razdobju prvih Upin\xc5\xa1ad je bilo v Indiji dejavno materialisti\xc4\x8dno slovstvo, \xc4\x8deprav se do danes ti zapisi niso ohranili, so doseglivi viri, v katerih so kritizirali materialisti\xc4\x8dne mislece. Arta\xc5\xa1astra, knjiga o politi\xc4\x8dni in gospodarski organizaciji, napisana v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., materializem pri\xc5\xa1teva med poglavitne indijske filozofske nauke.\n_START_SECTION_\nZnanstveni ugovori\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri sodobni fiziki in pisci poljubnoznanstvenih knjig kot sta Paul Davies in John Gribbin so ponudili pomisleke o neizpodbitnosti materializma po znanstvenih odkritjih na podro\xc4\x8dju fizike (predvsem kvantna mehanika in teorija kaosa). V knjigi, ki naslavlja ravno kritiko materializma, kot je bil tedaj poznan, naslavljata v prvem poglavju "Smrt materializma" slednji odlomek:_NEWLINE_Ko je pri\xc5\xa1la na dan kvantna teorija, je popolnoma spremenila na\xc5\xa1 pogled na maso. Stare predstave o mikroskopskem svetu atomov, ki so le pomanj\xc5\xa1ana verzija na\xc5\xa1ega vsakdanjega sveta, so morale biti opu\xc5\xa1\xc4\x8dene. Deterministi\xc4\x8dni stroj Newtona je bil zamenjan s sen\xc4\x8dno in paradoksalno stekali\xc5\xa1\xc4\x8de valovanj in delcev, ki jim vladajo zakoni verjetnosti in ne trdna pravila vzro\xc4\x8dnosti. Del kvantne teorije gre \xc5\xa1e dalj, naslika sliko, kjer je masa razstopljena in obstajajo le \xc5\xa1e \xc4\x8dudne vznemirljivosti, vibracije nevidnih energijskih polj.. Kvantna fizika izpodbija materializem, saj razkriva, da je masa veliko manj snovna, kot bi si mislili. A nadaljnji razvoj gre \xc5\xa1e dalj, saj uni\xc4\x8duje Newtonovo predstavo o masi, saj jo prika\xc5\xbee kot nepredelane kup\xc4\x8dke. Ta razvoj se imenuje teorija kaosa, ki je nedavno dobila \xc5\xa1irno pozornost.._NEWLINE_\xe2\x80\x94\xe2\x80\x89Paul Davies in John Gribbin, Masni mit, Prvo poglavje_NEWLINE_Pomembno se avtorjema pridru\xc5\xbei znanstvenik Max Planck, ki je pomembno prispeval k razvoju kvantne teorije:_NEWLINE_Kot \xc4\x8dlovek, ki je posvetil svoje celotno \xc5\xbeivljenje najbolj jasni znanosti, znanosti o materijah, Vam lahko povem kot zaklju\xc4\x8dek mojih spoznanj o atomih, tole: Materija kot taka ne obstaja. Vsa masa izhaja in obstaja le kot rezultat silnic, ki silijo delce atomov v vibracije in ohranjajo to najmanj\xc5\xa1e oson\xc4\x8dje atoma skupaj. Moramo si predvidevati, da je za temi silnicami obstoje\xc4\x8d, zavesten in inteligenten Razum. Ta Razum je matrica vse materije._NEWLINE_\xe2\x80\x94\xe2\x80\x89Max Planck, Razum materije, 1944_NEWLINE_Materializem je pomembno sporna za zagovornike verskih sistemov, saj opu\xc5\xa1\xc4\x8da pomemben del verskega dojemanja okolja za nepomembnega. Zaradi same narave preu\xc4\x8devanja materije so zagovorniki materializma prav tako dele\xc5\xbeni kritik, saj znanstvena metoda zahteva dokazljivost, velik del vpra\xc5\xa1anj pa samo preu\xc4\x8devanje materije ne more dokazati, kar pomeni, da je po sami naravi materialist kot znanstvenik v neki meri tudi \xc5\xbee prepri\xc4\x8dan v pri\xc4\x8dakovane rezultate. Materializem je filozofsko dele\xc5\xbeen pomembne kritike, najpomembnej\xc5\xa1i kritik materializma je Immanuel Kant.'