b'\n_START_ARTICLE_\nZ\xc3\xbcrich\n_START_SECTION_\nZemljepis\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei na mestu, kjer se reka Limmat izteka v jezero Z\xc3\xbcrichsee. Mesto je obkro\xc5\xbeeno s \xc5\xa1tevilnimi hribi, kot so  Gubrist, H\xc3\xb6nggerberg, K\xc3\xa4ferberg, Z\xc3\xbcrichberg, Adlisberg, \xc3\x96ttlisberg. Zemljepisni center mesta je Lindenhof, ki je nizek hrib na zahodnem bregu Limmata, okrog 700 metrov severno od izliva reke v jezero. Mesto se je raz\xc5\xa1irilo preko svojih naravnih hidrografskih meja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV rimski dobi je bil Turicum prostor za zbiranje davkov na meji med Gallio Belgico in R\xc3\xa6tijo za blago prepeljano po reku Limmat. Karolin\xc5\xa1ki dvorec je prvi\xc4\x8d omenjen leta 835. Na mestu rimske pala\xc4\x8de ga je zgradil vnuk Karla Velikega, Ludvik Nem\xc5\xa1ki. Ludvik je leta 853 osnoval opatijo Fraum\xc3\xbcnster za svojo _NEWLINE_h\xc4\x8derko Hildegard. Benediktanskem samostanu je daroval zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da Z\xc3\xbcricha, Kantona Uri, in Albi\xc5\xa1ke gozdove ter postavil samostan pod njegovo upravo._NEWLINE_Leta 1045 je kralj Henrik III. podelil samostanu pravice organiziranja tr\xc5\xbenic, pobiranja davkov in kovanja denarja, s \xc4\x8demer je predstojnica samostana efektivno postala vladarica mesta._NEWLINE_Z\xc3\xbcrich je postal \xc2\xbbneposredno dr\xc5\xbeaven\xc2\xab\xc2\xa0(reichsunmittelbar) leta 1218, ko je izumrla rodbina Z\xc3\xa4hringer. Do leta 1230 je okoli njega nastalo mesto, ki je obsegalo 38 hektarjev. Cesar Friderik II. je leta 1234 predstojnici samostana podelil vojvodski naziv. Vojvodinja je imenovala \xc5\xbeupane in pogosto naro\xc4\x8dala kovanje denarja me\xc5\xa1\xc4\x8danom. Politi\xc4\x8dna mo\xc4\x8d samostana pa je skozi 14. stoletje polagoma padala zaradi vzpostavitve cehovskega pravilnika (Zunftordnung) Rudolfa Bruna leta 1336. Brun je postal tudi prvi neodvisni \xc5\xbeupan, tj. \xc5\xbeupan, ki ga ni imenovala vojvodinja._NEWLINE_Z\xc3\xbcrich se pridru\xc5\xbeil \xc5\xa0vicarski Konfederaciji (ki je bila takrat dokaj svobodna konfederacija de facto samostojnih dr\xc5\xbeav) kot 5. \xc4\x8dlanica leta 1351. Zaradi vojne za toggenbor\xc5\xa1ko ozemlje je bil izklju\xc4\x8den iz konfederacije. Po porazu leta 1446 je bil ponovno sprejet v konfederacijo leta 1450._NEWLINE_Ulrich Zwingli je za\xc4\x8del reformacijo v \xc5\xa0vici, ko je opravljal slu\xc5\xbebo glavnega \xc5\xbeupnika v Z\xc3\xbcrichu. V mestu je \xc5\xbeivel od leta 1484 do svoje smrti leta 1531._NEWLINE_Leta 1839 se je mesto po Z\xc3\xbcriputschu, 6. september, podredilo zahtevam svojih sosed. Ve\xc4\x8dji del obrambnega zidu ,ki je obkro\xc5\xbeal mesto in je bil zgrajen v 17.stoletju je bil poru\xc5\xa1en. Z\xc3\xbcri\xc5\xa1ki sporazum med Avstrijo, Francijo in Sardinijo je bil tu podpisan leta 1859._NEWLINE_Od leta 1847 je ti. Spanisch-Br\xc3\xb6tli-Bahn, prva \xc5\xbeeleznica na \xc5\xa1vicarskem teritoriju, spojila Z\xc3\xbcrich z Badnom, z izgradnjo z\xc3\xbcri\xc5\xa1ke glavne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje kot za\xc4\x8detek \xc5\xa1vicarske \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee. Dana\xc5\xa1nja zgradba glavnega kolodvora nosi letnico 1871.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nModrobeli grb Z\xc3\xbcricha se prvi\xc4\x8d dokazano omenja leta 1839, izhaja pa iz modrobelih praporjev, ki so bili v uporabi \xc5\xbee od leta 1315. Prvi zanesljiv opis praporja s temi barvami je iz leta 1434. V grbu ga ob straneh podpirata dva leva. Rde\xc4\x8di  Schwenkel na vrhu praporja se razlaga razli\xc4\x8dno. Za me\xc5\xa1\xc4\x8dane je to znak \xc4\x8dasti, ki jim jo je podelil Rudolf I. Habsbur\xc5\xa1ki, sosedi pa so se mu posmehovali, \xc4\x8de\xc5\xa1 da obele\xc5\xbeuje izgubo praporja v Winterthurju leta 1292. Ta prapor se danes uporablja tako za mestni grb, kot tudi za grb kantona.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZ\xc3\xbcrich je trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa0vice in v mestu imajo sede\xc5\xbe UBS, Credit Suisse, Swiss Re ter mnoge druge finan\xc4\x8dne organizacije. Na ra\xc4\x8dun skrivnostnosti \xc5\xa1vicarskih bank je Z\xc3\xbcrich tudi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de priobalnega ladjedelni\xc5\xa1tva. Sektor financ prispeva \xc4\x8detrtino vse ekonomije mesta. Prav tako ima v mestu sede\xc5\xbe \xc5\xa1vicarska borza._NEWLINE_Pomembnej\xc5\xa1a podjetja s sede\xc5\xbeem v Z\xc3\xbcrichu:\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nZ\xc3\xbcrich je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega, cestnega in zra\xc4\x8dnega prometa. V mestu je ve\xc4\x8d \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih postaj, med njimi so ve\xc4\x8dje glavni z\xc3\xbcri\xc5\xa1ki kolodvor, Z\xc3\xbcrich Oerlikon, Z\xc3\xbcrich Stadelhofen in Z\xc3\xbcrich Altstetten. Cisalpinski, InterCity Ekspresni, pa tudi TGV vlaki ustavljajo v Z\xc3\xbcrichu._NEWLINE_Skozi mesto potekajo avtoceste A1, A3 in A4. A1 poteka na zahod proti Bernu in \xc5\xbdenevi ter vzhodno proti St. Gallenu; A4 povezuje mesto na sever s Schaffhausnom, A3 pa poteka severozahodno proti Baslu in jugovzhodno ob Z\xc3\xbcri\xc5\xa1kem jezeru ter jezeru Walen proti Sargansu._NEWLINE_Manj kot 10 kilometrov od centra mesta, v Klotenu, je pomembno mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de. V bli\xc5\xbenjem D\xc3\xbcbendorfu je tudi voja\xc5\xa1ko letali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Mesto in preostanek kantona prepreda mre\xc5\xbea javnega prometa (ZVV), ki je ena od najgostej\xc5\xa1ih na svetu.  Vklju\xc4\x8duje tri oblike javnega prevoza: S-Bahn (lokalna \xc5\xbeeleznica), tramvaje in avtobuse. Nobena to\xc4\x8dka v o\xc5\xbejem mestnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du ni oddaljena ve\xc4\x8d kot 150 metrov od najbli\xc5\xbeje postaje. Poleg javnega prevoza vozijo \xc5\xa1e \xc4\x8dolni po jezeru in rekah, vzpenja\xc4\x8de in \xc5\xbei\xc4\x8dnica, ki vodi od Aldiswila do Felsenegga. Z\xc3\xbcrich ima enotno vozovnico za vsa sredstva javnega prevoza.'