b'\n_START_ARTICLE_\nGeoda\n_START_PARAGRAPH_\nGeode (iz gr\xc5\xa1kega \xce\xb3\xce\xb5\xcf\x8e\xce\xb4\xce\xb7\xcf\x82  ge\xc5\x8dd\xc4\x93s, podoben zemlji)  so geolo\xc5\xa1ke tvorbe, zaprte votline v sedimentnih (ve\xc4\x8dinoma apnen\xc4\x8dastih) in nekaterih vulkanskih kamninah, ki so  delno ali skoraj v celoti  napolnjene s kriptokristalini\xc4\x8dno ali kristalno \xc4\x8disto mineralno snovjo. Geode so torej velike votle sekrecije. Imajo lahko kakr\xc5\xa1nokoli obliko, vendar so najpogostej\xc5\xa1e izometri\xc4\x8dne, okrogle ali elipsoidne oblike._NEWLINE_Geode se razlikujejo od vugov po tem, da so slednji zaokro\xc5\xbeene strukture v obkro\xc5\xbeujo\xc4\x8di kamnini in se lahko pogosto izlu\xc5\xa1\xc4\x8dijo brez po\xc5\xa1kodb. Razlikujejo se tudi od nodulov, ki so nastali s kristalizacijo minerala okoli jedra nodula. Obe strukturi vsebujeta minerale, ki so se odlo\xc5\xbeili iz podtalnice ali v hidrotermalnih procesih.  Lupina geode je obi\xc4\x8dajno iz kalcedona (kriptokristalini\xc4\x8den kremen), v notranjosti pa so lahko razli\xc4\x8dni minerali, obi\xc4\x8dajno kot kristali. Najpogostej\xc5\xa1i so  kalcit, pirit, kaolinit, sfalerit, milerit, barit, celestit,  dolomit, limonit, smitsonit, opal, kalcedon in makrokristalini\xc4\x8dni kremen, ki je v geodah dale\xc4\x8d najpogostej\xc5\xa1i.  Najve\xc4\x8d geod se najde v bazaltnih lavah in apnencih. Mnogo geod se najde tudi v pu\xc5\xa1\xc4\x8davah.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nGeoda lahko nastane v kakr\xc5\xa1ni koli votlini, vendar je izraz rezerviran za bolj ali manj okrogle tvorbe v vulkanskih ali sedimentnih kamninah. Nastanejo lahko tudi v plinskih mehur\xc4\x8dkih v vulkanskih kamninah (mandlji), na primer v bazaltnih lavah, ali v okroglih votlinah v sedimentnih kamninah. Ko so se stene votline v osnovni kamnini ohladile in strdile, so se za\xc4\x8deli na njeni notranji steni odlagati najprej silikati in/ali karbonati. Kasneje so se iz podtalnice ali hidrotermalne raztopine  za\xc4\x8dela  izlo\xc4\x8dati tudi  gradiva mineralov. Kamnina, v kateri je geoda nastala, je s\xc4\x8dasoma razpadla in na povr\xc5\xa1ini pustila geodo, \xc4\x8de je bila ta zgrajena iz bolj odpornega gradiva, na primer iz kremena. _NEWLINE_Na prerezani geodi so pogosto vidne plasti mineralov iz razli\xc4\x8dnih obdobij njenega nastajanja. V\xc4\x8dasih so opazni tudi sledovi odprtin, po katerih je pritekala in odtekala raztopina mineralov. Razli\xc4\x8dno obarvane plasti ka\xc5\xbeejo na razli\xc4\x8dno kemijo procesov.\n_START_SECTION_\nBarva\n_START_PARAGRAPH_\nVsebino geode je brez odpiranja te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8diti. Na  dolo\xc4\x8denem  nahajali\xc5\xa1\xc4\x8du imajo obi\xc4\x8dajno podoben videz. Barva in barvni pasovi v njej so posledica razli\xc4\x8dnih ne\xc4\x8disto\xc4\x8d. Rjavo obarvanje kremena, na primer,  povzro\xc4\x8dajo \xc5\xbeelezovi oksidi. Geode najpogosteje  vsebujejo \xc4\x8dist kremen, lahko pa tudi ametist, ahat, kalcedon, jaspis, kalcit, dolomit, celestin in druge minerale, ki so lahko v kristalni obliki ali v obliki kompaktnih slojev. _NEWLINE_Geode in rezine geod se v\xc4\x8dasih barvajo z metnimi barvili. Nenavadne barve ali celo nenavadne oblike so obi\xc4\x8dajno posledica umetnih sprememb.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nGeode so pogoste v nekaterih geolo\xc5\xa1kih tvorbah v ZDA, predvsem v Indiani, Iow, Missouri, zahodni Illinois, Kentucky in Utah). Pogoste so tudi v Mendip Hillsu,  Somerset, Anglija, kjer jih doma\xc4\x8dini imenujejo \xc2\xbbkrompirjasti kamni\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nVugi in kristalne votline\n_START_PARAGRAPH_\nGeologi so leta 2000 v opu\xc5\xa1\xc4\x8denem rudniku srebra pri Almerii, \xc5\xa0panija, odkrili votlino, napolnjeno z ogromnimi kristali sadre. \xc5\xa0iroka  je 1,8 m, visoka 1,7 m in dolga 8 m in je najve\xc4\x8dja do zdaj odkrita tovrstna votlina. Vhod v votlino so po odkritju zasuli in ga zavarovali s policijo. Geologi domnevajo, da je votlina nastala v mesinski solni krizi pred pribli\xc5\xbeno 6 milijoni let. ko je Sredozemsko morje izparelo in za seboj pustilo debele sloje slanih sedimentov (evaporiti). Votlina ni dostopna za turiste._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja znana kristalna jama ali vug je Kristalna jama, celestinska geoda z najve\xc4\x8djim  premerom 10,7 m. Jama je blizu vasi  Put-in-Bay, Ohio, na otoku South Bass na jezeru Erijskem jezeru.'