b"\n_START_ARTICLE_\nBalthasar G\xc3\xa9rard\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBalthasar G\xc3\xa9rard se je rodil 1557 v vasi Vuillafans (Franche-Comt\xc3\xa9) v dana\xc5\xa1nji Franciji. Prihajal je iz katoli\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine z 11 otroki in bil velik ob\xc4\x8dudovalec \xc5\xa1panskega kralja Filipa II., saj je takrat ta del Francije pripadal \xc5\xa0paniji. \xc5\xa0tudiral je pravo na Univerzi v Dolu. Kot gore\xc4\x8d katolik, je \xc5\xbee pred nagrado Filipovo nagrado za uboj Viljema Oranskega, je so\xc5\xa1olcem na univerzi napovedal, da bo ubil Viljema, ki je po njegovem bil izdajalec \xc5\xa1panske krone in katoli\xc5\xa1ke vere. Viljem je bil namre\xc4\x8d protestant in vodja nizozemskih upornikov v boju proti \xc5\xa0paniji._NEWLINE_Leta 1580 je Filip razglasil Viljema za zlo\xc4\x8dinca in ponudil 25 000 kron tistemu, ki ga ubije. G\xc3\xa9rard je za nagrado zvedel 1581 in se dokon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8dil, da bo Viljema ubil. Zato je odpotoval na Nizozemsko, kjer se je pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1panski vojski v upanju, da se bo v eni od bitk uspel pribli\xc5\xbeati Viljemu, kar pa se ni zgodilo. Zato je 1584 zapustil vojsko in od\xc5\xa1el v Trier. Tam je svoj na\xc4\x8drt predstavil jezuitom, toda neki jezuit ga je prepri\xc4\x8dal, naj spremeni na\xc4\x8drt in odide k vojvodi Parma. Njemu je predstavil svoj na\xc4\x8drt, vojvoda sprva ni najbolj navdu\xc5\xa1en nad njegovo idejo, a je po posvetovanju s svetovalci le privolil.\n_START_SECTION_\nAtentat\n_START_PARAGRAPH_\nBalthasarja je dodelil Christoffelu d' Assonlevillu, s katerim sta nato dokon\xc4\x8dala na\xc4\x8drt atentata. G\xc3\xa9rard je od vojvode zahteval tudi odvezo, za \xc5\xbeivljenje s heretiki in ateisti, s katerimi se bo moral dru\xc5\xbeiti med izvajanjem svojega na\xc4\x8drta. Prosil je tudi za 50 kron, ki pa jih ni dobil. Assonlevillu je zagotovil, da jih bo sam zagotovil in da bodo v 6 tednih sli\xc5\xa1ali za njega. Assonleville mu je tudi zagotovil, da bo, \xc4\x8de mu uspe, kralj izpla\xc4\x8dal nagrado, ki jo je obljubil. Tako je spet odpotoval na Nizozemsko, tam se je maja 1584 Viljemu predstavil kot francoski plemi\xc4\x8d in mu v dokaz dal pe\xc4\x8dat grofa Mansfelt. Pe\xc4\x8dat naj bi omogo\xc4\x8dal ponarejanje sporo\xc4\x8dil-Viljem je G\xc3\xa9rarda poslal nazaj v Francijo z nalogo, naj pe\xc4\x8dat preda njegovim francoskim zaveznikom._NEWLINE_Prva prilo\xc5\xbenost, ki jo je imel za umor, je splavala po vodi, saj je bil nepripravljen in ni imel na\xc4\x8drta za pobeg. Takrat je bil Viljem neoboro\xc5\xbeenih in sam v postelji. Tako je \xc4\x8dakal na drugo prilo\xc5\xbenost. 8. julija se je sprehajal na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du in si ogledoval prostore. Stra\xc5\xbear ga vpra\xc5\xa1al, zakaj je na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du. Opravi\xc4\x8dil se mu je \xc4\x8de\xc5\xa1, da v svojih oguljenih obla\xc4\x8dilih in \xc4\x8devljih ne more v cerkev, ki je bila v bli\xc5\xbeini. Stra\xc5\xbear ni ni\xc4\x8desar posumil in uredil, da je Balthasar dobil 50 kron. Za ta denar je naslednji dan od nekega vojaka kupil par pi\xc5\xa1tol._NEWLINE_Viljem se je vzpenjal po stopnicah v drugo nadstropje, da bil govoril z vali\xc5\xbeanskim najemnikom Rogerjem Williamsom, ki je pokleknil pred njim. Viljem je polo\xc5\xbeil roko na njegovo glavo. V tem trenutku pa je G\xc3\xa9rard sko\xc4\x8dil iz temnega kota in trikrat ustrelil v Viljema, ki se je zgrudil. Na pomo\xc4\x8d je prehitela njegova sestra, vendar je bilo zanj prepozno. Viljemove zadnje besede naj bile: Mon Dieu, ayez piti\xc3\xa9 de moi et de mon pauvre peuple (Naj ima Bog milost zame in za moje uboge ljudi)._NEWLINE_G\xc3\xa9rard je pobegnil skozi stranska vrata in tekel \xc4\x8dez ozek pas, pri \xc4\x8demer ga je zasledoval Roger Williams. G\xc3\xa9rard je skorajda dosegel okope, iz katerih je nameraval sko\xc4\x8diti v jarek. Na drugi strani ga je \xc5\xbee \xc4\x8dakal osedlan konj pripravljen. Mehur pra\xc5\xa1i\xc4\x8da okoli njegovega pasu naj bi mu pomagal ostati na gladini. Vendar se je spotaknil \xc4\x8dez kup smeti. Stre\xc5\xbenik in stra\xc5\xbear, ki sta lovila, sta ga tako ujela. Ko sta ga ozmerjala z izdajalcem, je G\xc3\xa9rard odvrnil: Jaz nisem izdajalec, sem zvest slu\xc5\xbeabnik svojega gospodarja. Katerega gospodarja? Sta nadaljevala. Odgovoril je: Moj gospodar in poveljnik, kralj \xc5\xa0panije. Medtem je pri\xc5\xa1lo ve\xc4\x8d stra\xc5\xbearjev, ki so odvlekli nazaj v hi\xc5\xa1o, pri \xc4\x8demer je bil de\xc5\xbeelen \xc5\xa1tevilnih udarcev s pestmi in konci me\xc4\x8dev. Med klepetom stra\xc5\xbearjev je prepri\xc4\x8dan, da je sli\xc5\xa1al, da je Viljem \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeiv, je zavpil: Prekleta bodi roka, ker si zgre\xc5\xa1ila.\n_START_SECTION_\nMu\xc4\x8denje in usmrtitev\n_START_PARAGRAPH_\nV hi\xc5\xa1i so ga nemudoma zasli\xc5\xa1ali, kasneje so zasli\xc5\xa1ali \xc5\xa1e mestni sodniki. Med zasli\xc5\xa1evanjem po poro\xc4\x8dilih ni pokazal ne obupa ali kesanja, razen dokaj tiho veselje, kot David, ki je ubil Goljata iz Gota. Sodniki so dolo\xc4\x8dili, da mora biti G\xc3\xa9rardova desna roka iz\xc5\xbegana z razbeljenim \xc5\xbeelezom, meso mora biti strgano iz telesa na \xc5\xa1estih mestih s kle\xc5\xa1\xc4\x8dami, raz\xc4\x8detverjen mora biti \xc5\xbeiv, njegovo srce mora biti iztrgano iz prsnega ko\xc5\xa1a in zalu\xc4\x8dano v njegovo glavo. Na koncu pa mu mora biti odsekana glava._NEWLINE_V prvi no\xc4\x8di v zaporu so ga privezali na drog in ga bi\xc4\x8dali. Po bi\xc4\x8danju so njegove rane namazali z medom in pripeljali kozo, da bi s svojim ostrim jezikom polizala med. Vendar se koza ni hotela dotikati njegovega telesa. Po tem in drugih mu\xc4\x8denjih so ga pustili z zvezanimi rokami in nogami kot \xc5\xbeogo, tako da je te\xc5\xbeko spal. V naslednjih treh dneh, je bil ve\xc4\x8dkrat zasmehovan in obe\xc5\xa1en na drogu z zvezanimi rokami na hrbtu. Mu\xc4\x8dili so ga tudi tako, da so mu na vsako nogo pol ure zvezali 300 metri\xc4\x8dnih funtov (150 kg) te\xc5\xbeko ute\xc5\xbe. Nato so mu obuli naoljene \xc4\x8devlje, izdelane iz neobdelane ko\xc5\xbee psov. \xc4\x8cevlji so bili za dva prsta kraj\xc5\xa1i od njegovega stopala. V takem stanju so ga postavili pred ogenj. Ko so se \xc4\x8devlji ogreli, so se za\xc4\x8deli kr\xc4\x8diti in za\xc4\x8deli drobiti stopala od znotraj. Ko so \xc4\x8devlje odstranili, je bila skupaj z njimi odtrgana tudi njegova na pol pe\xc4\x8dena ko\xc5\xbea. Po po\xc5\xa1kodbi njegovih nog so mu o\xc5\xbeigosali ramena. Potem so mu oblekli srajco prepojeno z alkoholom. Nato je bil polit z ma\xc5\xa1\xc4\x8dobo pe\xc4\x8dene slanine in \xc5\xbeeblje so mu zataknili med meso in njegove nohte na nogah in rokah. Za G\xc3\xa9rarda pravijo, da je bil ves \xc4\x8das mu\xc4\x8denja miren. Usmr\xc4\x8den je bil 14. julija 1584.\n_START_SECTION_\nIzpla\xc4\x8dilo nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nFilip II. je G\xc3\xa9rardovim star\xc5\xa1em namesto nagrade 25 000 kron, podaril tri posestva v Lievremont, Hostal, in Dampmartin v pokrajini Franche-Comt\xc3\xa9, ter dru\xc5\xbeino povzdignil med plemstvo. Kasneje je Filip posestva ponudil Filipu Viljemu Oranskemu, pod pogojem, da knez pla\xc4\x8duje dolo\xc4\x8den del najemnine dru\xc5\xbeini morilca svojega o\xc4\x8deta. Ponudba je bila seveda zavrnjena. Posestva so tako ostala v lasti dru\xc5\xbeine G\xc3\xa9rard. Po Balthasarju G\xc3\xa9rardu je danes poimenovana ulica v njegovi rojstni vasi."