b'\n_START_ARTICLE_\nSonetni venec (France Pre\xc5\xa1eren)\n_START_PARAGRAPH_\nSon\xc3\xa9tni v\xc3\xaanec je pesni\xc5\xa1ka oblika in naslov pesmi, ki jo je France Pre\xc5\xa1eren napisal v drugi polovici leta 1833, objavljena pa je bila 22. februarja 1834, v nem\xc5\xa1kem \xc4\x8dasopisu Illyrisches Blatt oziroma v njegovi posebni prilogi. Venec je sestavljen iz 14 sonetov in dodatnega, 15. soneta - akrostiha - ki ga je Pre\xc5\xa1eren naslovil z Magistrale in je sestavljen iz za\xc4\x8detnih \xc4\x8drk imena Pre\xc5\xa1ernove ljubezni (muze) \xe2\x80\x93 Primi\xc4\x8deve Julije._NEWLINE_Drugi\xc4\x8d je bil Sonetni venec natisnjen v Poezijah (1846), vendar v dveh variantah. Poezije so iz\xc5\xa1le v nakladi 1200 izvodov. V 150 izvodih je bil Sonetni venec natisnjen tak kot leta 1834; teh 150 izvodov je vzel Pre\xc5\xa1eren zase oz. svoje znance in niso bili za prodajo. V 1050 izvodih, namenjenih prodaji, pa je magistrale spremenil: besedni red je v \xc5\xa1tirih verzih spremenil tako, da akrostih ni ve\xc4\x8d tvoril Julijinega imena ampak SRIMICJVISZLJI. Prvi verz se npr. glasi: "Slovencam nov poet tvoj venec vije". Z originalnim akrostihom je leta 1834 namre\xc4\x8d razburil Primi\xc4\x8devo dru\xc5\xbeino; leta 1846 pa je bila Julija poro\xc4\x8dena in ji najbr\xc5\xbe ni \xc5\xbeelel znova povzro\xc4\x8dati te\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nPovzetek Sonetnega venca\n_START_PARAGRAPH_\nV 1. sonetu Pre\xc5\xa1eren napove, komu je pesnitev namenjena in kak\xc5\xa1na je njena zgradba. V za\xc4\x8detku soneta se Pre\xc5\xa1eren odmakne od ljubezenske teme in v ospredju je tema poezije in pesnika. V drugem sonetu pa predstavi \xc5\xa1ir\xc5\xa1i pomen pesnitve, ki predstavlja prehod iz osebne k nadosebni temi. V drugem delu se razvijeta misel zaupanja v bolj\xc5\xa1o prihodnost naroda in vera v kulturni razcvet._NEWLINE_Drugi del predstavljajo 3., 4. in 5. sonet, ki v ospredje postavljajo osebno ljubezen do Julije. Pre\xc5\xa1eren v 3. sonetu pojasni, zakaj Juliji svojo ljubezen izpoveduje preko pesnitve. V naslednjem sonetu pa to ljubezen \xc5\xbee neposredno izpove. V 5. sonetu Pre\xc5\xa1eren pove\xc5\xbee problema nesre\xc4\x8dne ljubezni in disharmoni\xc4\x8dne poezije, a v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je \xc5\xa1e vedno ljubezen._NEWLINE_Za prehodni sonet velja 6. sonet, ki povezuje narodno in ljubezensko temo._NEWLINE_7., 8. in 9. sonet predstavljajo zaokro\xc5\xbeeno enoto, ki se nahaja v sredini Sonetnega venca. V sedmem sonetu je podan motiv Orfeja, s katerim se Pre\xc5\xa1eren nave\xc5\xbee na anti\xc4\x8dno tradicijo. Orfej je z igranjem lire ganil tako \xc4\x8dloveka kot tudi naravo in Pre\xc5\xa1eren se je nanj navezal predvsem skozi idejo o mo\xc4\x8dnem vplivu poezije na ljudi. Ideja orfeizma pa pove\xc5\xbee dve temi soneta, in sicer domoljubno in poetolo\xc5\xa1ko. Pre\xc5\xa1ernova ideja je, da bi lahko velik pesnik Slovence narodno in kulturno prebudil. V naslednjem sonetu se ka\xc5\xbee predvsem pesimisti\xc4\x8den pogled na preteklost Slovencev, ki je vplivala na zaton slovenske umetnosti. Ljubezen do Julije in do domovine, ki je spodbudila nastanek Venca, se pove\xc5\xbee v 9. sonetu._NEWLINE_Naslednji sklop v sonetu tvorita 10. in 11. sonet, ki predstavljata pesnikov obup in tema\xc4\x8dno razpolo\xc5\xbeenje. V 11. sonetu Pre\xc5\xa1eren ljubezen do Julije predstavi kot duhovno odre\xc5\xa1itev, za podlago pa mu je anti\xc4\x8dni mit o Orestu. Ko je ta najbolj trpel, mu je sestra Ifigenija pomagala najti pot iz obupa, prav tako kot Pre\xc5\xa1eren upa, da bo to storila Julija. Prehod med soneti v zadnjem delu Venca pa predstavlja 12. sonet, ki govori o pesnikovi nemo\xc4\x8di po ustvarjanju, ki pa bi jo lahko premagal z Julijino naklonjenostjo._NEWLINE_13. in 14. sonet predstavljata katarzi\xc4\x8dni sklep. V 13. pesnik nagovori Julijo, ki ji pripisuje absolutno mo\xc4\x8d nad njegovo usodo v 14. pa se pojavi strah pred tem, da bi bila pesem Juliji prej v nadlogo kot v naklonjenost. Na koncu se pa se ponovno pojavi poetolo\xc5\xa1ka tema kot zaklju\xc4\x8dek Venca.\n_START_SECTION_\nPravila zapisovanja sonetnega venca\n_START_PARAGRAPH_\nMed najbolj uveljavljenimi vzorci za zapisovanje je sienski sonetni venec, po katerem se je Pre\xc5\xa1eren pri pisanju Venca tudi zgledoval. Sestavljati ga mora 15 sonetov, pri \xc4\x8demer se v zadnjem sonetu ponovijo vsi prvi oziroma zadnji verzi vseh 14. sonetov. Pomembno je, da se vsak stih magistrala, kot ga je Pre\xc5\xa1eren v svoji pesnitvi tudi naslovil, ponovi trikrat. Rima mora biti v kvartetnem delu oklepajo\xc4\x8da (ABBA), v tercetnem pa zaporedje CDC/DCD. Verz je praviloma italijanski ali jambski enajsterec. Pre\xc5\xa1eren se je vseh zapovedi dosledno dr\xc5\xbeal, dodal pa je \xc5\xa1e artisti\xc4\x8dno dopolnilo \xe2\x80\x93 akrostih, v katerem je razkril svojo ljubezen do Julije._NEWLINE_1_NEWLINE_/\xe2\x80\xa6/_NEWLINE_Ti si \xc5\xbeivljenja mojiga magistr\xc3\xa1le,_NEWLINE_glasil se iz njega, ko ne bo ve\xc4\x8d mene,_NEWLINE_ran mojih bo spomin in tvoje hvale._NEWLINE_2_NEWLINE_Ran mojih bo spomin in tvoje hvale_NEWLINE_glasil Slovencem se prihodnje \xc4\x8dase,_NEWLINE_ko mi na zgodnjem grobu mah porase,_NEWLINE_v njem zdanje bodo bole\xc4\x8dine spale._NEWLINE_/\xe2\x80\xa6/_NEWLINE_Magistrale_NEWLINE_Poet tvoj nov Slovencem venec vije,_NEWLINE_Ran mojih bo spomin in tvoje hvale,_NEWLINE_Iz srca svoje so kali pognale_NEWLINE_Mokr\xc3\xb3cvete\xc4\x8de ro\xc5\xbeice poez\xc3\xadje._NEWLINE_/\xe2\x80\xa6/\n_START_SECTION_\nTeme\n_START_PARAGRAPH_\nV Sonetnem vencu se prepletajo tri poglavitne teme, ki so zna\xc4\x8dilne za Pre\xc5\xa1ernovo pesnjenje in so romanti\xc4\x8dno pojmovane, in sicer: ljubezen, ki se pojavi tako na za\xc4\x8detku kot tudi na koncu cikla. Narod, ki prevladuje v osrednjem delu: pesnik je razo\xc4\x8daran nad slabo narodno zavednostjo Slovencev ter njihovo neenotnostjo. Ter tretja tema Venca \xe2\x80\x93 poezija. Vse tri teme je Pre\xc5\xa1eren med seboj povezal v naslednji idejni sklop: s tem ko bi ga Julija vzljubila, bi ga tudi odre\xc5\xa1ila notranjega nemira in mu dala zagona za pisanje poezije, s katero bi kultiviral slovenski narod. Pomemben del Venca predstavlja tudi slovenska zgodovina, ki pa je predstavljena v lep\xc5\xa1i lu\xc4\x8di kot nesre\xc4\x8dna prihodnost. Vse teme je Pre\xc5\xa1eren oblikoval s pomo\xc4\x8djo mitov iz zgodovine, predvsem antike.\n_START_SECTION_\nMotivi\n_START_PARAGRAPH_\nZa najpomembnej\xc5\xa1a motiva veljata motiv Orfeja in motiv Ifigenije, ki se pojavita v 7. in 11. sonetu. Z motivom Orfeja Pre\xc5\xa1eren prika\xc5\xbee anti\xc4\x8dno tradicijo skozi romanti\xc4\x8dni pogled. Njegov namen je zdru\xc5\xbeitev tako kulturnega kot tudi narodnega prebujenja. Vso to \xc5\xbeeljo pa je Pre\xc5\xa1eren izrazil s trikratno ponovitvijo De bi \xe2\x80\xa6 na za\xc4\x8detku zadnjih treh sonetov. Drugi motiv je anti\xc4\x8dni motiv Ifigenije, ki pa v ospredje postavlja Oresta in njegovo osebno usodo. Ifigenija je bila tista, ki je bratu pomagala najti notranji mir in prav zaradi tega je Pre\xc5\xa1eren uporabil ta motiv Ifigenije \xe2\x80\x93 \xc5\xbeenske odre\xc5\xa1iteljice. Motiva se skozi pesnitev med seboj tudi pove\xc5\xbeeta, in sicer Orfej kot odre\xc5\xa1itelj naroda, Ifigenija pa kot odre\xc5\xa1iteljica pesnika samega in s tem pove\xc5\xbeeta tudi dve glavni temi.\n_START_SECTION_\nZgledi in pobude, ki so Pre\xc5\xa1erna privedli do pisanja Sonetnega venca\n_START_PARAGRAPH_\nVzorec Sonetnega venca ni bil Pre\xc5\xa1ernova iznajdba, ampak se je \xc5\xbee od 15. stoletja dalje pojavljal v italijanski literaturi. V 18. in 19. stoletju pa je ve\xc4\x8dina priro\xc4\x8dnikov \xc5\xbee vsebovala pravila, kako pisati sonetni venec. Pre\xc5\xa1eren je za zgled sienski sonetni venec, za obogatitev, pa mu je dodal \xc5\xa1e akrostih. Od njegovega zgleda pa se razlikuje po tem, da Venec vsebuje neko globlje sporo\xc4\x8dilo in resne osebnoizpovedno misli, medtem ko je snov italijanskih sonetov dru\xc5\xbeabna in \xc5\xa1aljiva dvorska igra v verzih. Pobude:_NEWLINE_1. Prva pobuda, ki velja za najbolj verjetno, je biografska okoli\xc5\xa1\xc4\x8dina. Usodno naj bi bilo sre\xc4\x8danje z Julijo, spomladi 1833 oziroma najbr\xc5\xbe \xc5\xbee dve leti prej._NEWLINE_a) Pesnitev je z akrostihom (Primicovi Julji) jasno naslovljena na Julijo Primic in jo nekateri pri\xc5\xa1tevajo med temeljne \xc5\xbeivljenjske pobude Sonetnega venca. V Vencu pa je razvidna tudi Pre\xc5\xa1ernova \xc5\xbeelja po snubitvi Julije. Slodnjak meni, da\xc2\xa0\xc2\xbbPre\xc5\xa1eren s sonetnim vencem ni postavil samo svoje pesni\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di na najbolj ob\xc4\x8dutljivo tehtnico, z njim si je hotel pridobiti ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d in ni\xc4\x8d manj kakor Julijo /\xe2\x80\xa6/ brez nje ne bi mogel napisati Venca\xc2\xab._NEWLINE_b) Pri interpretacijah najdemo tudi manj pragmati\xc4\x8dno razlago, in sicer da je Pre\xc5\xa1eren v Vencu izrazil notranjo krizo, ki pa je posledica lastnega obupa in neuspeha, ki sta najbolj izra\xc5\xbeena v Sonetih nesre\xc4\x8de. Kot izhod iz krize, je odkril novo upanje \xe2\x80\x93 ljubezen do Julije._NEWLINE_2. Drugi razlog so slovstvenih razmere oziroma obra\xc4\x8dunavanjih znotraj le-teh, v letih 1833 in 1834 - abecedna vojna. Pre\xc5\xa1erna so se vse te razprtije mo\xc4\x8dno dotaknile, in to naj bi bil eden izmed razlogov za pisanje Sonetnega venca. \xc5\xbdelel je pokazati, da se zgodovina ustvarja skozi umetni\xc5\xa1ka dela in ne skozi boje in prepire._NEWLINE_3. Na Pre\xc5\xa1erna sta vplivala tudi brata Schlegel: August in Hans, katerih vodilo je bilo, da na izobrazbo naroda in njegovo kulturno in duhovno mo\xc4\x8d vplivajo predvsem pesniki, ki s svojo poezijo narod tudi oblikujejo. To je bila misel, ki je Pre\xc5\xa1ernu pomenila veliko spodbudo pri pisanju Venca (in tudi ostale poezije, ki je v tem \xc4\x8dasu nastala), kar je razvidno tudi iz njegovega pisma Stanku Vrazu, v katerem pravi: \xc2\xbbNamen na\xc5\xa1ih pesmi in druge literarne dejavnosti ni ni\xc4\x8d drugega kot kultivirati na\xc5\xa1 materni jezik.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nZgradba Sonetnega venca\n_START_PARAGRAPH_\nV Sonetnem vencu je zgradba ena izmed najpomembnej\xc5\xa1ih sestavin, a ne le iz oblikovnega, ampak tudi iz vsebinskega vidika. Zunanjo zgradbo je Pre\xc5\xa1eren razkril v prvem sonetu, ki ima dvodelno notranjo zgradbo. V kvartetnem delu najdemo podatek, komu je stvaritev namenjena \xe2\x80\x93 Slovencem. V tercetnem delu pa je pesnik izpovedal ljubezen, a komu je namenjena, razkriva \xc5\xa1ele akrostih. O pisanju le-tega se je Pre\xc5\xa1eren podu\xc4\x8dil v starej\xc5\xa1i italijanski poetiki z naslovom Uvod v poezijo v italijanskem jeziku (Introduzione alla volgar poesia), avtorja Palerma Giambatista Bissa._NEWLINE_Z zgradbo v Pre\xc5\xa1ernovem Vencu sta se veliko ukvarjala Avgust \xc5\xbdigon in Jo\xc5\xbee Kastelic.\n_START_SECTION_\nZgradba Sonetnega venca po Avgustu \xc5\xbdigonu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdigon je zgradbo predstavil na podlagi naslednje arhitektonske sheme:_NEWLINE__NEWLINE_                       1_NEWLINE_                    1    1_NEWLINE_                       3_NEWLINE_                    2    2_NEWLINE_                 3           3_NEWLINE_              1                 1 _NEWLINE_S \xc5\xa1tevilko 1 na skrajni levi je \xc5\xbdigon ozna\xc4\x8dil prvi, uvodni sonet. V drugem, tretjem in \xc4\x8detrtem soneta, ki jih razvrsti v isto skupino (3), \xc5\xbdigon zdru\xc5\xbei kaos, trpljenje, bridkost in hrepenenje. Naslednji del sestavljala peti in \xc5\xa1esti sonet (2). Sledi vrh sheme, ki ga predstavljajo 7., 8. in 9. sonet(3), ki pa so v shemi najprej prikazani s \xc5\xa1tevilko 3, nato pa razdeljeni na posamezne enote, trikrat po 1. Osmi sonet za vrhunec pesnitve in je v shemi ozna\xc4\x8den najvi\xc5\xa1je, medtem ko sta na levo in desno stran razvejani \xc5\xa1tevilki pod njim, oznaki za sedmi in deveti sonet. Na desni strani sheme se razvrstita 10. in 11. sonet (2), s poetolo\xc5\xa1ko temo, sledi jima sklop treh sonetov (3) in zaklju\xc4\x8dni, 15. sonet ali Magistrale (1), ki ga \xc5\xbdigon poimenuje sklepni sonet, ki \xc2\xbbVseh drugih skupej ve\xc5\xbee harmonije\xc2\xab\xc2\xa0- z eno samo, vse celote glavno idejo: o sami usodi le poezije same.\n_START_SECTION_\nZgradba Sonetnega venca po Jo\xc5\xbeetu Kastelicu\n_START_PARAGRAPH_\n8_NEWLINE_        7    9_NEWLINE_       6      10_NEWLINE_     5           11_NEWLINE_   4                12   _NEWLINE_ 2, 3            13, 14_NEWLINE_1                      15_NEWLINE_Pri tej shemi je Kastelic iskal vzporednice med samimi soneti in jih na\xc5\xa1el med tistimi, ki so zapisani linearno, v isti vrstici kot ka\xc5\xbee shema. Za vrh Venca je, prav tako kot \xc5\xbdigon, dolo\xc4\x8dil 8. sonet, okoli njega pa je razvrstil ostale. Vzno\xc5\xbeje sheme predstavljata prvi in zadnji sonet, ki imata poetolo\xc5\xa1ko temo, medtem ko skozi vse ostale sonete prevladuje ljubezenska tema, ki pa se prepleta z ostalima dvema.\n_START_SECTION_\nKdo vse je \xc5\xa1e pisal sonetne vence\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo sonetnih vencev in tudi vencev sonetnih vencev je v slovenski knji\xc5\xbeevnosti zelo veliko. Ta (zahtevna) pesni\xc5\xa1ka oblika navdihovala slovenske knji\xc5\xbeevnike, tako znane kot tudi tiste malo manj, \xc5\xa1e stoletje po Pre\xc5\xa1ernu. Sonetni venci so presenetljivo nastajali tudi v vojnem obdobju med letoma 1941 in 1945, celo v zaporih in v partizanskih ilegalah.\n_START_SECTION_\nPisci sonetnih vencev so:\n_START_PARAGRAPH_\n- Josip Stritar (Slovo),_NEWLINE_- Janez Menart (Ovenela krizantema),_NEWLINE_- Kajetan Kovi\xc4\x8d (Sibirski ciklus),_NEWLINE_- Tone Pav\xc4\x8dek (Soneti za sina, Soneti za Marto),_NEWLINE_- Ciril Zlobec (Ljubezen dvoedina, Zaliv),_NEWLINE_- Veno Taufer (Rotitve, \xc5\xbdalostni del veselega venca),_NEWLINE_- France Balanti\xc4\x8d (Venec),_NEWLINE_- Valentin Cundri\xc4\x8d (Na gori spremenjenje: sonetni venec sonetnih vencev),_NEWLINE_- Mitja \xc5\xa0arabon (Sonetni venec sonetnih vencev),_NEWLINE_- Boris A. Novak.\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nFrance Balanti\xc4\x8d, 1944: Venec. Ljubljana: /_NEWLINE_Valentin Cundri\xc4\x8d, 1987: Na gori spremenjenje. Sonetni venec sonetnih venec. Jesenice: /_NEWLINE_Boris Paternu, 1994: France Pre\xc5\xa1eren 1800 \xe2\x80\x93 1849. Ljubljana: Znanstveni in\xc5\xa1titut Filozofske fakultete._NEWLINE_Boris Paternu, 1976: France Pre\xc5\xa1eren in njegovo pesni\xc5\xa1ko delo. Ljubljana: Mladinska knjiga._NEWLINE_France Pre\xc5\xa1eren, 1952: Poezije. Ljubljana: Pre\xc5\xa1ernova knji\xc5\xbenica._NEWLINE_Mitja \xc5\xa0arabon, 1971: Sonetni venec sonetnih venec. Ljubljana: DZS._NEWLINE_Avgust \xc5\xbdigon, 1914: France Pre\xc5\xa1eren, poet in umetnik. Celovec: Tiskarna Dru\xc5\xbebe sv. Mohorja.'