b'\n_START_ARTICLE_\nNASA\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nPredhodnica Nase je bila NACA (National Advisery Committee for Aeronautic ali Nacionalni svetovalni odbor za aeronavtiko), ki je bila ustanovljena davnega leta 1915 z namenom, da bi vzpodbudili znanstveni napredek na podro\xc4\x8dju letalstva. Med drugo svetovno vojno in po vojni pa se je odbor za\xc4\x8del resno zanimati tudi za raketno tehnologijo. Pritem so bili odboru v veliko pomo\xc4\x8d prebegli nem\xc5\xa1ki znanstveniki in zaplenjena nacisti\xc4\x8dna raketna tehnologija. Njihov prvi ve\xc4\x8dji uspeh na raketnem podro\xc4\x8dju je bila izdelava prvega nadzvo\xc4\x8dnega letala na svetu, X-1 leta 1946. Temu so sledili \xc5\xa1e drugi bolj ali manj uspe\xc5\xa1ni projekti, ki so bili v ve\xc4\x8dini povezani z vojsko. Nato pa je 4. oktobra 1957 pri\xc5\xa1lo do pravega \xc5\xa1oka, ko so Sovjeti v vesolje izstrelili prvi umetni satelit Sputnik 1. Izstrelitev je v ZDA povzro\xc4\x8dila pravo politi\xc4\x8dno in znanstveno kriza zato je takratni predsednik ZDA, Dwight D. Eisenhower, zahteval takoj\xc5\xa1nje ukrepanje. Da bi ZDA ohranila prednost na raketnem in znanstvenem podro\xc4\x8dju je predsednik 29. junija 1958 podpisal akt o aeronavtiki in vesolju s \xc4\x8dimer je ustanovil novo agencijo NASA. Agencija je uradno za\xc4\x8dela delovati 1. oktobra 1958 pritem pa je prevzela vse oddelke in objekte Nace s \xc4\x8dimer je ta odbor nehal obstajati.\n_START_SECTION_\nProjekt Gemini (1962-1966)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e pred ukinitvijo projekta Mercury so znanstveniki pri Nasi za\xc4\x8dela razvijati nov projekt poimenovan Gemini. Ker so Sovjeti prednja\xc4\x8dili na podro\xc4\x8dju orbitalnih poletov je bil namen projekta Gemini pripraviti ustrezen teren za prvi lunarni polet. Prvi polet je bil izveden 23. marca 1965 z vesoljsko ladjo Gemini 3 na kateri sta bila Gus Grissom in John Young. Sledilo je \xc5\xa1e \xc5\xa1est poletov na katerih so opazovali odziv \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa na dolgotrajno bivanje v vesolju in testirali spojitev dveh vesoljskih plovil. Izveden pa je bil tudi prvi ameri\xc5\xa1ki vesoljski sprehod. Projekt je bil izredno uspe\xc5\xa1en saj so znanstveniki pri\xc5\xa1li do mnogih novih spoznanj. Tako je npr. odprava Gemini 7 postavili takratni rekord v bivanju v vesolji saj je to trajalo kar 14 dni. Na odpravi Gemini 12 so ugotovili, da  lahko astronavti dela opravljajo tudi zunaj plovila, na Gemini 8 pa so prvi\xc4\x8d v zgodovini vesoljskih raziskav uporabili gorivne celice, ki so bile klju\xc4\x8dnega pomena pri odpravi na Luno.\n_START_SECTION_\nProgram Space Shuttle (1972-2011)\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi dragega programa Apolla in iskanja njegovih alternativ so znanstveniki pri Nase v drugi polovici sedemdesetih let za\xc4\x8deli resno razvijati novo vesoljsko plovilo, ki bi lahko v vesolje poneslo posadko in koristen tovor ter se nato samostojno vrnilo na Zemljo. Po pristanku pa bi bilo vozilo mogo\xc4\x8de ponovno uporabiti. Zaradi te svoje specifike je vozilo dobilo novo revolucionarno obliko, ki spominja na letalo. Vozilo je bilo na\xc4\x8drtovano za orbitalne polete na vi\xc5\xa1ini 185 do 643 km. V vesolje je lahko poneslo 24,4 ton koristnega tovora in od 2 do 8 \xc4\x8dlanov posadke, ki so lahko tam bivalo od 5 do 17 dni. Vesoljsko vozilo je v vesolje poletelo ob pomo\xc4\x8di dveh zunanji raket in velikega tanka za gorivo. Ko sta stranski raketi porabili gorivo sta se lo\xc4\x8dili od velikega tanka in ju je bilo mogo\xc4\x8de ponovno uporabiti. Edin stvar, ki je pri poletu ni bilo mogo\xc4\x8de uporabiti je bil veliki tank, ki je zagotavljal gorivo Space Shuttlu. Ko je v njem zmanjkalo goriva se je odlepil od Space Shuttla in zgorel v atmosferi. Med letoma 1975 in 1990 je bilo zgrajenih pet raketoplanov: Columbia, Challenger, Discovery, Atlantis in Endeavour. Zgrajen je bil tudi \xc5\xa1esti raketoplan z imenom Enterprise vendar ni nikoli poletel v vesolje saj so ga uporabljali za testiranja._NEWLINE_Prvi Space shuttle oz. vesoljki \xc4\x8dolni\xc4\x8d, Columbia, je poletel 12. aprila 1981 na 20 obletnico prvega poleta s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko posadko. Temu so sledili \xc5\xa1e mnogi, dokler 28. januarja 1986 ni pri\xc5\xa1lo do tragi\xc4\x8dne nesre\xc4\x8de raketoplana Challenger v kateri so umrli vsi \xc4\x8dlani posadke. Po nesre\xc4\x8di je bil program Shuttle  za skoraj tri leta ustavljen. V tem \xc4\x8dasu so odpravili glavo napako ter ob\xc4\x8dutno izbolj\xc5\xa1ali varnost posadke. Zaradi svoje zasnove se je raketoplan v naslednjih letih izkazal kot odli\xc4\x8dno vesoljsko prevozno sredstvo. Ker Nasa v vesolju ni imela vesoljske postaje so v ta namen uporabljali kar raketoplan na katerega so namestili laboratorij. Izredno odmevna je bilo tudi popravilo vesoljskega teleskopa Hubble. Po letu 1993 se je okrepilo sodelovanja z Rusija, zato so raketoplani postali stalni gosti na ruski postaji Mir. Potem ko je Mir leta 2001 odslu\xc5\xbeil svoje so Ameri\xc4\x8dani in Ruski skupaj z drugimi partnerji za\xc4\x8deli graditi Mednarodno vesoljsko postajo. Kot glavno prevozno sredstvo so uporabili prav raketoplan. Gradnjo postaje pa je leta 2003 zasen\xc4\x8dila tragi\xc4\x8dna nesre\xc4\x8da raketoplana Columbia. Program je za dve leti zastal, v tem \xc4\x8dasu so se Ameri\xc4\x8dani pri gradnji in oskrbovanju mednarodne postaje zana\xc5\xa1ali na Ruse. Po odpravi pomanjkljivosti se je program ponovno nadaljeval, vendar ne za dolgo saj so predstavniki Nase oznanili, da ga bojo v najkraj\xc5\xa1em mo\xc5\xbenem \xc4\x8dasu ukinili zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8danja stro\xc5\xa1kov in iztro\xc5\xa1enosti raketoplanov. Zadnji polet je opravil raketoplan Atlantis julija 2011 zatem so program nepreklicno ukinili.\n_START_SECTION_\nProgrami brez \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke posadke (1958- )\n_START_PARAGRAPH_\nPo ukinitvi poletov s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko posadko leta 2011 se je Nasa usmerila v vesoljske odprave brez \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke posadke. Te odprave so se izkazale kot zelo uspe\xc5\xa1ne in relativno poceni zato ni nobena skrivnost, da sojih pri Nasi v zadnjih dveh desetletjih vedno bolj potiskali v ospredje. Prva vesoljska odprava brez \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke posadke je bila izvedena daljnega leta 1958 ko so v vesolje izstrelili satelit Explorer 1. Satelit je bil del projekta z istim imenom, Explorer, z njim pa so \xc5\xbeeleli Sovjetom dokazati da so ZDA sposobno v vesolje poslati predmet, ki je delo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih rok. Projekt se je za\xc4\x8del leta 1958 in \xc5\xa1e vedno traja, tako da je to najstarej\xc5\xa1i vesoljski projekt v Nasi in na svetu. Prvim satelitom Explorer je sledil projekt Telstar. \xc5\xa0lo je za civilni projekt komercialnega komunikacijskega satelita, ki so ga izdelali v Bellovih laboratorijih za komunikacijo. Ker pa je v tistih \xc4\x8dasih primanjkovalo tehni\xc4\x8dnih zmogljivosti je Nasa prevzela odgovornost pri izstrelitvi in telemetriji. Prvi satelit, Telstar 1, je bil izstreljen 10. julija 1962, 7. maja 1963 pa mu je sledil \xc5\xa1e Telstar 2. V nasprotju s Sputnikom 1, ki je oddajal samo signal, sta satelita Telstar igrala koristno vlogo saj sta prena\xc5\xa1ala televizijski signal iz enega konca Zemlje na drugega._NEWLINE_Ko je tehnologija dovolj napredovala so se znanstveniki usmerili v izdelavo vesoljski plovil, ki bi lahko dosegla tudi druge planete na\xc5\xa1ega oson\xc4\x8dja. Prvi tak projekt je bil program Ranger, ki je potekal od leta 1961 do 1965. Z njim so raziskovali povr\xc5\xa1ino Lune tako, da so posneli \xc5\xa1tevilne slike in jih poslali na zemljo. Projekt je bil >>samomorilne narave<< saj so sondo usmerili proti povr\xc5\xa1ini Lune in jo tako namerno strmoglavili. Medtem ko je sonda padala so kamere posnele slike visoke resolucije in jih preko radijske zveze poslale na Zemljo. Zaradi velikega \xc5\xa1tevila izgubljenih sond in s tem finan\xc4\x8dnih sredstev je projekt postal tar\xc4\x8da kritika zaradi \xc4\x8desar so ga kmalu ukinili. So\xc4\x8dasno s programom Ranger so za\xc4\x8deli razvijati tudi izredno uspe\xc5\xa1ni program Mariner v katerem so sonde poslali proti planetom; Mars, Venera in Merkur. Raziskovanju Lune je bil posve\xc4\x8den tudi program Surveyor s katerim so preizku\xc5\xa1ali tehnike in mo\xc5\xbenosti pristanka s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko odpravo. Kot ve\xc4\x8dji izziv se je izkazalo raziskovanje zunanjih planetov son\xc4\x8dnega sistema. V ta namen so ustanovili projekt Pioneer, prva sonda Pioneer 10 je bila izstreljena marca 1972. Na svoji dolgi poti po son\xc4\x8dnem sistemu je obiskala  Jupiter danes pa je eden izmed najbolj oddaljenih predmetov, ki so delo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih rok. Prvi sondi je aprila 1973 sledila \xc5\xa1e druga Pioneer 11, ki je obiskala Jupiter in Saturn. Projekti Pioneer je sledil projekt Voyager v katerem je sonda Voyager 2 kot edina dosedeaj obiskala planeta Uran in Neptun, medtem, ko je Voyager 1 obiskal planeta Jupiter in Saturn. Voyager 1 je februarja 1998 postal Zemlji najbolj oddaljen predmet, ki je delo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih rok. Zadnji odpravi proti zunanjim planetom sta bili Galileo (1989) in Cassini-Huygens (1997). _NEWLINE_Veliko pozornosti je bilo usmerjene tudi Zemlji najbolj podobnemu planetu, Marsu. Leta 1976 so tja poslali izredno uspe\xc5\xa1no odpravo Viking 1 kateri je nato sledila \xc5\xa1e odprava Viking 2. Projekt raziskovanja Marsa je nato za nekaj \xc4\x8dasa ustavil v za\xc4\x8detku devetdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja pa je bil ponovno zagnan. Kot izredno uspe\xc5\xa1en projekt se je izkazalo vozilo Mars Pathfinder, kateremu so v naslednjem desetletju in pol sledila \xc5\xa1e druge odprave (Mars Global Surveyor, Mars Odyssey, Mars Scout Program, \xe2\x80\xa6)_NEWLINE_Poleg planetov se je Nasa s pomo\xc4\x8djo odprav brez posadke lotila tudi raziskovanja vesolja in njegovih gradnikov; Zemlje, Sonca, meglic, galaksij, kometov, asteroidov, itd. Trenutno potekajo odprave Messenger proti Merkurju, New Horizons proti Plutonu, Dawn proti asteroidnemu pasu, Juno proti velikim zunanjim planetom in \xc5\xa1tevilne druge. Ponovno je bilo obujeno tudi raziskovanje Lune, kjer naj bi v naslednjih desetletjih postavili stalno naseljeno bazo. Ker so ti projekti skozi leta postajali vedno bolj obse\xc5\xbeni se danes ti izvajajo v sodelovanji med ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavami. Po ukinitvi poletov s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko posadko leta 2011 so se odprave brez posadke prebile na prednostno listo Nase.\n_START_SECTION_\nRaziskave\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg raziskovanja vesolja se znanstveniki pri Nasi ukvarjajo tudi z vesoljsko medicino, raziskovanjem zemeljskega povr\xc5\xa1ja in atmosfere ter raziskovanjem u\xc4\x8dinkovitih virov energije, pogonov in materialov. Tako lahko danes \xc5\xa1tevilne materiale, ki so bili npr. izdelani za vesoljske odprave danes sre\xc4\x8damo na policah trgovin ali pa se uporabljajo v letalstvu, avtomobilski industriji in medicini. Najbolj znani izdelki za pridobivanje energije, ki so se prvi za\xc4\x8deli mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uporabljati pri Nasi so bile tako son\xc4\x8dne in gorivne celice. Tudi teflon, ki je danes nepogre\xc5\xa1ljiv v gospodinjstvu, je postal komercialno uporaben s pomo\xc4\x8djo nasinih znanstvenikov. Veliko je bilo narejenega tudi na podro\xc4\x8dju materialov, ki lahko prenesejo izredno visoke in izredno nizke temperature in so izredno trdni tudi pri velikih obremenitvah.'