b'\n_START_ARTICLE_\nLabirint (roman)\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nDogajanje te\xc4\x8de v vzporednih zgodbah profesorice sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine Ane Malovrh in dijakinje \xc4\x8detrtega letnika gimnazije Jasne Andol\xc5\xa1ek. Za stiske in te\xc5\xbeave mladih je kriva potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba (materialne dobrine in zna\xc4\x8dajski kalupi). Krivi pa so tudi pedagogi, saj so med plemenitimi in prizadevnimi tudi spletkarski in povzpetni\xc5\xa1ki._NEWLINE_Ana se zavzema za skrbnej\xc5\xa1o in natan\xc4\x8dno rabo jezika, opozarja na pomanjkljivosti \xc5\xa1olskega sistema. Naveli\xc4\x8dala se je pedago\xc5\xa1kega poklica, saj meni, da mladih ve\xc4\x8d ne navdihuje in da je pri vzgoji dijakov naredila ve\xc4\x8d napak: u\xc4\x8denci so se psihi\xc4\x8dno zna\xc5\xa1ali nad njo, pisali po zidovih, da jo bodo ubili in podobno. \xc5\xa0olski sistem je zid, preko katerega kot pedagog ne more in ne sme, zato \xc4\x8duti nemo\xc4\x8d. O te\xc5\xbeavah se je lahko pogovarjala samo s profesorico Tanjo, ki jo imenuje Son\xc4\x8dnica. Ozra\xc4\x8dje pedago\xc5\xa1kega dela ozna\xc4\x8di kot labirint samomu\xc4\x8denja in sumni\xc4\x8denj. Tudi na zasebnem podro\xc4\x8dju ima smolo s partnerji, po \xc5\xa1estih letih razmerja je \xc4\x8dutila vedno ve\xc4\x8djo odtujenost do partnerja. Zaljubila se je v profesorja Jerneja Kova\xc4\x8da, ki pa ga odvrne od sebe zaradi neodlo\xc4\x8dnosti._NEWLINE_17-letna dijakinja Jasna se nad dru\xc5\xbebo zgra\xc5\xbea, meni, da ima napa\xc4\x8dne vrednote. Njena dru\xc5\xbeina jo venomer opozarja na napake, ki jih po\xc4\x8dne, in zanje krivi teto Lucijo, ki je Jasno vzgaja v svobodnja\xc5\xa1tvu, brez prepovedi. Star\xc5\xa1a sta konformista, kar sta \xc5\xbeelela tudi od Jasne, ki pa se s tem ni mogla nikoli sprijazniti. Zapelje jo u\xc4\x8ditelj Mrak in ji ponudi bolj\xc5\xa1i polo\xc5\xbeaj v dru\xc5\xbebi. Jasna obiskuje njegove seanse s klavirjem, kjer jo posili. Zanosi in naredi splav. To je naredil tudi njeni so\xc5\xa1olki Pii. Po dalj\xc5\xa1em premisleku sta se odlo\xc4\x8dili, da vse povesta ravnatelju, ki pa ni ukrepal. Padli sta pri treh predmetih pri u\xc4\x8ditelju Mraku, saj je bil ravnatelj na njegovi strani._NEWLINE_Jasna se je spra\xc5\xa1evala, zakaj jo \xc5\xa1e sploh obiskuje. Profesorji so hitre jeze, dijakom ne znajo prisluhniti, ne pogovarjajo se o \xc5\xbeivljenju in med seboj so kakor tujci. Po\xc4\x8dutila se je osamljeno, nih\xc4\x8de je ni jemal resno, tudi s profesorico Ano je imela na za\xc4\x8detku te\xc5\xbeave, ampak je edino njej lahko zaupala svoje poglede na smrt, minevanje, nevidnost v dru\xc5\xbebi in osamljenost. Ana je Jasno imenovala goflja, na za\xc4\x8detku je namre\xc4\x8d o njej imela druga\xc4\x8dno mnenje kot na koncu \xc4\x8detrtega letnika, ko je ugotovila, da imata podoben pogled na svet._NEWLINE_Jasna je naredila samomor zaradi stisk, ki so v njej rasle \xc5\xbee od majhnih nog. Star\xc5\xa1i je niso podpirali, sramovali se je, bolela jo je slaba izku\xc5\xa1nja v ljubezni z Damijanom. Po njeni smrti so objavili zapiske z naslovom Zapiski Jasne Andol\xc5\xa1kove. Tam je svojo stisko razlo\xc5\xbeila in pomagala Ani preboleti odpor do pedago\xc5\xa1kega dela, vlila ji je upanje in mo\xc4\x8d, da vztraja in sku\xc5\xa1a spremeniti, kar se pa\xc4\x8d da.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\n"V romanu tudi ni mo\xc4\x8d prezreti avtori\xc4\x8dine osebne zavzetosti, kar je gotovo plod njenih osebnih izku\xc5\xa1enj. Prav zato, ker izhaja iz osebnih izku\xc5\xa1enj, pa je roman prepri\xc4\x8dljiv." (\xc5\xa0\xc4\x8davni\xc4\x8dar 1995: 88)_NEWLINE_"\xc4\x8ceprav Mati\xc4\x8di\xc4\x8deva v tem romanu najde med dijaki kar precej svetlih izjem, ne bi mogli re\xc4\x8di, da razume stiske sodobne mladine, zato si ve\xc4\x8dkrat pomaga z bujnim fabuliranjem, ki jo zavede na rob prepri\xc4\x8dljivosti. [...] \xc4\x8ceprav se pisateljica spopada z nadvse aktualnimi problemi, ostaja nazadnje samo \xc4\x8drno-bela razdelitev u\xc4\x8dencev: na eni strani kulturno razgledani in pogumni, na drugi strani pa brezbri\xc5\xbena ve\xc4\x8dina, produkt potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ke mrzlice." (Debeljak 1983: 37)_NEWLINE_"Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de novega romana Nade Mati\xc4\x8di\xc4\x8d LABIRINT je brez dvoma dru\xc5\xbebenokriti\xc4\x8dno. Avtorica niti najmanj ne prikriva kar osebne prizadetosti in \xc5\xbeelje, mo\xc4\x8dne \xc5\xbeelje, da s tem svojim delom nekaj spremeni, pa ne le v zavesti bralcev, ampak dejansko v \xc5\xbeivljenju, se pravi predvsem v \xc5\xa1oli, v \xc5\xa1olstvu, v razmerah okrog le-teh. Junakinji romana, profesorica sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine Ana Malovrh in njena dijakinja Jasna Andol\xc5\xa1ek, \xc4\x8deprav prideta ni\xc4\x8dkolikokrat druga z drugo v konflikt, bojujeta, vsaka na svojem mestu in vsaka s svojimi sredstvi, avtori\xc4\x8din boj zoper dru\xc5\xbebeno zlo, in sama usoda obeh \xe2\x80\x94 Jasna kon\xc4\x8da s samomorom, Ana se, zavedajo\xc4\x8d se nadosebnega poslanstva, odre\xc4\x8de ljubezenski sre\xc4\x8di, ki se z dolo\xc4\x8deno zakasnitvijo nasmehne tudi njej \xe2\x80\x94 naj bi delovala kot (v bistvu zunajliterarni) apel na ob\xc4\x8do \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko skupnost. Aktualnost tega klica je izsilila malone naturalisti\xc4\x8dno drastiko v obravnavi \xc5\xbeivljenjskega okolja \xc5\xa1tudentov in profesorjev \xe2\x80\x94 kaj takega je (se zdi) neverjetno (mi je pravila \xc5\xbeena, profesorica), da bi profesor tako na\xc4\x8drtno zapeljeval nedol\xc5\xbene dijakinje, jih silil k skupinskemu seksualnemu iz\xc5\xbeivljanju, potem pa \xc5\xa1e dobival potuho pri ravnatelju \xc5\xa1ole .. . in avtorica ne var\xc4\x8duje z \xc5\xbeivimi, zlasti pa temnimi barvami niti pri opisovanju degradacije \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih odnosov v razredu ali pa v zbornici. Razen menda dveh profesorjev ter enega dijaka, bolj abstraktnih likov, ni v romanu prave, tople \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke pozitivitete. \xc5\xa0e sama Ana, katera se bojuje \xe2\x80\x94 in \xc5\xbertvuje \xe2\x80\x94 v imenu pravice in \xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti, je vsa polna zna\xc4\x8dajskih slabosti: nestanovitnosti, razdra\xc5\xbeljivosti, nepopustljivosti. Seveda, sliki, ki jo Labirint v tako mra\xc4\x8dni izdelavi ponuja, ni kaj oporekati: tak\xc5\xa1en pa\xc4\x8d je pogled Nade Mati\xc4\x8di\xc4\x8d, pogled in namen, kajti namerno ho\xc4\x8de vznemirjati in izzivati. Vse to \xc5\xbelahtno dru\xc5\xbebenopopravljalsko hotenje, ta pedago\xc5\xa1ko poudarjena ihta bi morala ostati kje na pol (ali prej na \xc4\x8detrt) poti, \xc4\x8de ne bi bila, sama po \xc4\x8disto literarni plati irelevantna, podkrepljena z mo\xc4\x8dno slovstveno ustvarjalno disciplino in osredoto\xc4\x8denostjo, ki je avtorici omogo\xc4\x8dila skleniti zgodbo Ane in Jasne v kompozicijsko uravnove\xc5\xa1eno celoto precej razgibane tektonike, toda hkrati trdne (samo ponekod le malce preve\xc4\x8d razbohotene) stilno dovr\xc5\xa1ene prozne pripovedi. Tega romana vsekakor ni brati zgolj v njegovem dru\xc5\xbebenoproblemskem aspektu: koncept in tudi umetni\xc5\xa1ka realizacija Labirinta ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8data dvomiti, da je avtorica v to delo vlo\xc5\xbeila vse svoje pisateljske zmo\xc5\xbenosti." (Benhart 1981: 197,198)_NEWLINE_"Slovenska pisateljica Nada Mati\xc4\x8di\xc4\x8d, ki je 22. julija letos umrla v se\xc5\xbeanski bolni\xc5\xa1nici, nam je zapustila tudi bogat bohinjski opus. [...] V njenih realisti\xc4\x8dno napisanih romanih se zrcali polpreteklo in sodobno \xc5\xbeivljenje slovenskega mestnega in pode\xc5\xbeelskega \xc4\x8dloveka. Lotevala se je tudi problematike \xc5\xa1olstva, saj jo je kot pedagoginja dobro poznala (Labirint, Daj mi roko, Veronika itd.). Nekaj njenih romanov je avtobiografskih; tak je njen zadnji roman Njeno dolgo potovanje, ki je leta 2002 ob njeni 80-letnici iz\xc5\xa1el pri Mladinski knjigi v Jubilejni zbirki. [...] (Cvetek 2004: 22)'