b'\n_START_ARTICLE_\nJosiah Willard Gibbs\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGibbs je \xc5\xa1tudiral na univerzah Yale, v Parizu, Berlinu in Heidelbergu. Bil je profesor matemati\xc4\x8dne fizike na Univerzi Yale od leta 1871 do svoje smrti. Bil je bil prvi Ameri\xc4\x8dan, ki je prejel doktorat iz tehnike na Univerzi Yale. Kot sotvorec vektorske analize je bil dejaven tudi v matematiki._NEWLINE_Njegova zbirka \xc4\x8dlankov O ravnovesju heterogenih snovi (1876 - 1878) je postavila temelje fizikalni kemiji. V teh \xc4\x8dlankih je uporabil termodinamiko pri razlagi fizikalnokemi\xc4\x8dnih pojavov. Pojasnil je povezavo med izoliranimi in nepojasnjenimi pojavi. Opisal je tudi fazni prehod. Njegovi \xc4\x8dlanki o termodinamiki so bili objavljeni v Poro\xc4\x8dilih Akademije Connecticuta. Njegovo delo o uporabi termodinamike je pomagalo, da je fizikalna kemija postala stroga deduktivna znanstvena veda. Zaradi zahtevnih matemati\xc4\x8dnih prijemov in neznane revije znanstveniki ZDA niso prepoznali vrednosti njegovega dela. Zbirko \xc4\x8dlankov O ravnovesju heterogenih snovi so leta 1891 prevedli v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in leta 1899 v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino. Njegove izreke so uporabili in razvili v Evropi \xc5\xa1e preden so njihovo vrednost spoznali ameri\xc5\xa1ki kemiki._NEWLINE_Pomembno je tudi njegovo delo na podro\xc4\x8dju statisti\xc4\x8dne mehanike, ko se je ukvarjal z zna\xc4\x8dilnostmi velike skupine delcev, kot so atomi in molekule. \xc4\x8ceprav je izpeljal svoje zamisli iz klasi\xc4\x8dne fizike, so ideje uporabne tudi v kvantni mehaniki. Pisal je tudi o mehanskem vplivu toplote, vektorski analizi in elektromagnetni teoriji svetlobe. Po njegovi smrti sta iz\xc5\xa1li \xc5\xa1e deli Znanstveni \xc4\x8dlanki leta 1906 in Zbrana dela leta 1928.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nZa svoje znanstvene dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju naravoslovja je Gibbs leta 1901 prejel Copleyjevo medaljo Kraljeve dru\xc5\xbebe (Royal Society) iz Londona.'