b'\n_START_ARTICLE_\nDalmacija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nDalmacijo sestavljajo obala, pokrajina v notranjosti in otoki. Sega od sredine otoka Pag in reke Zrmanje na severozahodu do rta O\xc5\xa1tra pri vhodu v Boko Kotarsko na jugozahodu. Od notranjosti lo\xc4\x8dijo Dalmacijo visoke kra\xc5\xa1ke planote. Obala spada med najbolj \xc4\x8dlenovite v Evropi, ob njej pa je veliko otokov. Obala in otoki so razdeljeni na Severno, Osrednjo in Ju\xc5\xbeno Dalmacijo._NEWLINE_Dalmacija je trenutno razdeljena na \xc5\xa1tiri okro\xc5\xbeja, katerih glavna mesta so Zadar, \xc5\xa0ibenik, Split in Dubrovnik. Druga ve\xc4\x8dja mesta so: Biograd na Moru, Ka\xc5\xa1tela, Sinj, Solin, Omi\xc5\xa1, Knin, Metkovi\xc4\x87, Makarska, Trogir, Plo\xc4\x8de, Trilj in Imotski._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji dalmatinski otoki so: Dugi otok, Ugljan, Pa\xc5\xa1man, Bra\xc4\x8d, Hvar, Kor\xc4\x8dula, Vis, Lastovo in Mljet. Ve\xc4\x8dje gore so: Dinara, Mosor, Svilaja, Biokovo, Mose\xc4\x87 in Kozjak. Zaradi morskih tokov in vetrov je morska voda tu bolj \xc4\x8dista in topla kot na italijanski obali Jadranskega morja._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja Dalmacija se razprostira na povr\xc5\xa1ini 11960 km\xc2\xb2, kar predstavlja 21\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine Hrva\xc5\xa1ke. Na tem prostoru \xc5\xbeivi 855.000 prebivalcev (popis 2001), kar je 20\xc2\xa0% vsega hrva\xc5\xa1kega prebivalstva. Povpre\xc4\x8dna poseljenost pa je 71,5 preb/km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nIme pokrajine\n_START_PARAGRAPH_\nDalmacija (lat. Dalmatia) je bila sprva rimska provinca. Ime je dobila po plemenu Dalmatov, ki so \xc5\xbeiveli v zaledju Solina (Solonae, Salona), glavnega kraja in sredi\xc5\xa1\xc4\x8da province.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDalmacija je zgodovinska pokrajina v sestavi Hrva\xc5\xa1ke, ki je bila poseljena \xc5\xbee v neolitski dobi. Od bakreno-bronaste dobe so \xc5\xbeiveli v njej Iliri in po ilirskih Dalmatih so ji Rimljani dali sedanje ime. Od kulturnih narodov so prodrli vanjo najprej Grki ter v 5. in 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. ustanovili v njej trgovske naselbine Vis, Hvar, Trogir, Solin, Kor\xc4\x8dulo in druge, v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. pa se jim je pridru\xc5\xbeilo nekaj keltskih plemen. V njenem ju\xc5\xbenem delu je takrat \xc5\xbee obstajala dr\xc5\xbeava ilirskega plemena Ardiejcev. Rimljani so jih v dveh vojnah od leta 229 do 219 pr. n. \xc5\xa1t. premagali in za\xc4\x8deli osvajati Dalmacijo. Dalmatinski Iliri so se Rimljanom ve\xc5\xa1krat uprli, vendar so bili vsakokrat premagani in za \xc4\x8dasa cesarja Oktavijana Avgusta dokon\xc4\x8dno podjarmljeni in postopno poromanjeni._NEWLINE_Sprva je rimska provinca Ilirik obsegala ozek obmorski pas od reke Timav v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu do Lezha v Albaniji. Vojni pohodi Oktavijana 35 - 33 pr. n. \xc5\xa1t. in njegovega pastorka Tiberija po letu 15 pr. n. \xc5\xa1t. so ozemle raz\xc5\xa1irili vse do Donave, in nastal je t. i. veliki Ilirik. Pred letom 12 pr. n. \xc5\xa1t. se je zahodna meja Ilirika umaknila od reke Timav na Ra\xc5\xa1o in na Hru\xc5\xa1ico. Zaradi upora dalmatinskih in panonskih plemen 6 - 9 n. \xc5\xa1t. je bil Ilirik razdeljen v podonavsko provinco Panonijo in v ju\xc5\xbenej\xc5\xa1i, o\xc5\xbeji Ilirik; ta je kmalu dobil uradni naziv Dalmacija. Zgodovinarji predvidevajo, da je Dalmacija s skrajnim severozahodnim koncem morda segala na obmo\xc4\x8dju Ilirske Bistrice in Lo\xc5\xbea tudi na ozemlje dana\xc5\xa1nje Slovenije._NEWLINE_Po preureditvi provinc v \xc4\x8dasu cesarja Dioklecijana je bila Dalmacija razdeljena v ve\xc4\x8dji zahodni del, ki je obdr\xc5\xbeal ime, in manj\xc5\xa1i vzhodni del z imenom Praevalitana. Po konecu antike so se oblikovale nove , ne docela jasne pokrajine, med njimi tudi Liburnija zahodno od Zadra in Liburnija Tarsaticensis, ki se je pribli\xc5\xbeala tudi slovenskemu ozemlju.'