b'\n_START_ARTICLE_\nSedimentne kamnine\n_START_PARAGRAPH_\nSedimentne kamnine so ena izmed treh osnovnih skupin kamnin (poleg magmatskih in metamorfnih), ki se oblikujejo z odlaganjem finega materiala in oblikovanja tega v kamnino. Nastanejo s pomo\xc4\x8djo usedanja raznolikih razpadlih kamnin, z usedanjem biogenetskih materialov ali s strjevanjem oborin iz izhlapelih kemi\xc4\x8dnih raztopin. Med drugimi sodijo v skupino sedimentnih kamnin kreda, apnenec, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak in skrilavec._NEWLINE_Domnevati je, da ima Zemljina atmosfera razmeroma majhne dele\xc5\xbee ogljikovega dioksida (v primerjavi z npr. ozra\xc4\x8djem Venere) zaradi ujetosti ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8din slednjega v apnen\xc4\x8dastih in dolomitnih kamninskih plasteh. Uhajanje ogljikovega dioksida iz teh ob njegovi eroziji je znano kot ogljikov cikel._NEWLINE_Oblika sestavnih delcev sedimentnih kamnin ima pomemben vpliv na zmo\xc5\xbenost mikroorganizmov za poselitev slednjih. To obliko je mo\xc4\x8d dolo\xc4\x8diti med drugim s koeficientom okroglosti, bolj znanim kot Krumbeinovo \xc5\xa1tevilo po geologu Williamu C. Krumbeinu. Raziskovanje tovrstnih lastnosti je v domeni geomikrobiologije.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nVse sedimentne kamnine nastajajo na podlagi velikih pritiskov, ki stisnejo usedle fine delce v trdno celoto. Ti delci so usedlina, izlo\xc4\x8dena iz suspenzije v zraku, ledu ali vodnem toku. Po nanosu dolo\xc4\x8dene koli\xc4\x8dine sedimenta slednji ni ve\xc4\x8d v stiku z izvornim prenosnim medijem, veliki pritiski, ki nastanejo zaradi vi\xc5\xa1jih plasti, pa ga zdru\xc5\xbeijo v kamen v procesu litifikacije. Celoten proces kemi\xc4\x8dnih, fizikalnih in biolo\xc5\xa1kih sprememb, skozi katerega gre sedimentni material od svojega nanosa preko litifikacije do preperevanja, pa se imenuje diageneza._NEWLINE_Sedimentne kamnine so izrednega geolo\xc5\xa1kega pomena zaradi informacij, s katerimi je mo\xc4\x8d preu\xc4\x8devati zgodovino Zemlje. K temu zlasti doprina\xc5\xa1ajo fosili, ohranjeni in okameneli ostanki prazgodovinskih rastlin in \xc5\xbeivali, katerih mrtev ostanek se je usedel na povr\xc5\xa1ino odlaganja materiala, ta pa ga je kasneje z novimi plastmi tudi prekril. Druge kamnine fosilov namre\xc4\x8d ne vsebujejo, saj so bile za razliko od sedimentnih ve\xc4\x8dinoma ustvarjene pri visokih temperaturah in pritiskih, ki ne omogo\xc4\x8dajo obstoja fosilov. Ravno tako je za preu\xc4\x8devanje geolo\xc5\xa1ke zgodovine uporabna plastna sestava tovrstnih kamnin, saj primerjava plasti omogo\xc4\x8da tudi primerjavo in datiranje razli\xc4\x8dnih geolo\xc5\xa1kih obdobij med seboj._NEWLINE_Krovna plast sedimentnega kamna, ki sestavlja Zemljino skorjo, je povr\xc5\xa1insko obse\xc5\xbena, a je skupni dele\xc5\xbe slednjega med vsemi kamninami le pribli\xc5\xbeno 5-odstoten. Zato so sedimentne plasti, ki jih je videti po povr\xc5\xa1ini Zemlje, le tanka prevleka \xc4\x8dez debele sloje magmatskih in metamorfnih kamnin.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarski pomen sedimentnih kamnin se najve\xc4\x8dkrat izra\xc5\xbea z njihovo uporabnostjo kot gradbenimi materiali. Zraven tega pa te kamnine tvorijo sedimentne porozne sicer zaprte geolo\xc5\xa1ke kotanje, v katerih so se skozi milijone let tvorila fosilna goriva.'