b'\n_START_ARTICLE_\nTeoreti\xc4\x8dna kemija\n_START_PARAGRAPH_\nTeoreti\xc4\x8dna kemija je podro\xc4\x8dje kemije, ki sku\xc5\xa1a s pomo\xc4\x8djo fizike razlo\xc5\xbeiti in napovedati kemijske pojave. V zadnjih letih se je razvoj teoreti\xc4\x8dne kemije usmeril predvsem na podro\xc4\x8dje kvantne kemije (tj. uporabo na\xc4\x8del kvantne mehanike za re\xc5\xa1evenje kemijskih problemov). Teoreti\xc4\x8dno kemija se v glavnem ukvarja z elektronsko strukturo snovi, dinamiko in statisti\xc4\x8dno mehaniko, in vse skupaj v razli\xc4\x8dni meri vklju\xc4\x8duje v napovedovanje kemijske reaktivnosti. Ostala podro\xc4\x8dja v teoreti\xc4\x8dni kemiji pokrivajo \xc5\xa1e karakterizacijo snovi v razli\xc4\x8dnih fazah (npr. \xc5\xa1tudij kemijske kinetike) s pomo\xc4\x8djo matematike, teoreti\xc4\x8dna kemija pa sku\xc5\xa1a v prakso prenesti tudi najnovej\xc5\xa1a dognanja na podro\xc4\x8dju matematike (npr. prenos topolo\xc5\xa1kih na\xc4\x8del za opis elektronske strukture). Uporabo matemati\xc4\x8dnih orodij v kemiji v\xc4\x8dasih imenujemo tudi matemati\xc4\x8dna kemija._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino dognanj teoreti\xc4\x8dne kemije kasneje uporabi ra\xc4\x8dunska kemija, \xc4\x8deprav bolj z uporabnega vidika in s pogosto uporabo pribli\xc5\xbekov, kot npr. pri post-Hartree-Fokovih metodah, teoriji gostotnega funkcionala, semiempiri\xc4\x8dnih metodah in metodah, ki delujejo po na\xc4\x8delu polja sil. Nekateri teoreti\xc4\x8dni kemiki uporabljajo statisti\xc4\x8dno mehaniko, s katero je mogo\xc4\x8de povezati mikroskopske lastnosti na kvantnem nivoju z makroskopskimi lastnostmi kemijskih sistemov._NEWLINE_Kemiki so s pomo\xc4\x8djo razli\xc4\x8dnih teorij sku\xc5\xa1ali opisati kemijske probleme \xc5\xbee na samem za\xc4\x8detku sodobne kemije, vendar so bili ti poskusi do odkritja Schr\xc3\xb6dingerjeve ena\xc4\x8dbe rahlo \xc5\xa1pekulativni. Trenutno se razvijajo precej komplesnej\xc5\xa1e teorije, ki temeljijo na kvantni teoriji polja in neravnote\xc5\xbenih Greenovih funkcijah.'