b'\n_START_ARTICLE_\nTaubes\n_START_PARAGRAPH_\nFon Taubes (v\xc4\x81cu: von Taube) ir sena Livonijas v\xc4\x81cbaltie\xc5\xa1u dzimta, kas v\xc4\x93l\xc4\x81k izplat\xc4\xabjusies ar\xc4\xab Zviedrij\xc4\x81, Krievij\xc4\x81 un V\xc4\x81cij\xc4\x81. Bija ierakst\xc4\xabta Zviedrijas (1668), Igaunijas (1746), Vidzemes bru\xc5\x86niec\xc4\xabbas (1747) un Kurzemes bru\xc5\x86niec\xc4\xabbas matrikul\xc4\x81 (1841).\n_START_SECTION_\nV\xc4\x93sture\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc4\x93c viena uzskata dzimta c\xc4\x93lusies no d\xc4\x81\xc5\x86u Tuves (Thuwe) dzimtas. Kop\xc5\xa1 14. gadsimta s\xc4\x81kuma cilv\xc4\x93ki ar Taubes uzv\xc4\x81rdu (v\xc4\x81cu: balodis) paz\xc4\xabstama ar\xc4\xab Livonijas konfeder\xc4\x81cij\xc4\x81, bet tie\xc5\xa1a saist\xc4\xabba ar d\xc4\x81\xc5\x86u Tuves dzimtu nav pier\xc4\x81d\xc4\x81ma. No 15. gadsimta bija zin\xc4\x81mas piecas Taubes dzimtas no Maidlas (Maidel), Haljavas (Hallinap), Purtses (Isenhof), Ulvi (Oehrten) mui\xc5\xbe\xc4\x81m tagad\xc4\x93j\xc4\x81s Igaunijas teritorij\xc4\x81 un Cesvaines pils (Se\xc3\x9fwegen) Latvijas teritorij\xc4\x81._NEWLINE_Par Cesvaines Taubes dzimtas ciltst\xc4\x93vu uzskata R\xc4\xabgas arhib\xc4\xabskapijas vasali Andreju Taubi (Andreas Tuve, miris 1460). Zin\xc4\x81ms, ka 1572. gada 30. apr\xc4\xabl\xc4\xab Polijas-Lietuvas valdnieks Sigismunds II Augusts Cesvaines un Rauges pilskungam Johanam Taubem (Joannes Taube, miris 1583) pie\xc5\xa1\xc4\xb7\xc4\xabra br\xc4\xabvkunga titulu. Zviedru Vidzemes laik\xc4\x81 vi\xc5\x86a mazd\xc4\x93lu Georgu Johanu Taubi (Georg Johann Taube) 1680. gad\xc4\x81 ierakst\xc4\xabja Zviedrijas bru\xc5\x86niec\xc4\xabbas matrikul\xc4\x81 k\xc4\x81 Cesvaines br\xc4\xabvkungu (zviedru: Freiherren af Zesw\xc3\xa4gen). 18. gadsimt\xc4\x81 fon Taubes dzimtai pieder\xc4\x93ja M\xc4\x81lpils mui\xc5\xbea Vidzem\xc4\x93 un \xc4\x92rber\xc4\xa3es mui\xc5\xbea S\xc4\x93lij\xc4\x81.'