b'\n_START_ARTICLE_\nAnarho-komunizam\n_START_PARAGRAPH_\nAnarhisti\xc4\x8dki komunizam je oblik anarhizma koji se zala\xc5\xbee za ukidanje dr\xc5\xbeave, privatnog vlasni\xc5\xa1tva i kapitalizma, te osnivanje mre\xc5\xbee dobrovoljnih komuna u kojima bi ljudi zajedni\xc4\x8dki donosili odluke te radili da zadovolje svoje \xc5\xbeivotne potrebe po principu da svi rade prema svojim mogu\xc4\x87nostima, a uzimaju u skladu sa svojim potrebama._NEWLINE_Anarhisti\xc4\x8dki komunizam je poznat jo\xc5\xa1 kao anarho komunizam, komunisti\xc4\x8dki anarhizam, a \xc4\x8desto i kao slobodarski komunizam. Svejedno, iako su svi anarho komunisti slobodarski komunisti, svi slobodarski komunisti, kao npr. koncilni komunisti, nisu anarhisti, \xc5\xa1to izdvaja sav anarho komunizam od slobodarskog komunizma u zaseban politi\xc4\x8dki pokret koji je protiv svakog autoriteta, hijerarhije i vlasti.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8detak i nastajanje ideje\n_START_PARAGRAPH_\nAnarho komunisti su se pojavili tijekom Engleskog gra\xc4\x91anskog rata i tijekom Francuske revolucije. Gerrard Winstanley, koji je bio \xc4\x8dlan Kopa\xc4\x8da u Engleskoj, napisao je 1649. godine letak Novi Zakon Pravednosti, u kojem stoji da "ne\xc4\x87e biti zlostavljanja ni kra\xc4\x91e, ni sajmova ni tr\xc5\xbenica, cijeli \xc4\x87e svijet biti riznica svakog \xc4\x8dovjeka", i "ne\xc4\x87e biti Gospodara nad drugima, ali \xc4\x87e svaki \xc4\x8dovjek biti Gospodar nas samim sobom". Tijekom Francuske revolucije, Sylvain Marecha, u svom Manifesto of the Equals (1796), tra\xc5\xbei "komunalni u\xc5\xbeitak u plodovima zemlje" i primjetio "revolucionarnu razliku izme\xc4\x91u bogatih i siroma\xc5\xa1nih, velikih i malih, gospodara i kmetova, vlasti i vlade"._NEWLINE_Rani anarhist komunist bio je Joseph D\xc3\xa9jacque, prva osoba koje se opisala kao "slobodnjak" (libertaire za razliku od lib\xc3\xa9rale) u svojoj korespondeciji sa Proudhonom te se distancirao od njegove tvrdnje: "nije proizvod rada ono na \xc5\xa1to radnik ima pravo, nego u\xc5\xbeitak u njegovim potrebama, kakve god bile prirode". _NEWLINE_Kolektivisti\xc4\x8dki anarhizam se zalagao za nadoknadu za rad, ali se odvojio od post-revolucionarnog prela\xc5\xbeenja na komunisti\xc4\x8dki sistem i "podjelu prema potrebama". Bakunjinov suradnik James Guillaume je to ovako sro\xc4\x8dio u svom eseju Ideje o Socijalnoj Organizaciji (1876.); "Kada... proizvodnja pretekne potro\xc5\xa1nju... svatko \xc4\x87e uzeti iz zajedni\xc4\x8dkog dru\xc5\xa1tvenog skladi\xc5\xa1ta, bez straha od kazne; a moralna svijest koja \xc4\x87e biti ja\xc4\x8de razvijenija me\xc4\x91u slobodnim i jednakim radnicima \xc4\x87e prevladati, ili smanjiti, pogrdu i gubitak."_NEWLINE_Anarho komunizam je prvi put definiran u Italiji u odjelu Prve Internacionale, od Carla Cafiera, Errica Malateste, Andree Coste i drugih biv\xc5\xa1ih Mazzinijevih republikanaca. Izuzev Mihaila Bakunjina, oni nisu napravili nikakav pomak u anarho kolektivizmu, pogotovo nakon Bakunjinove smrti. Dok su se obje grupe sva\xc4\x91ale i prepirale oko kapitalizma, anarho komunisti su se odvojili od Proudhona i Bakunjina, koji su smatrali da pojedinac mo\xc5\xbee dobiti onoliko dobara za koliko radi, dok su komunisti tvrdili da svaki pojedinac ima pravo na dobra neovisno o izvr\xc5\xa1enom radu. Cafiero obja\xc5\xa1njava u svome djelu Anarhizam i Komunizam (1880.) da \xc4\x87e privatno vlasni\xc5\xa1tvo u radu dovoditi do neravnopravne akumulacije kapitala, i dovesti do novih klasnih razlika: "Ako o\xc4\x8duvamo individualnu raspodjelu proizvoda rada, bit \xc4\x87emo prisiljeni o\xc4\x8duvati novac, ostavljanje vi\xc5\xa1e ili manje proizvoda dovodi do boga\xc4\x87enja, a ne zadovoljavanja potreba pojedinaca." 1876. na Florenskoj Konferenciji Talijanske Federacije Internacionale, u gradu Florenca tijekom policijske aktivnosti, objavili su principe anarho komunizma po\xc4\x8dev\xc5\xa1i sa:_NEWLINE_"Talijanska Federacija smatra da zajedni\xc4\x8dko vlasni\xc5\xa1tvo nad proizvodima rada kao nu\xc5\xbena komplementa kolektivisti\xc4\x8dkog programa, pomo\xc4\x87 svima u zadovoljavanju potreba je jedino pravo pravilo u proizvodnji i konzumaciji koja mora biti u skladu s principima solidarnosti."_NEWLINE_To su u \xc4\x8dlanku objavili Malatesta i Caferio u dnevnom izvje\xc5\xa1taju Jurske Federacije te godine. Petar Kropotkin, osoba koju ve\xc4\x87ina smatra najzna\xc4\x8dajnijim teoreti\xc4\x8darom anarho komunizma , svoje je ekonomske prijedloge napisao u knjigama Osvajanje Kruha i Polja, tvornice i radionice. Kropotkin je zami\xc5\xa1ljao suradnju dobro\xc4\x8dinljivijom od konkurencije tvrde\xc4\x87i u Uzajamna Pomo\xc4\x87: Faktor Evolucije da je tako zami\xc5\xa1ljeno u prirodi. Zalagao se za ukidanje privatnog vlasni\xc5\xa1tva kroz "eksproprijaciju cjelokupnog dru\xc5\xa1tvenog dobra" samih ljudi, da ekonomija bude usmjerena k horizontalnoj mre\xc5\xbei volonterskih udru\xc5\xbeenja. Tvrdio je da u anarho komunizmu "ku\xc4\x87e, polja i tvornice vi\xc5\xa1e ne\xc4\x87e biti privatno vlasni\xc5\xa1tvo, nego \xc4\x87e pripadati nacionalnoj komuni", a novac, naknade i trgovina \xc4\x87e biti obustavljeni. Pojednici ili grupe \xc4\x87e koristiti koliko god resursa im je potrebno, a cilj anarho-komunizma je da postavi "proizvod ponovljen ili obra\xc4\x91en na raspolaganje svih, ostavljaju\xc4\x87i pojednicu slobodu da ih konzumira kod ku\xc4\x87e". Usto je, neprestano tvrdio (kao i ve\xc4\x87ina anarho komunista) da se pojednici ne\xc4\x87e tjerati u komunizam, tvrde\xc4\x87i da seljak "ima onoliko zemlje koliko on mo\xc5\xbee obra\xc4\x91ivati", obitelj "naseljuje ku\xc4\x87u koja im daje dovoljno prostora ... ovisi o broju ljudi u obitelji", umjetnik "radi sa svojim alatom" i svima kako im odgovara.\n_START_SECTION_\nTeorija anarhisti\xc4\x8dkog komunizma\n_START_PARAGRAPH_\nAnarho komunizam nagla\xc5\xa1ava jednakost i protivljenje dru\xc5\xa1tvenom poretku i klasnim propisima koji su narasli iz nejednake raspodjele dobara, protivljenje kapitalizmu i novcu, kolektivnu proizvodnju i raspodjelu dobara kroz dobrovoljan rad._NEWLINE_U anarho komunizmu ne postoje dr\xc5\xbeava i vlasni\xc5\xa1tvo. Svaki pojedniac i grupa slobodni su doprinjeti proizvodnji i zadovoljiti svoje osnovne potrebe. Sistemom proizvodnje i raspodjele upravljaju njegovi sudionici._NEWLINE_Protivljenje rada za naknadu je sredi\xc5\xa1nja tema anarho komunizma. S raspodjelom dobara koja se bazira na osnovnim potrebama svakog pojedinca, ljudi \xc4\x87e biti slobodni da obavljaju aktivnosti koje smatraju da bi najbolje ispunili, i ne bi vi\xc5\xa1e morali raditi posao za koji nemaju volju ili kvalifikaciju. Anarho komunisti tvrde da ne postoji na\xc4\x8din da se mjeri doprinos pojednica u radu, jer su svi proizvodi dru\xc5\xa1tveno dobro koje se dalje prenosi sljede\xc4\x87im generacijama._NEWLINE_Tvrde da \xc4\x87e svaki sistem koji se bazira na radu za naknadu i privatnom vlasni\xc5\xa1tvu razviti veliku ekonomsku razliku me\xc4\x91u ljudima i stvoriti privilegiranu manjinu i radni\xc4\x8dku, siroma\xc5\xa1nu ve\xc4\x87inu._NEWLINE_Oni odbacuju tvrdnju da je rad za naknadu potreban jer su ljudi prirodno lijeni i sebi\xc4\x8dni. \xc5\xbdelja svakog \xc4\x8dovjeka da bude "dobrostoje\xc4\x87i" se mo\xc5\xbee posti\xc4\x87i kroz njegovo zadovoljavanje \xc5\xbeivotnih potreba._NEWLINE_Anarho komunisti podupiru komunizam kao osiguranje jednakosti i dobrostanja za sve, a ne kao izvor mo\xc4\x87i i vlasti. U tom kontekstu, anarho komunizam je dokazano ravnopravna filozofska ideja, te se nalazi na suprotnim pozicijama od takozvanog dr\xc5\xbeavnog komunizma i marksisti\xc4\x8dke teorije op\xc4\x87enito, jer smatra da do besklasnog dru\xc5\xa1tva (komunizma) nemo\xc5\xbeemo do\xc4\x87i preuzimanjem vlasti to\xc4\x8dnije o\xc4\x8duvanjem dr\xc5\xbeave, koja \xc4\x87e navodno jednog dana jednostavno sama od sebe nestati. Po toj logici, jedino je anti-autoritarno i bezdr\xc5\xbeavno dru\xc5\xa1tvo uistinu besklasno.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nMnogi anarho individalisti smatraju da su elementi anarho komunizma nepo\xc5\xbeeljni ili \xc4\x8dak da nemaju veze s anarhizmom. Primjera radi, Benjamin Tucker je osudio anarho komunizam kao "pseudo anarhizam" (Rad i njegova naplata) jer se Petar Kropotkin protivio nadoknadama za rad._NEWLINE_Pierre-Joseph Proudhon, \xc4\x8dija je filozofija jako utjecala na rani anarho komunizam, je odbijao termin "komunist" za naziv svog uvjerenja. U njegovo se vrijeme "komunist" upotrebaljava za tzv. utopijske socijaliste, koje je optu\xc5\xbeio da namjeravaju nametnuti jednakost smanjivanjem vlasti. U suprotnome s komunisti\xc4\x8dkom "svakom prema potrebama" Proudhon je rekao: "Svakom prema njegovom ulo\xc5\xbeenom radu, prvo, a ako se, povremeno, odlu\xc4\x8dim pomo\xc4\x87i ti, u\xc4\x8dinit \xc4\x87u to iz milosr\xc4\x91a; ali me to ne\xc4\x87e sputati. " (Filozofija Jada)_NEWLINE_Nedavno, pobornici post-lijevog anarhizma, kao \xc5\xa1to je Bob Black (Anarhizam Nakon Ljevice), tvrde da ljevi\xc4\x8dari imaju sklonost generi\xc4\x8dkim moralnim standardima koji su inkompatibilni s anarhizmom, i te\xc5\xbee postavljanju politi\xc4\x8dkih oblika, kao \xc5\xa1to su platformizam ili direktna demokracija koji imaju direktne veze s dr\xc5\xbeavom.'