b'\n_START_ARTICLE_\nApolonski asteroidi\n_START_PARAGRAPH_\nApolonski asteroidi, skupina Apollo ili Apoloni je skupina asteroida ili planetoida (Ikar;\xc2\xa0Itokawa;\xc2\xa0Sizif) kojima se periheli nalaze unutar Zemljine putanje, a afeli u glavnom planetoidnom pojasu (asteroidni pojas). Neki prilaze vrlo blizu Zemlji, pa je mogu\xc4\x87e da u\xc4\x91u u njezinu atmosferu ili padnu na povr\xc5\xa1inu. Smatra se da u Sun\xc4\x8devu sustavu postoji izme\xc4\x91u 500 i 1000 Apolona s promjerom ve\xc4\x87im od 1\xc2\xa0kilometar. _NEWLINE_Neki od Apolona prilaze vrlo blizu Zemlje, i prestavljaju mogu\xc4\x87u opasnost za nas. Tako se pretpostavlja da je 15. velja\xc4\x8de 2013. jedan od Apolona eksplodirao (Pad meteorita nad Uralom 2013.) iznad grada \xc4\x8celjabinska (glavni grad \xc4\x8celjabinske oblasti, na rijeci Mias i isto\xc4\x8dnim obroncima Ju\xc5\xbenog Urala, Rusija), raniv\xc5\xa1i tako oko tisu\xc4\x87u ljudi, pogotovo od slomljenog stakla s prozora.  Masa asteroida procjenjuje se na oko 11 000 tona, a promjer na 17 do 20 metara. \xc4\x8celjabinski meteor je vjerojatno najve\xc4\x87e tijelo koje je pogodilo Zemlju nakon Tungunske eksplozije 1908., i jedini je meteor za koji je poznato da je ozljedio ovako veliki broj ljudi._NEWLINE_Do velja\xc4\x8de 2014. otkrito je 5 766 Apolona, od kojih je 832 ozna\xc4\x8deno nazivom. Zemlji bliski asteroidi se ozna\xc4\x8duju tek onda kada su vi\xc4\x91eni na dvije ili vi\xc5\xa1e opozicija.\n_START_SECTION_\nApolon\n_START_PARAGRAPH_\nApolon (1862 Apollo) je planetoid koji je 24.\xc2\xa0travnja\xc2\xa01932. otkrio njema\xc4\x8dki astronom Karl Wilhelm Reinmuth. Po izdu\xc5\xbeenoj putanji (perihel 0.647 astronomskih jedinica, afel 2.294 AJ) obilazi Sunce za 1.78 godina. Promjer mu je oko 1.7\xc2\xa0km. Prvi je planetoid kojemu je utvr\xc4\x91ena putanja \xc5\xa1to presijeca putanju Zemlje, pa su po njemu planetoidi sli\xc4\x8dna gibanja nazvani\xc2\xa0Apolonima. Oko njega na udaljenosti od 3\xc2\xa0km kru\xc5\xbei satelit promjera 80\xc2\xa0metara, otkriven 2005. Opa\xc5\xbea se samo u Zemljinoj blizini. Nazvan je po Apolonu, gr\xc4\x8dkom bogu Sunca i svjetlosti.\n_START_SECTION_\nIkar\n_START_PARAGRAPH_\nIkar (1566 Icarus) je planetoid koji pripada skupini Apolona; otkrio ga je\xc2\xa0Walter Baade 27.\xc2\xa0srpnja\xc2\xa01949. Po izdu\xc5\xbeenoj putanji (perihel 0.186 AJ, afel 1.969 AJ) nagnutoj na ekliptiku (inklinacija 22.83\xc2\xb0) obilazi Sunce za 408.76 dana. Promjer mu je oko 1.4\xc2\xa0km. Nazvan je po\xc2\xa0Ikaru, leta\xc4\x8du iz gr\xc4\x8dke mitologije koji se previ\xc5\xa1e pribli\xc5\xbeio Suncu.\n_START_SECTION_\nItokawa\n_START_PARAGRAPH_\nItokawa (25143 Itokawa) je prvi planetoid s kojega su na Zemlju doneseni uzorci zahvaljuju\xc4\x87i misiji japanske svemirske letjelice Hayabusa. Otkriven je 26.\xc2\xa0rujna\xc2\xa01998. Pripada\xc2\xa0Apolonima. Po izdu\xc5\xbeenoj putanji (perihel 0.953 AJ, afel 1.696 AJ) nagnutoj s obzirom na ekliptiku 1.62\xc2\xb0 obilazi Sunce za 556.355 dana. Nepravilna je oblika (535\xc2\xa0m\xc2\xa0\xc3\x97\xc2\xa0294\xc2\xa0m\xc2\xa0\xc3\x97\xc2\xa0209\xc2\xa0m). Okre\xc4\x87e se oko svoje osi s periodom od 12.13\xc2\xa0sati. Povr\xc5\xa1ina mu je geolo\xc5\xa1ki mlada, nije izbrazdana velikim brojem udarnih kratera. Uzorci prikupljeni na planetoidu upu\xc4\x87uju na to da je nastao od unutarnjih dijelova nekog ve\xc4\x87eg planetoida koji se raspao prije oko 8 milijuna godina. Nazvan po japanskom raketnom in\xc5\xbeenjeru Hideu Itokawi (1912. \xe2\x80\x93 1999.). _NEWLINE_Itokawa \xc4\x87e se mo\xc5\xbeda jednog dana sudariti sa Zemljom. Kako je Itokawa lomljiv asteroid te\xc5\xa1ko \xc4\x87e ga se u slu\xc4\x8daju potrebe mo\xc4\x87i skrenuti i izbje\xc4\x87i njegove dijelove \xc4\x8dak i kad se on uni\xc5\xa1ti, odnosno razbije na manje dijelove. Asteroid Itokawa u odnosu na Zemlju juri brzinom od 200 000 kilometra na sat pa su zato i njegovi mali dijelovi opasni za \xc5\xbeivot na Zemlji.\n_START_SECTION_\nSizif\n_START_PARAGRAPH_\nSizif (1866 Sisyphus) je najve\xc4\x87i planetoid u skupini\xc2\xa0Apolona, otkrio ga je 5.\xc2\xa0prosinca\xc2\xa01972. \xc5\xa1vicarski astronom Paul Wild (1925. - 2014.). Po izdu\xc5\xbeenoj putanji (perihel 0.874 AJ, afel 2.914 AJ) nagnutoj s obzirom na ekliptiku 41.19\xc2\xb0 obilazi Sunce za 2.607 godina. Promjer mu je oko 8.5\xc2\xa0km. Opa\xc5\xbea se samo u Zemljinoj blizini. Nazvan je po\xc2\xa0Sizifu, korintskom kralju u gr\xc4\x8dkoj mitologiji.'