b'\n_START_ARTICLE_\nFauna Europe\n_START_PARAGRAPH_\nFauna Europe poznata je u svijetu zbog mnogih razli\xc4\x8ditih stani\xc5\xa1ta, od arkti\xc4\x8dke tundre, preko bjelogori\xc4\x8dnih \xc5\xa1uma i planinskih podru\xc4\x8dja do su\xc5\xa1nih i vru\xc4\x87ih predjela uz Sredozemno more. Na ovom popisu nedostaju samo pustinja i tropska \xc5\xa1uma. Fauna Europe nije bogata kao neko\xc4\x87. Djelovanje \xc4\x8dovjeka na kr\xc4\x8denju poljoprivednih i \xc5\xa1umskih prostora, kao i \xc5\xa1irenje ljudske populacije, smanjuje broj \xc5\xbeivotinja. U jo\xc5\xa1 netaknutim \xc5\xa1umama i mo\xc4\x8dvarama zadr\xc5\xbeala se velika raznolikost svijeta prirode. U prolje\xc4\x87e i ljeti, kada drve\xc4\x87e ponovo prolista i biljke procvjetaju, bjelogori\xc4\x8dne \xc5\xa1ume omogu\xc4\x87uju \xc5\xbeivot mno\xc5\xa1tvu kukaca, ptica i sisavaca, kao \xc5\xa1to su vjeverice i mi\xc5\xa1evi._NEWLINE_Crvena lisica \xc5\xbeivi sama ili u malenim obiteljskom skupinama u podzemnim brlozima. Najaktivnija je no\xc4\x87u kad lovi ze\xc4\x8deve, glodavce i crve. Mo\xc5\xbee jesti i ribu i vo\xc4\x87e._NEWLINE_\xc5\xa0uma predstavlja zaklon i izvor hrane jelenu loptaru. \xc5\xbdenke i mladi \xc5\xbeive u malim krdima. Mu\xc5\xbejaci imaju rogove i \xc5\xbeive sami ili u manjim skupinama. Mu\xc5\xbejaci i \xc5\xbeenke sastaju se u jesen tijekom sezone parenja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivi svijet mo\xc4\x8dvara\n_START_PARAGRAPH_\nEuropske mo\xc4\x8dvare bogate su razli\xc4\x8ditim \xc5\xbeivim vrstama. Trska, rogoz i druge mo\xc4\x8dvarne biljke osiguravaju hranu i skrovi\xc5\xa1te mo\xc4\x8dvarnim \xc5\xbeivotinjama, kao \xc5\xa1to su voluhari i vidre. Kukci i ostali beskralje\xc5\xbenjaci su hrana ribama i \xc5\xbeabama kojima se pak hrane mnoge vodene ptice._NEWLINE_Europski vodomar je pti\xc4\x8dica koja lovi ribu i ostale vodene \xc5\xbeivotinje s grana du\xc5\xbe obale potoka i jezera. Kada uo\xc4\x8di plijen, vodomar zaroni i zgrabi ga svojim dugim, \xc5\xa1iljastim kljunom te se vra\xc4\x87a na granu kako bi pojeo svoj obrok._NEWLINE_Vidre su sna\xc5\xbeni pliva\xc4\x8di i prilago\xc4\x91eni brzinoma kretanja u vodi. Tijelo vidre je duguljasto i aerodinami\xc4\x8dnog oblika, a njezino krzno je vodootporno i ima plovne ko\xc5\xbeice na nogama. Vidre love pod vodom i hvataju plijen poput riba, vodenih ptica i \xc5\xbeaba. Jednako su pokretne i na tlu, a love voluhare i druge \xc5\xbeivotinje \xc5\xa1to \xc5\xbeive uz obalu._NEWLINE_Vodeni voluhari su dobri pliva\xc4\x8di. Grade tunele na obalama jezera i sporih rijeka. Ti tuneli imaju komore za spremanje hrane i gnijez\xc4\x91enje, te ulaze koji se otvaraju iznad i ispod vode._NEWLINE_Zelena \xc5\xbeaba \xc5\xbeivi u barama i jezerima, ponekad izlazi no\xc4\x87u i hrani se na kopnu. Svojim dugim i ljepljivim jezikom lovi kukce. Ve\xc4\x87i plijen, poput da\xc5\xbedevnjaka i manjih riba, hvata \xc4\x8deljustima i ugura ih u usta nogama.\n_START_SECTION_\nPlaninski svijet\n_START_PARAGRAPH_\nAlpe i Pirineji su najve\xc4\x87e planine u Europi. Vegetacija se mjenja s promjenom visine; svaka zona ima svoj karakteristi\xc4\x8dan \xc5\xbeivi svijet. Tijekom hladnih zimskih mjeseci, kad ponestaje hrane, \xc5\xbeivotinje se spu\xc5\xa1taju na manje visine. Ljeti galice \xc5\xbeive iznad granice stabla\xc5\xa1ica. Hodaju po stjenovitom tlu pretra\xc5\xbeuju\xc4\x87i vegetaciju i pukotine za kukcima i pu\xc5\xbeevima. Jedre u zra\xc4\x8dnim strujama, lako odolijevaju\xc4\x87i sna\xc5\xbenim naletima vjetra kojih ima na ve\xc4\x87im visinama._NEWLINE_Muflon je divlja ovca koja \xc5\xbeivi u zaba\xc4\x8denim planinskim podru\xc4\x8djima. Hrani se danju travom i drugim biljkama, a no\xc4\x87u se odmara. Muflon ima sigurne noge i lako se kre\xc4\x87e neravnim terenima. Kad se bore za partnericu, mu\xc5\xbejaci odmjeravaju snage svojim glavama i rogovima._NEWLINE_Mrki medvjedi porodica su velikih medvjeda koji \xc5\xbeive u zaba\xc4\x8denim \xc5\xa1umovitim planinskim podru\xc4\x8djima i u tundri na krajnjem sjeveru. Nemaju prirodnih neprijatelja osim \xc4\x8dovjeka. Zimi se mrki medvjed obi\xc4\x8dno povla\xc4\x8di u brlog gdje spava zimski san.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivi svijet \xc5\xa1uma \xc4\x8detinja\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nU crnogori\xc4\x8dnim \xc5\xa1umama raste zimzeleno drve\xc4\x87e, poput smreke i bora, a prostiru se sjevernom Europom. Guste su i mra\xc4\x8dne s vrlo malo prizemnih biljaka. Ljeta su u njima topla, a zime hladne s puno snijega. Mnoge \xc5\xbeivotinje se hrane li\xc5\xa1\xc4\x87em i sjemankama \xc4\x8detinja\xc4\x8da._NEWLINE_Kune zlatice love ujutro i nave\xc4\x8der, a ptice, vjeverice, ze\xc4\x8deve i \xc5\xa1takore lociraju svojim izvrsnim sluhom i vidom._NEWLINE_Obi\xc4\x8dni ili crveni krstokljun \xc5\xbeivi u \xc5\xa1umskoj kro\xc5\xa1nji i rijetko se vi\xc4\x91a na tlu, osima kada slije\xc4\x87e piti. Njegov ukr\xc5\xa1teni kljun pru\xc5\xbea ovoj \xc5\xbeivotinji sna\xc5\xbeno oru\xc4\x91e za otvaranje ljusaka \xc4\x8de\xc5\xa1era bora ili smreke. Potom sjemenke vadi jezikom._NEWLINE_Arkti\xc4\x8dki zec \xc5\xbeivi u crnogori\xc4\x8dnim \xc5\xa1umama i u tundri na dalekom sjeveru. Boja njegovog krzna mjenja se od sme\xc4\x91e ljeti do bijele zimi da bi se prikrio od grabe\xc5\xbeljivaca poput lisice.\n_START_SECTION_\nSredozemni \xc5\xbeivi svijet\n_START_PARAGRAPH_\nSredozemlje je podru\xc4\x8dje Europe s vru\xc4\x87im i su\xc5\xa1nim ljetima te blagim i vla\xc5\xbenim zimama. Tamo rastu aromati\xc4\x8dne biljke poput maj\xc4\x8dine du\xc5\xa1ice te drve\xc4\x87e kao \xc5\xa1to je cedar. Mnoge \xc5\xbeivotinje tamo opstaju jer se za velikih vru\xc4\x87ina sklanjaju, dok ostale migriraju._NEWLINE_Zerynthia rumina je \xc5\xa1areni leptir koji \xc5\xbeivi uz obale \xc5\xa0panjolske, Francuske i Portugala. Mo\xc5\xbee se vidjeti od kraja zime, kad postaje toplije, pa do po\xc4\x8detka ljeta, kad se okon\xc4\x8dava parenje._NEWLINE_\xc5\xa0panjolski ris je ma\xc4\x8dka koja je neko\xc4\x87 \xc5\xbeivjela diljem \xc5\xa0panjolske, danas je ograni\xc4\x8dena samo na borove \xc5\xa1ume, \xc5\xa1iprag i pje\xc5\xa1\xc4\x8dane dine Nacionalnog parka Coto Donana na jugozapadu \xc5\xa0panjolske. Ris se hrani ze\xc4\x8devima i kuni\xc4\x87ima, mladim srnama i patkama._NEWLINE_Kostoberina \xc5\xbeivi u planinskim predjelima. Hrani se strvinama, zajedno s kostima, koje spu\xc5\xa1ta na stijene s velikih visina kako bi se razbile i iza\xc5\xa1la mekana sr\xc5\xbe._NEWLINE_Obi\xc4\x8dni gu\xc5\xa1ter je \xc4\x8desta slika na jugu Europe koji se sun\xc4\x8da na jutarnjem suncu kako bi zagrijao svoje tijelo i bio pokretljiv u potrazi za kukcima.'