b'\n_START_ARTICLE_\nTelegrafija\n_START_PARAGRAPH_\nTelegrafija (gr\xc4\x8dki: tele: daljina + grafein: pisanje) je tehnika za prijenos tekstovnih poruka (na primjer brzojava, odnosno telegrama) na daljinu s pomo\xc4\x87u signalnih kodova. Izumitelj elektri\xc4\x8dnoga telegrafa ameri\xc4\x8dki je izumitelj i slikar\xc2\xa0S. F. B. Morse. Prvo uspje\xc5\xa1no javno predstavljanje rada telegrafa Morse je uprili\xc4\x8dio 1837. Razvio je poznati k\xc3\xb4d za prikaz tekstualnih znakova (Morseova abeceda), s pomo\xc4\x87u kojega se svaki tekstualni znak prikazuje kao kombinacija odre\xc4\x91enoga broja to\xc4\x8daka i crtica. To\xc4\x8dka se prenosila kratkim, a crtica 3 puta duljim prekidom strujnoga toka s pomo\xc4\x87u tipkala.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPrvim ure\xc4\x91ajem za telegrafiju smatra se tahigraf, koji je poruke prenosio slikovnim signalima. Tahigraf je izumio Francuz Claude Chappe u 17.\xc2\xa0stolje\xc4\x87u. Preno\xc5\xa1enje poruka tahigrafom ovisilo je o dobu dana i o vremenskim uvjetima, a uz to su se poruke prenosile vrlo sporo. Znatno pobolj\xc5\xa1anje u odnosu na tahigraf bio je telegraf.\n_START_SECTION_\nElektromagnetizam\n_START_PARAGRAPH_\nOtkri\xc4\x87e elektromagnetizma (Hans Christian \xc3\x98rsted) je utemeljilo izradbu mnogo boljih telekomunikacijskih ure\xc4\x91aja. Prvi me\xc4\x91u njima bio je elektri\xc4\x8dni telegraf koji je izumio Amerikanac S. F. B. Morse 1837. Poruke izme\xc4\x91u ta dva telegrafa se prenose u obliku kodiranih elektri\xc4\x8dnih signala. Kodiranje je postupak kojim se svaki znak iz izvorne poruke (slova, znamenke i drugo) po odre\xc4\x91enom pravilu pretvara u jedinstven kod, odnosno kodirani signal. Tako se Morseov telegraf koristi posebnim sustavom takvih kodiranih signala koji se nazivaju po njemu Morseova abeceda ili Morseov kod.\n_START_SECTION_\nRadio valovi\n_START_PARAGRAPH_\nNjema\xc4\x8dki fizi\xc4\x8dar Heinrich Hertz otkrio je 1888. radiovalove, vrstu signala, koji se, za razliku od elektri\xc4\x8dne struje, prenose prostorom bez potrebe za materijalnim vodi\xc4\x8dem. Nastavivi\xc5\xa1i Herzova istra\xc5\xbeivanja, talijanski fizi\xc4\x8dar Guglielmo Marconi je izradio 1896. prvi radiotelegraf, zna\xc4\x8di be\xc5\xbei\xc4\x8dni telegraf koji je prenosio Morseove signale radiovalovima. Zahvaljuju\xc4\x87i be\xc5\xbei\xc4\x8dnom prijenosu informacija, radiotelegraf je uskoro postao najva\xc5\xbeniji telekomikacijski ure\xc4\x91aj u pomorskom, a poslije i u drugim vrstama prometa.\n_START_SECTION_\nTeleprinter\n_START_PARAGRAPH_\nNaprednija ina\xc4\x8dica telegrafa, nazvana teleprinter, razvijena je 1914. Teleprinter je bio opremljen tipkovnicom za unos slova, brojki i drugih tekstualnih znakova. Otipkani znakovi pretvarali su se u elektri\xc4\x8dne signale, koji su se telekomunikacijskim vodovima prenosili do prijamnoga teleprintera. U njem su se elektri\xc4\x8dni signali opet pretvarali u tekstualne znakove i ispisivali na papiru. Prijenosna brzina teleprintera bila je mnogo ve\xc4\x87a od brzine telegrafa i iznosila je i do 500 znakova u minuti. Globalna mre\xc5\xbea teleprintera bila je formirana 1920. i nazvana Telex Network. Tijekom 20.\xc2\xa0stolje\xc4\x87u slu\xc5\xbeila je ve\xc4\x87inom za poslovne komunikacije (na primjer u bankarstvu). U nas se udoma\xc4\x87io izraz teleks, koji ozna\xc4\x8dava uslugu slanja tekstualnih poruka teleprinterom. Daljnji razvoj telegrafije danas je uglavnom zaustavljen, jer se za prijenos tekstualnih poruka koriste naprednije usluge poput elektroni\xc4\x8dke po\xc5\xa1te, pokretne telefonije i drugo.\n_START_SECTION_\nTelegrafija u Hrvatskoj\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi telegraf u Hrvatskoj uveden je u promet 1850., a prvi Morseov telegraf 1854. Prvi podmorski telegrafski kabel bio je polo\xc5\xbeen 1860. izme\xc4\x91u kopna i otoka Cresa i otoka Vira. Prvi teleprinter u Hrvatskoj proradio je 1931. na relaciji Zagreb \xe2\x80\x93 Su\xc5\xa1ak. Prva funkcionalna automatska telegrafska centrala kora\xc4\x8dnoga tipa bila je uklju\xc4\x8dena u promet u Zagrebu 1942., a prva javna automatska telegrafska centrala tako\xc4\x91er u Zagrebu 1946. Nadalje, prva poluautomatska me\xc4\x91unarodna teleksna centrala bila je postavljena 1953., a prva je veza uspostavljena na relaciji Zagreb \xe2\x80\x93 N\xc3\xbcrnberg.'