b'\n_START_ARTICLE_\nFranjo Dugan stariji\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nFranjo Dugan se jo\xc5\xa1 kao dje\xc4\x8dak odu\xc5\xa1evio zvukom orgulja te su mu one cijeli \xc5\xbeivot bile u sredi\xc5\xa1tu glazbeni\xc4\x8dkoga i skladateljskoga zanimanja. Glazbu je najprije u\xc4\x8dio kod Vatroslava Kolandera, \xc4\x8dije je mjesto stalnoga orgulja\xc5\xa1a Zagreba\xc4\x8dke katedrale kasnije i naslijedio. Poha\xc4\x91ao je Klasi\xc4\x8dnu gimnaziju u Zagrebu koju je zavr\xc5\xa1io 1892. godine.  Zapo\xc4\x8deo je i studij matematike i fizike, ali je ljubav prema glazbi ipak prevladala. Studij glazbe nastavio je kod Roberta Kahna i Maxa Brucha na Visokoj glazbenoj \xc5\xa1koli u Berlinu, gdje je 1908. i diplomirao. Vrativ\xc5\xa1i se u domovinu, djelovao je kao profesor u Osijeku i Zagrebu: od 1921. pa sve do umirovljenja 1941. na Muzi\xc4\x8dkoj akademiji u Zagrebu predavao je teorijske glazbene predmete, kompoziciju i orgulje (1940-41. bio je i rektor Akademije)._NEWLINE_Uporedo s pedago\xc5\xa1kim radom, Dugan je bio dirigent pjeva\xc4\x8dkih dru\xc5\xa1tava Kolo, Sloga, Oratorijskog zbora sv. Marka, orgulja\xc5\xa1 u crkvama sv. Marka i sv. Marije te aktivni \xc4\x8dlan mnogih umjetni\xc4\x8dkih dru\xc5\xa1tava. Bio je jedan od osniva\xc4\x8da i glavnih pobornika Cecilijanskog pokreta u Hrvatskoj: bio je dugogodi\xc5\xa1nji urednik glazbenih priloga u \xc4\x8dasopisu \xc2\xbbSv. Cecilija\xc2\xab\xc2\xa0te propagirao je i harmonizirao velik broj hrvatskih crkvenih pjesama iz Cithare octochorde i drugih starijih zbornika. Objavljivao je glazbene kritike i pisao stru\xc4\x8dnu pedago\xc5\xa1ku literaturu. Od 1919. bio je dopisni, a od 1921. i redoviti \xc4\x8dlan JAZU (dana\xc5\xa1nje Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti).\n_START_SECTION_\nDjela\n_START_PARAGRAPH_\nFranjo Dugan je ostavio ve\xc4\x87i broj skladbi, instrumentalnih i vokalnih. Njegova se komorna djela uglavnom ne izdi\xc5\xbeu iznad solidnoga akademskog prosjeka, dok su mu skladbe za orgulje mnogo uspjelije. U su\xc5\xa1tini kasni romanti\xc4\x8dar, pone\xc5\xa1to konzervativan, Dugan je vi\xc5\xa1e puta posegnuo i za hrvatskim glazbenim folklorom, slu\xc5\xbee\xc4\x87i se ponekad i citatima. Oslanjaju\xc4\x87i se na principe velikih baroknih polifoni\xc4\x8dara, u svojim je djelima za orgulje dao vrlo vrijedne priloge hrvatskoj orgulja\xc5\xa1koj glazbi, pokazuju\xc4\x87i u veli\xc4\x8danstvenim vi\xc5\xa1eglasnim strukturama, koje nisu bez dramatske napetosti, zamjerno vladanje polifonim postupcima.'