b'\n_START_ARTICLE_\nViktor Novak\n_START_PARAGRAPH_\nViktor Novak (Donja Stubica, 4. velja\xc4\x8de 1889. \xe2\x80\x93 Beograd, 1. sije\xc4\x8dnja 1977.), bio je hrvatski i jugoslavenski povjesni\xc4\x8dar.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nViktor Novak rodio se u Donjoj Stubici 1889. godine. 1913. godine zavr\xc5\xa1io je Filozofski fakultet u Zagrebu i zatim proveo godinu dana u Rimu na specijalizaciji u pomo\xc4\x87nim povijesnim znanostima, osobito latinskoj paleografiji. 1915. godine obranio je doktorsku dizertaciju "Ban Mihac Mihaljevi\xc4\x87 i njegovo doba"._NEWLINE_Radio je kao gimnazijski profesor i rukovoditelj Rukopisnog odjela Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ne knji\xc5\xbenice u Zagrebu. Od 1920.\xe2\x80\x931922. docent, 1922.\xe2\x80\x931924. profesor pomo\xc4\x87nih povijesnih znanosti i povijesne metodike na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Od 1929. do umirovljenja 1959. profesor hrvatske povijesti i pomo\xc4\x87nih povijesnih znanosti na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Beogradu. 1941. godine potpisao je Apel srpskom narodu, dokument koji je objavljen u beogradskome listu Novo vreme, 13. kolovoza 1941. godine. U studenome 1941. godine bio je optu\xc5\xbeen i zatvoren kao mason u Banji\xc4\x8dki logor, zajedno sa 152 intelektualca koji su potom, tijekom sljede\xc4\x87ih dva mjeseca, pu\xc5\xa1teni iz logora._NEWLINE_U svom znanstvenom radu bavio se latinskom paleografijom i diplomatikom. Godine 1952. objavio je knjigu Latinska paleografija, koja se ubraja u zna\xc4\x8dajna djela te znanstvene discipline._NEWLINE_Bave\xc4\x87i se povije\xc5\xa1\xc4\x87u politi\xc4\x8dke misli u Ju\xc5\xbenih Slavena u 19. i 20. stolje\xc4\x87u, prikupljao je arhivsku i tiskanu gra\xc4\x91u i objavio mno\xc5\xa1tvo studija i monografija poput radova o Franji Ra\xc4\x8dkom (1925., 1929., 1958.), Maksimilijanu Vrhovcu (1928.), Natku Nodilu (1934., 1955.), Josipu Juraju Strossmayeru (1940.) i Ivanu Kukuljevi\xc4\x87u-Sakcinskom (1955., 1959.), kao i dopisivanje Baltazara Bogi\xc5\xa1i\xc4\x87a i Franje Ra\xc4\x8dkog (1960.)._NEWLINE_U djelima Magnum Crimen (1948.) i Vatikan i Jugoslavija (I, 1953.) tematizirao je rimokatoli\xc4\x8dki klerikalizam i utjecaj Vatikana me\xc4\x91u Ju\xc5\xbenim Slavenima. Zbog njenog izrazito antiklerikalnog sadr\xc5\xbeaja Vatikanska kurija stavila je Magnum Crimen na popis zabranjenih knjiga. Valja ipak napomenuti da je ovo kontroverzno djelo i danas diskutabilno s historiografskog stajali\xc5\xa1ta. Hrvatsko katoli\xc4\x8dko sve\xc4\x87enstvo tvrdi kako je Magnum Crimen trebao poslu\xc5\xbeiti kao "dokazni materijal" na su\xc4\x91enju Alojziju Stepincu 1946., no niti to nije provjereno jer je Magnum Crimen iza\xc5\xa1ao tek dvije godine kasnije. Magnum Crimen ponovno je tiskan 1986. godine u Beogradu i poslu\xc5\xbeio je stvaranju antihrvatske promid\xc5\xbebe u godinama koje su prethodile raspadu Jugoslavije._NEWLINE_Viktor Novak bio je zbog svojeg jugoslavenskog i antiklerikalnog opredjeljenja \xc4\x8desto napadan od hrvatskih nacionalista i katoli\xc4\x8dkog sve\xc4\x87enstva, radi \xc4\x8dega se i preselio u Beograd gdje je radio kao predava\xc4\x8d na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu. Novak je bio jedan od osniva\xc4\x8da "istorijskog" instituta SANU i njegov prvi upravitelj od 1947. do 1954. godine_NEWLINE_Osim povijesni\xc4\x8darskog znanstvenog rada, posvetio se i glazbenoj kulturi. Osniva\xc4\x8d je biv\xc5\xa1eg zagreba\xc4\x8dkog zbora Lisinski (1910.). Bio je predsjednik Prvog beogradskog pjeva\xc4\x8dkog dru\xc5\xa1tva i beogradskog Kornelija Stankovi\xc4\x87a, kao i inicijator osnivanja Ju\xc5\xbenoslavenskog pjeva\xc4\x8dkog saveza u Beogradu i Sveslavenskog pjeva\xc4\x8dkog saveza u Pragu. Objavio je niz muzikolo\xc5\xa1kih eseja i nekoliko stotina glazbenih kritika.\n_START_SECTION_\nBibliografija\n_START_PARAGRAPH_\nCjelokupna bibliografija: B. Telebakovi\xc4\x87-Pecarski, Zbornik filozofskog fakulteta u Beogradu, 1963.'