b'\n_START_ARTICLE_\nDiodor Sicilski\n_START_PARAGRAPH_\nDiodor Sicilski (gr\xc4\x8d. \xce\x94\xce\xb9\xcf\x8c\xce\xb4\xcf\x89\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82 \xce\xa3\xce\xb9\xce\xba\xce\xb5\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x8e\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82, 90. do 27. pr. Kr.), gr\xc4\x8dki je povjesni\xc4\x8dar koji se rodio u anti\xc4\x8dkom gradu Agiriumu na otoku Siciliji. \xc5\xbdivio je u doba Cezarove vladavine.\n_START_SECTION_\nDjelo \xe2\x80\x9eBibliotheca historica\xe2\x80\x9c\n_START_PARAGRAPH_\nOp\xc4\x87e Diodorovo djelo o povijesti jest Bibliotheca historica (\xe2\x80\x9ePovijesna knji\xc5\xbenica\xe2\x80\x9c) koje se sastoji od \xc4\x8detrdeset knjiga, od \xc4\x8dega su sa\xc4\x8duvanje samo one pod brojevima I.-V. i XI.-XX., koje dijelimo na tri dijela. Prve tri knjige spominju doba gr\xc4\x8dkih i ostalih plemena do vremena Trojanskog rata. Tematika tih djela je uglavnom geografska, a spominje se povijest i kultura Egipta (I.), Mezopotamije, Indije, Skitije i Arabije (II.), sjeverne Afrike (III.), te Gr\xc4\x8dke i Europe (IV.\xe2\x80\x93VI.)._NEWLINE_U sljede\xc4\x87em dijelu (knjige VII.-XVII.) govori o povijesti svijeta od Trojanskog rata do smrti Aleksandra Makedonskog._NEWLINE_Zadnji dio (XVII.-XX.) opisuje povijesne doga\xc4\x91aje od Aleksandrovih nasljednika do oko 60. pr. Kr. odnosno Cezarovih Galskih ratova, \xc4\x8diji kraj nije sa\xc4\x8duvan.'