b'\n_START_ARTICLE_\nJezera\n_START_SECTION_\nZemljopisni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje je smje\xc5\xa1teno na jugoistoku otoka Murtera, brojem stanovnika najve\xc4\x87eg i najgu\xc5\xa1\xc4\x87e naseljenog otoka u \xc5\xa0ibensko-kninskoj \xc5\xbeupaniji, u uvali prirodno za\xc5\xa1ti\xc4\x87enoj od jakog vjetra, te se pru\xc5\xbea u unutra\xc5\xa1njost otoka do uvale Lovi\xc5\xa1\xc4\x87a, u kojoj je smje\xc5\xa1teno turisti\xc4\x8dko naselje Jezera-Lovi\xc5\xa1\xc4\x87a. Jezera su udaljena 28 km od \xc5\xa0ibenika,  60 km od Zadra (55 km od Zra\xc4\x8dne luke Zadar), a od Splita 110 km (90 km od Zra\xc4\x8dne luke Split). Mjesto je 7 km udaljeno od Jadranske magistrale (D8), sa koje se skre\xc4\x87e na dr\xc5\xbeavnu cestu (D121) koja vodi preko Tisnog do otoka Murtera.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nJezera su jedno od rijetkih mjesta na otocima u Hrvatskoj koja su u posljednjih 30 godina vratili dio stanovni\xc5\xa1tva i u zajednicu primili novoprido\xc5\xa1le stanovnike i tako ostvarila blag, ali zna\xc4\x8dajan demografski rast te broje oko 1000 \xc5\xbeitelja, dok ljeti, uz prisutnost mnogobrojnih turista taj broj vi\xc5\xa1estruko raste. Hrvati \xc4\x8dine ve\xc4\x87insko stanovni\xc5\xa1tvo Jezera (97%).\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi pisani podaci o Jezerima datiraju iz 1298. g. No mjesto je puno starije, jer su nedaleko samog mjesta, u uvali Podjasenovac 1938. g. u jednoj gomili kamenja na\xc4\x91ena dva groba ilirskog plemena Liburna. Takvih sli\xc4\x8dnih gomila u okolici mjesta ima dosta. Posebno se isti\xc4\x8de velika gomila nalik krnjem sto\xc5\xa1cu do \xc4\x8dijeg se vrha uspinje spiralno. Mje\xc5\xa1tani je zovu "Pudarica" jer su u starije vrijeme na njoj pudari, odnosno poljari, \xc4\x8duvali polja._NEWLINE_No, iako dominira iznad velikog prostora vinograda, vo\xc4\x87njaka i maslinika, ipak je vi\xc5\xa1e okrenuta moru, nad uvalom Murtar (sv. Nikola). Don Krsto Sto\xc5\xa1i\xc4\x87 u svome djelu \xc2\xabSela \xc5\xa1ibenskog kotara\xc2\xbb (1941.) smatra da je to bila ilirska gra\xc4\x91evina koja je slu\xc5\xbeila kao stra\xc5\xbearnica nad uvalom sa koje su predhrvatski \xc5\xbeitelji ovoga kraja davali znakove brodovlju od \xc4\x8dega i ime bre\xc5\xbeuljka i uvale, a kasnije i otoka Mor \xe2\x80\x93 tar \xc5\xa1to zna\xc4\x8di morska tvr\xc4\x91a._NEWLINE_Ime Jezera dolazi od toga \xc5\xa1to se ki\xc5\xa1nica zaustavlja na djelu nepropusnog tla pa stvara velike lokve. Blato ili Jezero, u davnini mo\xc4\x8dvarno tlo jugozapadno od samog mjesta, isu\xc5\xa1eno je zbog malarije po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a, dok je druga vodena povr\xc5\xa1ina zvana Lokva puna vode od prvih do zadnjih ki\xc5\xa1nih razdoblja._NEWLINE_Jezera su naselje specifi\xc4\x8dne fizionomije. Razlikujemo po tipolo\xc5\xa1kim karakteristikama tri izdvojena dijela, danas povezana suvremenom izgradnjom. Najmla\xc4\x91i dio naselja More prote\xc5\xbee se uz obalu zaljeva. Od svih naselja na otoku, Jezera su prvo naselje koje po\xc4\x8dinje graditi ku\xc4\x87e uz more ve\xc4\x87 polovicom 18 st. od kojih su ve\xc4\x87ina bile ladanjskog tipa. Do tada je postojala opasnost od naleta plja\xc4\x8dka\xc5\xa1a iz ju\xc5\xbene Italije, pa je mjesto bilo zbijeno i udaljeno od morske obale oko 500 m o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8de dva starija oblika naseljenosti Selo i Ko\xc5\xa1uluk.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nJezerani se od davnina bave vinogradarstvom, maslinarstvom, vo\xc4\x87arstvom, ribarstvom, pomorstvom i va\xc4\x91enjem pijeska i kamenja. Raspola\xc5\xbeu s malo obradive zemlje pa su od davnina okrenuti moru. Vlasnici su brojnih otoka i oto\xc4\x8di\xc4\x87a isto\xc4\x8dno i ju\xc5\xbeno od otoka Murtera, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i dio otoka Kaprija i \xc5\xbdirja i manji dio posjeda na Kornatima. Poznati su kao vje\xc5\xa1ti pomorci pa su im pomorstvo i ribarstvo va\xc5\xbene grane privre\xc4\x91ivanja. Jezera imaju najvi\xc5\xa1e ribara i pomoraca na otoku Murteru.\n_START_SECTION_\nTurizam\n_START_PARAGRAPH_\nDanas su Jezera okrenuta turizmu i jedno su od vode\xc4\x87ih mjesta u ovom dijelu Dalmacije. Jezera su i najure\xc4\x91enije mjesto u Republici Hrvatskoj jer ve\xc4\x87 petu godinu za redom osvajuju najpresti\xc5\xbenije priznanje za ljepotu i ure\xc4\x91enost okoli\xc5\xa1a: "Plavi cvijet" Hrvatske turisti\xc4\x8dke zajednice. U mjestu se nalazi hotel u neposrednoj blizini pla\xc5\xbee i ACI marine Jezera koja je jedna od najnagra\xc4\x91ivanijih i ekolo\xc5\xa1ki najosvje\xc5\xa1tenijih nauti\xc4\x8dkih centara sjeverne Dalmacije i dobitnica Plave zastave. Na drugom kraju mjesta, u uvali Lovi\xc5\xa1\xc4\x87a nalazi se turisti\xc4\x8dko naselje i autokamp Jezera-Lovi\xc5\xa1\xc4\x87a, isto tako nagra\xc4\x91ivano i me\xc4\x91unarodno priznato odredi\xc5\xa1te za mnogobrojne europske kampere. Osim spomenutog autokampa, u Jezerima se nalaze jo\xc5\xa1 i autokamp More i autokamp Stella Maris u uvali Podjasenovac. Jezera su i izletni\xc4\x8dko sredi\xc5\xa1te, iz jezerske uvale kre\xc4\x87u izletni\xc4\x8dki brodovi prema obli\xc5\xbenjim otocima, Kornatima i Slapovima Krke.\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nU Jezerima se nalazi Podru\xc4\x8dna \xc5\xa1kola Jezera za djecu od 1. do 4. razreda, koja radi u sklopu Osnovne \xc5\xa1kole Vjekoslava Kaleba u Tisnome.\n_START_SECTION_\nSpomenici i znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nJezerani su oduvijek bili pobo\xc5\xbeni ljudi na \xc5\xa1to upu\xc4\x87uje i mno\xc5\xa1tvo crkvica (najvi\xc5\xa1e od svih mjesta na otoku), pa tako u Jezerima imamo crkvice Sv. Nikole, Sv. Roka, Sv. Konstancija, Sv. Ivana, te glavnu crkvu Gospe od Zdravlja koja je sagra\xc4\x91ena 1722., a gradio ju je kor\xc4\x8dulanski majstor Jure Foreti\xc4\x87. Crkva je jednobrodna s glavnom i dvije pobo\xc4\x8dne kapele. Ima sedam oltara i dva balkona i lijep je primjer mediteranskog baroka. Na glavnom oltaru isti\xc4\x8de se reljef poprsja Marije s malim Isusom izra\xc4\x91en od srebra i pozla\xc4\x87en. Osobito je zanimljiv oltar Gospe od Sedam \xc5\xbealosti koji se smatra jednim od najljep\xc5\xa1ih drvenih oltara u Dalmaciji._NEWLINE_Crkva Sv. Ivana Trogirskog u luci iz 17. je st., a crkvica Sv. Roka u polju iz 16. st. crkvica sv. Konstancija na brdu Kru\xc5\xbeku gra\xc4\x91ena je 1780. godine kao zavjetna crkva za\xc5\xa1titniku od malarije, odnosno velike vru\xc4\x87ice koja je pratila tu bolest, a sagradili su je najve\xc4\x87im dijelom stanovnici mjesta koji su preboljeli tu bolest. Stradala je u drugom svjetskom ratu, a 1994 g. obnovljena je solidarno\xc5\xa1\xc4\x87u Jezerana. U uvali Murtar, koja se jo\xc5\xa1 zove sv. Nikola nalazi se crkva sv. Nikole iz 15. st. koja je dosta o\xc5\xa1te\xc4\x87ena i slijedi njena obnova. _NEWLINE_Najvi\xc5\xa1e spisa i oporuka vezane za mjesto su iz 15., 16. i 17. st. uglavnom pisani na glagoljici, hrvatskoj \xc4\x87irilici i latinici. Osobito se dugo razvijala i bri\xc5\xbeljivo njegovala glagoljska pismenost o \xc4\x8demu govori podatak iz ve\xc4\x87 spomenute Sto\xc5\xa1i\xc4\x87eve knjige da je od 1750. \xe2\x80\x93 1780. umrlo 11 sve\xc4\x87enika rodom iz Jezera, a kojima se navodi jo\xc5\xa1 10 popova i fratara Jezerana, a koji su slu\xc5\xbebovali izvan Jezera. Svi su oni bili glagolja\xc5\xa1i i potpomagali su osnivanje bratov\xc5\xa1tina. _NEWLINE_U mjestu se nalazi i 10-ak metara visok spomenik u obliku obeliska od bijelog bra\xc4\x8dkog kamena, smje\xc5\xa1ten na Trgu kri\xc5\xbea, koji je napravljen u \xc4\x8dast Jezeranima koji su se borili u 2. svjetskom ratu.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nKUD Koledi\xc5\xa1\xc4\x87e Jezera osnovano je 1970. godine, iako organizirana kulturno umjetni\xc4\x8dka djelatnost datira iz kraja 19. stolje\xc4\x87a. Dobilo je ime po starom jezerskom trgu gdje su se palile obi\xc4\x8dajni ognji \xe2\x80\x93 kolede, plesalo, skupljalo i prolazili pirovnjaci \xe2\x80\x93 svatovi. Kroz "Koledi\xc5\xa1\xc4\x87e" su pro\xc5\xa1le generacije i generacije Jezerana od djedova, baka do unu\xc4\x8dadi, bilo kao \xc4\x8dlanovi folklorno \xe2\x80\x93 plesne skupine, pjeva\xc4\x8dke skupine, dramsko \xe2\x80\x93 recitatorske skupine, etno radionice... "Koledi\xc5\xa1\xc4\x87e" je nastupalo na svim poznatijim smotrama u Hrvatskoj, i to vi\xc5\xa1e puta, prezentiraju\xc4\x87i svoje mjesto i kraj vrlo uspje\xc5\xa1no, prikazuju\xc4\x87i osobito starinske obi\xc4\x8daje uz pjesmu i ples. Predstavljalo je Hrvatsku u Turskoj, Slova\xc4\x8dkoj, \xc5\xa0vicarskoj, Francuskoj, Sloveniji, Austriji i mnogim drugim dr\xc5\xbeavama. Za svoje brojne nastupe diljem domovine i inozemstva dobilo je brojna priznanja i nagrade, a 1996. god. ethno film HTV-a, u kojem su glavni akteri \xc4\x8dlanovi "Koledi\xc5\xa1\xc4\x87a" u prikazu Jezerskog mornarskog bala naziva "O Jezera misto ukraj mora", dobio je posebno priznanje Udru\xc5\xbeenja folklornih skupina Francuske na Me\xc4\x91unarodnom festivalu folklornih filmova u Francuskoj._NEWLINE_Jezerski dani mora, manifestacija koja traje od sredine srpnja do po\xc4\x8detka rujna, nudi brojne priredbe kulturnog, zabavnog i sportskog sadr\xc5\xbeaja, od kojih se isti\xc4\x8du " Kako su \xc5\xbeivili i fe\xc5\xa1tali na\xc5\xa1i stari ", " Ve\xc4\x8der \xc4\x8dakavske poezije i folklora ", " Ribarska fe\xc5\xa1ta " i " Jezerska gastro ve\xc4\x8der ".'