b'\n_START_ARTICLE_\nSlovaci\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nU vlastitom nazivu Slov\xc3\xa1ci ili slovensk\xc3\xbd n\xc3\xa1rod (u zna\xc4\x8denju slavenski narod; engl. Slovaks; \xc4\x8de\xc5\xa1ki Slov\xc3\xa1ci) zadr\xc5\xbeali su i sa\xc4\x8duvali staro slovensko ime kao i u imenu svoje dr\xc5\xbeave koju nazivaju Slovensko (Slovenska Republika).\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nSlovaci govore slova\xc4\x8dkim jezikom \xc4\x8dlanom slavenske grane indoeuropskih jezika.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8deci\n_START_PARAGRAPH_\nNajstariji pre\xc5\xbeivjeli arheolo\xc5\xa1ki artefakti iz dana\xc5\xa1nje Slova\xc4\x8dke datiraju unazad ranog paleolitika, a prona\xc4\x91eni su blizu mjesta Nov\xc3\xa9 Mesto nad V\xc3\xa1hom. Ovo staro oru\xc4\x91e u\xc4\x8dinjeno je klaktonskom (prema gradu Clacton-on-Sea, gdje je prvi puta prona\xc4\x91eno) tehnikom. Drugo kameno oru\xc4\x91e iz Srednjeg paleolitika otkriveno je u pe\xc4\x87ini Pr\xc3\xa9v\xc3\xb4t blizu Bojnice i obli\xc5\xbenjih mjesta. Na podru\xc4\x8dju Slova\xc4\x8dke ostali su tragovi neandertalca (G\xc3\xa1novec) i skeleti Homo sapiensa, kao i tragovi i brojni predmeti kulture Gravettian u dolinama rijeka Nitra, Hron, Ipel i V\xc3\xa1h, kod grada \xc5\xbdilina, kao i u podno\xc5\xbeju planina Virhorlat, Inovec, Tr\xc3\xadbec i Myjava. Najpoznatiji objekt je najstarija \xc5\xbeenska statua od mamutove kosti, otkrivena u Moravany nad V\xc3\xa1hom, blizu poznatih toplica Pie\xc5\xa1tany. Brojne ogrlice od \xc5\xa1koljaka iz tercijarnog perioda prona\xc4\x91ene su u mjestima Z\xc3\xa1kovsk\xc3\xa1, Podkovice, Hubina i Rado\xc5\xa1inaare. Ovi nalazi ukazuju na kulturolo\xc5\xa1ke izmjene koje su proiza\xc5\xa1le iz veza mediterana i Sednje Europe. Lon\xc4\x8darija iz podru\xc4\x8dja \xc5\xbdeliezovce, Gemera i Bukov\xc3\xa9 hory izvanredno je modelirana, sa finim linearnim dekoracijama i odaju prve poku\xc5\xa1aje bojenja i osje\xc4\x87aja estetike._NEWLINE_Tako\xc4\x91er je na podru\xc4\x8dju Slova\xc4\x8dke otkriveno nekoliko pe\xc4\x87ina, od kojih je Domnica, duga 6,000 metara , i do dubine od 700 metara neprekidno nastanjena vi\xc5\xa1e od 800 godina od istih plemena, tvoraca lon\xc4\x8darije iz Bukov\xc3\xa9 hory. O Lu\xc5\xbeianskoj skupini blizu Nitre pisao je B. Novotn\xc3\xbd (Lu\xc5\xbeiansk\xc3\xa1 skupina a po\xc4\x8diatky malovanej keramiky na Slovensku. Bratislava 1962.), na\xc4\x91ena je i lon\xc4\x8darija lengyelske kulture (S. Dimitrijevi\xc4\x87 govori tako\xc4\x91er o Sopotsko-lengyelskoj kulturi u Hrvatskoj; danas nazivana samo sopotska), i lon\xc4\x8darija Boler\xc3\xa1z (\xc4\x8dijih nalaza ima i u podunavlju a poznaje ju N. Tasi\xc4\x87)._NEWLINE_Prelazak u neolitik u Sredi\xc5\xa1njoj Europi karakterizira dolazak indoeuropskih naroda i razvoj agrikulture, javlja se i \xe2\x80\x98retz\xe2\x80\x99-lon\xc4\x8darija, u slova\xc4\x8dkoj nazivana \xe2\x80\x98baj\xc4\x8d\xe2\x80\x99. Slova\xc4\x8dka i \xc4\x8ce\xc5\xa1ka su joj sredi\xc5\xa1te, a \xc5\xa1iri se prema jugu, i sa ovim problemom upoznat je (Dimitrijevi\xc4\x87 1981). Trgovina \xc5\xa1koljkama, ambrom, nakitom i oru\xc5\xbejem \xc4\x8dine slova\xc4\x8dko podru\xc4\x8dje va\xc5\xbenim europskim raskr\xc5\xa1\xc4\x87em. Javilo se nekoliko utvr\xc4\x91enih mjesta, od kojih ima u\xc5\xa1\xc4\x8duvanih ostataka do danas ,a najpoznatije je bilo u Nitriansky Hr\xc3\xa1doku._NEWLINE_Bron\xc4\x8dano doba u Slova\xc4\x8dkoj prolazi kroz tri razvojna stadija od 2000-800 pr. Kr. Najpoznatije kulture su funeralne (grobljanske) na podru\xc4\x8dju Karpata i srednjem Dunavu. Na sjeverozapadu Slova\xc4\x8dke i sredi\xc5\xa1njoj Slova\xc4\x8dkoj javlja se bakrena manufakturna roba. Metal postaje glavni izvor boga\xc4\x87enja lokalnog stanovni\xc5\xa1tva._NEWLINE_U kasnom periodu \xc5\xbeeljeznog doba, ve\xc4\x87 su formirana mnoge indoeuropske zajednice, do\xc4\x87i \xc4\x87e do bitaka sa Keltima koji \xc4\x87e nestati germanskom provalom.\n_START_SECTION_\nRimljani i invazije\n_START_PARAGRAPH_\nRimska epoha zapo\xc4\x8det \xc4\x87e u Slova\xc4\x8dkoj tek 6. godine, koje ovamo dolaze vo\xc4\x91ene ratom protiv Markomana i Kvada. Pod rimskom oru\xc5\xbejem na\xc4\x87i \xc4\x87e se samo uzak dio uz desnu obalu Dunava i maleni dio jugozapadne Slova\xc4\x8dke. Do dubljeg prodora u doline rijeka V\xc3\xa1h, Nitra i Hron dolazi ipak tek kasnije (174), \xc5\xa1to je poduzeo Marko Aurelije i opisao u svojem Textus Graecus Meditationum, nomine "ta eis heauton". Padom Rimskog Carstva dozi skoro i do historiografske \'seobe naroda\'. Do dolaska predaka Slovaka i \xc4\x8ceha posljednji koji su \xc5\xbeivjeli na podru\xc4\x8dju kasnije Slova\xc4\x8dke, bili su Goti. Najsjewvernija to\xc4\x8dka Rimskog Carstva biio je grad Laugaritio, \xc4\x8dije su ime rimski legionari ugravirali na zidove tvr\xc4\x91ave u Tren\xc4\x8dinu.\n_START_SECTION_\nDolazak Slavena\n_START_PARAGRAPH_\nRimske i germanske povijesne teorije sugeriraju da je sredi\xc5\xa1nja Europa naseljena Slavenima tek od VI stolje\xc4\x87a, a nalazi se izme\xc4\x91u Visle, Dnjestra, Dunava i uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i dana\xc5\xa1nju Slova\xc4\x8dku, Panoniju i Karantaniju. Neki sada\xc5\xa1nji arheolozi i povjesni\xc4\x8dari dr\xc5\xbee da slavenska plemena ovdje \xc5\xbeive tisu\xc4\x87ama godina razvijaju\xc4\x87i se iz sjedila\xc4\x8dkog domoroda\xc4\x8dkog stanovni\xc5\xa1tva usred keltskih i germanskih pokreta. Slavene prvi spominje Herodot (400 pr. Kr.) ozna\xc4\x8davaju\xc4\x87i ih kao Venete ili Venede. O slavenskoj prisutnosti govori i Plinije Stariji (79 godine) i Tacit (Cornelius Tacitus; 55-116 ili 120), Klaudije Ptolemej (160). Pretke dana\xc5\xa1njih Slovaka srednjeg Podunavja, na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Slova\xc4\x8dke nalazimo u 8 stolje\xc4\x87u kao Slovene. Ovo ime o\xc4\x8duvalo se kod dana\xc5\xa1njih Slovaka, Slovenaca i |Slovinaca, kao i u imenu pokrajine Slavonije. Na koegzistenciju slavenskih i germanskih plemena ukazuje \xc4\x8de\xc5\xa1ki arheolog Josef Poul\xc3\xadk koji uz Slavene spominje i germanske Kvade. U 2 i 3. stolje\xc4\x87u Huni po\xc4\x8dinju napu\xc5\xa1tati srednjoazijske stepe, oni prelaze Dunav 377 i okupiraju Panoniju sljede\xc4\x87ih 75 godina. Godine 451 pod vodstvom Atile Huni prelaze i rijeku Rajnu devastiraju\xc4\x87i Galiju, prelaze i Pirineje te poharaju Kataloniju. Atilinom smr\xc4\x87u (453) prestaje i hunska opasnost, i ovaj narod \xc4\x87e nestati sa scene. Do nove invazije do\xc4\x87i \xc4\x87e tek 568, to su proto-mongolski Avari.\n_START_SECTION_\nFormativni period - Nastanak slavenskih dr\xc5\xbeava\n_START_PARAGRAPH_\n803. godina je i prva godina u kojoj se zapisuje jedan slavenski knez u blizini Panonije, to je knez Vratislav, gospodar tbr\xc4\x91ave Bratislave. Jedan anonimni bavarski geograf iz 817. spominje u svojemu \' Descriptio, Civitatum et Regionum ad septentrionalem plagam Danubiti \' 30 tvr\xc4\x91ava na teritoriju kne\xc5\xbeevstva Nitra i 11 u moravskom kne\xc5\xbeevstvu. Godine 822 emisari poslani od Slavena posje\xc4\x87uju cara Ludovika I. Pobo\xc5\xbenog (njem. Ludwig der Fromme, franc.: Louis le Pieux ili Louis le D\xc3\xa9bonnaire) u Frankfurt, nakon \xc4\x8dega nadbiskup Adalram od Salzburga posve\xc4\x87uje crkvu kneza Pribine u Nitri. O pokr\xc5\xa1tavanju Slavena u podru\xc4\x8dju srednjeg Dunava ide unazad sve do 7. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Godine 833. de\xc5\xa1avaju se i rje\xc5\xa1avaju va\xc5\xbene stvari u slavenskim zemljama. Knez Mojmir iz Moravije, zajedno sa svojom armijom, napada kne\xc5\xbeevstvo Nitre i ujedinjuje ga u slavensku dr\xc5\xbeavu inkorektno nazvanu Velikomoravska kne\xc5\xbeevina. Ovaj \xc4\x87e se naziv pojaviti sto godina nakon njezinog nestanka, a upotrijebit \xc4\x87e ga bizantski car Konstantin VII. Porfirogenet._NEWLINE_Knez Pribina, nakon pada Nitre, postaje vladarom Slavena, i okupira Transdunavsku Panoniju. Utemeljuje kne\xc5\xbeevstvo Balaton. On gradi utvrde i crkve i posti\xc5\xbee odli\xc4\x8dne rezultate u pokr\xc5\xa1tavanju ove regije. Nakon njegove smrti 861, njegov sin Kocelj, \xc5\xa1to je zagospodario Balatonom do 876, nastavlja posao \xc5\xa1to ga je zapo\xc4\x8deo njegov otac._NEWLINE_Mojmirovo carstvo bogato depozitima \xc5\xbeeljeza, srebra i bakra i postaje atraktivna meta frana\xc4\x8dkog carstva. Ono je glavni uzrok \xc5\xa1to Ludvig Njema\xc4\x8dki, s armijama, napada na Mojmirovo kne\xc5\xbeevstvo, razvrgava ga i njegovu krunu daje njegovom sinu Rastislavu. Ovaj pak \xc5\xbeeli stati na put agresivnosti Isto\xc4\x8dnih Franaka, i pravi 853. savez sa Bugarima i brani se od nekoliko vojnih frana\xc4\x8dkih napada. Mir \xc4\x87e biti uspostavljen tek 857. sa Karlomanom. Nezadovoljni latinskim propovijedima Rastislav umoljava 862 bizantskog cara Mihajla III. da im po\xc5\xa1alje u\xc4\x8ditelje i propovjednike koji \xc4\x87e ih u\xc4\x8diti na slavenskom jeziku. Ovaj im po\xc5\xa1alje \xc4\x86irila i Metoda i Soluna, koji za slavenske potrebe u\xc4\x8dine pismo poznato kao glagoljica, prilago\xc4\x91eno slavenskom jeziku._NEWLINE_\xc4\x86iril i Metoda za Slavene napravi\xc5\xa1e posebno pismo, slavenske rune poznate kao \'runice\' , znaky, ("Cherty y Rezy"), a kasnije kao \xe2\x80\x98vlasovice\xe2\x80\x99. \xc4\x86irili\xc4\x8dki sistem koji je stvoren u 9. stolje\xc4\x87u od \xc4\x86irila i Metoda baziran je kombinaciji gr\xc4\x8dkog alfabeta i slavenskih runa. Vlasovice su se nastavljale upotrebljavati kod pagana, dok se \xc4\x87irilica odr\xc5\xbeala kod kr\xc5\xa1\xc4\x87ana. Tijekom rata protiv pagana, kr\xc5\xa1\xc4\x87ani uni\xc5\xa1ti\xc5\xa1e sva dokumenta koja su pisana runama._NEWLINE_\xc4\x8ciril i Metod dolaskom u Rastislavovu dr\xc5\xbeavu okupi\xc5\xa1e oko sebe \xc5\xa1kolarce i utemelji\xc5\xa1e akademiju po ugledu na onu u Konstantinopolisu. To je prva akademija u Slova\xc4\x8dkoj koja \xc4\x87e razvijati pisani slavenski jezik. De\xc5\xa1avalo se to \xc5\xa1ezdesetih godina 9. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Od 869-871 poja\xc4\x8davaju se napadi Isto\xc4\x8dnih Franaka iz podru\xc4\x8dja dana\xc5\xa1nje Njema\xc4\x8dke, \xc5\xa1to dovodi do pobuna nakon Rastislavove smrti (870. ili ne\xc5\xa1to kasnije) a Svatopluk se pokazuje uspje\xc5\xa1an u borbi protiv Franaka, zadr\xc5\xbeava nezavisnost Velikomoravske kne\xc5\xbeevine i postaje kralj od (871 - 894) za \xc5\xa1to ga 880. okruni papa Ivan VIII.., i stavi pod za\xc5\xa1titu Svete stolice._NEWLINE_Smr\xc4\x87u kneza Sv\xc3\xa4topluka 894. sklapa se mir izme\xc4\x91u Bavaraca i Slavena, ali sa istoka prijeti nova opasnost, ovaj puta to su Ma\xc4\x91ari koji 894. upadaju u Transdunavsku regiju. Ni na zapadu nije mirno, podru\xc4\x8dje Bohemije (dana\xc5\xa1nja \xc4\x8ce\xc5\xa1ka), koji od Arnoula tra\xc5\xbee za\xc5\xa1titu od Slavena, \xc5\xbeele se odvojiti i to \xc4\x8dine 895. Mojmir II. 897. poku\xc5\xa1ava osvojiti Bohemiju, ali ne uspijeva i 898. vodi se borba za tron izme\xc4\x91u njega njegovog brata Sv\xc3\xa4topluka II. Mojmir II odbija napad Bavaraca i njihovih saveznika \xc4\x8ceha i zarobljava brata Sv\xc3\xa4topluk II. Godine 899 Bavarci iznova napadaj uSlaveen iu osloba\xc4\x91aju Svatopluka II. Jo\xc5\xa1 nisu mirni ,opet 900 napadaju na Slavene uz pomo\xc4\x87 \xc4\x8ceha. Do mira \xc4\x87e do\xc4\x87i nakon \xc5\xa1to Papa rekonfirmira tri slavenske dioceze, pa da bi sljede\xc4\x87e 901. Ludvig IV Mla\xc4\x91i i Mojmir II sklopili mir u Ratisbonnu._NEWLINE_Godine 902 i po\xc4\x8detkom 906, Mojmir II dva puta odbija napade napade Ma\xc4\x91ara. Tokom njihovog sljede\xc4\x87eg ataka Mojmir II je ubijen (mo\xc5\xbeda 906) a ju\xc5\xbena Slova\xc4\x8dka je oplja\xc4\x8dkana. Ma\xc4\x91ari su predstavljali opasnost i za Isto\xc4\x8dnu Frana\xc4\x8dku, i za Veliku Moravsku. Nakon Mojmira slavenske dr\xc5\xbeave je nestalo, njezin teritorij podijeljen je izme\xc4\x91u Bohemije i Ma\xc4\x91arske.\n_START_SECTION_\nDolazak Ma\xc4\x91ara\n_START_PARAGRAPH_\nUgarska plemena nakon uni\xc5\xa1tenja slavenskog carstva, nastani\xc5\xa1e ravnice izme\xc4\x91u Tise i Dunava i nametnu\xc5\xa1e svoj autoritet nad slavenskim \xc5\xbeivljem, adoptiraju\xc4\x87i usput njihov stil \xc5\xbeivota. Sagradi\xc5\xa1e gradove, uvedo\xc5\xa1e agrikulturu i trgovinu, prihvati\xc5\xa1e kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo i organizira\xc5\xa1e se u dr\xc5\xbeavu. \xc4\x86ud ipak ne mijenjaju. Horde konjanika svake godine upadaju na germansko podru\xc4\x8dje zbog plja\xc4\x8dke. Ovome se moralo stati na kraj pa kralj Oton I. Veliki na rijeci Lech, pritoci Dunava kompletno uni\xc5\xa1ti ma\xc4\x91arsku vojsku._NEWLINE_Teritorij dana\xc5\xa1nje Slova\xc4\x8dke do kraja 11. stolje\xc4\x87a integrirao se u multinacionalnu ma\xc4\x91arsku dr\xc5\xbeavu. Do 1196. Slova\xc4\x8dka zadr\xc5\xbeava specijalni status sa sredi\xc5\xa1tem u Nitri. Jo\xc5\xa1 godine 997. umire ma\xc4\x91arski vo\xc4\x91a Gejza i ostavlja otvorenim pitanje nasljednika, pa izbija rat izme\xc4\x91u njegovog sina Vajka (budu\xc4\x87i Sv. Stjepan) i paganina Kopp\xc3\xa1ny-ja. Vajko u Slova\xc4\x8dkoj organizira kr\xc5\xa1\xc4\x87ansku vojsku i uz njihovu pomo\xc4\x87 svladava pobunjenike. Pokrstio se i popeo na ma\xc4\x91arski tron 1000 kao Stjepan I. Papa Silvestar II. daje mu titulu kralja, te Vajko postade prvi ma\xc4\x91arski kralj, poznat kao Stjepan I. Sveti, (I. Istv\xc3\xa1n; od Slovaka zvan \xc5\xa0tefan I.; od \xc4\x8ceha \xc5\xa0t\xc4\x9bp\xc3\xa1n I.)._NEWLINE_U razvoju dr\xc5\xbeave ma\xc4\x91arskog kraljevstva, Ma\xc4\x91ari su pokupili osnovne elemente organizacije biv\xc5\xa1eg slavenskog carstva iz Sv\xc3\xa4toplukovog perioda, a sa njima i mnoge staroslavenske rije\xc4\x8di vezane uz organizaciju dr\xc5\xbeave, hijerarhiju, sudski sistem, crkvu, agrikulturu, trgovinu, socijalne odnose, etc ,i mnoge su do danas sa\xc4\x8duvali u svome jeziku._NEWLINE_Kada je stvorena ma\xc4\x91arska dr\xc5\xbeava, slova\xc4\x8dki teritorij Moravska, odvojio se od ostatka biv\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave, i postat \xc4\x87e teritorijem kasnije \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Tatarskom invazijom od 1241-1243 do\xc4\x87i \xc4\x87e do eksterminacije velikog dijela populacije i na koncu rezultirati ma\xc4\x91arskim pozivom njema\xc4\x8dkim kolonistima koji \xc4\x87e pomo\xc4\x87i u razvoj uindustrije i gradova, ne samo na podru\xc4\x8dju ma\xc4\x91arske dr\xc5\xbeave, nego i diljem Srednje i Isto\xc4\x8dne Europe. Slova\xc4\x8dka je bila najve\xc4\x87i proizvo\xc4\x91a\xc4\x8d srebra i druga u proizvodnji zlata u Europi, i sve do turske ekspanzije najbogatija i najrazvijenije podru\xc4\x8dje Ma\xc4\x91arske. Prve kraljevske privilegije date su tada slova\xc4\x8dkim gradovima Trnava (1238), Zvolen, Krupina, Stary Tekov (1240), Nitra, Ko\xc5\xa1ice (1248), Bansk\xc3\xa1 \xc5\xa0tiavnica (1255), Bansk\xc3\xa1 Bystrica (1255), Gelnica (1270), Bratislava (1291)_NEWLINE_Katastrofalnim porazom ma\xc4\x91arske vojske u bitci na Moha\xc4\x8dkom polju (1526) Ma\xc4\x91arska \xc4\x87e se raspasti na 3 dijela i de facto prestat egzistirati.\n_START_SECTION_\nOtomanski period - Turci\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc4\x91ari gube bitku na Mohacsu i Ma\xc4\x91arska postaje turskom provincijom. Transilvanija, drugi dio carstva postala je turskim protektoratom u kojemu se me\xc4\x91u plemstvom ra\xc4\x91a anti-habsbur\xc5\xa1ki revolt u periodu od 1604.-1711. Ovi revolucionari koje predvodi plemstvo na strani su Turaka. Tre\xc4\x87i dio carstva, dana\xc5\xa1nja Slova\xc4\x8dka (osim ju\xc5\xbenih i sredi\xc5\xa1njih predjela), dana\xc5\xa1nja sjeverozapadna Ma\xc4\x91arska, sjeverna Hrvatska i Burgenland (Gradi\xc5\xa1\xc4\x87e) opiru se Turcima i 1526 postaju dio Habsbur\xc5\xa1ke monarhije, pod imenom Kraljevina Ma\xc4\x91arska. Bratislava postaje u periodu izme\xc4\x91u 1536 do 1784/1848 grad krunisanja Kraljevine Ma\xc4\x91arske ,u kojem se katedrali Svetoga Martina (Konkatedr\xc3\xa1la sv\xc3\xa4t\xc3\xa9ho Martina) od 1526. do 1830. okrunilo 19 habsbur\xc5\xa1kih suverena, kraljeva i kraljica Ma\xc4\x91arske)._NEWLINE_Turska invazija skupo je stajala Slova\xc4\x8dku u obrani ma\xc4\x91arske monarhije, ne samo u krvi i gubitku populacije, nego i u gubljenju prirodnih bogatstava, napose zlata i srebra. Tek nakon izbacivanja Turaka iz Sredi\xc5\xa1nje Europe (1686) Budim \xc4\x87e postati glavni grad Ma\xc4\x91arske a Slovake \xc4\x8deka jedan novi period koji \xc4\x87e zapo\xc4\x8deti nacionalnim pokretom sa nadom u svjetliju budu\xc4\x87nost. U 18. i kroz 19. stolje\xc4\x87e pojavit \xc4\x87e se \xc5\xbeelja za ponovnim ro\xc4\x91enjem njihove dr\xc5\xbeave i javiti se politi\xc4\x8dke stranke \xc5\xa1to \xc4\x87e rezultirati ujedinjenjem sa \xc4\x8ce\xc5\xa1kom i kona\xc4\x8dnim stvaranjem samostalne slova\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave kojoj je jo\xc5\xa1 623 Samo (S\xc3\xa1mova \xc5\x99\xc3\xad\xc5\xa1e), udario temelje.\n_START_SECTION_\nSlova\xc4\x8di pokret i stvaranje \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke\n_START_PARAGRAPH_\nMe\xc4\x91u Slovacima pojavio se osje\xc4\x87aj nacionalnog identiteta pa je jo\xc5\xa1 u 18. stolje\xc4\x87u do\xc5\xa1lo do nacionalnog pokreta koji \xc4\x87e rasti i kroz 19 stolje\xc4\x87e. Klju\xc4\x8dna komponenta je Bernol\xc3\xa1kova (Anton Bernol\xc3\xa1k) kodifikacija slova\xc4\x8dkog literarnog jezika (1780.-tih) i njegova reforma koju provodi L\xe2\x80\x99udov\xc3\xadt \xc5\xa0t\xc3\xbar u sljede\xc4\x87em stolje\xc4\x87u. Slovaci su jo\xc5\xa1 pod ma\xc4\x91artskom kontrolom i do velikog slova\xc4\x8dkog pokreta ne\xc4\x87e do\xc4\x87i do 20 stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Novi znakovi nacionalnog i politi\xc4\x8dkog \xc5\xbeivota dolaze do izra\xc5\xbeaja pred kraj 19. stolje\xc4\x87a. Slovaci se nastoje povezati sa drugim snagama, i u Budimpe\xc5\xa1ti se 1895 odr\xc5\xbei Kongres potla\xc4\x8denih naroda Ma\xc4\x91arske, \xc5\xa1to alarmira ma\xc4\x91arski government. Pomo\xc4\x87 nalaze kod \xc4\x8ceha i uskoro \xc4\x87e se 1896. u Pragu javiti i ideja o \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dkoj, koja \xc4\x87e se ostvariti tek zavr\xc5\xa1etkom Prvog svjetskog rata. Na putu se svakako na\xc5\xa1la monarhija Austro-Ugarska, rekonstituirana 1867 iz habsbur\xc5\xa1kih podru\xc4\x8dja. Nastankom \xc4\x8cehslova\xc4\x8dke unutar njezinih granica na\xc5\xa1lo se stotine tisu\xc4\x87a Ma\xc4\x91ara. Unutar tre dr\xc5\xbeava na\xc5\xa1la su se \xc4\x8de\xc5\xa1ka podru\xc4\x8dja Bohemije i Moravske i manji dio \xc5\xa0leske (Silesije) i Slova\xc4\x8dka. Slovaci u ovoj dr\xc5\xbeavi dobivaju podre\xc4\x91enu ulogu, a sva vlast odlazi u Prag. Izme\xc4\x91u dva rata zastupnicima parlamenta i sve\xc4\x87enicima Hlinki i Tisou (Andrej Hlinka i Jozef Tiso) priklju\xc4\x8dili su se mnogi Slovaci koji pozivaju na jednakost \xc4\x8ceha i Slovaka i ve\xc4\x87u autonomiju Slova\xc4\x8dke.\n_START_SECTION_\nOsamostaljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNezavisnu Republiku \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dku proklamirao je Pra\xc5\xa1ki Nacionalni Odbor u pragu 28 listopada 1918., a dva dana kasnije u Martinu je prihva\xc4\x87a i Slova\xc4\x8dko Nacionalno Vije\xc4\x87e. Nakom Drugog svjetskog rata zavladat \xc4\x87e komunisti koji \xc4\x87e ve\xc4\x87 1948 izazvati prvu politi\xc4\x8dku krizu. Slovaci \xc4\x87e do potpune slobode do\xc4\x87i tek raspadom \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke u sije\xc4\x8dnju 1993. i osnovati svoju vlastitu dr\xc5\xbeavu sa sredi\xc5\xa1tem u Bratislavi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot na selu\n_START_PARAGRAPH_\nSlova\xc4\x8dko tradicionalno selo sa\xc4\x8duvalo se danas jo\xc5\xa1 tek podno \xc5\xa1umovitih planina Strazovske vrchy, to je \xc4\x8ci\xc4\x8dmany, progla\xc5\xa1eno rezervatom narodne arhitekture. Tradicionalni seoski \xc5\xbeivotni stil Slovaka o\xc4\x8duvao se do danas. Sve po\xc4\x8dinje prodorom Tatara u 13 stolje\xc4\x87u, prilikom \xc4\x8dega je do\xc5\xa1lo do progona stanovni\xc5\xa1tva, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i obitelj \xc4\x8ci\xc4\x8d, nakon kojega se ona povla\xc4\x8di u zabit, i od ostatka svijeta planinskim vrhovima odsje\xc4\x8dene doline, gdje su uspjeli o\xc4\x8duvati na\xc4\x8din \xc5\xbeivota svojih predaka, svoju no\xc5\xa1nju i na\xc4\x8din \xc5\xbeivota. Tradicionalna slova\xc4\x8dka ku\xc4\x87a izgra\xc4\x91ena je od drveta, sa krovom prete\xc5\xbeno na dvije vode i bogato dekoriranih vanjskih zidova, od o\xc4\x8duvanih dizajniranih simbola javljaju se strijele, kri\xc5\xbeevi, djetelina, srca i razne \xc5\xbeivotinje, \xc4\x8demu je naro\xc4\x8dito vje\xc5\xa1ta \xc5\xbeenska ruka Slovakinje. -Seoski se \xc5\xbeivot za mu\xc5\xa1karca sastojao od obrade zemlje i \xc4\x8duvanja stada ovaca i goveda. \xc5\xbdena se uz uobi\xc4\x8dajene svakodnevne doma\xc4\x87inske poslove bavila i tkanjem odje\xc4\x87e i vezom.\n_START_SECTION_\nPles\n_START_PARAGRAPH_\nPles kod Slovaka je jedinstven, a slova\xc4\x8dka folklorna grupa iz svake pojedine etnografske regije nosi svoju tradicionalnu no\xc5\xa1nju tipi\xc4\x8dnu tom kraju. Narodni plesovi osobito su popularni u regijama Orava, Liptov, \xc5\xa0ari\xc5\xa1 i Horehronie. Osobitu popularnost u\xc5\xbeiva ples fla\xc5\xa1e, to je \xc5\xbeenski les u njihovom jeziku poznat kao \xe2\x80\x9cF\xc4\xbea\xc5\xa1kov\xc3\xbd\xe2\x80\x9d u regiji \xc5\xa0ari\xc5\xa1. Franti\xc5\xa1ek Morong koji je studirao ples isto\xc4\x8dne Moravske navodi uz njega i \xe2\x80\x9cTie Parchoveni\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Nadalje me\xc4\x91u Slovacima nalazimo i plesove vi\xc5\xa1\xc5\x88ovsk\xc3\xa9ho verbunk i \xc4\x8card\xc3\xa1\xc5\xa1 (ma\xc4\x91arskog je porijekla; u selu Parchovany); Ly\xc5\xbeicov\xc3\xbd (ples \xc5\xbelice); \xc5\xa0ari\xc5\xa1sk\xc3\xa1 polka i Kari\xc4\x8dka, tipi\xc4\x8dni \xc5\xbeenski ples iz sela Parchovany. Ples krut ple\xc5\xa1u mladi parovi prije vjen\xc4\x8danja, a regr\xc3\xbati \xe2\x80\x93 je ples mla\xc4\x91ih mu\xc5\xa1karaca prije odlaska u vojsku. To je ritmi\xc4\x8dki brzi ples sa udaranjem dlanovima po \xc4\x8dizmama. Goralski je tipi\xc4\x8dni ples u Visokim Tatrama, najvi\xc5\xa1im planinama Slova\xc4\x8dke; Starosvetsk\xc3\xbd, etc.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalna slova\xc4\x8dka kuhinja datira jo\xc5\xa1 iz staroslavenskog perioda i kao i kod njihovi ro\xc4\x91aka \xc4\x8ceha, Poljaka, Ukrajinaca i drugih, pod utjecajem je stranih naroda sa kojima su kroz povijest dolazili u kontakt, \xc5\xa1to se ti\xc4\x8de slova\xc4\x8dkog slu\xc4\x8daja utjecali su Ma\xc4\x91ari, Austrijanci i Nijemci. Temelj prehrane \xc4\x8dine brojne vrste juha, ka\xc5\xa1a, kuhanog povr\xc4\x87a, pe\xc4\x8denog i dimljenog mesa i mlije\xc4\x8dnih proizvoda. Stilovi kuhanja variraju od regije do regije, a specijaliteti su im slatka i slana jela i valju\xc5\xa1ci. Jedno od njihovih najpopularnijih su bryndzove halusky, krumpirovi valju\xc5\xa1ci sa ov\xc4\x8djim sirom. Uz jelo ide i pi\xc4\x87e, a kod Slovaka omiljeni su borovi\xc4\x8dka (jaki d\xc5\xbein proizveden od Juniperus communisa, od Rusa nazivana \xd0\xb1\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xba\xd0\xb0) i kao kod ju\xc5\xbenih srodnika Hrvata slivovica (\xc5\xa1ljivova rakija). Ova vrsta rakije najpopularnija je kod slavenskih naroda i ime joj se veoma malo razlikuje: srpski \xd1\x88\xd1\x99\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb0, hrvatski \xc5\xa1ljivovica, makedonski \xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb0, \xc4\x8de\xc5\xa1ki slivovice, bugarski \xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0 ili \xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb0, poljski \xc5\x9bliwowica.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nSlova\xc4\x8dka kultura odra\xc5\xbeava se u bogatoj narodnoj tradiciji i pod utjecajem je \xc5\xa1irih europskih trendova. Bogatstvo duhovne i materijalne kulture Slovaka vidi se i u njihovih 12 dr\xc5\xbeavnih nau\xc4\x8dnih knji\xc5\xbenica, 473 knji\xc5\xbenice u vlasni\xc5\xa1tvu univerziteta i drugih vi\xc5\xa1ih u\xc4\x8dili\xc5\xa1nih institucija, 2,600 javnih knji\xc5\xbenica, i vi\xc5\xa1e od 50 muzeja. Slova\xc4\x8dka Nacionalna knji\xc5\xbenica (Slovensk\xc3\xa1 n\xc3\xa1rodn\xc3\xa1 kni\xc5\xbenica v Martine) osnovana 1863. u Martinu uklju\xc4\x8duje kolekciju materijala slova\xc4\x8dke kulture. Slova\xc4\x8dki nacionalni muzej (Slovensk\xc3\xa9 n\xc3\xa1rodn\xc3\xa9 m\xc3\xbazeum) osnovan 1893. nalazi se u Bratislavi sa izlo\xc5\xa1cima iz slova\xc4\x8dke povijesti, |arheologije i muzikologije, i zasigurno je najpoznatiji dr\xc5\xbeavni muzej. Osim njega postoje i Slova\xc4\x8dka nacionalna galerija (Slovensk\xc3\xa1 n\xc3\xa1rodn\xc3\xa1 gal\xc3\xa9ria Bratislava) osnovana 1948 u Bratislavi, M\xc3\xbazeum Slovensk\xc3\xa9ho n\xc3\xa1rodn\xc3\xa9ho povstania, osnovan 1955 u gradu Bansk\xc3\xa1 Bystrica i V\xc3\xbdchodoslovensk\xc3\xa9 m\xc3\xbazeum Ko\xc5\xa1ice, osnovan 1872 u Ko\xc5\xa1icama.'