b'\n_START_ARTICLE_\nElektrokemijsko bojenje metala\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nOsim Leopolda Nobilija koji  je  ve\xc4\x87 1824. izveo svoje  prve  eksperimente vezane uz pojavu Nobilijevih prstenova elektrokemijskim su se bojenjem metala u tom ranom razdoblju bavili i Leonhard Elsner,Alexander Watt,Antoine C\xc3\xa9sar Becquerel (1788 - 1878) i Rudolf Christian B\xc3\xb6ttger (1806 - 1881).Treba   spomenuti i da je  sli\xc4\x8dnu  pojavu zabilje\xc5\xbeio ve\xc4\x87 1768. godine Joseph Priestley(1733-1804) te da  su opisanu pojavu zvali Priestleyevim ili vilinskim  prstenovima, no Priestley je  koristio Leidensku  bocu i  metalni  \xc5\xa1iljak,  a  prstenovi  su nastajali na metalnoj  plo\xc4\x8di koncentri\xc4\x8dno oko to\xc4\x8dke  eksplozivnog elektri\xc4\x8dnog pra\xc5\xbenjenja.Znamo i da je  George Richards Elkington (1801 \xe2\x80\x93 1865),ina\xc4\x8de  poznat po patentu za  galvansku pozlatu i posrebrenje iz 1840. patentirao i  najmanje  jedan  postupak elektrokemijskog  bojenja metala.Krajem 19. stolje\xc4\x87a Lismann(DRP. 93543)  i  po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a Setlik razvijaju prve  elektrolitske  postupke za  bojenje  bakra   u zelenu  boju,ovi \xc4\x87e  postupci biti  dodatno razvijani izme\xc4\x91u 2 svjetska rata te  opet  nakon  2. svjetskog rata.U otprilike  isto  vrijeme razvijeni su i  prvi  postupci za  elektrolitsko bojenje \xc4\x8delika u  sme\xc4\x91u  boju(H.L.Hollisov patent USPT 621,084 iz 1899.prvi je poku\xc5\xa1aj u ovom  pravcu,no Becquerel o ovome izvije\xc5\xa1tava  ve\xc4\x87 1861.).Dok  se prije  spomenuti bave ovom  problematikom prije  svega  zbog za\xc5\xa1tite od  korozije engleski patent 106,774 iz 1916. i  ameri\xc4\x8dki patent T.Rondellija i Q.Sestinija USPT 1,386,076 iz 1921. orijentirani su i na kemijsko  bojenje \xc4\x8delika,te \xc5\xbeeljeza kao  cilj postupka._NEWLINE_Crno je  niklanje  razvijeno oko 1905. a izme\xc4\x91u dva  rata  crno kromiranje(prvi njema\xc4\x8dki patent 1929.GP 607, 420),koje  je \xc5\xa1iru uporabu  do\xc5\xbeivjelo tek od  sredine pedesetih  godina  20. stolje\xc4\x87a.Nakon  prvog svjetskog rata  razvijeni su  i prvi postupci za  anodi\xc4\x8dku oksidaciju i bojenje anodi\xc4\x8dki oksidiranog aluminija(1923.,1924.DRP. 413876  _NEWLINE_).\xc5\xa0ezdesetih  godina 20. stolje\xc4\x87a razvijaju  se  postupci  za anodi\xc4\x8dku oksidaciju titanija,te  ne\xc5\xa1to kasnije  niobija , tantala,te nehr\xc4\x91aju\xc4\x87eg \xc4\x8delika.Za razliku od anodi\xc4\x8dki oksidiranog  aluminija kod ovih postupaka  ne  radi  se  o oksidnom  sloju koji se mo\xc5\xbee obojiti posebnim bojilima,ve\xc4\x87 su u pitanju interferencijske  boje.\n_START_SECTION_\nPrevlake  koje nastaju  talo\xc5\xbeenjem na katodi\n_START_PARAGRAPH_\nCrno niklanje,plavo niklanje,zeleno  niklanje,crni krom,crna platina,crni paladij,crni  rodij,crni  rutenij,Elkingtonova otopina,Electrocolor postupak, Bancroftova plava. Od prevlaka koje  se  zbog otrovnosti vi\xc5\xa1e ne  koriste  mo\xc5\xbeemo navesti prevlake na bazi arsena (takozvani sjajni sivi oksid) te antimona i olova.\n_START_SECTION_\nPrevlake  koje  nastaju na  anodi\n_START_PARAGRAPH_\nNobilijevi prstenovi,zelena za bakar i slitine po Lismannu,anodi\xc4\x8dka oksidacija aluminija,titanija,niobija,tantala,uglji\xc4\x8dnog \xc4\x8delika i  nehr\xc4\x91aju\xc4\x87eg \xc4\x8delika,srebra,bakra i njegovih  slitina,kositra,kroma i cinka.\n_START_SECTION_\nKratki prikaz nekoliko postupaka\n_START_PARAGRAPH_\n1.Nobilijevi obojeni prstenovi_NEWLINE_39 gr olovo acetata_NEWLINE_100 ml destilirane  vode_NEWLINE_katoda od  platine ili nehr\xc4\x91aju\xc4\x87eg \xc4\x8delika(igla),anoda poniklani ili pozla\xc4\x87eni bakar ili mjed ili polirani \xc4\x8delik,trajanje 10 sec.,razmak  katoda  anoda 3mmMo\xc5\xbee se  koristiti i elektrolit od 100 gr olovne  gle\xc4\x91e otopljene u 0.5 lit  vode u kojoj je otopljeno 100 gr NaOH._NEWLINE_2.Elektrolitsko bojenje po Elkingtonu:_NEWLINE_bakar sulfat 75 gr/lit_NEWLINE_Natrij hidroksid   75 gr/lit_NEWLINE_mlije\xc4\x8dna kiselina 126ml/lit_NEWLINE_bakrene  anode,0,25/A na  \xc4\x8detvornu stopu,daje razne  boje  ovisno o trajanju postupka,razvijen je i  veliki broj varijacija na  ovaj postupak,najpoznatija je ameri\xc4\x8dki Electrocolor postupak_NEWLINE_3.Razne boje na titanu( anodi\xc4\x8dka oksidacija )_NEWLINE_Kao jednostavan elektrolit mo\xc5\xbee se koristiti 3% otopina trinatrij fosfata, katoda od nehr\xc4\x91aju\xc4\x87eg \xc4\x8delika, predmet kao anoda. Boje zavise o naponu istosmjerne struje. Mogu\xc4\x87e je koristiti i brojne druge elektrolite - navodno \xc4\x8dak i Coca Colu. Slamnato \xc5\xbeuta/10 v\xc2\xad - purpurna/29 v\xc2\xad - plava/30 v - plavo zelena/45 v - svijetlo zelena/55 v\xc2\xad - purpurno crvena/75 v - siva/110 v. Obavezno je ovaj proces raditi u gumenim rukavicama - potencijalno opasan napon._NEWLINE_4.Crno niklanje_NEWLINE_nikl sulfat 75 gr/lit_NEWLINE_nikl amonij sulfat 45 gr /lit_NEWLINE_cink sufat 37,5 gr /lit_NEWLINE_amonij tiocijanat  15 gr /lit_NEWLINE_pH 5,6 - 5,9, temp. 55C,  0,5 - 1,5 V,  5- 20 A /na \xc4\x8detvornu stopu,anode od nikla i ugljika_NEWLINE__NEWLINE_5.Razne boje na nehr\xc4\x91aju\xc4\x87em \xc4\x8deliku 18 Cr/8 Ni ( anodi\xc4\x8dka oksidacija )_NEWLINE_sumporna kiselina 250 ml/lit_NEWLINE_natrijev dikromat 60 gr/lit_NEWLINE_voda   1 lit_NEWLINE_0,6 A/ na \xc4\x8detvornu stopu,70 -95 C,olovne katode,daje sme\xc4\x91u,plavu,purpurnu i zelenu  boju zavisno o trajanju postupka,postoje i  brojne   varijante na  ovaj postupak_NEWLINE_6.Crna  boja  na uglji\xc4\x8dnom \xc4\x8deliku (anodi\xc4\x8dka oksidacija )_NEWLINE_natrij hidroksid 700 gr_NEWLINE_voda  1 lit_NEWLINE_5-10 A/dm2,60- 70 C temp.,30-40 minuta_NEWLINE__NEWLINE_7.Crna boja  na bakru i slitinama ( anodi\xc4\x8dka oksidacija )_NEWLINE_Natrij hidroksid 150 - 200 gr_NEWLINE_voda 1 lit_NEWLINE_do 2 A/dm2,80-100 C,10 - 30 minuta'