b'\n_START_ARTICLE_\nGoti\xc4\x8dka crkva\n_START_PARAGRAPH_\nS Opatijom sv. Denisa (1145. g.), danas u Parizu, i katedralom u Chartresu (1150. g.) u Francuskoj se pojavljuje jedan druk\xc4\x8diji stil gradnje crkava, koji se naziva gotika, a trajao je do kraja 15. st. U \xc5\xbeivotu Crkve postojao je pokret prema \xc5\xa1to slo\xc5\xbeenijim ceremonijama, nagla\xc5\xa1avanju simbola i misti\xc4\x8dnoj duhovnosti. Osje\xc4\x87aji nebeskih te\xc5\xbenji i duhovnog zanosa odrazili su se i na gradnju crkava._NEWLINE_Crkve se tog vremena propinju u visinu. Visinu je omogu\xc4\x87ila gradnja vanjskih potpornih stupova. Zahvaljuju\xc4\x87i tim potpornim stupovima, zidovi crkve mogli su postati tanki i lagani, izbu\xc5\xa1eni mnogim prozorima, ali ostati dovoljno stabilni. Prozori su bili ispunjeni titravom bojom \xc5\xa1arenog stakla, da bi se postigao dojam lebde\xc4\x87e ljepote. Unutarnji prostor crkve postao je zamr\xc5\xa1en, a svod lepr\xc5\xa1av i visok, ukra\xc5\xa1en mre\xc5\xbeom tankih rebara. Crkve iz tog vremena su pune simbolike, koja u pamet i srce \xc5\xbeeli dozvati Bo\xc5\xbeju uzvi\xc5\xa1enost i veli\xc4\x8danstvenost. Prozra\xc4\x8dnost i te\xc5\xbenja za visinama goti\xc4\x8dkih crkava stvaraju dojam gotovo nestvarnog prostora._NEWLINE_Me\xc4\x91utim vjernici su u to vrijeme tako malo sudjelovali na misi da su mnogi primili pri\xc4\x8dest tek na \xc4\x8dasu svoje smrti. U tim je zadivljuju\xc4\x87im crkvama, kao, uostalom i u vjerskome \xc5\xbeivotu tog vremena, najva\xc5\xbenije bilo gledanje. Velike goti\xc4\x8dke katedrale gra\xc4\x91ene su vi\xc5\xa1e u \xc4\x8dast vjere, a manje kao potreba za molitvenim prostorom.'