b'\n_START_ARTICLE_\nFrankfurtska burza vrijednosnih papira\n_START_PARAGRAPH_\nFrankfurtska burza vrijednosnih papira (na njema\xc4\x8dkom jeziku: Frankfurter Wertpapierb\xd3\xa7rse) najpoznatija je i najzna\xc4\x8dajnija njema\xc4\x8dka te deseta burza vrijednosnih papira u svijetu. Smje\xc5\xa1tena je u Frankfurtu na Majni, u poslovnoj zoni u sredi\xc5\xa1tu grada poznatoj i kao Bankenviertel (hrvatski: Bankarska \xc4\x8detvrt). U sije\xc4\x8dnju 2012. godine ukupna vrijednost dionica kompanija koje su kotrirale na ovoj burzi iznosila je 1,3 bilijuna ameri\xc4\x8dkih dolara. Burzom upravljaju Deutsche B\xd3\xa7rse i Scoach Europa.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8deci\n_START_PARAGRAPH_\nKorijeni frankfurtske burze se\xc5\xbeu jo\xc5\xa1 u 9. stolje\xc4\x87e kada je kralj Ljudevit Njema\xc4\x8dki odr\xc5\xbeavao sajmove na kojima se slobodno trgovalo. Do 16. stolje\xc4\x87a Frankfurt se razvio u bogat i dinami\xc4\x8dan grad sa gospodarstvom koje se uglavnom temeljilo na na trgovini i financijskim uslugama. Godine 1585. burza je uvela fiksne devizne te\xc4\x8dajeve. Tijekom sljede\xc4\x87ih stolje\xc4\x87a frankfurtska burza razvila se u jednu od najzna\xc4\x8dajnijih svjetskih burzi, uz onu u Londonu i Parizu. Bankari poput Mayera Amschela Rotschilda i Maxa Warburga imali su zna\xc4\x8dajan utjecaj na spomenuti tijek doga\xc4\x91aja. Godine 1874. burza se seli u novu zgradu na B\xd3\xa7rsenplatz (hrvatski: Trg burze).\n_START_SECTION_\n20. stolje\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1949. Frankfurtska burza vrijednosnih papira postaje glavnom burzom u Njema\xc4\x8dkoj te se na njoj osim nacionalnih pojavljuju i strani investitori. Tijekom 1990-ih otvaraju se nove mogu\xc4\x87nosti za ulaganje, budu\xc4\x87i da niti Frankfurt nije zaobi\xc5\xa1ao dot-com boom (sna\xc5\xbean rast cijena dionica novonastalih informati\xc4\x8dkih kompanija). Godine 1993. Frankfurtska burza vrijednosnih papira postaje dijelom (ujedno i okosnicom) Deutsche B\xd3\xa7rse AG (hrvatski: Njema\xc4\x8dka burza d.d.), novom velikom organizacijom za pru\xc5\xbeanje financijskih usluga, tako\xc4\x91er sa sjedi\xc5\xa1tem u Frankfurtu na Majni.\n_START_SECTION_\nNovi milenij\n_START_PARAGRAPH_\nU mjesecu svibnju godine 2011. u potpunosti je ukinut kalsi\xc4\x8dni na\xc4\x8din trgovanja te je uvedeno elektroni\xc4\x8dko trgovanje.\n_START_SECTION_\nTrgovanje\n_START_PARAGRAPH_\nTrgovanje se u potpunosti odvija elektroni\xc4\x8dkim putem, uz asistenciju ra\xc4\x8dunalnog sustava Xetra. Frankfurtska burza ostvaruje vi\xc5\xa1e od 90% ukupnog prometa Njema\xc4\x8dke burze te velik dio europskog tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta vrijednosnih papira. Na burzi kotiraju dionice iz vi\xc5\xa1e od 80 zemalja svijeta. Oko polovina su kompanije iz Sjeverne Amerike, slijede Europa, Azija te sa malim udjelom Australija i Afrika.\n_START_SECTION_\nIndeksi\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni indeks je DAX, ali postoji jo\xc5\xa1 nekoliko: DAXplus, CDAX, DivDAX, LDAX, MDAX, SDAX, TecDAX, VDAX te EuroStoxx 50.'