b'\n_START_ARTICLE_\nGramatika\n_START_PARAGRAPH_\nGramatika (slovnica) je prou\xc4\x8davanje pravila koja upravljaju uporabom jezika. Skup pravila koji upravljaju pojedinim jezikom jest gramatika tog jezika, i stoga se za svaki jezik ka\xc5\xbee da posjeduje vlastitu gramatiku. Gramatika je dio op\xc4\x87enite discipline koja prou\xc4\x8dava jezik zvana lingvistika ili jezikoslovlje. Gramatika predstavlja na\xc4\x8din razmi\xc5\xa1ljanja o jeziku._NEWLINE_Ve\xc4\x87ina suvremenih jezikoslovaca gramatiku shva\xc4\x87a kao pojam koji kao potpolja obuhva\xc4\x87a fonetiku, fonologiju, morfologiju, sintaksu, semantiku i pragmatiku. Tradicionalno, me\xc4\x91utim, gramatika uklju\xc4\x8duje samo morfologiju i sintaksu.\n_START_SECTION_\nRazvoj gramatika\n_START_PARAGRAPH_\nGramatike evoluiraju uporabom i razdvajanjem ljudskih populacija. Pojavom pisanih predstavljanja tako\xc4\x91er se pojavljuju i formalna jezi\xc4\x8dna pravila. Formalne su gramatike kodifikacije uporabe razvijene promatranjem. Kako se pravila ustanovljuju i razvijaju, pojavljuje se i preskriptivna (propisna) koncepcija gramatike. Taj proces obi\xc4\x8dno uzrokuje odstupanje izme\xc4\x91u svakodnevne tada\xc5\xa1nje uporabe jezika i one koju jezikoslovci prihva\xc4\x87aju kao ispravnu. Jezikoslovci u pravilu smatraju da preskriptivne gramatike nemaju nikakvog opravdanja van estetskih ukusa njihovih autora. Me\xc4\x91utim, u sociolingvistici se preskripcije smatraju dijelom obja\xc5\xa1njenja za\xc5\xa1to neki ljudi ka\xc5\xbeu "Nisam ni\xc5\xa1ta u\xc4\x8dinio", a drugi "Nisam i\xc5\xa1ta u\xc4\x8dinio", a neki ka\xc5\xbeu jedno ili drugo ovisno o dru\xc5\xa1tvenom kontekstu._NEWLINE_Formalno prou\xc4\x8davanje gramatike je va\xc5\xbean dio obrazovanja jo\xc5\xa1 od najmanje dobi naprednim u\xc4\x8denjem, iako pravila koja se u pou\xc4\x8davaju u \xc5\xa1kolama nisu "gramati\xc4\x8dka" u smislu u kojem ve\xc4\x87ina jezikoslovaca koristi taj termin, jer su puno vi\xc5\xa1e preskriptivna nego deskriptivna._NEWLINE_Konstruirani jezici postaju danas sve uobi\xc4\x8dajeniji. Mnogi su stvoreni kako bi potpomogli ljudsku komunikaciju (na primjer, naturalisti\xc4\x8dki Interlingua, shematski Esperanto, te logi\xc4\x8dki kompatibilan umjetni jezik Lojban), ili pak stvoreni u nekom fikcijskom radu (na primjer klingonski jezik i vilenja\xc4\x8dki jezici). Svaki od ovih jezika posjeduje svoju gramatiku._NEWLINE_Pogre\xc5\xa1no se vjeruje da analiti\xc4\x8dki jezici imaju jednostavniju gramatiku od sinteti\xc4\x8dkih jezika. Analiti\xc4\x8dki jezici rabe sintaksu za preno\xc5\xa1enje informacije koja je kodirana infleksijom u sinteti\xc4\x8dkim jezicima. Drugim rije\xc4\x8dima, redoslijed rije\xc4\x8di nije bitan i morfologija igra znatno va\xc5\xbeniju ulogu u \xc4\x8disto sinteti\xc4\x8dkim jezicima, dok u analiti\xc4\x8dkim jezicima morfologija nije toliko va\xc5\xbena i sintaksa igra zna\xc4\x8dajnu ulogu. Kineski i afrikaans, na primjer, su visoko analiti\xc4\x8dki i zna\xc4\x8denje je stoga vrlo kontekstno ovisno. (Oba posjeduju neke infleksije, i imali su ih vi\xc5\xa1e u pro\xc5\xa1losti, te stoga s vremenom postaju sve manje sinteti\xc4\x8dkima i sve vi\xc5\xa1e "\xc4\x8disto" analiti\xc4\x8dkima.) Latinski, koji je visoko sinteti\xc4\x8dki, koristi afikse i infleksije kako bi prenio istu informaciju koju kineski prenosi sintaksom. Budu\xc4\x87i da su rije\xc4\x8di latinskog jezika poprili\xc4\x8dno (iako ne potpuno) samosadr\xc5\xbeavaju\xc4\x87e, razumljiva re\xc4\x8denica latinskog jezika se mo\xc5\xbee na\xc4\x8diniti permutiranjem elemenata u proizvoljnom redoslijedu. Latinski ima slo\xc5\xbeenu afiksaciju i jednostavnu sintaksu, dok za kineski vrijedi obrnuto.\n_START_SECTION_\nU ra\xc4\x8dunarstvu\n_START_PARAGRAPH_\nU ra\xc4\x8dunarstvu, sintaksa svakog programskog jezika je definirana formalnom gramatikom. U teoretskom ra\xc4\x8dunarstvu i matematici, formalne gramatike definiraju formalne jezike. Chomskyjeva hijerarhija definira nekoliko va\xc5\xbenih klasa formalnih gramatika.'