b'\n_START_ARTICLE_\nCaonabo\n_START_PARAGRAPH_\nCaonabo, jedan od pet kasika na Hispanioli u trenutku Kolumbova otkri\xc4\x87a 1492. godine. Bio je poznat po svojoj ratobornosti i borbenim vje\xc5\xa1tinama. Nastojao je uni\xc5\xa1titi strane do\xc5\xa1ljake. Tako je 1493. spalio prvu europsku koloniju u Novom svijetu La Navidad i pobio njeno stanovni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_ \xe2\x80\x9eI tada, kad je na\xc5\xa1ao samo neke krpe koje su pripadale kr\xc5\xa1\xc4\x87anima, vrati se u Navidad, gdje je na\xc5\xa1ao osam le\xc5\xa1eva, a po okolnim poljima na\xc4\x91o\xc5\xa1e jo\xc5\xa1 tri, koje su po odje\xc4\x87i prepoznali da su kr\xc5\xa1\xc4\x87ani, a mogli su biti ubijeni pred oko mjesec dana. I dok su se oni tako trudili na\xc4\x87i tragove ili kakvu pisanu vijest od poubijanih, do\xc4\x91e k Admiralu brat poglavice Guacanagarija s jo\xc5\xa1 nekolicinom Indijanaca, koji su ve\xc4\x87 znali natucati po koju rije\xc4\x8d na kastiljskom jeziku, a sve kr\xc5\xa1\xc4\x87ane \xc5\xa1to su bili ostali poznavahu i spominjahu po imenu. Reko\xc5\xa1e da su se kr\xc5\xa1\xc4\x87ani odmah po\xc4\x8deli kriviti me\xc4\x91u sobom i grabiti \xc5\xa1to su vi\xc5\xa1e mogli zlata i \xc5\xbeena i da se zbog toga dogodilo da su Pedro Gutierrez i Escobedo ubili nekog Jakova, a zatim su zajedno s jo\xc5\xa1 devetoricom i sa svojim \xc5\xbeenama oti\xc5\xa1li k jednom poglavici po imenu Caunabo, koji je vlasnik zlatne rude. Ovaj ih je pobio i poslije mnogo dana s velikim brojem svojih do\xc5\xa1ao u Navidad, gdje se nalazio samo Diego de Arana s desetak ljudi. Oni se skloni\xc5\xa1e u utvrdu i poku\xc5\xa1a\xc5\xa1e ju braniti, dok su drugi bili ra\xc5\xa1trkani po otoku. Kad je Caunabo no\xc4\x87u do\xc5\xa1ao, podmetne vatru u ku\xc4\x87e gdje su prebivali kr\xc5\xa1\xc4\x87ani sa svojim \xc5\xbeenama. Ovi od straha pobjego\xc5\xa1e prema moru i osmorica se utopi\xc5\xa1e, a trojica pogibo\xc5\xa1e na zemlji, dok sam Guacanagari, bore\xc4\x87i se i brane\xc4\x87i kr\xc5\xa1\xc4\x87ane od Caunaboa, bude ranjen i pobje\xc5\xbee.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_(iz Povijesti Fernanda Kolumba)_NEWLINE_Dne 13. sije\xc4\x8dnja 1493. Caonabo i njegovi ljudi napali su strijelama Kolumba i posadu u utvrdi Sveti Toma (fortaleza de Santo Tom\xc3\xa1s). U o\xc5\xbeujku 1495. ponovno je poku\xc5\xa1ao napasti re\xc4\x8denu utvrdu, ali ga je porazio Alfons de Ojeda. Zarobljen je i predan Kolumbu. Odlu\xc4\x8dilo ga se odvesti u \xc5\xa0panjolsku i predstaviti katoli\xc4\x8dkim vladarima. Bartolom\xc3\xa9 de las Casas implicira da je 1496. otplovio iz luke La Isabela i poginuo u uraganu. Ferdinand Kolumbo tvrdi da je njegova smrt plod njegove neukrotive naravi i tuge \xc5\xa1to se na\xc5\xa1ao u zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu._NEWLINE_ \xe2\x80\x9eI tako na 24. o\xc5\xbeujka godine 1495., krene iz Isabele u ratni pohod. Uza nj je bio i Guacanagari, koji mu je morao biti na pomo\xc4\x87, i koji je gorio od \xc5\xbeelje zadati nevolje svojim neprijateljima. Taj je pothvat bio prili\xc4\x8dno te\xc5\xbeak, jer su Indijanci sakupili vi\xc5\xa1e od stotinu tisu\xc4\x87a, dok je Admiral vodio ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e od dvije stotine pje\xc5\xa1aka i dvadeset konjanika i isto toliko brzih pasa. Poznavaju\xc4\x87i \xc4\x87ud i prirodu Indijanaca, nakon dva dana puta od Isabele Admiral podijeli vojsku sa svojim bratom poglavarom, kako bi s razli\xc4\x8ditih strana napali ono mno\xc5\xa1tvo ra\xc5\xa1trkano po poljima, budu\xc4\x87i uvjeren kako \xc4\x87e ih strah, kad za\xc4\x8duju kriku sa svih strana, natjerati u bijeg, a to su kasniji doga\xc4\x91aji i potvrdjeli. Kad su desetine pje\xc5\xa1aka s dviju strana napale indijansko mno\xc5\xa1tvo, koje se po\xc4\x8delo ve\xc4\x87 cijepati poslije prvih snopova strijela i salve iz arkebuza, \xc5\xbeestoko ih dohvati\xc5\xa1e konjanici i psi, kako se ne bi opet sastavili. Tada se ti pla\xc5\xa1ljivci dadu u divlji bijeg, tko ovamo, tko onamo, a na\xc5\xa1i za njima i posmica\xc5\xa1e ih mnogo i izvr\xc5\xa1i\xc5\xa1e tolik pokolj, da su za\xc4\x8das, Bo\xc5\xbejom pomo\xc4\x87i, odnijeli potpunu pobjedu. Indijanaca je bilo sva sila mrtvih, druge su zarobili i potamanili, a Caonabo, glavni kasik me\xc4\x91u njima, bio je \xc5\xbeiv uhi\xc4\x87en sa svojim sinovima i \xc5\xbeenama. Kasnije je ovaj Caonabo priznao Admiralu da je poubijao onih dvadeset kr\xc5\xa1\xc4\x87ana \xc5\xa1to su bili ostali nakon prvog putovanja kad su otkrivene Indije, s Aranom u Navidadu. Priznao je i kako je kasnije pod vidom prijateljstva \xc5\xbeurno oti\xc5\xa1ao u Isabelu, mada su na\xc5\xa1i znali s kakvim je namjerama i\xc5\xa1ao, to jest vidjeti kako bi se taj grad \xc5\xa1to bolje mogao napasti i kako bi mogao u\xc4\x8diniti ono \xc5\xa1to je u\xc4\x8dinio u Navidadu. Sve je to Admiral otprije znao, jer su ga drugi ve\xc4\x87 bili izvijestili, i zato, kako bi ga kaznio za onaj zlo\xc4\x8din i za ovu drugu pobunu i podizanje ljudi protiv njega, Admiral ga je zarobio zajedno s jo\xc5\xa1 jednim bratom i sve poslao u \xc5\xa0panjolsku, jer on sam nije htio izvr\xc5\xa1iti osudu nad jednom tako va\xc5\xbenom osobom, a da prethodno to Kraljevi Katoli\xc4\x8dki ne odobre. Njemu je bilo dovoljno \xc5\xa1to je kaznio druge, koji su bili me\xc4\x91u onima najgorima. Nakon \xc5\xa1to je ovaj bio zarobljen i postignuta pobjeda, kr\xc5\xa1\xc4\x87anima po\xc4\x8de sve veoma dobro napredovati. Nije ih bilo vi\xc5\xa1e od 630, i to ve\xc4\x87im dijelom bolesnih, \xc5\xbeena i djece, a Admiral je mogao cijelu godinu i\xc4\x87i po svem otoku, a ne izvu\xc4\x87i ma\xc4\x8d iz korica. Priveo je sve takvom miru i posluhu da su se svi obvezali svaka tri mjeseca pla\xc4\x87ati da\xc5\xbebinu Kralju i Kraljici, i to oni iz oblasti Cibao, gdje ima najvi\xc5\xa1e zlata, za svaku osobu iznad \xc4\x8detrnaest godina po jedno veliko zvonce puno zlatne pra\xc5\xa1ine, a svi ostali po dvadeset i pet libri pamuka po glavi. A kako bi se znalo tko mora platiti da\xc5\xbebinu, naredi iskovati nekakvu bakrenu ili mjedenu medalju, koju je svatko morao nositi o vratu, kako bi se za onog koji bude uhi\xc4\x87en odmah znalo kako nije platio i kako bi se nad njim izvr\xc5\xa1ila odre\xc4\x91ena kazna. Nema sumnje da bi takav red bio donio ploda, da nije dolazilo do onih nesuglasica me\xc4\x91u kr\xc5\xa1\xc4\x87anima, o kojima \xc4\x87emo malo dalje pripovijedati. Kad je bio zarobljen Caonabo, sav je otok bio toliko miroljubiv, da je nakon toga svaki kr\xc5\xa1\xc4\x87anin mogao sam samcat i\xc4\x87i kamo god je htio, a Indijanci sami su ga vodili kamo mu se prohtjelo, i to na ramenima, onako, kako se to \xc4\x8dini na po\xc5\xa1tanskim postajama. Admiral je to pripisivao samo Bogu i sretnoj zvijezdi Kraljeva Katoli\xc4\x8dkih, smatraju\xc4\x87i kako bi ina\xc4\x8de bilo nemogu\xc4\x87e da dvije stotine bolesnih i lo\xc5\xa1e naoru\xc5\xbeanih ljudi nadja\xc4\x8da toliko mno\xc5\xa1tvo. Veli\xc4\x8danstvo Bo\xc5\xbeje nije samo htjelo to si mno\xc5\xa1tvo pot\xc4\x8diniti, ve\xc4\x87 ih je osudilo i na te\xc5\xa1ku nesta\xc5\xa1icu hrane i na razli\xc4\x8dite i te\xc5\xa1ke bole\xc5\xa1tine i svelo ih na jednu tre\xc4\x87inu od onoga \xc5\xa1to su bili, i sve to kako bi se jasnije vidjelo kako samo iz presvetih ruku Bo\xc5\xbejih i Bo\xc5\xbeje volje proistje\xc4\x8du tako \xc4\x8dudesne pobjede i pot\xc4\x8dinjavanja velikih naroda, a nikako ne iz na\xc5\xa1ih snaga ili na\xc5\xa1ega uma ili pak pla\xc5\xa1ljivosti ovih drugih. Sve da su na\xc5\xa1i i ja\xc4\x8di bili, razvidno je kako bi njihovo mno\xc5\xa1tvo moglo zasjeniti svaku prednost na\xc5\xa1ih.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_(iz Povijesti Fernanda Kolumba)_NEWLINE_Ratni pohod u kojem je zarobljen Caonabo prvi je ratni sukob Europljana i domorodaca u Novom svijetu i po\xc4\x8detak domoroda\xc4\x8dke tragedije. U jednom nara\xc5\xa1taju ubojstva, ropstvo i bolest zbrisat \xc4\x87e cjelokupno domoroda\xc4\x8dko stanovni\xc5\xa1tvo Zapadnih Indija.'