b'\n_START_ARTICLE_\nHrvatsko - bosanskohercegova\xc4\x8dka granica\n_START_PARAGRAPH_\nHrvatsko - bosanskohercegova\xc4\x8dka granica_NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja granica Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine ba\xc5\xa1tini razgrani\xc4\x8denje Federalne Dr\xc5\xbeave Hrvatske odnosno Narodne Republike Hrvatske u razdoblju 1945\xe2\x80\x931956. godine. Me\xc4\x91udr\xc5\xbeavne su bile one dionice hrvatskih granica koje su ujedno bile vanjske granice Jugoslavije. _NEWLINE_Granice prema susjednim dr\xc5\xbeavama (ponajprije Italiji, ali i Ma\xc4\x91arskoj) bile su u Jugoslaviji dopu\xc5\xa1teni javni interes, pa su mediji op\xc5\xa1irno pisali o jugoslavenskim zahtjevima, a nastojali su i mobilizirati stanovni\xc5\xa1tvo kako bi demonstrirali op\xc4\x87u podr\xc5\xa1ku dr\xc5\xbeavnoj politici. Me\xc4\x91urepubli\xc4\x8dke granice su, naprotiv, bile prekrivene \xc5\xa1utnjom. Premda su te granice kolokvijalno poznate kao avnojevske granice, one su godinama nakon osnutka AVNOJ-a bile proizvoljno mijenjane. K tome, ve\xc4\x87ina klju\xc4\x8dnih odluka kao da je donesena usmeno: nema im pisanog traga, ali su ostale posljedice.[42]_NEWLINE_Hrvatska je prije uspostave Jugoslavije imala kao virtualna zajednica Kraljevina Hrvatska, Slavonija i Dalmacija granicu prema Bosni i Hercegovini. Granice Hrvatske i BiH do 1918. bile su jasno definirane. Uspostavom Banovine Hrvatske, Hrvatska je dobila one dijelove BiH u kojima su Hrvati bili brojniji od Srba. NDH je apsorbirala cijelu BiH. Vodstvo AVNOJ-a odlu\xc4\x8dilo je uspostaviti BiH u granicama kakve je imala na Berlinskom kongresu. To je utjecalo na granice FDH, budu\xc4\x87i da su do tada razli\xc4\x8dite operativne zone partizanskoga Glavnog \xc5\xa1taba Hrvatske, kao i organizacija KPH, kontrolirale dijelove teritorija BiH.[73] Nakon zavr\xc5\xa1etka rata sporno su podru\xc4\x8dje bile op\xc4\x87ine Li\xc4\x8dko Petrovo Selo i Zavalje, te \xc5\xa1ume na Li\xc4\x8dkoj Plje\xc5\xa1ivici, koje su 1931. pripale Vrbaskoj banovini i u njezinu sastavu ostale do 1941.[74]_NEWLINE_Zavalje i Li\xc4\x8dko Pounje_NEWLINE_Predsjedni\xc5\xa1tvo Narodne skup\xc5\xa1tine Bosne i Hercegovine objavilo je 27. kolovoza 1945. \xc2\xbbZakon o teritorijalnoj podjeli Federalne Bosne i Hercegovine na okruge, srezove i podru\xc4\x8dja mjesnih Narodnih odbora\xc2\xab. Po tom zakonu granice BiH zahva\xc4\x87ale su katastarske op\xc4\x87ine Zavalje, Meljinovac, Sko\xc4\x8daj, ali ne i Baljevac.[75] Unato\xc4\x8d previdu pri objavljivanju zakona, Baljevac je i od strane BiH i od strane Hrvatske bio tretiran kao dio BiH, premda je tek tijekom re\xc5\xbeima \xc5\xa0estosije\xc4\x8danjske diktature, konkretno 1931., izdvojen iz sastava kotara Korenica u Savskoj banovini i zajedno s ostatkom op\xc4\x87ine Zavalje priklju\xc4\x8den kotaru Biha\xc4\x87 u Vrbas\xc2\xadkoj banovini.[76] Taj zakon je naru\xc5\xa1io avnojevsku granicu BiH koja se trebala poklapati s granicama BiH uspostavljenima Berlinskim kongresom 1878._NEWLINE_BiH je jednostrano preuzela upravu \xc5\xa1uma u katastarskim op\xc4\x87inama (k.o.) Zavolje [Zavalje], Sko\xc4\x8daj i Meljinovac 12. srpnja 1946.[77] Hrvatska vlada je na to reagirala dopisom od 14. kolovoza 1946. upu\xc4\x87enim ONO Biha\xc4\x87 u kojem tvrdi da su \xc2\xbbgranice iz 1929.\xc2\xab\xc2\xa0kojima su Biha\xc4\x87u pripojena mjesta \xc2\xbbVaganac, Petrovo selo Li\xc4\x8dko, Baljevac, Zavalje, Sko\xc4\x8daj i Meljinovac\xc2\xab, plod strana\xc4\x8dkih natezanja i nezdravih politi\xc4\x8dkih prilika. A dokaz tomu je \xc5\xa1to su Li\xc4\x8dko Petrovo Selo, Melinovac i Vaganac odmah 1945. zatra\xc5\xbeili pripojenje natrag kotarevima Korenici i Donjem Lapcu, kojima su vjekovima pripadali.[78] Iz toga bi se moglo zaklju\xc4\x8diti da je hrvatske vlasti zanimalo samo pitanje \xc5\xa1uma. Mjesni narodni odbor (MNO) Li\xc4\x8dko Petrovo Selo s naseljima Li\xc4\x8dko Petrovo Selo (80% Srbi) i Vaganac (95% Hrvati) uspio je u\xc4\x87i u sastav Hrvatske, a MNO Zavalje (100% Hrvati) i MNO Veliki Sko\xc4\x8daj (95% Hrvati), hrvatska mjesta naseljena li\xc4\x8dkim Hrvatima, do aktualiziranja pitanja \xc5\xa1uma nisu bili va\xc5\xbeni za vlasti NR Hrvatske, niti su uspjeli u\xc4\x87i u sastav Hrvatske.[79] Vlada Hrvatske u pismu poslanom ONO Biha\xc4\x87 14. kolovoza 1945. ustvrdila je da \xc5\xa1ume pripadaju imovnoj op\xc4\x87ini u Oto\xc4\x8dcu i da su stoga vlasni\xc5\xa1tvo Hrvatske.[80]_NEWLINE_U dokumentu pod naslovom \xc2\xbbRazgrani\xc4\x8denje izme\xc4\x91u narodnih republika\xc2\xab\xc2\xa0od 31. listopada 1946. detaljnije se izla\xc5\xbeu sporna podru\xc4\x8dja izme\xc4\x91u NR Hrvatske i NR BiH, ali zanimljivo je da se dokument referira isklju\xc4\x8divo na mi\xc5\xa1ljenje Vlade BiH, a nigdje na mi\xc5\xa1ljenje hrvatskih vlasti.[81] U nepoznatim okolnostima BiH je vratila Melinovac Hrvatskoj, tako da je 13. rujna 1946. ONO Lika izvijestio hrvatsko Ministarstvo poljoprivrede i \xc5\xa1umarstva da selo Melinovac pripada Kotarskom narodnom odboru Donji Lapac.[82]_NEWLINE_Stevo Bogi\xc4\x87, pravni referent prvog potpredsjednika Vlade Rade Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87a, sastavio je 11. sije\xc4\x8dnja 1947. Promemoriju o predmetu: \xc2\xbbOsnivanje novog kotara Li\xc4\x8dko Petrovo selo i novo razgrani\xc4\x8denje sa NR Bosnom i Hercegovinom\xc2\xab. Ustvrdio je da je poslije 1945. podru\xc4\x8dje biv\xc5\xa1e upravne op\xc4\x87ine Zavalje tj. Mjesnog NO Zavalje, pod koji pripadaju sela Zavalje, Vu\xc4\x8djak i Baljevac, te MNO Veliki Sko\xc4\x8daj, pod koji pripadaju sela Veliki Sko\xc4\x8daj, Me\xc4\x91udra\xc5\xbeje i Mali Sko\xc4\x8daj, ostalo u sastavu kotara Biha\xc4\x87. Po njemu se \xc2\xbbu poslednje vrijeme\xc2\xab\xc2\xa0postavilo pitanje da se granica vrati na staru povijesnu granicu i, prema tome, MNO Zavalje i MNO Veliki Sko\xc4\x8daj vrate u teritorijalni sastav NR Hrvatske.[83] NR Hrvatska je 1. srpnja 1947. objavila \xc2\xbbZakon o administrativno-teritorijalnoj podjeli Narodne Republike Hrvatske\xc2\xab, prvi zakon o unutarnjem teritorijalnom ustroju Hrvatske nakon Drugoga svjetskog rata, pri \xc4\x8demu se zavaljsko podru\xc4\x8dje ne spominje u popisu MNO iz sastava kotara Titova Korenica. Nakon 1947. nema vi\xc5\xa1e traga raspravama o razgrani\xc4\x8denju Hrvatske i BiH na podru\xc4\x8dju Li\xc4\x8dke Plje\xc5\xa1ivice.[84] U svibnju 1952. godine naselja Bosanski \xc5\xa0trbci, Drenovac, Kestenovac, Li\xc4\x8dki Ti\xc5\xa1kovac i Seoce uvr\xc5\xa1tena su u sastav Hrvatske.[85] Na zajedni\xc4\x8dkoj sjednici Saveznog vije\xc4\x87a i Vije\xc4\x87a naroda odr\xc5\xbeanoj 23. o\xc5\xbeujka 1953. razmatrana je i prihva\xc4\x87ena Odluka o odobrenju promjene granica izme\xc4\x91u NR Hrvatske i NR Bosne i Hercegovine. Tom odlukom su mjesta Bosanski \xc5\xa0trpci, Kestenovac i Seoce izdvojena iz sastava kotara Biha\xc4\x87, a mjesta Drenovac i Li\xc4\x8dki Ti\xc5\xa1kovac iz sastava kotara Bosansko Grahovo, te pripojena NR Hrvatskoj.[86] Zadnja teritorijalna promjena dogodila se 7. prosinca 1956., kada je, na 47. sjednici Saveznog vije\xc4\x87a Savezne narodne skup\xc5\xa1tine, donijeta Odluka o odobrenju promjena granica izme\xc4\x91u NR Hrvatske i NR Bosne i Hercegovine, na temelju koje: \xc2\xbbmesto Bu\xc5\xa1evi\xc4\x87, op\xc5\xa1tina Kulen Vakuf, srez Biha\xc4\x87, koje je dosad bilo u sastavu teritorije Narodne republike Bosne i Hercegovine, postaje sastavni deo Narodne Republike Hrvatske\xc2\xab.[87]_NEWLINE_Vinica i Prisika_NEWLINE_Pismo pod naslovom \xc2\xbbTeritorijalna podjela\xc2\xab\xc2\xa0poslao je 5. rujna 1945. na\xc4\x8delnik Odjeljenja za izgradnju narodne vlasti BiH Du\xc5\xa1ko Josipovi\xc4\x87 iz Sarajeva Ministarstvu za konstituantu DFJ u Beogradu. Josipovi\xc4\x87 je ustvrdio o Travni\xc4\x8dkom okrugu: \xc2\xbbU sastavu sreza Duvno se nalaze sela Vinica i Prisika. Po svome polo\xc5\xbeaju gravitiraju Dalmaciji, a postoji i \xc5\xbeelja naroda da se pripoje toj pokrajini\xc2\xab.[88]_NEWLINE_Pomo\xc4\x87nik ministra za konstituantu izvijestio je Predsjedni\xc5\xa1tvo Privremene narodne skup\xc5\xa1tine 22. rujna 1945. ponavljaju\xc4\x87i od rije\xc4\x8di do rije\xc4\x8di primljeno izvje\xc5\xa1\xc4\x87e Odjeljenja za izgradnju narodne vlasti BiH o selima Vinica i Prisika.[89] Okru\xc5\xbeni narodni odbor Travnik 15. lipnja 1946. poslao je dopis Predsjedni\xc5\xa1tvu Vlade BiH pod naslovom \xc2\xbbTeritorijalno razgrani\xc4\x8denje s Narodnom Republikom Hrvatskom\xc2\xab. Dopis se ticao sela Vinica i Donja Prisika. Glasio je: \xc2\xbbPo nacionalnosti stanovni\xc5\xa1tvo Vinice je Hrvatsko, a po na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivota i obi\xc4\x8dajima bli\xc5\xbee Dalmatincima nego Bosancima. Tako\xc4\x91er je \xc5\xbeelja ve\xc4\x87ine stanovni\xc5\xa1tva da se pripoji Dalmaciji\xc2\xab. U tom dopisu predlo\xc5\xbeeno je da bi granica izme\xc4\x91u BiH i Hrvatske trebala i\xc4\x87i: \xc2\xbbod Zavelima (trome\xc4\x91a srezova Duvno, Imotski, Posu\xc5\xa1je) preko Vini\xc4\x8dke strane do granice izme\xc4\x91u Gornje i Donje Prisike (Gornja Prisika bi ostala u srezu Duvno, a Donja bi pripala Dalmaciji)\xc2\xab.[90]_NEWLINE_Sela Vinica i Prisika ostala su do danas u sastavu Bosne i Hercegovine, o\xc4\x8dito zato \xc5\xa1to hrvatske vlasti nisu bile zainteresirane za preuzimanje tih sela._NEWLINE_U razgrani\xc4\x8denju s BiH Hrvatska je pro\xc5\xa1la gotovo kao i s drugim republikama. Hrvatski predstavnici su se odnosili gotovo u svakoj spornoj situaciji kao da je taj teritorij Hrvatskoj suvi\xc5\xa1an, kao da Hrvatska uzima vi\xc5\xa1e nego \xc5\xa1to joj pripada i to od Srba prema kojima su se svi hrvatski jugokomunisti odnosili kao prema bogovima osloboditeljima. Pored toga, prema Hrvatskoj se odnosilo kao prema pora\xc5\xbeenoj zemlji. Hrvatska je tretirana kao pora\xc5\xbeena zemlja, usprkos sna\xc5\xbenom pokretu otpora, kojem je najvi\xc5\xa1e od svih naroda u Jugoslaviji dala doprinos, dok je BiH usprkos sna\xc5\xbenoj kolaboraciji srpskih \xc4\x8detnika i muslimana u SS-u tretirana najjugoslavenskijom i podobnom. U svakoj situaciji teritorijalno namirivanje i prohtjevi drugih republika bilo je na \xc5\xa1tetu Hrvatske, i svako hrvatsko protivljenje u\xc5\xa1utkivano je optu\xc5\xbebama za nacionalizam, receptu kojem se pribjegavalo sve do raspada Jugoslavije._NEWLINE_Hrvatska je u proces razgrani\xc4\x8denja u\xc5\xa1la sa statusom jedne od federalnih jedinica unutar jugoslavenske federacije, pri \xc4\x8demu se sva vlast nalazila u rukama Komunisti\xc4\x8dke partije Hrvatske kao podru\xc5\xbenice Komunisti\xc4\x8dke partije Hrvatske. To je utjecalo na to da je zna\xc4\x8dajne teritorijalne dobitke ostvarila na granici s u Drugom svjetskom ratu pora\xc5\xbeenom Italijom, dok je u razgrani\xc4\x8denjima s drugim federalnim jedinicama bila podre\xc4\x91ena kona\xc4\x8dnim odlukama saveznih tijela, pri \xc4\x8demu se dr\xc5\xbealo razgrani\xc4\x8denja prema etni\xc4\x8dkom kriteriju, \xc5\xa1to je dovelo do dobitka Baranje ali zbog zanemarivanja povijesnoga kriterija u Srijemu je pretrpljen gubitak.  Imperativ postojanja Bosne i Hercegovine sprije\xc4\x8dio je primjenu etni\xc4\x8dkoga kriterija na tom odsjeku granice, pri \xc4\x8demu su hrvatske institucije tromo reagirale na prilike za reviziju granice._NEWLINE_Poku\xc5\xa1aja izigravanja me\xc4\x91urepubli\xc4\x8dke crte na \xc5\xa1tetu Hrvatske bilo je u SFRJ. Najpoznatije je la\xc5\xbeiranje grani\xc4\x8dne crte u Malostonskom zaljevu na katastarskom zemljovidu, gdje je vrh poluotoka Kleka i jo\xc5\xa1 neki oto\xc4\x8di\xc4\x87i koji pripadaju Hrvatskoj pripisan Bosni i Hercegovini. Oto\xc4\x8di\xc4\x87i Veli i Mali \xc5\xa1kolj i punta Kleka pripadaju Hrvatskoj po avnojevskim su granicama. U sporazumu Tu\xc4\x91man \xe2\x80\x93 Izetbegovi\xc4\x87, a koji ni hrvatski Sabor nije ratificirao ni hrvatski narod nije odobrio niti itkom dao mandat za to, prepu\xc5\xa1teni BiH na temelju krivotvorine. Jo\xc5\xa1 od vremena Dubrova\xc4\x8dke Republike i Osmanskog Carstva, pa u Habsbur\xc5\xa1koj Monarhiji, Austro-Ugarskoj, preko Kraljevini Jugoslavije i SFRJ bili su u Hrvatskoj. U hrvatskim katastarskim knjigama bila su sve do 1974. godine kada su temeljem krivotvorine upisani u katastar op\xc4\x87ine Neum. BiH je krivotvorila katastar nakon promjene Ustava 1974. godine._NEWLINE_Autori su dokazali da je Ponta Kleka nezakonito upisana u katastarsku op\xc4\x87inu Neum, te da nadle\xc5\xbeno tijelo Republike Hrvatske mora upisati katastarske \xc4\x8destice Ponte Kleka u odgovaraju\xc4\x87u k.o. u Republici Hrvatskoj. Tako\xc4\x91er neovisnog o tome mora istovremeno zahtijevati od Bosne i Hercegovine da izbri\xc5\xa1e katastarske \xc4\x8destice Ponte Kleka iz k.o. Neum. Razlozi su:_NEWLINE_1) Granica izme\xc4\x91u Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, prema Badinterovu izvje\xc5\xa1taju, utvr\xc4\x91uje se s obzirom na politi\xc4\x8dko-teritorijalno stanje na dan 25. lipnja 1991. godine._NEWLINE_2) Granica izme\xc4\x91u Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske na dan 25. lipnja 1991. godine identi\xc4\x8dna je s tzv. avnojskim granicama._NEWLINE_3) Granica izme\xc4\x91u Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, prema odlukama AVNOJ-a, identi\xc4\x8dna je s granicom koja je utvr\xc4\x91ena prema stanju u trenutku austrougarskog austrougarskog_NEWLINE_sloma 1918. godine._NEWLINE_4) Granica izme\xc4\x91u Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske u trenutku austrougarskog_NEWLINE_sloma 1918. godine identi\xc4\x8dna je s granicom odre\xc4\x91enom na Berlinskom kongresu 1878. godine._NEWLINE_5) Dosljedno argumentima navedenim od 1 do 4 granica izme\xc4\x91u Bosne i Hercegovine_NEWLINE_i Republike Hrvatske na dan 25. lipnja 1991. godine identi\xc4\x8dna je s granicom odre\xc4\x91enom na Berlinskom kongresu 1878. godine._NEWLINE_6) Pripadnost Ponte Kleka Republici Hrvatskoj na dan 25. lipnja 1991. godine, slijedi iz \xc4\x8dinjenice da je Republika Hrvatska pravni sljednik SR Hrvatske koja je pak pravni sljednik austrijske pokrajine Kraljevine Dalmacije._NEWLINE_7) Ne postoji ni jedan dokaz da je od 1878. do 1991. godine zatra\xc5\xbeen ili po va\xc5\xbee\xc4\x87im propisima proveden postupak za promjenu granice na Ponti Kleka._NEWLINE_8) Dokaz o pripadnosti Ponte Kleka Kraljevini Dalmaciji potvr\xc4\x91uju precizni i a\xc5\xbeurni austrijski_NEWLINE_zemljovidi, a dokaze o pripadnosti Ponte Kleka SR Hrvatskoj razni jugoslavenski zemljovidi, od zemljovida Jugoslavenske narodne armije, prostornih planova i pro grama gospodarenja pa do enciklopedijskih natuknica, znanstvene literature i izjava domicilnog stanovni\xc5\xa1tva. Iako svi ti dokazi nisu prvoga reda, njihova mno\xc5\xbeina nedvoj beno ukazuje da je Ponta Kleka na dan 25. lipnja 1991. godine dio dr\xc5\xbeavnog teritorija Republike Hrvatske._NEWLINE_9) Katastarska promjena, koja je 1974. godine izvr\xc5\xa1ena na temelju nezakonitog, dijelom la\xc5\xbenog i s hrvatske strane nepotpisanog Zapisnika o razgrani\xc4\x8denju k.o. Neum, nije dirala u granice izme\xc4\x91u SR Hrvatske i SR Bosne i Hercegovine, a po tada va\xc5\xbee\xc4\x87em Ustavu i pripadaju\xc4\x87im zakonima nije ni mogla izmijeniti granice._NEWLINE_Bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkih zahtjeva za eksteritorijalnim posjedima u Hrvatskoj te koridorima bilo je tijekom cijelog Domovinskog rata, ali su to u po\xc4\x8detku vje\xc5\xa1to prikrivali. Karte su otkrivene i tek bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkom agresijom na Hrvate u Bosni i Hercegovini raskrinkana je prevarantska politika bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkog vodstva. Hrvatska to u po\xc4\x8detku nije znala, zbog \xc4\x8dega je u slijepom povjerenju izlo\xc5\xbeila svoje sunarodnja\xc4\x8dke slabe strane u BiH la\xc5\xbenom savezniku. Posljedica su veliki teritorijalni gubitci i demografska \xc5\xa1teta. Republika Srpska poku\xc5\xa1avala je izbiti na more vojno, a kad joj to nije uspjelo, poku\xc5\xa1ala je diplomatskim putem, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i na daytonskim mirovnim pregovorima. Danas Republika Srpska ne spori Hrvatskoj more, dok bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dki predstavnici prisvajaju cijelu Bosnu i Hercegovinu za se. _NEWLINE_Bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dka politi\xc4\x8dka elita od 1990-ih nastoji BiH pretvoriti u nacionalnu dr\xc5\xbeavu Bo\xc5\xa1njaka ("mala, ali muslimanska dr\xc5\xbeava"), \xc5\xa1to je javno zacrtano na zasjedanju prvog Bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkog sabora 1993. godine. Tada su jednoglasno odbili mirovni plan iz \xc5\xbdeneve kojim bi bila unija triju republika u okviru dr\xc5\xbeavne zajednice BiH. Na tom saboru sudjelovao je cjelokupni vojni i politi\xc4\x8dki vrh (bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkomuslimanske) Republike BiH na \xc4\x8delu s Alijom Izetbegovi\xc4\x87em i Mustafom ef. Ceri\xc4\x87em, onda poglavarem Islamske zajednice BiH. I danas su iste strate\xc5\xa1ke politi\xc4\x8dke pozicije su jednake: model Alije Izetbegovi\xc4\x87a "jedan \xc4\x8dovjek jedan glas" i po svaku cijenu, prijete\xc4\x87i ratom, radi tobo\xc5\xbenjeg sprije\xc4\x8davanja "diktata manjine nad ve\xc4\x87inom" u Federaciji BiH. Rezultat je bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkog neprihava\xc4\x87anje BiH kao dr\xc5\xbeave triju u svemu jednakopravnih i konstitutivnih naroda.   Skrivene namjere bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkih vo\xc4\x91a u Domovinskom ratu nisu Hrvatskoj bile poznate. Bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dki skriveni dogovor sa Srbima kasnije je isplivao na povr\xc5\xa1inu. Bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dki imperijalizam osobito se rasplamsao nakon nepravedne presude Hrvatima du\xc5\xbenosnicima Herceg-Bosne, gdje se implicitno optu\xc5\xbeuje i Hrvatsku. Od tad su istupi bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkih \xc4\x8delnika sve arogantniji, pa osporavaju Hrvatskoj pravo gradnje na svojemu, a izvoljevanja idu do svojatanja pomorja izme\xc4\x91u Hrvatskih otoka do me\xc4\x91unarodnih voda u Jadranu. Iracionalne optu\xc5\xbebe dosegle su razinu neubrojivosti. Najradikalniji me\xc4\x91u bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkim politi\xc4\x8darima, \xc5\xbdeljko Kom\xc5\xa1i\xc4\x87 (u dva navrata za hrvatskog \xc4\x8dlana bih. predsjedni\xc5\xa1tva, dominantno glasovima Bo\xc5\xa1njaka) kazao je da Hrvatska \xc4\x8dinom izgradnje Pelje\xc5\xa1kog mosta napala BiH. SDA je radikalna stava, tvrde\xc4\x87i da Hrvatska nema pravo graditi ovaj most "dok joj SDA to ne dopusti" i da je ta gradnja " na \xc5\xa1tetu teritorijalnog integriteta i suvereniteta Bosne i Hercegovine", pozivaju\xc4\x87i se na ratificiranje ugovora o granici BiH i Hrvatske koji su 1999. godine potpisali tada\xc5\xa1nji predsjednici BiH i Hrvatske Alija Izetbegovi\xc4\x87 i Franjo Tu\xc4\x91man, koji nije pitao Hrvate za mi\xc5\xa1ljenje. Bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dki SDP BiH poziva \xc4\x8delnike Bo\xc5\xa1njaka da sprije\xc4\x8de Hrvatsku u naumu gradnje Pelje\xc5\xa1kog mosta, jer je to "blokada pristupa BiH otvorenom moru" (iako o istoj nema govora) i da se "radi o povredi suvereniteta BiH". Potpredsjednik Kom\xc5\xa1i\xc4\x87eva DF-a Damir Be\xc4\x87irovi\xc4\x87 nazvao je to "nezakonitim \xc4\x8dinom i uzurpacijom dijela teritorija BiH odnosno njezina mora." Osobito su radikalna bizarna "pomorska dru\xc5\xa1tva" iz Sarajeva, \xc4\x8dija ve\xc4\x87ina \xc4\x8dlanstva ne zna ni plivati. Akademik ANU BiH Ibrahim Bu\xc5\xa1atlija, predsjednik \xc4\x8dudnovatog Pomorskog dru\xc5\xa1tva BiH jo\xc5\xa1 2012. govorio je da je Pelje\xc5\xa1ki most "atak na Bosnu", \xc4\x8dime je javnost ostavio u nedoumici zato \xc5\xa1to je Bosna udaljena 130 kilometara od hercegova\xc4\x8dkog mora. Prljava bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dka politika spram Hrvata nastavlja se i dalje. Bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dke stranke protive se promjenama izbornih pravila, da bi mogle opet na izborima Hrvatima nametnuti svog \xc4\x8dovjeka za hrvatskog predstavnika. Planiraju to na predstoje\xc4\x87im izborima predvi\xc4\x91enim za listopad 2018., da bi izabiranjem svog \xc4\x8dlana koji otvoreno \xc5\xa1tetno radi protiv Hrvata, te izaslanika za Dom naroda da bi mogli dominirati Hrvatima.'