b'\n_START_ARTICLE_\nManastir Dragovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nOd mjesta Vrlike prema Koljanima, nizvodno uz rijeku Cetinu i nekad pitomu i plodnu cetinsku Krajinu, stizalo se do starodrevnog samostana Dragovi\xc4\x87a. Danas se mnogo toga izmijenilo; plodna cetinska polja preplavljena su vodom umjetnog jezera Peru\xc4\x87a, a samostan je premje\xc5\xa1ten na brdo iznad lijeve obale tijeka cetine. Prije nego se stigne do samostana, jo\xc5\xa1 iz daljine, vide se ostaci utvr\xc4\x91enja Gradine, koji se nalaze na jednom uzvi\xc5\xa1njeu u blizini dana\xc5\xa1njeg samostana Dragovi\xc4\x87a. Suprotno od ove utvrde, a sjeveroisto\xc4\x8dno od samostana, nalazi se brdo Kosa, sa koga se pru\xc5\xbea pogled na Cetinsku krajinu koja je omedjena planinskim masivima Dinare.\n_START_SECTION_\nIzgled starog Dragovi\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nji samostan Dragovi\xc4\x87 je tre\xc4\x87e samostansko zdanje i na tre\xc4\x87em lokalitetu. Prvobitno, samostan je bio smje\xc5\xa1ten u zaklonjenu uvalu, kao gotovo svi srpski srednjovjekovni samostani, na samom izvoru rje\xc4\x8dice Dragovi\xc4\x87. Podignut je krajem 14. stolje\xc4\x87a (1395.), vjerojatno poslije Kosovske tragedije, kada su mnogi srpski krajevi potpali pod vlast "Islamali\xc4\x87ana". Nedugo poslije Kosovske bitke, 1389. godine, bile su tri zna\xc4\x8dajne seobe Srba iz Bosne u Dalmaciju. Prva seoba bila je 1394., druga 1397. i tre\xc4\x87a izme\xc4\x91u 1413. i 1417. godine, o kojoj saznajemo iz izvje\xc5\xa1taja dalmatinskog proveditore Antonija Kontarinija upu\xc4\x87enog mleta\xc4\x8dkoj vladi 28. prosinca 1418. On u tom izvje\xc5\xa1taju navodi da je iz Bosne u Dalmaciju pre\xc5\xa1lo dosta naroda, me\xc4\x91u kojima i 5000 dobrih vojnika._NEWLINE_O tim te\xc5\xa1kim danima pisao je i Simeon Kon\xc4\x8darevi\xc4\x87, poznati vladika dalmatinski. U svom Letopisu on bilje\xc5\xbei da poslije Kosovske bitke nisu nastala te\xc5\xa1ka vremena za Srbiju, nego i za pravoslavni narod u Bosni, naro\xc4\x8dito poslije smrti bosanskog kralja Stefana Tvrtka. Za vrijeme kralja Tvrtka, \xc4\x8detiri godine prije osnivanja samostana Dragovi\xc4\x87a, podignuta je jedna od pravoslavnih crkava na podru\xc4\x8dju Dalmacije - Crkva Svetog Spasa u Cetini [1].\n_START_SECTION_\nStari samostan Dragovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nStara crkva samostana Dragovi\xc4\x87 bila je skromna gra\xc4\x91evina, okru\xc5\xbeena sa svih strana samostanskim zgradama. Zvonik s izgledom na preslicu i malim zvonom na kome je bila utisnuta godina 1720, uzdizao se iznad zapadnog portala. Crkva je imala dvoja vrata i ceriti prozora. Iznad zapadnih vrata postojala je plo\xc4\x8da sa zapisom da je samostan obnovljen u vremenu igumana Vikentija 1749. Godine, a na \xc4\x8casnoj trpezi uklesana je godina 1779. Ta kamena plo\xc4\x8da i danas \xc4\x8dini osnovu Svetog prijestolja samostanske crkve. Iznad prozora na oltarskoj apsidi postojala je tako\xc4\x91er mramorna plo\xc4\x8da s natpisom da je oltar obnovljen u vremenu igumana Leotija 1771. Godine. Iznad hora, pod samim zvonikom, bila je kapela posve\xc4\x87ena Svetoj Paraskevi - Petki. U saru samostansku crkvu, kao i ostala samostanska zdanja, bilo je uzidano dosta kamenih plo\xc4\x8da; jedna sa starog \xc5\xbertvenika na kojemu je uklesan tekst da je \xc5\xbertvenik podigao Tit Aurelije \xc5\xa1umskom bogu Silvanu. Drugi kameni blok je reljefna predstava sa dva lava. Oba ova rimska spomenika danas se \xc4\x8duvaju u samostanskoj riznici._NEWLINE_Krajem 15. Stolje\xc4\x87a, 1480. Godine, samostan Dragovi\xc4\x87 je oplja\xc4\x8dkan od strane Turaka, a kalu\xc4\x91eri rasterani. Poslije ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e od 20 godina samostan je obnovljen, da bi 1537. Godine ponovno stradao pri pohodu turske vojske da osvoji utvr\xc4\x91eni grad Klis. Godine 1585, uto dragovi\xc4\x87kih kalu\xc4\x91era: Pajsije, Evstasije, Stefan, Gerasim i Dionisije pre\xc5\xa1li su na podru\xc4\x8dije Budimske eparhije i tamo osnovali samostan Grabovac [1]._NEWLINE_Zidanje novog samostana_NEWLINE_Zbog velike vlage i nepodobnog terena stari manasti Dragovi\xc4\x87 bio je sklon ru\xc5\xa1enju. Arhimandrit Gerasim u svom ljetopisu je zabilje\xc5\xbeio: "Ako je zbog tihe i gluhe pustinje, zbog gorasta odasvuda okru\xc5\xbeavaju\xc4\x87e prirode, i zbog dra\xc5\xbeesnog \xc5\xbeubora i krivudanja, osobito u ljetno vrijeme dobiva recive Dragovi\xc4\x87, mjesto na kome samostan le\xc5\xbei najbolje za pustinja\xc4\x8dki \xc5\xbeivot i prili\xc4\x8dilo: to je naprotiv i mnogogodi\xc5\xa1njem iskustvo dokazalo da voda. Naro\xc4\x8dito u zimnje vrijeme, izviru\xc4\x87i na premnogo mjesta koje iz glavnog vrela koje ispod samog samostana, rije i potkopava temelj sv. Obitelji. Zato su zidovi samostanski i crkve od vremena na vrijeme popu\xc5\xa1tal i pucali, tako da su se zdanija \xc4\x8desto opravljati i ponavljati morala; pa pored svega toga opet bi istu \xc5\xa1tetu trpjeli ... Pored toga neopisana vlaga grdnu bi \xc5\xa1tetu osobito \xc4\x8dovje\xc4\x8dijem zdravlju uzrokovala ". Sve te okolnosti primorale su samostansko bratstvo promijeniti lokaciju i preseli samostan na zdravije mjesto._NEWLINE_Sa dozvolom mleta\xc4\x8dkih vlasti, dragovi\xc4\x87ki jeromonah Vikentije Stojisavljevi\xc4\x87 zapo\xc4\x8deo je 1777. Godine zidanje novog samostana na mjestu zvanom "Vinogradi", udaljenom "\xc4\x8detvrt sata prema Istoku" od samog samostana Dragovi\xc4\x87a. Zbog nesporazuma sa bratstvom novo zdanje nije dovr\xc5\xa1eno, a sagra\xc4\x91eni dio kasnije je stradao u po\xc5\xbearu. Ovaj zapo\xc4\x8deti trud nastavljen je tek 1846. Godine u vrijeme igumana Jeroteja Kova\xc4\x8devi\xc4\x87a. Taj doga\xc4\x91aj Letopis opisuje ovako: "Dom je ovaj sagra\xc4\x91en na dva poda s deset stanica, osim uspremni mjesta pri zemlji. Polo\xc5\xbeaj je doista prekrasan. Le\xc5\xbei na podne pri polo\xc5\xbeaju bra\xc5\xbeuljka Kosa, a novouzdignuta \xc5\xa1uma i vo\xc4\x87njak kite ga sa sjeveroisto\xc4\x8dne strane; a lijevo u vrlo malom rastojaniju vidi se i mlin samostanski, kameni most, turska gra\xc4\x91evina. Pored doma pak prote\xc5\xbeu se u milom vidu zelene livade, koje ispresecaju rijeke Cetina i Dragovi\xc4\x87, a du\xc5\xbe livade s onu stranu cetine pru\xc5\xbeala se carska cesta ili drum koji u Sinj i Vrliku vodi. Sa strane zapadne kraj novog zdanja samostanskog polo\xc5\xbeen je 1856. Osnov veleljepnoj novoj crkvi koja \xc4\x87e sva od kresanog kamena biti ". Novopodignuta crkva bila je dosta velika, duga\xc5\xbe (d\xc8\x95ga, dat. D\xc8\x95gi) savijena daska kao sastavni dio ba\xc4\x8dve 22m, \xc5\xa1iroka 10,4 m, a visoka 13,6 m. Crkva se odlikovala pseudo-romanskim stilom s visokim zvonikom 28,6 m na zapadnoj strani hrama. Iznad zapadnog portala ugra\xc4\x91ena je kamena plo\xc4\x8da sa zapisom da je crkva sagra\xc4\x91ena za vrijeme biskupa Stefana, arhimandrita Gerasima i nastojatelja Ilariona Torbice 1860. Godine u \xc4\x8dast Ro\xc5\xbedestva Presvete Bogorodice. Na crkvi su postojala dvoja vrata i deset prozora, pet na ju\xc5\xbenoj, a pet na sjevernoj strani. Na mjestu gdje je bio stari samostan podignuta je kapela Svete Petke. Nova crkva samostana Dragovi\xc4\x87a osvije\xc5\xa1tena je 20. kolovoza 1867. Godine [1].\n_START_SECTION_\nPreseljenje samostana\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja crkva samostana Dragovi\xc4\x87a podignuta je 1958, godine. Po arhitektonskim odlikama dana\xc5\xa1nja samostanska crkva srodna je sa ostalim crkvama tog podru\xc4\x8dija. To je jednobrodna gra\xc4\x91evina zidana od tesanog kamena sa stare crkve. Uz zapadni portal uzidan je \xc4\x8detverougaoni zvonih sa romanskim odlikama. Uz sjevernu stranu crkve prene\xc5\xa1ena je kapela Svete Petke koja se nalazi na starom crkvi\xc5\xa1tu prvobitnog manstira Dragovi\xc4\x87a. Sa ju\xc5\xbene strane dragovi\xc4\x87ki crkve podignuta je samostanska ku\xc4\x87a, tako\xc4\x91er gra\xc4\x91ena od tesanog kamena. /_NEWLINE_Samostan Dragovi\xc4\x87 sa svojim bratstvom imao je veliki udio u cjelokupnom \xc5\xbeivotu pravoslavnih Srba Dalmacije. Ugledni igumani i nastojatelji ove svetinje bili su kao \xc4\x8dlanovi mnogih crkvenih i politi\xc4\x8dkih tijela glavna spona vratskog \xc5\xbeivljenja srpsko i hrvatskog naroda na ovom podru\xc4\x8diju. Ne malo broj dragovi\xc4\x87kih monaha sudjelovao je u mnogim bunama i ratovima za pravdu i pravo opstanka. Kroz sve burne doga\xc4\x91aje u svojoj pro\xc5\xa1losti samostan Dragovi\xc4\x87 se odr\xc5\xbeao do danas. Poslije te\xc5\xa1kih plja\xc4\x8dki i razaranja samostan Dragovi\xc4\x87 je izgledao, kako svjedo\xc4\x8de sa\xc4\x8duvani zapisi, kao "obrano gro\xc5\xbe\xc4\x91e". Povijesni izvori govore, da je od tri samostana na podru\xc4\x8diju Dalmatinkse eparhije, samostan Dragovi\xc4\x87 bio "najhu\xc4\x91e sre\xc4\x87e"._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nje samostansko bratstvo \xc4\x8dine tri monaha od kojih je jedan na poslu\xc5\xa1anju u samostanu Krki. Prilikom posljednjeg preselenja samostana Dragovi\xc4\x87a i stvaranjem umjetnog jezera za hidrocentralu Perugie, samostansko imanje je potopljeno tako da je samostan ostao bez zemlje. Preseljenje manasira Dragovi\xc4\x87a na dana\xc5\xa1nju lokaciju izvr\xc5\xa1eno je u vrijeme kada je Eparhijom dalmatinskom upravljao episkom gornjokarlova\xc4\x8dki Simeon. Veliki trud prilikom preseljenja samostana ulo\xc5\xbeio je splitski paroh protojerej-stavrofor Marko Plav\xc5\xa1a, rodom iz Dabra. Novi samostan Dragovi\xc4\x87 osve\xc4\x87an je na Malu Gospojnu 1959. godine na taj dan, Milica Bogovac, Srpkinja s obli\xc5\xbenjeg mjesta je ispjevao ove stihove:_NEWLINE_"... Dragovi\xc4\x87u slavni samostane,_NEWLINE_Tvoje ime nikad ne umire,_NEWLINE_Dragovi\xc4\x87u i Cetino rijeko,_NEWLINE_Ljepote vam nema na daleko ... "_NEWLINE_Brojno srpsko stanovni\xc5\xa1tvo koje je nekada bilo naseljeno uz rijeku Cetinu, stvaranjem jezera raseljeno je u mnog krajeve na\xc5\xa1e zemlje. Samostan Dragovi\xc4\x87 danas isklju\xc4\x8divo \xc5\xbeivi od priloga svojih vjernika, a rado ga se sje\xc4\x87aju i prilozima poma\xc5\xbeu biv\xc5\xa1i parohijani od kojih je najve\xc4\x87i broj raseljen po mjestima ravnog Srijema. Dana\xc5\xa1nja samostanska parohija je mala i svakim danom, zbog odlaska mla\xc4\x91eg nara\xc5\xa1taja u gradove postaje sve manja. Iako sa skromnim materijalnim mogu\xc4\x87nostima, u samostanu Dragovi\xc4\x87u je zapo\xc4\x8deta i ve\xc4\x87 jednim dijelom ure\xc4\x91ena velika manstirskom zgrada, sa velikom trpezarijom i mnogim popratnim odajama, koju manstir podi\xc5\xbee za potrebe naroda koji se o hramovnoj slavi i drugim crkvenim blagdanima u velikom broju okuplja kod ove srpski svetinje [1].\n_START_SECTION_\nNaziv samostana\n_START_PARAGRAPH_\nPo ljetopisu "Povijest o Svetoro\xc5\xbedestvenskom samostanu Dragovi\xc4\x87 u Pravoslavnoj Eparhiji dalmatinskoj", koji je napisao arhimandrit Gerasim Petranovi\xc4\x87 1859. Godine, a koji se \xc4\x8duva u samostanskoj riznici, samostan Dragovi\xc4\x87 je prozvan po imenu Draga\xc5\xbe (dr\xc8\x81ga) uvala, usko, duga\xc4\x8dko udubljenje erozivnog podrijetla koji je s bra\xc4\x87om Dabro (Dobrom) i Vukom pre\xc5\xa1ao iz Bosne u Cetinsku krajinu. Po Vuku je prozvan jedan most - Vukovi\xc4\x87ev most - podignut je na rijeci Cetini, koji se sada nalazi pod vodom jezera Peru\xc4\x87a. Jedno selo u blizini samostana se i danas se zove Dabar. Jo\xc5\xa1 jedno predanje govori o postanku imena samostana Dragovi\xc4\x87a. Kako u neposrednoj blizini starog samostana Dragovi\xc4\x87a izvire rje\xc4\x8dica Dragovi\xc4\x87, po narodnom predanju samostan je dobio ime po imeni te rje\xc4\x8dice.\n_START_SECTION_\nIkonostas\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nji raspored prestonih ikona je skoro isti kao i na prethodnom ikonostasu crkve samostana Dragovi\xc4\x87a, i to: arhangel Mihailo, Bogorodica s Kristom - carske dveri - Krist kao arhijerej i sveti Ivan Krstitelj. Na starom ikonostasu, samostanskog hrama, iznad prestonih ikona, nalazile su se jo\xc5\xa1 tri ikone: Kristova molitva u Gestimanskom vrtu, Tajna ve\xc4\x8dera i Ro\xc4\x91enje Bogorodice. Ove tri ikone vremenski pripadaju kraju 17. vijeka, za razliku od prestonih ikona koje su najvjerojatnije nastale polovinom 18. vijeka. Pored vremenske razlike uo\xc4\x8dljiva je i razlika u ikonopisa\xc4\x8dkoj kvaliteti. Ikone: Tajna ve\xc4\x8dera, Molitva u Gestministiji i Ro\xc4\x91enje Bogorodice su zreli Zografski radovi u kojima jo\xc5\xa1 uvijek odi\xc5\xa1e duh srpskog srednjovjekovne ikonopisa\xc4\x8dke tradicije. Na sada\xc5\xa1njem ikonostasu ikona Tajna ve\xc4\x8dera je smje\xc5\xa1tena iznad crkvenih dveri, a ikone sa predstavom Molitve u Gestministiji i Ro\xc4\x91enje Bogorodice nalaze se u oltaru. Ikone su srebrom okovane, a na nekima je rekord. Na ikoni arhangela Mihajla, u desnom donjem kutu, urezan u tekst: "Vuko Sudarevi\xc4\x87 na\xc4\x8derta 1767" i "Man. Dragovi\xc4\x87 1783. "Na ikoni Bogorodica s Kristom, pored liturgijskog teksta iskucano je: " Venecija 1775 ". Ova ikona kao i ikona sa predstavom Krista (prestone ikone) okovane su u Veneciji za vrijeme Gerasima Adamovi\xc4\x87a, igumana samostana Dragovi\xc4\x87._NEWLINE_Na carskim dverima u medaljonima predstaveni su Blagovesti, zatim starozavjetni kraljevi - proroci Solomon i David iu donjem dijelu proroci Danilo i Izaija. Na djakonskom dverima predstavljeni su arhangeli Mihajlo i Gavrilo. Ikonostas zavr\xc5\xa1ava uobi\xc4\x8dajenom scenom Raspe\xc4\x87a Kristovog ispod koga su Bogorodica i apostol Ivan._NEWLINE_Velika ikona sa predstavom Bogorodice i Krista (61x97cm) s srebrenom krunom nalazi iznad desne pjevnice. Ova ikona kao i ikona istih dimenzija sa predstavom arhangela Mihaila, koja se nalazi iznad lijeve pjevnice, spadaju me\xc4\x91u najstarija ikonopisa\xc4\x8dka ostvarenja u samostanu Dragovi\xc4\x87u. Po na\xc4\x8dinu izrade i umjetni\xc4\x8dkim odlikama te ikone pripadaju slikarskom stvarala\xc5\xa1tvu druge polovine 17. vijeka. Pored ovih ikona u naosu crkve nalazi jo\xc5\xa1 nekoliko ikona koje su ra\xc4\x91ene na platnu u drugoj polovici 19. vijeka. U oltaru se nalazi jedan broj ikona, uglavnom iz 18. vijeka. Posebno se izdvaja ikona Bogorodice s Kristom (23x29cm) na kojoj je zapis "Partenije \xc4\x90uri\xc4\x87". Tri ikone istih dimenzija (30x45cm): apostol Andrej i evan\xc4\x91elisti Luka i Ivan, pripadaju istom autoru. Me\xc4\x91u vrednija ikonografi\xc4\x8dka ostvarenja spada i ikona na kojoj su zajedno predstavljeni sveti Georgije sveti Dimitrije (32x39, 5cm). Me\xc4\x91u Zografska ostvarenja mo\xc5\xbee se svrstati i ikona na kojoj su prikazani car Konstantin i carica Jelena (25,5 x32 ).\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xa1ti\n_START_PARAGRAPH_\nU malom kivotu dragovi\xc4\x87ki crkve \xc4\x8duva se dio mo\xc5\xa1tiju svetog Georgija, "srpski prosvjetitelja i arhiepiskopa od svete i bogomizabrane loze Nemanji\xc4\x87a". Po narodnom predanju, srpski kalu\xc4\x91eri nakon po\xc5\xbeara na Svetoj Gori, ponijeli su sa sobom mo\xc5\xa1ti ovog srpskog svetitelja, kao i knjigu s njegovim \xc5\xbeitijem i zapisom iz 1405. godine. Pored mo\xc5\xa1tiju \xc4\x8duva se i zapis ispisan na papiru da su mo\xc5\xa1ti na\xc4\x91ene u samostanu Kumanica na Limu. Iznad teksta je i pe\xc4\x8dat samostana Kumanice. Po\xc5\xa1to je samostan Kumanica razoren, mo\xc5\xa1ti su date na \xc4\x8duvanje Antoniju Simovi\xc4\x87u iz Bijelog Polja. Dio tih mo\xc5\xa1tiju danas se nalazi u crkvi samostana Dragovi\xc4\x87a. U kivotu se nalazi fragment rize svetog Spiridona done\xc5\xa1en sa otoka Krfa, gdje po\xc4\x8divaju mo\xc5\xa1ti ovog sveca.\n_START_SECTION_\nRiznica\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja samostanska riznica nije prebogata s obzirom na dugo povijesno postojanje samostana Dragovi\xc4\x87a. Razlog tome su \xc4\x8desta pusto\xc5\xa1enja ove svetinje. Samo do 1699. godine samostan Dragovi\xc4\x87 je \xc5\xa1est puta ru\xc5\xa1en i plja\xc4\x8dkan, a kalu\xc4\x91eri rasterani. Veliki dio samostanskih dragocjenosti: rukopisnih i tiskanih bogoslu\xc5\xbebenih knjiga, crkvenih stvari (utvari), sakralnog tekstila i drugih stvari dragovi\xc4\x87ki kalu\xc4\x91eri su prenijeli u samostan Grabovac. Kada je 1590. godine dabrobosanski mitropolit Aksentije (1589-1601), obilaze\xc4\x87i crkve i srpske naord u Dalmaciji, ukorio dragovi\xc4\x87ki monahe \xc5\xa1to napusti\xc5\xa1e svoj samostan, svoj postrig. Me\xc4\x91utim, kada je mitropolit saznao da su oni osnovali novi samostan Grabovac, zahvali Bogu \xc5\xa1to kalu\xc4\x91eri samostana Dragovi\xc4\x87 nisu zaboravili svoj zavjet. Pored tih neda\xc4\x87a i \xc4\x8desta premje\xc5\xa1tanja samostana Dragovi\xc4\x87a, kao i zub vremena, u\xc4\x8dinili su svoje. Ipak, sadr\xc5\xbeaj riznice samostana Dragovi\xc4\x87a i danas svjedo\xc4\x8di o duhovnom bogatstvu i povijesnoj pro\xc5\xa1losti srpske naroda u dalmatinskim predjelima.\n_START_SECTION_\nAntiminsi\n_START_PARAGRAPH_\nSamostanska zbirka posjeduje zbirku amtiminisa, izuzetno vrijednu kako po umjetni\xc4\x8dkoj obradi, tako i po vremenu nastanka. Posebno se izdvaja antimins patrijarha Arsenija III \xc4\x8carnojevi\xc4\x87a iz 1692. godine, koji je ujedno i prvi antimins kod Srba otisnut s bakrorezne plo\xc4\x8de. Pored antiminsa patrijarha Arsenija u manastriskoj riznici nalaze se jo\xc5\xa1 i antiminisi jeruzalemskog patrijarha Dositeja iz 1701, mitropolita Pavla Nenadovi\xc4\x87a i dva antiminisa vladike Venedikta Kraljevi\xc4\x87a._NEWLINE_Posebnu rijetkost predstavlja antimins, umjetni\xc4\x8dko djelo, Hristifora \xc5\xbdefarovi\xc4\x87 oko 1752. godine. Bakrorezna plica s koje je otisnut "\xc5\xbertvenik" do danas nije prona\xc4\x91ena. Sredi\xc5\xa1nje mjesto na ovom antiminisu zauzima predstava Polaganje Kristovo u grob, au pozadini je sveti grad Jeruzalem. Iznad ove predstave, u oblacima, su an\xc4\x91eli s predstavom svete Trojice. Tekst je ispisan na slavenosrpskim i gr\xc4\x8dkom jeziku, kao i signatura samog autora: "Ot Krist. Zef. Ill. Ras obsc. Zbog ". Ovaj antimins posvetio je 1767. godine mitropolit crnogorski Sava. Kao iznimno rijedak saktalno-tekstilni eksponat izlagan je jedno vrijeme u Memorijalnom muzeju Hristofora \xc5\xbdefarovi\xc4\x87 u samostanu [[Bo\xc4\x91aniAntiminisi_NEWLINE_Samostanska zbirka posjeduje zbirku amtiminisa, izuzetno vrijednu kako po umjetni\xc4\x8dkoj obradi, tako i po vremenu nastanka. Posebno se izdvaja antimins patrijarha Arsenija III \xc4\x8carnojevi\xc4\x87a iz 1692. Godine, koji je ujedno i prvi antimins kod Srba otisnut s bakrorezne plo\xc4\x8de. Pored antiminsa patrijarha Arsenija u manastriskoj riznici nalaze se jo\xc5\xa1 i antiminisi jeruzalemskog patrijarha Dositeja iz 1701, mitropolita Pavla Nenadovi\xc4\x87a i dva antiminisa vladike Venedikta Kraljevi\xc4\x87a._NEWLINE_Posebnu rijetkost predstavlja antimins, umjetni\xc4\x8dko djelo, Hristifora \xc5\xbdefarovi\xc4\x87 oko 1752. Godine. Bakrorezne plica s koje je otisnut "sej \xc5\xbertvenik" do danas nije prona\xc4\x91ena. Centralno mjesto na ovom antiminisu zauzima predstava Polaganje Kristovog u grob, au pozadini je sveti grad Jeruzalem. Iznad ove predstave, u oblacima, su an\xc4\x91eli s predstavom svete Trojice. Tekst je ispisan na slavenosrpskim i gr\xc4\x8dkom jeziku, kao i signatura samog autora: "Ot Krist. Zef. Ill. Ras obsc. Zbog "Ovaj antimins osve\xc5\xa1tao je 1767. Godine mitropolit crnogorski Sava. Kao iznimno rijedak saktalno-tekstilni eksponat izlagan je jedno vrijeme u Memorijalnom muzeju Hristofora \xc5\xbdefarovi\xc4\x87 u samostanu Bo\xc4\x91ani.\n_START_SECTION_\nSakralni metalni predmeti\n_START_PARAGRAPH_\nU riznici samostana Dragovi\xc4\x87a \xc4\x8duva se osam duboreznih kri\xc5\xbeeva, filigranski kovani, od kojih je jedan i pozla\xc4\x87en. Na jednom od kri\xc5\xbeeva je tekst: "V samostan: Ieromonah: Teofil: Milkovi\xc4\x87, bi nastojnik Teodor. 1790 ". Na drugom kri\xc5\xbeu, koji je ne\xc5\xa1to manji, utisnut je zapis "Rukodelac Panto". Pored mnogobrojnih predmeta koji se \xc4\x8duvaju u samostanskoj riznici posebno se izdvajaju dva [[Putir|putira, jedan barokni, venecijanski rad, ukra\xc5\xa1en biljnim ornamentima i predstavama an\xc4\x91ela. Na unutarnjoj stopi ovog putira sa\xc4\x8duvan je zapis: "Sij putir samostana Dragovi\xc4\x87a Leontije Milkovi\xc4\x87 trudom u\xc4\x8dini\xc5\xa1e 1783". Na drugom putiru, na stopi su iskucana simvoli evan\xc4\x91elista, a na rubu je zapis: "Prilo\xc5\xbeeni Petar Skoro u spomen". U manastriskoj crkvi i riznici nalazi \xc5\xa1est svije\xc4\x87njaka, na jednom od njih o\xc4\x8duvan je zapis "Jeromonah Joakim Kri\xc5\xa1ka", a na drugom samo "Man. Dragovi\xc4\x87 ". U samostanskoj riznici nalaze se dva ve\xc4\x87a i dva manja kandila, ka\xc5\xa1i\xc4\x8dica, vrlo lijepe anafornike, koplja, mirosaljke i petohlebnica. Me\xc4\x91u metalnim dragocjenostima samostana Dragovi\xc4\x87a posebno se izdvaja srebreni kivot, ra\xc4\x91en tehnikom filigranskom i granulacije, a ukra\xc5\xa1en emaljom. Na prednjoj strani ovog kivota urezana je predstava Raspe\xc4\x87e Kristovo s Bogorodicom i apostolom Ivanom; sveti Ivan Zlatoust i Bazilije predstavljeni su na bo\xc4\x8dnim stranama, a na pole\xc4\x91ini i sveti Georgije. Na kivotu je zapis: "Sej kivot samostana Dragovi\xc4\x87a". Pored pomenutih sakralnih metalnih predmeta u samostanskoj riznici se \xc4\x8duva veliki broj drugih dragocjenosti, najvi\xc5\xa1e zavjetnih (votivnih) predmeta, prstenja, starog novca i drugo.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nNekada\xc5\xa1nja samostanska knji\xc5\xbenica bila je bogata knjigama, kako rukopisnim tako i tiskanim. Posebnu vrijednost predstavlja zbirka rukopisnom bogoslu\xc5\xbebenih knjiga. Minej za mjesec svibanj prepisao je, kako svjedo\xc4\x8di zapis, mnogogre\xc5\xa1ni rasoder Grigorije za proiguman Vasilija u samostanu Studenici 1531. godine. Iz ovog vremena je i rukopisni Minej za mjesec lipanj. U oktoihu, tako\xc4\x91er iz 16. stolje\xc4\x87a, nalazi potpis jeromonaha Jeremije iz samostana \xc5\xbditomisli\xc4\x87a sa godinom 1649. Vremenu 16. stolje\xc4\x87a pripada Psalitr s posledovanijem i dva Trebnika. Veliko Evan\xc4\x91elje (16-17.) Ilustrirano je iscrtanim minijaturama evan\xc4\x91elista kod svakog zaglavlja. Nedostaje evan\xc4\x91elist Matej. Veliki broj rukopisa u knji\xc5\xbenici samostana Dragovi\xc4\x87a potje\xc4\x8de iz 18. stolje\xc4\x87a. To su Dopoliteljni trebnik (2 komada), Slu\xc5\xbeba srpskim svetiteljima iz 1740. godine, \xc4\x8cudesa Bogorodice (2 komada) Slova i razno koje je prepisao 1. lipnja 1773. godine mnogogre\xc5\xa1ni Stefan Markovi\xc4\x87, magister u Vrlici i Tolkovani dekalog sa sa\xc4\x8duvanim zapisima Spiridona Aleksijevi\xc4\x87, Skradin 1794. godine. Aleksijevi\xc4\x87 je autor Katekizma tiskanog u Veneciji 1811. godine, pa se opravdano smatra da je i autor ovoga djela. U ovom rukopisu sa\xc4\x8duvan je i popis Mitrofana Hilandarca iz 1798. godine._NEWLINE_\xc4\x8citulja od Sarandara, Molebnija molitvi i molitva slovo, djelo Antonija Rani\xc4\x8di\xc4\x87a, 14. kolovoza 1875. godine, pripadaju stvarala\xc5\xa1tvu 19. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Pored ovih rukopisa u samostanskoj knji\xc5\xbenici se nalazi jo\xc5\xa1 48 primjeraka raznih rukopisa ud\xc5\xbebenika (katihizic, povijest, ikonomija, logika, psihologija, astrologija, dogmatika, moralka, ermenevtika, retorika i fizika), kao i razne bilje\xc5\xa1ke, pouke, polemike, tuma\xc4\x8denja i grametike , gr\xc4\x8dki i srpski._NEWLINE_Dragovi\xc4\x87ki monasi, ako su i prelazili u neki drugi samostan, ostali su i dalje vezani za svoj postrig i naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e ga darivali knjigama i crkvenim sasudima. Makarije Obradovi\xc4\x87, kao jeromonah samostana Dragovi\xc4\x87a oti\xc5\xa1ao u samostan Hilandar gdje je kasnije postao hilandarski proiguman. Pred smrt 1722. Godine darovao je samostanu Dragovi\xc4\x87u veliku Bibliju i \xc5\xbditija svetih. Njegov put slijedi i njegov sinovac, Atanasije Obradovi\xc4\x87, koji je kao i dragovi\xc4\x87ki postri\xc5\xbenik pre\xc5\xa1ao u samostan Hilandar. Atanazije je darovao samostanu Dragovi\xc4\x87u nekoliko knjiga me\xc4\x91u kojima i Bogoslovlje svetog Ivana Zlatousta. Proiguman samostana Hilandara, Mitrofan, tako\xc4\x91er je bio prilo\xc5\xbenik. U knjizi Kanon sa\xc4\x8duvan je zapis: "Siju knjigu prilo\xc5\xbei vo hram Ro\xc5\xbedestva Presvete Bogorodice u Dragovi\xc4\x87u jeromonah Mitrofan proiguman Hilandarski 1780. Rujna. "Pored samostana Hilandara vratstvo samostana Dragovi\xc4\x87a odr\xc5\xbeavalo je bliske veze i sa samostanom Studenicom. U pismu studeni\xc4\x8dkog igumana Konstantina upu\xc4\x87enog 1799. godine dragovi\xc4\x87ki kalu\xc4\x91erima Petru i Pavlu, ka\xc5\xbee se, da je bratstvo samostana Studenice, preko Ante Samard\xc5\xbei\xc4\x87a iz Sarajeva, primilo poslane darove._NEWLINE_Jedan sa\xc4\x8duvan zapis u Rimni\xc4\x8dkom srbljak, tiskan u Rimniku 1761, godine, govori o pute\xc5\xa1estvije starih bogoslu\xc5\xbebenih knjiga. Godeine 1763, episkop Aradski Sinesije koji je priredio za tisak ovu knjigu, daruje jedan primjerak Srbljaka - Pravila molebnaja-velikom srpski rodoljubu feldmar\xc5\xa1alu Mika\xc5\xa1inovi\xc4\x87. Par godina kasnije, 1768, istu ovu knjigu vladika Danilo Jak\xc5\xa1i\xc4\x87 daruje Nikanoru Rajevi\xc4\x87 za samostan Krku. Makarije Krneta preuzeo je ovaj Srbljak 1783. godine za crkvu u Skradinu. Kasnije, ne zna se pouzdano kada, ovaj Rimni\xc4\x8dki srbljak dospio je u samostan Dragovi\xc4\x87 gdje se i danas nalazi._NEWLINE_Na mnogim knjigama koje se \xc4\x8duvaju u knji\xc5\xbenici samostana Dragovi\xc4\x87a nalaze se ispisanim zapisi hopovskog jero\xc4\x91akona Dositeja Obradovi\xc4\x87a koje je krajem 1764.godine, poslije reda za jeromonaha u Stanjevi\xc4\x87a, pre\xc5\xa1ao u Dalmatinsko Kosovo i jedno vrijeme boravio u samostanu Dragovi\xc4\x87u._NEWLINE_Tvorac suvremenog srpskih jezika, Vuk Karad\xc5\xbei\xc4\x87, odr\xc5\xbeavao je bliske veze sa samostanom Dragovi\xc4\x87em, a posebno sa igumanom Jerotije Kova\xc4\x8devi\xc4\x87em. U prepisci s ovim uglednim igumanom, Vuk obe\xc4\x87ava da \xc4\x87e posjetiti ovu svetinju, ali se ne zna je li to i u\xc4\x8dinio. Me\xc4\x91utim, ostalo je pisano svjedo\xc4\x8danstvo da je Vuk poslao samostanu Dragovi\xc4\x87u, kao prilog, 50 forinti. Njegova knjiga, Srpske narodne pjesme, prodavana je u samostanu Dragovi\xc4\x87u, a iguman Jerotej Kova\xc4\x8devi\xc4\x87 skupljao je srpski narodne pjesme i poslovice i slao ih Vuku._NEWLINE_Ugledni srpske pripovjeda\xc4\x8d Ivo \xc4\x86ipiko, dok je boravio u Vrlici, \xc4\x8desto je navra\xc4\x87ao u samostan Dragovi\xc4\x87. Godine 1909. \xc4\x86ipiko je napisao jednu posvetu prilikom godi\xc5\xa1njice arhimandata Silvestera Bogovca, tada starje\xc5\xa1ine samostana Dragovi\xc4\x87a, "Jedna sedamdeseta obljetnica slavi se tamo gdje hladna bistra voda Dragovi\xc4\x87 utje\xc4\x8de u mirnu Cetinu, do\xc5\xbeivljuje je visoko\xc4\x8dasni arhimandrit, otac Silvester Bogovac." _NEWLINE_Nikodim Mila\xc5\xa1, ugledni arhijerej i pisac mnogih djela, knjiga i studija iz povijesti i crkvenog prava, zamona\xc5\xa1en je 1873.godine u samostanu Dragovi\xc4\x87u. Za taj samostan vladika Nikodim ostao je duboko vezan, sje\xc4\x87aju\xc4\x87i se svog mona\xc5\xa1kog postriga i dragovi\xc4\x87kih kalu\xc4\x91era koji su ga, kako sam ka\xc5\xbee rado primili._NEWLINE_Po inventaru, dana\xc5\xa1nja knji\xc5\xbenica manasitra Dragovi\xc4\x87a ima 761 naslov, ili preko 1000 knjiga. Pored rukopisanih knjiga, samostanska knji\xc5\xbenica ima dosta \xc5\xa1tamanih bogoslu\xc5\xbebenih knjiga, kao i knjiga razne sadr\xc5\xbeine iz XVIII i XIX stolje\xc4\x87a. Jedan broj knjiga je na gr\xc4\x8dkom, latinsko, talijanskom i ruskom jeziku. Od starih \xc5\xa1tampanih knjiga izdvaja se knjiga O svetom Vasiliju, tiskana u Ostrogu 1594, i jedna Krm\xc4\x8dija, tiskana u Moskvi 1653.godine. Knji\xc5\xbenica manasitra Dragovi\xc4\x87a i danas pribavlja nove knjige i svakim danom postaje bogatija._NEWLINE_Osim knjiga u samostanskoj biblioteci nalazi se i jedan dio spremljene samostanske arhive, raznih dokumenata i veliko broj starih fotografija.\n_START_SECTION_\nGroblje\n_START_PARAGRAPH_\nKod ulaza u staru crkvu samostana Dragovi\xc4\x87a postojao je grob arhimandrita Stefana Dubaji\xc4\x87a. Na kamenoj plo\xc4\x8di s kri\xc5\xbeem bilo je uklesano ime i 13. svibnja 1816., dan smrti igumana Stefana. Prijepis ovog zapisa sa\xc4\x8duvan je u Psaltiru, tiskanom u Moskvi 1704., koji se \xc4\x8duva u knji\xc5\xbenici samostana Dragovi\xc4\x87a._NEWLINE_Sjeveroisto\xc4\x8dno od dana\xc5\xa1nje samostanske crkve nalazi se zajedni\xc4\x8dka grobnica dragovi\xc4\x87kih kalu\xc4\x91era \xc4\x8diji su posmrtni ostaci premje\xc5\xa1teni sa starog samostanskog groblja, koje je zajedno sa crkvom potopljeno jezerom Peru\xc4\x87a. Posebno spomen-obilje\xc5\xbeje podignuto je jeromonahu Lukijanu Milkovi\xc4\x87u, koji je ro\xc4\x91en 10. velja\xc4\x8de 1824. u Imotskom, umro 3. velja\xc4\x8de 1869. Tu su i dva novija groba, protosin\xc4\x91ela Ruvima \xc5\xa0trbca (1910.-1968.) i jeromonaha Kasijana Arnautovi\xc4\x87a (1915.-1979.).\n_START_SECTION_\nMona\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nDanas u samostanu Dragovi\xc4\x87 \xc5\xbeive dva monaha, obojica jeromonasi: iguman Varsonufije i jrm Jovan.'