b'\n_START_ARTICLE_\nKastilja\n_START_SECTION_\nZemljopisni podaci\n_START_PARAGRAPH_\nDijeli se na Staru Kastiliju na sjeveru (66.107 km\xc2\xb2) i Novu Kastiliju ju\xc5\xbeno (73.363 km\xc2\xb2). Na podru\xc4\x8dju Nove Kastilije nalazi se Madrid, glavni grad \xc5\xa0panjolske._NEWLINE_Obuhv\xc4\x87a visoki ravnjak, 650 do 800 m. nadmorske visine, ograni\xc4\x8den na sjeveru Kantabrijskim gorjem, na jugu Sierra Morenom i na istoku Betijskim Kordilierima.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nKada su Arapi. odnosno Mauri, u VIII. st. osvojili ve\xc4\x87i dio Pirenejskog poluotoka, Vizigoti i drugo kr\xc5\xa1\xc4\x87ansko stanovni\xc5\xa1tvo odr\xc5\xbeali su se na sjeveru, formiraju\xc4\x87i kraljevinu Asturija. U IX. st. Asturija preotima od Arapa podru\xc4\x8dje do rijeke Duera. Formira se grofovija Kastilija. U X. st. kastilijski grofovi stje\xc4\x8du nezavisnost.\n_START_SECTION_\nKraljevina Kastilija\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x87anske dr\xc5\xbeavice neprekidno su ratovale protiv Arapa, ali i me\xc4\x91usobno. Godine 1029. Kastilija potpada pod kraljevinu Navarra, koja se ve\xc4\x87 1035. raspada na Kastiliju, Navarru i Aragon. Kastilski kralj Ferdinand I (1035-1065) osvojio je Le\xc3\xb3n i dio Navarre. Nakon njegove smrti kraljevina je podijeljena me\xc4\x91u njegovim sinovima. Alfons VI. Hrabri u borbi sa svojom bra\xc4\x87om ponovo ujedinjuje zemlje pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u svoga oca. Godine 1085. osvaja arapski Toledo, \xc5\xa1to je prvo ve\xc4\x87e kr\xc5\xa1\xc4\x87ansko osvajanje i po\xc4\x8detak rekonkviste._NEWLINE_Nakon dugotrajnih dinasti\xc4\x8dkih borbi, kralj Ferdinand III posti\xc5\xbee odlu\xc4\x8dne uspjehe. Kona\xc4\x8dno je pod jednom krunom sjedinio Kastiliju i L\xc3\xa9on (1230), nose\xc4\x87i titulu "kralj Kastilije i L\xc3\xa9ona". Osvaja od Arapa C\xc3\xb3rdobu (1236), Murciju (1241) i Sevillu 1248. Time je Kastilija postala najja\xc4\x8da dr\xc5\xbeava na Pirinejskom poluotoku._NEWLINE_Godine 1257. Alfons X. Mudri osvaja C\xc3\xa1diz. U isto vrijeme napreduje kraljevstvo Aragon, s kojim se Kastilija bori za prevlast._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom XV. st. Henrik II zaposjeda Kanarske otoke. Godine 1462. Henrik IV. (1425-1474) osvaja Gibraltar. Henrik IV godine 1465. biva prisiljen na abdikaciju u korist svog brata Alfonsa. Ovaj me\xc4\x91utim umire 1468. Borbe za nasljedstvo prerastaju u gra\xc4\x91anski rat.\n_START_SECTION_\nStvaranje \xc5\xa0panjolske\n_START_PARAGRAPH_\nNakon smrti Henrika IV 1474. g., njegova polusestra Izabela I. Kastiljska (1451-1504) progla\xc5\xa1ava se kraljicom i dobiva podr\xc5\xa1ku Cortesa. Ona je bila udana za aragonskog prijestolonasljednika Ferdinanda (1452-1516), koji 1479. nakon smti svog oca preuzima krunu kao Ferdinand II._NEWLINE_Iako svako zadr\xc5\xbeava svoje titule, zajedno vladaju Kastiljom, L\xc3\xa9onom i Aragonom. Vladaju kao apsolutisti i provode odlu\xc4\x8dne i \xc4\x8desto okrutne politi\xc4\x8dke i administrativne mjere za ujedinjenje sve tri kraljevine. (Vidi vi\xc5\xa1e o tome u \xc4\x8dlanku \xc5\xa0panjolska.)_NEWLINE_Izabelina nasljednica je, nakon smrti nekoliko bra\xc4\x87e i sestara, postala njihova k\xc4\x87i Ivana Luda (1479.-1555.). Nakon smrti njenog mu\xc5\xbea Filipa Lijepog zbog bizarnog i opsesivnog pona\xc5\xa1anja Cortes ju je proglasio ludom i zato\xc4\x8dio, ali Ferdinand nije uspio u poku\xc5\xa1aju da bude progla\xc5\xa1en kraljem._NEWLINE_Njen sin Karlo I. (1500.-1558.) biva progla\xc5\xa1en za suvladara; fakti\xc4\x8dki \xc4\x87e, od svojeg punoljetstva, vladati sam. Od oca je naslijedio titulu burgundskog vojvode, od djeda 1516. krunu Aragona, a 1519. izabran je za njema\xc4\x8dkog cara kao Karlo V.)_NEWLINE_Kada Karlo I. abdicira godine 1556., njegov sin Filip II. naslje\xc4\x91uje krunu ujedinjene \xc5\xa0panjolske.'