b'\n_START_ARTICLE_\nAn\xc4\x91eliko Ala\xc4\x8devi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nAn\xc4\x91eliko Ala\xc4\x8devi\xc4\x87 (u tal. izvorim: Angelico Alacevich), (Split, 7. o\xc5\xbeujka 1877. \xe2\x80\x94 Milano, 26. lipnja 1954.), hrvatski sudac i publicist, prista\xc5\xa1a talijanskog iredentizma i fa\xc5\xa1izma\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRodio se je u Splitu 1877. godine. Sin je Josipa (1826.\xe2\x80\x931904.) i Marije, ro\xc4\x91. Vrdoljak. U Zadru je zavr\xc5\xa1io klasi\xc4\x8dnu gimnaziju 1899, a ispit zrelosti polo\xc5\xbeio 1901. Prema vlastitim rije\xc4\x8dima, aktivno je sudjelovao u iredentisti\xc4\x8dkom i nacionalisti\xc4\x8dkom pokretu u Dalmaciji, iako je ranije bio na strani Austrije, \xc5\xa1to potvr\xc4\x91uje i nekrolog, zapravo panegirik, koji je napisao austrijskom generalu G. Gruhlu (Smotra dalmatinska, 1903). Poslije pada Austro-Ugarske, osnovao je s istomi\xc5\xa1ljenicima u \xc5\xa0ibeniku Fascio Nazionale. Poslije je radio u puljskom muzeju, a zatim slu\xc5\xbebovao u Trstu. Od 1930. \xc5\xbeivio je u Milanu, gdje je obna\xc5\xa1ao trgova\xc4\x8dke i politi\xc4\x8dke du\xc5\xbenosti. Njegovi su se sinovi, Giuseppe, Diego i Flavia, tako\xc4\x91er isticali u talijanskomu fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkom pokretu. 1920. je godine popisao arheolo\xc5\xa1ke i povijesne spomenike na \xc5\xa1ibenskom podru\xc4\x8dju. Prou\xc4\x8davao je, iako nesustavno i bez dovoljno kriti\xc4\x8dnosti, dalmatinsku, posebice \xc5\xa1ibensku, kulturnu i politi\xc4\x8dku pro\xc5\xa1lost i rezultate objavljivao u raznim listovima i \xc4\x8dasopisima (L\xe2\x80\x99Azione, 1922, 1, 7; La rivista dalmatica, 1923./1924., 1; Il Dalmatino, 1924., 1935., 1936., 1937.; Corriere istriano, 1933.). Iz tog podru\xc4\x8dja objavio je dvadesetak posebnih edicija od kojih je va\xc5\xbenija Pagine della storia de Sebenico, pisana bez kriti\xc4\x8dkog aparata i s iredentisti\xc4\x8dkog stajali\xc5\xa1ta. Bavio se i povije\xc5\xa1\xc4\x87u tiskarstva u Dalmaciji te je objavio u \xc4\x8dasopisu Il Dalmatino priloge: Stamperie e giornali di Zara nel secolo passato (1935.) i La Tipografia Artale (1940.). Umro je u Milanu 1954. godine.'