b'\n_START_ARTICLE_\nKreda (geolo\xc5\xa1ko razdoblje)\n_START_PARAGRAPH_\nKreda (mleta\xc4\x8dki tal. creda < lat. Creta, po gr\xc4\x8dk. otoku Kreti) je posljednje (tre\xc4\x87e) razdoblje u mezozoiku, koje je trajalo od 145,5 do 65,5 milijuna godina prije Krista, slabo vezanom, svijetlom vapnena\xc4\x8dkom sedimentu, koji se prete\xc5\xbeito sastoji od lju\xc5\xa1turica planktonskih organizama._NEWLINE_Tijekom Krede, prije 140 milijuna godina, Zemlja malo-pomalo po\xc4\x8dinje poprimati svoj sada\xc5\xa1nji oblik: kontinenti se po\xc4\x8dinju razdvajati, pojavljuju se planinski lanci, a klima se ponovno mijenja. Prve naznake godi\xc5\xa1njih doba rashla\xc4\x91uju zemaljsku kuglu u odre\xc4\x91eno doba godine, ali je jo\xc5\xa1 uvijek posvuda vrlo toplo. Pojava cvije\xc4\x87a predstavlja pravu revoluciju: Zemlja je pro\xc5\xa1arana bojama, a zrak ispunjen mirisom magnolija. Cvije\xc4\x87e, u po\xc4\x8detku malobrojno, postaje sve raznovrsnije i brojnije. Priroda se mijenja, \xc5\xa1to utje\xc4\x8de i na prehranu \xc5\xbeivotinja. Dinosauri biljojedi, koji pro\xc5\xbediru goleme koli\xc4\x8dine bilja, su\xc4\x8deljeni su s nedostatkom hrane. Prisiljeni su stoga jesti biljke koje mogu sadr\xc5\xbeavati pojedine kemijske sastojke od kojih se mogu otrovati. _NEWLINE_Na kraju razdoblja, prije oko 65 milijuna godina, do\xc5\xa1lo je do velikog izumiranja raznih biljnih i \xc5\xbeivotinjskih vrsta, me\xc4\x91u kojima su bili i dinosauri. Znanstvenici ni danas nisu sigurni \xc5\xa1to je uzrokovalo nestanak tih vrsta.\n_START_SECTION_\nNaziv i datiranje\n_START_PARAGRAPH_\nKao i kod drugih starijih geolo\xc5\xa1kih razdoblja, naslage stijena koje definiraju kredu su vrlo dobro identificirane, ali to\xc4\x8dan po\xc4\x8detak i kraj variraju za nekoliko milijuna godina. Nikakvo veliko izumiranje ili bujanje \xc5\xbeivota nije dijelilo kredu od jure. Me\xc4\x91utim, kraj razdoblja je jasno definiran i smje\xc5\xa1ten u naslage bogate iridijom koje se mogu na\xc4\x87i svuda u svijetu i koje se povezuju s meteorskim kraterom Chicxulub na Yucatanu i u Meksi\xc4\x8dkom zaljevu. Ova naslaga je jasno datirana na 65,5 Ma. Sudar bolida s Zemljom je vjerojatno odgovoran za veliko i temeljito prou\xc4\x8davano Kredsko-tercijarsko masovno izumiranje. Rije\xc4\x8d "kreda" dolazi iz latinskog gdje je, sli\xc4\x8dno kao i u hrvatskom ozna\xc4\x8davala naslage (kalcijev karbonata natalo\xc5\xbeene od strane umrlih beskralje\xc5\xbenjaka prona\xc4\x91enih u naslagama gornje krede u Velikoj Britaniji i susjednoj kontinentalnoj Europi.\n_START_SECTION_\nPaleogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc5\xa1iren je uglavnom u sjevernoj Njema\xc4\x8dkoj, Engleskoj i susjednim krajevima. Zbog manjih orogenetskih pokreta na granici jure i krede do\xc5\xa1lo je u kredi do regresije u epikontinentalnim morskim podru\xc4\x8djima. Nakon toga ponovno je uslijedila transgrencija s manjim oscilacijama._NEWLINE_Za vrijeme krede, kasni paleozojski i rani mezozojski superkontinent Pangea je dovr\xc5\xa1io svoj raspad na dana\xc5\xa1nje kontinente, iako su njihove pozicije bilo bitno druk\xc4\x8dije od dana\xc5\xa1njih. Kako se Atlanski ocean pro\xc5\xa1irio a Ju\xc5\xbena Amerika pomakla na zapad, Gondwana se raspala na Antarktiku i Australiju koje su se po\xc4\x8dele pomicati od Afrike (iako su Indija i Madagaskar ostali spojeni s njom). Tako aktivni rasjedi su stvorili velika podmorska gorja, podi\xc5\xbeu\xc4\x87i eustati\xc4\x8dku razinu mora \xc5\xa1irom svijeta. Na sjeveru Afrike se more Tethys nastavilo su\xc5\xbeavati. Unutar kontinenta, \xc5\xa1iroko plitko more se nastavilo \xc5\xa1iriti u Sjevernoj Americi (Zapadni unutra\xc5\xa1nji morski prolaz) a potom po\xc4\x8delo povla\xc4\x8diti, ostavljaju\xc4\x87i debele morske naslage izmije\xc5\xa1ane s talozima ugljena._NEWLINE_Ostali va\xc5\xbeni kredski nalazi se pojavljuju u Europi i Kini. U oblasti dana\xc5\xa1nje Indije, u kasnoj kredi i ranom paleocenu natalo\xc5\xbeile su se masivne naslage lave zvane Deccanske klopke. Klima je bila topla, a \xc4\x8dak ni polarne regije nisu imale leda.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nKritosjemenja\xc4\x8de su se prvi put pojavile, iako nisu postale dominantne sve do (campanijskog doba). Njihovoj evoluciji je pridonijela pojava p\xc4\x8dela, a angiosperme i insketi predstavlaju dobar primjer zajedni\xc4\x8dke evolucije. U kredi su se pojavili su se prvi preci mnogih suvremenih stabala uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i, smokve, platane i magnolije. U isto vrijeme neke ranije mezozojske golosjemenja\xc4\x8de, poput crnogoricasu nastavile bujati dok su neke druge klase, poput Bennettitales izumrle prije zavr\xc5\xa1etka razdoblja.\n_START_SECTION_\nKopnene \xc5\xbeivotinje\n_START_PARAGRAPH_\nNa kopnu su sisavci bili mali i relativno neva\xc5\xbeni sastojak faune. Faunom su dominirali arhosaurski reptili, posebno dinosauri, koji su se tada najvi\xc5\xa1e razgranali. Pterosauri su bili \xc4\x8desti po\xc4\x8detkom i sredinom krede, ali kako se kreda pribli\xc5\xbeavala kraju, tako su trpili sve ve\xc4\x87u konkurenciju zbog adaptivne radijacije ptica, te su pred kraj preostale samo dvije visoko specijalizirane porodice. _NEWLINE_Fasciniraju\xc4\x87i uvid u \xc5\xbeivot rane krede pru\xc5\xbeaju formacija Chaomidianzi u Kini s izvrsnom o\xc4\x8duavnim ostacima velikog broja razli\xc4\x8ditih tipova manjih dinosuara, ptica i sisavaca. Celurosaurski dinosauri su tamo predstavljeni kroz dosta tipova iz grupe maniraptora, koji predstavljaju tranziciju izme\xc4\x91u dinosaura i ptica, te isti\xc4\x8du perjem nalik na dlaku._NEWLINE_Za vrijeme krede insekti su se po\xc4\x8deli granati, te su se pojavili najstariji poznati mravi, termiti i neki leptiri . Aphidi, skakavci i gymenoptere su se pojavili. Jo\xc5\xa1 jedan va\xc5\xbean kukac koji je evoluirao u to vrijeme bila eusocijalna p\xc4\x8dela, va\xc5\xbena za ekologiju i evoluciju kritosjemenja\xc4\x8da._NEWLINE_Brojni va\xc5\xbeni insekti su prona\xc4\x91eni u sibirskim lagerst\xc3\xa4tteima rane krede u Baisi.\n_START_SECTION_\nMorske \xc5\xbeivotinje\n_START_PARAGRAPH_\nU morima su ra\xc5\xbee, moderni morski psi i teleosti postali uobi\xc4\x8dajeni prizor. Morski reptili su uklju\xc4\x8divali ihthiosaure na po\xc4\x8detku i sredini krede, pleziosaure tijekom cijelog razdoblja, te mosasaure u kasnoj kredi. _NEWLINE_Baculite, ravnolju\xc5\xa1turna vrsta amonita bujala uje u moru. Hesperornithiformes su bile morske ptice koje nisu mogle letjeti, ali su zato plivale poput gnjurca. Globotrunkanidske Foraminifera su tako\xc4\x91er bujale. Kreda je tako\xc4\x91er vidjela prvu radijaciju dijatoms u aoceanima (slatkovodni dijatomi se nisu pojavili do miocena).\n_START_SECTION_\nIzumiranje\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom masovnog izumiranja koje odre\xc4\x91uje kraj krede veliki broj vrsta (~50%) i poznatih porodica (~25%) je nestao. Biljke su bile gotovo netaknute, dok su morski organizmi najte\xc5\xbee pogo\xc4\x91eni. To uklju\xc4\x8duje veliki broj (~95%) tipova planktonskih foraminifera (osim Globigerinida), te jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87i broj Coccolithophorea, kao i sve amonite belemnitske glavono\xc5\xa1ce, te sve grebenske rudist meku\xc5\xa1ce), kao i sve morske reptile osim kornja\xc4\x8da i krokodila. Dinosauri su bili najpoznatije \xc5\xbertve kredskog izumiranja. Dinosauri koji su bili specifi\xc4\x8dni za kraj razdoblja (kao Tyrannosaurus rex, Triceratops, i Ankylosaurus) su potpuno izbrisani. Posljednji pterosauri su izumrli, isto kao ptice iz reda Enantiornithes i Hesperornithiformes._NEWLINE_Intenzivno izumiranje insekata za vrijeme sredine krede po\xc4\x8delo je u albiju.'