b'\n_START_ARTICLE_\nXinjiang\n_START_SECTION_\nNaziv\n_START_PARAGRAPH_\nXinjiang su Kinezi stolje\xc4\x87ima zvali Xiyu (\xe2\x80\x9eZapadne teritorije\xe2\x80\x9d), a tek od 18. stolje\xc4\x87a i dinastije Qing, kad su stekli kontrolu nad tom regijom zovu je Xinjiang, \xc5\xa1to na kineskom zna\xc4\x8di \xe2\x80\x9eNova granica\xe2\x80\x9d. Europljani su s druge strane isti taj kraj zvali Kineski Turkestan, kako bi ga razlikovali od Ruskog Turkestana. Xinjiang je povijesna domovina mnogih turkijskih naroda, od kojih su najbrojniji Ujguri.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nXinjiang grani\xc4\x8di s Autonomnom regijom Tibet i Indijom na jugu, Mongolijom na istoku, Rusijom na sjeveru i Kazahstanom, Kirgistanom, Tad\xc5\xbeikistanom, Afganistanom i Pakistanom na zapadu._NEWLINE_Xinjiang je veliko i slabo naseljeno podru\xc4\x8dje, otprilike veli\xc4\x8dine Irana. Najve\xc4\x87a je kineska pokrajina koja svojom povr\xc5\xa1inom od 1.660.001 km\xc2\xb2 zauzima 1/6 zemlje. God. 2004. gusto\xc4\x87a naseljenosti je bila oko 11,8 stanovika/km\xc2\xb2, a prema popisu iz 2010. god. bila je 13 stanovnika/km\xc2\xb2, \xc5\xa1to ju \xc4\x8dini tek 29. u Kini. Pokrajina je 2004. imala 19.630.000 stanovnika, a najve\xc4\x87e gradsko naselje i glavni grad pokrajine je Urumqi (2,68 mil. stanovnika, 2005.)._NEWLINE_Od istoka ka zapadu, gorje Tan\xc5\xa1an (kineski: \xe5\xa4\xa9\xe5\xb1\xb1, Ti\xc4\x81n Sh\xc4\x81n; kirgijski: \xd0\xa2\xd0\xb5\xd2\xa3\xd0\xb8\xd1\x80 \xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbe, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di \xe2\x80\x9eNebeske planine\xe2\x80\x9d ili \xe2\x80\x9eBo\xc5\xbeanske planine\xe2\x80\x9d) dijeli D\xc5\xbeungariju na sjeveru od Tarimske zavale na jugu. D\xc5\xbeungarija je suha stepa, dok je Tarimska zavala pustinja okru\xc5\xbeena oazama. Na istoku pokrajine je Turpanska depresija, a na zapadu Tan\xc5\xa1anski prolaz tvori dolinu rijeke Ili.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nU Xinjiangu su prona\xc4\x91eni deseci dobro o\xc4\x8duvanih mumija koje bi mogle biti stare oko 4.000 godina. One su vjerojatno mumificirane na prirodan na\xc4\x8din, za razliku od mumificiranja u Drevnom Egiptu. One su izlo\xc5\xbeene u Zavi\xc4\x8dajnom muzeju grada Urumqija, zajedno s arheolo\xc5\xa1kim nalazima koja imaju veze s Putom svile._NEWLINE_Ovo podru\xc4\x8dje je od davnina je odigrao ulogu u razmjeni izme\xc4\x91u srednje i ju\xc5\xbene Azije i Europe, vjerskoj i kulturnoj (budizam, islam, kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo i kasnije nestorijanstvo) i komercijalnoj (\xc4\x8duveni Put svile). Ti kontakti su u velikoj mjeri ostvareni kroz niz oaza-dr\xc5\xbeava, koje su s vremena na vrijeme nastajale i nestajale._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni Xinjiang je bio kineski protektorat za dinastije Han (206. pr. Kr.-220.), a na kraju dinastije Tang (618.-907.) nekoliko puta su ga osvojila razna turkijska plemena koja su osnavala samostalne kanate (Orhunski kanat od 745.-840.; ujgurski \xc4\xb0dikut kanat od 850. do 1275. u ve\xc4\x87ini Xinjianga; Kansua kanat od 870.-1036. (sada u kineskoj pokrajini Gansu); te Kara\xc4\x8danski kanat od 870. do 1212. god.)._NEWLINE_U 13. stolje\xc4\x87u ovo podru\xc4\x8dje osvajaju snage mongolskog vo\xc4\x91e D\xc5\xbeingis-kana, a do 15. stolje\xc4\x87a, islam je postao glavna religija. U 18. stolje\xc4\x87u osvajaju ga Mongoli iz Rusije, Kalmici, ali se polovicom istog stolje\xc4\x87a Xinjiang vratio pod kinesku vlast za vrijeme dinastije Qing (1644.-1911.). Budu\xc4\x87i da je podru\xc4\x8dje bilo daleko od glavnog grada Pekinga, uprava je bila ograni\xc4\x8dena i \xc4\x8desto je stvarna mo\xc4\x87 le\xc5\xbeala na lokalnim gospodarima rata. Tako su Xinjiangom vladali su Ujguri iz Ka\xc5\xa1gara i Turpana, Kraljevstvo Ka\xc5\xa1garija od 1866.-1877. god. Od. 1875.-1880. god. podru\xc4\x8dje je tijekom islamske Durganske pobune privremeno povu\xc4\x8deno iz kineske vlasti. Kona\xc4\x8dno je Xinjiang, u dana\xc5\xa1njim granicama, postao kineskom pokrajinom 1884. god._NEWLINE_Od 12. studenoga 1933. do 1934. god., zbog narodnog ustanka protiv kineske vlade, na istoku Xinjianga je postojala Prva Isto\xc4\x8dna Republika Turkestan, a od studenog 1944. do listopada 1949. god. Druga Isto\xc4\x8dna Republika Turkestan, na sjeveru Xinjianga, koju je podr\xc5\xbeao Sovjetski Savez._NEWLINE_Dana 20. listopada 1949. Isto\xc4\x8dni Turkestan je uklju\xc4\x8den u NR Kinu, opet pod nazivom Xinjiang. Godine 1955., postao je autonomna regija sa statusom pokrajine, a manje upravne jedinice su stvorene za manjinske Kirgize, Kazase, Mongole i druge narode. Od tada dolazi do velike migracija Kineza u Xinjiang. Nastaju sukobi nomadskog na\xc4\x8dina \xc5\xbeivota grani\xc4\x8dnog stanovni\xc5\xa1tva i kineskog prisiljavanja na sjedila\xc4\x8dki \xc5\xbeivot, ali s Rusima s obje strane granice, \xc5\xa1to je dovelo do oru\xc5\xbeanih sukoba 1969. god., posebice u podru\xc4\x8dju Tacheng. Osim toga tu su bile i redovite pobune protiv kineske vlasti koje su se temeljile na etni\xc4\x8dkim i vjerskim razlikama. Zbog toga je kineska vlada poticala politiku sinizacije, posebice mije\xc5\xa1anim brakovima, ote\xc5\xbeavanjem razvoda i nov\xc4\x8danom podr\xc5\xa1kom doseljenicima s istoka._NEWLINE_Od 2002. god. Ujguri, usprkos ustavnim odredbama, nemaju obrazovanje na svom jeziku, a islamske \xc4\x8detvrti i vjerski objekti se uklanjaju zbog izgradnje cesta i stanova. Pored toga, Ujguri su do\xc5\xbeivljavali i represiju lo\xc5\xa1ih i neredovitih pla\xc4\x87a, te prisile rada u udaljenim podru\xc4\x8djima. Zbog toga su nastali prosvjedi Ujgura u Xinjiangu, \xc5\xa1to je dovelo do o\xc5\xa1trog odgovora kineskih vlasti 2007. god. u kojemu je poginulo 19 osoba, te neuspjelog bomba\xc5\xa1kog napada na letu kineske tvrtke China Southern Airlines i Ka\xc5\xa1garskog teroristi\xc4\x8dkog napada 4. kolovoza 2008. god, u kojemu je poginulo 16 osoba._NEWLINE_Zbog glasina o silovanju ujgurske djevojke koje su navodno izveli kineski radnici, ujgurski emigranti su u lipnju 2009. napali tvornicu igra\xc4\x8daka u Guangzhou. U masakru koji je uslijedio ubijeno je dvoje, a ranjeno 118 ljudi.. Uslijedili su petodnevni prosvjedi u \xc3\x9cr\xc3\xbcmqiju u srpnju 2009., pri \xc4\x8demu je poginulo pet osoba i pretu\xc4\x8deno je nekoliko hongko\xc5\xa1kih novinara, ali i Bomba\xc5\xa1ki napad u Aksuu 19. kolovoza 2010. god., u kojemu je ubijeno 7 ljudi, a za koji je su\xc4\x91eno 376 ljudi.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nTan\xc5\xa1an Xinjianga je upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske ba\xc5\xa1tine u Aziji 2013. godine kao \xe2\x80\x9ejedinstveno zemljopisno podru\xc4\x8dje slikovite ljepote sa spektakularnim snje\xc5\xbenim vrhovima, ledenjacima, nedirnutim \xc5\xa1umama i livadama, bistrim rijekama i jezerima, te dubokim klancima\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna gospodarska djelatnost je nomadskim sto\xc4\x8darstvo i ratarstvo. Ovaj kraj posjeduje i prirodna bogatstva me\xc4\x91u kojima se isti\xc4\x8du nalazi\xc5\xa1ta zlata i fosilnih goriva. Najve\xc4\x87e gradsko naselje i glavni grad pokrajine, Urumqi, ima razvijenu petrokemijsku industriju i proizvodnju tepiha.'