b'\n_START_ARTICLE_\nKatedrala Saint Etienne u Bourgesu\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja katedrale je zapo\xc4\x8deta u 13. stolje\xc4\x87u, a posve\xc4\x87ena je tek 1342. godine. Potkraj 14. stolje\xc4\x87a nastali su veliki prozori na fasadi, a 1506. godine sjeverni zvonik s portalom. Arkade i fijale (vitki tornji\xc4\x87i sa \xc5\xa1iljastim zavr\xc5\xa1etkom) na vrhovima kontrafora su obnovljene, a balustrade i filijale na vrhu glavnog broda na\xc4\x8dinjene su u 19. stolje\xc4\x87u.\n_START_SECTION_\nOsobitosti\n_START_PARAGRAPH_\nKatedrala je od kamena; du\xc5\xbeine 117,95 metara, zapremine 6200 m\xc2\xb3; visina brodova je 37,15 m (glavni brod), 21,3 m (prvi pobo\xc4\x8dni brodovi), 9 m (drugi pobo\xc4\x8dni brodovi); \xc5\xa1irina brodova: 15 m (glavni brod), 5,65 m (prvi pobo\xc4\x8dni brodovi), 6,40 (drugi pobo\xc4\x8dni brodovi)._NEWLINE_Masivni tornjevi nejednake veli\xc4\x8dine i jaki kontrafori, razli\xc4\x8dito oblikovani, stvaraju \xc4\x8dvrst, pomalo nezgrapan, vertikalni okvir fasade._NEWLINE_Fasada gra\xc4\x91evine je izrazito pokrenuta i dekorativna. Dominantna vertikalnost katedrale je ve\xc4\x87 u prizemlju ubla\xc5\xbeeno nizom portala. Njihovi volumeni izlaze iz ravnine zida do ruba kontrafora, a onda se stepenasto udubljuju, uvla\xc4\x8de\xc4\x87i prostor u unutra\xc5\xa1njost, \xc4\x8dime se stvara prostor dvostruke fasade. Prvu, potpuno otvorenu, \xc4\x8dine kontrafori i trokutasti zabati portala (u\xc4\x8delak), a drugu odre\xc4\x91uju veliki prozori ispunjeni kamenim mre\xc5\xbei\xc5\xa1tem, i zid prepun slijepih prozora (ni\xc5\xa1a), arkada i balustrada. Bridovi filijala kontrafora su otvoreni rakovicama (ukras u obliku zavrnutog cvijeta ili lista). Op\xc4\x87enito, na cijeloj fasadi, a osobito na sjevernom tornju, prisutno je neprestano usitnjavanje i rastvaranje ve\xc4\x87 ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjenih elemenata. Time se stvara vibriraju\xc4\x87i dojam kretanja u gotovo svim smjerovima, ali u dominantnoj vertikali, te nije ni \xc4\x8dudo da je ovakav na\xc4\x8din gradnje prozvan "plamte\xc4\x87im stilom" (tzv. plamte\xc4\x87a gotika, francuski: flamboyant)._NEWLINE_Na tlocrtu katedrale vidimo da je ona petobrodna bazilika s pet malih apsidiola, zrakasto raspore\xc4\x91enih oko dvostrukog deambulatorija. Brodovi katedrale su podijeljeni u traveje nadsvo\xc4\x91ene kri\xc5\xbeno-rebrastim svodom. Traveje pobo\xc4\x8dnih brodova \xc4\x8dine \xc4\x8detiri sve\xc5\xbenjasta (snopasta) stupa, a glavnog broda po \xc5\xa1est, tako da jednom traveju glavnog broda odgovaraju dva traveja pobo\xc4\x8dnih brodova. Uz vanjske bo\xc4\x8dne brodove nanizane su pravokutne kapelice. Sustav kontrafora koji se kontinuirano prote\xc5\xbee oko katedrale omata katedralu i ujedinjuje njene brojne dijelove u jedinstven oblik._NEWLINE_Unutarnji prostor je na sli\xc4\x8dan na\xc4\x8din ujedinjen zidnim arkadama i kru\xc5\xbeenjem brodova u deambulatorij. Otvaranjem zidova velikim prozorima s vitrajima negira se volumen zida koji je pretvoren u skelet gra\xc4\x91evine. Ostvarena je maksimalna prostornost tradicionalnim materijalima i vitrajima; vanjski i unutarnji prostori se pro\xc5\xbeimaju.'