b'\n_START_ARTICLE_\nDobra\n_START_SECTION_\nGornja Dobra ili Ogulinska Dobra\n_START_PARAGRAPH_\nGornja Dobra ili Ogulinska Dobra je tipi\xc4\x8dna buji\xc4\x8dna voda s naglim i velikim promjenama protoka, a prosje\xc4\x8dni pad je 1,4%. Kod Vrbovskog se priklju\xc4\x8duje mala rijeka Kama\xc4\x8dnik. Do 1957. Dobra je ponirala u \xc4\x90ulinom ponoru, jedinstvenom spomeniku prirode u samom gradu Ogulinu. Izradnjom Hidroelektrane Gojak, rijeka Gornja Dobra (1,5 kilometar uzvodno od \xc4\x90ulinog ponora) prelivnom je branom skrenuta u sistem koji napaja turbine HE Gojak i stvoreno je umjetno jezero Bukovnik. Od brane do \xc4\x90ulinog ponora korito je ispunjeno vodom koja se povremeno za visokih ki\xc5\xa1a slijeva preko brane. U Gornjoj Dobri mo\xc5\xbeemo prona\xc4\x87i sljede\xc4\x87e riblje vrste: poto\xc4\x8dna pastrva (lat. Salmo trutta), kalifornijska pastrva (Oncorhynchus mykiss), lipljan (Thymallus thymallus), dvoprugasta uklija (Alburnoides bipunctatus), klen (Squalius cephalus), pe\xc5\xa1 (Cottus gobio) i pijor (Phoxinus phoxinus).\n_START_SECTION_\nUmjetno jezero Bukovnik\n_START_PARAGRAPH_\nBukovnik je umjetno jezero koje se nalazi na rijeci Dobri (Gornja Dobra ili Ogulinska Dobra), ne\xc5\xa1to prije nego \xc5\xa1to ponire u \xc4\x90ulinom ponoru. Naime, negdje oko jedan kilometar udaljeno od centra Ogulina na rijeci Dobri je podignuta brana, te je na taj na\xc4\x8din stvoreno jo\xc5\xa1 jedno umjetno jezero. Iz tog jezera se kanalima dugima i do 30 kilometara voda odvodi do Hidroelektrane Gojak, gdje pomo\xc4\x87u nje dobivamo elektri\xc4\x8dnu energiju. Na jezeru Bukovnik je dozvoljen ribolov je tokom cijele godine uz po\xc5\xa1tivanje lovostaja za pojedine vrste ribe: kalifornijska pastrva, \xc5\xa1aran, linjak i amur.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0piljski sustav \xc4\x90ulin ponor - Medvedica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x90ulin ponor i \xc5\xa1pilja Medvedica su povezani u jedan podzemni \xc5\xa1piljski sustav s ukupnom vodoravnom duljinom kanala 16 396 metara. Ulazni dijelovi ovog sustava (\xc4\x90ula, Medvedica, Badanj) poznati su jo\xc5\xa1 od davnina. Prva istra\xc5\xbeivanja izveli su Josip Poljak (1926.) i Mirko Malez (1956. - 1957.). Detaljna istra\xc5\xbeivanja ovog \xc5\xa1piljskog sustava organizirao je Marijan \xc4\x8cepelak i Speleolo\xc5\xa1ki odsjek PDS Velebit (Zagreb) od 1984. do 1987. Visinska razlika izme\xc4\x91u najvi\xc5\xa1e i najni\xc5\xbee to\xc4\x8dke je 83,5 metara. Prosje\xc4\x8dna temperatura u \xc5\xa1piljskom sustavu \xc4\x90ula-Medvedica je 9 \xc2\xbaC. \xc5\xa0piljski sustav je podijeljen u 3 glavna dijela. Prvi dio \xc4\x8dini labirint kanala izme\xc4\x91u \xc4\x90ulinog ponora i ulaznih dijelova \xc5\xa1pilje Medvedice. Ulaz u Medvedicu je 310 metara daleko od ulaza u \xc4\x90ulin ponor. Tijekom perioda niskog vodostaja, ovo je suhi dio \xc5\xa1pilje. Ovaj dio \xc5\xa1piljskog sustava je neka vrsta filtera rijeke Dobre i glavni uzrok poplava. U drugom dijelu nazvanom Velika pletenica nalazi se glavni kanal u smjeru sjevera. To je najizdu\xc5\xbeeniji dio \xc5\xa1pilje s nekoliko vodopada i jezera, ali i dio koji je poprili\xc4\x8dno one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87en. Tre\xc4\x87i dio \xc5\xa1piljskog sustava \xc4\x8dini nekoliko velikih kanala koji \xc4\x8dine jaki vodeni tok u smjeru jugozapad - sjeveroistok. Za razliku od prva dva dijela, u ovom dijelu nisu uo\xc4\x8dena ja\xc4\x8da zaga\xc4\x91enja i voda je dosta \xc4\x8dista._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da se radi o aktivnom objektu s vodenim tokovima, \xc5\xa1piljski ukrasi nisu mnogobrojni. Dosta su \xc4\x8desti erozivni oblici poput vrtlo\xc5\xbenih formi. Nivo vode se \xc4\x8desto vrlo brzo di\xc5\xbee kao posljedica jakih ki\xc5\xa1a ili topljenja snijega. Dok je voda visoka (kada se ispu\xc5\xa1ta voda iz Hidroelektrane Gojak), ve\xc4\x87i dio \xc5\xa1pilje je potpuno potopljen vodom. Najisto\xc4\x8dniji dio \xc5\xa1pilje zavr\xc5\xa1ava sifonom te ukazuje na to da dio vodenih tokova podzemne rijeke Dobre te\xc4\x8de prema izvoru Bistrac. Glavni smjer kanala i vodenih tokova u \xc5\xa1pilji Medvedici je u pravcu sjevera, u istom smjeru kao i Goja\xc4\x8dka Dobra. Najja\xc4\x8di vodeni tok u tre\xc4\x87em dijelu \xc5\xa1pilje dolazi iz smjera ponora povr\xc5\xa1inske Dobre u Okruglici i Hreljinu.\n_START_SECTION_\nGoja\xc4\x8dka Dobra\n_START_PARAGRAPH_\nProlaze\xc4\x87i uz tunel Hidroelektrane Gojak koji joj glavninu vode s vodama Zagorske Mre\xc5\xbenice akumulira u umjetnom jezeru Bukovnik, nakon probijanja vi\xc5\xa1ekilometarskim podzemljem od \xc4\x90ulina ponora, Dobra provire iz \xc5\xa1pilje kod sela Gojaka i dobiva naziv Goja\xc4\x8dka Dobra. Velik tunel istoimene hidroelektrane mukotrpno su izgradili politi\xc4\x8dki zatvorenici, zapravo neistomi\xc5\xa1ljenici Titovog socijalizma. Nekoliko stotina metara od izlaza iz toga drugoga izvora Dobru upravo presijeca potok Bistrac, tako da je ona ovdje uska samo nekoliko metara. Na to poznato mjesto zvano Sastavci rado su godinama dolazili ribari na lov velikih lipljana kojih je bilo u Bistracu i odakle po\xc4\x8dinje lov glavatica. _NEWLINE_Iznad mosta lijevo na uzvisini smjestilo se selo Tro\xc5\xa1marija koje je fonetizirano njema\xc4\x8dko ime Marija Trost, u kojem je sagra\xc4\x91eno manje sveti\xc5\xa1te Majke Bo\xc5\xbeje Lurdske, uz crkvu iz 18. stolje\xc4\x87a koja je pak sagra\xc4\x91ena 300 metara blizu mjesta starog sveti\xc5\xa1ta koje su Turci spalili u 15. stolje\xc4\x87u. Tu se spaja s Dobrom drugi ja\xc4\x8di potok Ribnjak.\n_START_SECTION_\nHidroelektrana Gojak\n_START_PARAGRAPH_\nHidroelektrana Gojak ili HE Gojak je proto\xc4\x8dna (to\xc4\x8dnije akumulacijsko/proto\xc4\x8dna) hidroelektrana koja ima brane na rijekama Ogulinskoj Dobri i Zagorskoj Mre\xc5\xbenici, a strojarnicu na Goja\xc4\x8dkoj Dobri. Prema planovima na rijeci Dobri bi trebalo biti 5 hidroelektrana, a uz HE Gojak je 2010. pu\xc5\xa1tena u rad i HE Le\xc5\xa1\xc4\x87e. Ukupna instalirana snaga HE Gojak je 55,5 MW (3 Francisove turbine x 18,5 MW iz 1959. i obnovljene 2006.). Raspolo\xc5\xbeivi konstruktivni pad vode je 118 metara. Ukupni instalirani volumni protok je 57 m\xc2\xb3/s (3 x 19 m\xc2\xb3/s). Srednja godi\xc5\xa1nja proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije je 191 GWh, dok je masimalna proizvodnja bila 280 GWh (2010.). HE Gojak je pu\xc5\xa1tena u pogon 1959.\n_START_SECTION_\nDonja Dobra\n_START_PARAGRAPH_\nNakon izlaza iz HE Gojak, od voda Gornje Dobre i Zagorske Mre\xc5\xbenice (akumulirane u jezeru Sabljaci cijevima usmjerena na hidroelektranu), stvara se Donja Dobra. Proti\xc4\x8de surovim krajem, nepristupa\xc4\x8dnih obala, visokih strmih litica i jedinstvene ljepote. Nizvodno od mosta u mjestu Tro\xc5\xa1marija, nastavlja se te\xc5\xa1ko pristupa\xc4\x8dni klanac dug oko 13 kilometara, s 15 manjih ili ve\xc4\x87ih slapova i brzaka. Rijeka je \xc5\xa1iroka od 15 do 25 metara, kod srednjeg vodostaja do 4 metra dubine. Dno je izrazito neravno i nepravilno, s naglim izdignu\xc4\x87ima, kanalima i rupama. Razlog tome je tektonski rasjed koji se prostire cijelim koritom. Na\xc5\xbealost, izgradnjom nove Hidroelektrane Le\xc5\xa1\xc4\x87e na rijeci Donjoj Dobri, veliki dio ove ljepote poplavljen je i uni\xc5\xa1ten te je stvoreno umjetno jezero HE Le\xc5\xa1\xc4\x87e._NEWLINE_Prije izgradnje HE Le\xc5\xa1\xc4\x87e, u Donjoj Dobri mogle su se na\xc4\x87i sljede\xc4\x87e vrste ribe: plotica (Rutilus pigus), mrena (Barbus barbus), klen (Squalius cephalus), podust (Chondrostoma nasus), mladica (Hucho hucho), \xc5\xa1tuka (Exos lucius), dvoprugasta uklija (Alburnoides bipunctatus), pe\xc5\xa1 (Cottus gobio), poto\xc4\x8dna pastrva (Salmo Trutta) i lipljan (Thymallus thymallus). Donja Dobra bila je jedina Hrvatska rijeka u kojoj obitava mladica - glavatica (Hucho Hucho). Taj najve\xc4\x87i salmonid, dunavski losos, najcjenjenija je i najatraktivnija vrsta. Njezino obitavali\xc5\xa1te i zona mrijesta bilo je od Gojaka nizvodno do Le\xc5\xa1\xc4\x87a, na duljini od oko 15 km rije\xc4\x8dnog toka.\n_START_SECTION_\nHidroelektrana Le\xc5\xa1\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\nHidroelektrana Le\xc5\xa1\xc4\x87e ili HE Le\xc5\xa1\xc4\x87e je prva hidroelektrana izgra\xc4\x91ena u Hrvatskoj od kada je Hrvatska postala samostalna dr\xc5\xbeava. Planovi za njenu gradnju su postojali jo\xc5\xa1 od 1980-tih  godina, a po njima je Le\xc5\xa1\xc4\x87e trebala biti druga od 5 planiranih hidroelektrana na rijeci Dobri (prva je Hidroelektrana Gojak izgra\xc4\x91ena jo\xc5\xa1 1959.). Prema studiji Elektroprojekta d.o.o. iz 1995. procijenjeno je da bi cijela izgradnja hidroelektrane trebala ko\xc5\xa1tati oko 90 milijuna ameri\xc4\x8dkih dolara, \xc5\xa1to je na kraju i bila cijena glavnog dijela izgradnje projekta (oko 440 milijuna kuna). Ukupna investicija je na kraju ipak narasla do astronomskih 700 milijuna kuna pri pu\xc5\xa1tanju u probni pogon u rujnu 2010.'