b'\n_START_ARTICLE_\nStrjeljivo od osiroma\xc5\xa1enog urana\n_START_SECTION_\nOsiroma\xc5\xa1eni uran\n_START_PARAGRAPH_\nKomercijalno se U-238 koristi u civilnom zrakoplovstvu u izradi za\xc5\xa1titnih oplata zbog visokog zra\xc4\x8denja, medicini, pri crpljenju nafte, brodogradnji.\n_START_SECTION_\nDjelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPored uni\xc5\xa1tavaju\xc4\x87eg efekta uran je opasan zbog njegove radioaktivnosti i kemijske otrovnosti.\n_START_SECTION_\nRadioaktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nOsiroma\xc5\xa1eni uran koji ima specifi\xc4\x8dnu radioaktivnost od cca. 15 Bq/mg (+ dodatno jo\xc5\xa1 cca. 25 Bq/mg od raspadaju\xc4\x87ih \xc4\x8destica) slabo je radioaktivan. Ipak doza koja du\xc5\xbee vremenski djeluje mo\xc5\xbee o\xc5\xa1tetiti DNK i izazvati rak. U plu\xc4\x87ima \xc4\x8destice mogu izazvati lokalno pove\xc4\x87ano zra\xc4\x8denje upravo kroz alfa zrake. O rezultatitma \xc5\xa1tetnosti relativno slabog radioaktivnog zra\xc4\x8denja postoji nejedinstvo._NEWLINE_Prema znanstvenicima S. Fetteru (Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te Maryland) i F. von Hippelu (Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te Princeton) od jednog strjeljiva nastane 1 kg aerosola uranovog oksida._NEWLINE_Efektivna doza inhaliranog osiroma\xc5\xa1enog urana, koji je nastao oboga\xc4\x87ivanjem prirodnoog urana, iznos 119 mSv po gramu urana, stoji u info bro\xc5\xa1uri WISE-Uranprojekt.  Prosje\xc4\x8dno pozadinsko zra\xc4\x8denje u prirodi je cca. 2,4 mSv godi\xc5\xa1nje. 0,02 g aerosola uranovog oksida odgovara koli\xc4\x8dini pozadinskog godi\xc5\xa1njeg zra\xc4\x8denja.\n_START_SECTION_\nKemijsko djelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nUran djeluje kemijski kao i ostali te\xc5\xa1ki metali i \xc5\xa1teti kao otrov razmjeni materije unutarnjih organa, posebno bubrega. Kemijska otrovnost od posebnog je zna\xc4\x8denja u prvim tjednima nakon zaga\xc4\x91enja ve\xc4\x87im koli\xc4\x8dinama urana.\n_START_SECTION_\nPosljedice\n_START_PARAGRAPH_\nNedirnuto strjeljivo ne predstavlja nikakvu opasnost, jer metalni mantil oko nje sprije\xc4\x8dava toksi\xc4\x8dno djelovanje oko njega. Glavna kriti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka je da se prilikom zabijanja strjeljiva u \xc4\x8dvrsti cilj stvara aerosol \xc4\x8destica od finog urana i uranovog oksida koje mo\xc5\xbee duboko dospjeti u di\xc5\xa1ne puteve ili prehranom u krv. Najve\xc4\x87i dio \xc4\x8destica (90%) biva prema podacima WHO-a  u roku par dana odstranjen iz krvi, a 98% urana koji je dospio hranom organizam odstrani, a da ne dospije u krvne putove. Me\xc4\x91utim, nerazgra\xc4\x91ene \xc4\x8destice mogu se do 8 godina nastaniti u plu\xc4\x87ima i tamo izazvati lokalno pove\xc4\x87ano zra\xc4\x8denje._NEWLINE_\xc5\xa0to se ti\xc4\x8de koli\xc4\x8dine uranove pra\xc5\xa1ine, va\xc5\xbeno je spomenuti da samo cca. 10% od 20- i 30 mm-og strjeljiva koje se ispuca iz avionskih topova svoj cilj i pogodi. 90% uranakog strjeljiva zavr\xc5\xa1i u zemlji i ne stvara aerosole. Stoga je potrebno koli\xc4\x8dinu uranske municije usporediti s vjerojatnosti pogodaka i prosje\xc4\x8dnom koli\xc4\x8dinom kori\xc5\xa1tenog urana prilikom pogodka u \xc4\x8dvrsti cilj, da bi se dobila koli\xc4\x8dina nastalog uranskog oksida. Dodatni problem je u tome, da koli\xc4\x8dna aerosola jako varira od brzine ispucanog projektila i kuta pod kojim se zabije u \xc4\x8dvrsti cilj._NEWLINE_Potencijalnu opasnost predstavljaju i projektili u zemlji koji u roku od 5 do 10 godina potpuno koroziraju i tako uranom zaga\xc4\x91ivaju vode. Krajem 2000. godine provedena mjerenja od IAEA u biv\xc5\xa1oj Jugoslaviji, pokazala su minimalno pove\xc4\x87anje koncentracije urana u vodama u usporedbi s prirodnim vrijednostima. 2003. godine prema izvje\xc5\xa1taju  UNEPA-a (United Nations Environment Programme), prona\xc4\x91en je u Bosni i Hercegovini osiroma\xc5\xa1eni uran u zraku, vodi za pi\xc4\x87e i u zemji. S tim u vezi preopru\xc4\x8duje se vi\xc5\xa1egodi\xc5\xa1nji nadzor uzimanjem uzoraka vode, a u me\xc4\x91uvremenu upotreba drugih izvora vode.\n_START_SECTION_\nStudije\n_START_PARAGRAPH_\nO stvarnom rasponu opasnosti postoji nejedinstvo. Protivnici ovog strjeljiva, kao organizacija \xe2\x80\x9cLije\xc4\x8dnici za sprje\xc4\x8davanje nuklearnog rata\xe2\x80\x9d upozoravaju, da uransko strjeljivo izaziva karcinome, deformitete i posljedice kao \xc5\xa1to je \xe2\x80\x9cSindrom Zaljevskog rata\xe2\x80\x9d. Prema njima, statistike prikazuju osjetan rast oboljenja ko\xc5\xbee i plu\xc4\x87a u ratom zahva\xc4\x87enim podru\xc4\x8dijma._NEWLINE_Poslije 1995. godine ira\xc4\x8dki lije\xc4\x8dnici utvrdili su pove\xc4\x87anje porasta leukemije i deformiteta kod djece. U bolnici \xe2\x80\x9cMajka-dijete\xe2\x80\x9d u Basri provedena je istraga. Ona je dosada jedina studija provedena na ljudima. Prema njoj, broj novooboljelih od karcinoma po godini na 100.000 djece se u periodu od 1993.-2001. u usporedbi s 1990. u\xc4\x8detvorostru\xc4\x8dio (s 27 na 100 slu\xc4\x8daja). Porast deformiteta kod djece porastao je za pet puta (s 3,04 slu\xc4\x8daja na 1000 ro\xc4\x91enja 1990. na 17,6 slu\xc4\x8daja na 1000 ro\xc4\x91enja 2000. godine. Osim toga, utvr\xc4\x91eno je, da je najve\xc4\x87i broj oboljele djece od o\xc4\x8deva koji su u\xc4\x8destvovali u ratu 1991. godine i isti pre\xc5\xbeivjeli. Dr. Mike Repacholi, WHO ekspert, mi\xc5\xa1ljenja je da su karcinom posljedice kod djece prema procjenama 10-20 puta ve\xc4\x87e nego kod odraslih._NEWLINE_Broj oboljelih od karcinoma i kod odraslih takoder je sna\xc5\xbeno porastao. S 11 novih oboljenja na 100.000 ljudi u godini 1988. na 123 nova oboljenja na 100.000 u godini 2002._NEWLINE_Znanstvenici Britanske akademije znanosti su mi\xc5\xa1ljenja (Izvje\xc5\xa1taj iz o\xc5\xbeujka 2002. g. ), da uporaba strjeljiva od osiroma\xc5\xa1enog urana izaziva dugotrajne posljedice za \xc4\x8dovjeka i okoli\xc5\xa1. Vojnici i civili koji su udisali zaga\xc4\x91enu pra\xc5\xa1inu ili konzumirali kontaminiranu vodu, mogu imati zdravstvene probleme s bubrezima. Ista komisija je u svom prethodnom izvje\xc5\xa1taju u svibnju 2001. g. nazna\xc4\x8dila i opasnost od karcinoma plu\xc4\x87a, prije svega kod vojnika koji su bili pogo\xc4\x91eni u vozilu od jednog takvog projektila i kod osoba koje su \xc4\x8distile kontaminirana vozila. Tako\xc4\x91er zaga\xc4\x91eno tlo predstavlja zna\xc4\x8dajan problem, posebno za igraju\xc4\x87u djecu, mi\xc5\xa1ljenja su znanstvenici._NEWLINE_Usljed pove\xc4\x87anog broja oboljenja karcinoma vojnika NATO-a i drugih snaga, koji su bili stacionirani u biv\xc5\xa1oj Jugoslaviji, pojavio se krajem prosinca 2000. g. pojam \xe2\x80\x9cBalkanski sindrom\xe2\x80\x9d. Me\xc4\x91u najve\xc4\x87im brojem smrtnih slu\xc4\x8daja su vojnici iz Italije, Belgije, \xc5\xa0panjolske, Portugala\xe2\x80\xa6 Ve\xc4\x87ina zemalja provela je svoje vlastite studije s ciljem utvr\xc4\x91ivanja povezanosti oboljenja i smrtnosti s vojnom slu\xc5\xbebom.\n_START_SECTION_\nZaljevski rat 1991.\n_START_PARAGRAPH_\nPrema podatcima organizacije WISE (World Information Service on Energy)  iz 1999. g. u prvom Zaljevskom ratu od 17. sije\xc4\x8dnja - 28. velja\xc4\x8de 1991. godine ispucano je 851.000 strjeljiva iz zrakoplova tipa A-10 i 8B-Harrier i najmanje 9.600 strjeljiva iz tenkova M1/M1A1 i dr. Prema toj studiji ukupno je upotrijebljeno 324,6 tona osiroma\xc5\xa1enog urana. Drugi izvori (V.Zaji\xc4\x87 1999.) navode jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87e brojke, tj. 940.000 malokalibarskog strjeljiva iz brobenih zrakoplova i 14.000 velikokalibarskih strjeljiva iz tenkova.\n_START_SECTION_\nIstra\xc5\xbeivanje u BiH\n_START_PARAGRAPH_\nUranska municija u ratu u Bosni i Hercegovini upotrijebljena je protiv snaga Vojske RS 5. kolovoza 1994. i 22. rujna 1994. kao i u razdoblju od 20. kolovoza 1995. do 14. rujna 2005. Ukupno je ispucano cca. 10.800 komada strjeljiva, \xc5\xa1to odgovara cca. 2,9 tona urana.  Tek 1999. SAD su slu\xc5\xbebeno priznali upotrebu tog strjeljiva u Bosni i Hercegovini.\n_START_SECTION_\nKratak sadr\xc5\xbeaj provedenog istra\xc5\xbeivanja\n_START_PARAGRAPH_\nIstra\xc5\xbeivanje misije UNEP-a (Program UN-a za za\xc5\xa1titu okoli\xc5\xa1a) u Bosni i Hercegovini provedeno je na lokacijama u Had\xc5\xbei\xc4\x87ima, Lukavici, brdu kod Bjelugovi\xc4\x87a, Han Pijesku, Pale, plato na Bjela\xc5\xa1nici, Vogo\xc5\xa1\xc4\x87i, Ustikolini, Kalinoviku i Fo\xc4\x8di, u periodu od 12.-24. listopada 2002. g. Od 14 istra\xc5\xbeenih lokacija, na 3 je detektirana je prisutnost osiroma\xc5\xa1enog urana u zemlji\xc5\xa1tu u kojima je prona\xc4\x91eno skoro 300 to\xc4\x8daka kontaminacije. Zbog prisutnosti mina na nekim lokacijama, istra\xc5\xbeivanje je bilo ograni\xc4\x8deno._NEWLINE_Najve\xc4\x87i dio kontaminacije tla prona\xc4\x91en je na gornjih 0-10 cm. Sveukupno je prona\xc4\x91eno oko 10 radioaktivnih zrna, dvije ko\xc5\xa1uljice i nekoliko desetina fragmenata. Mjerenja su pokazala da je jo\xc5\xa1 100 zrna prisutno skriveno u zemlji. Radiokemijske analize su potvrdile prisutnost plutonija i neptunija u radiokativnim zrnima. Za plutonij, koncentracije aktivnosti bile su od 0,0050 do 0,0878 Bq/g po radioaktivnom zrnu, dok je koncentracija u slu\xc4\x8daju neptunija bila niska, od 0,004 do 0,0162 Bq po gramu. Prema tom izvje\xc5\xa1taju koli\xc4\x8dna plutonija, neptunija i U-236 nije imala nikakav zna\xc4\x8dajan utjecaj na sveukupnu radioaktivnost radiokativnih zrna, niti predstavlja opasnost za zdravlje._NEWLINE_Pove\xc4\x87anje urana iz skrivenih radioaktivnih zrna na lokacijama bi moglo biti, prema tom istra\xc5\xbeivanju, - veoma lokalno - 10 do 100 puta ve\xc4\x87e od sadr\xc5\xbeaja prirodnog urana na prvom metru dubine ipod povr\xc5\xa1ine tla._NEWLINE_Od 19 istra\xc5\xbeenih uzoraka vode s 11 lokacija, koncentracija urana varirala je od 0,02 do 2,7 mikrograma po litru ovde, tj. u okviru normalne koncentracije urana u vodi za pi\xc4\x87e. Na jednoj lokaciji (u objektu za popravku tenkova u Had\xc5\xbei\xc4\x87ima) utvrdjena je kontaminacija podzemnih voda.\n_START_SECTION_\nOboljenja\n_START_PARAGRAPH_\nPrema drugim izvorima  uporaba uranske municije u BiH ima za posljedicu pove\xc4\x87anja karcinogenih oboljenja. Primjer su stanovnici Had\xc5\xbei\xc4\x87a, na koje je palo tre\xc4\x87ina svih projektila. Prema prilogu njema\xc4\x8dkog lijevi\xc4\x8darskog dnevnika \xe2\x80\x9ctaz\xe2\x80\x9d od 8. sije\xc4\x8dnja 2001. godine broj umrlih od raka je dostigao brojku od 300 osoba._NEWLINE_"The Indenpendent" od 13. sije\xc4\x8dnja 2001. citira rukovoditelja VMA-e u Beogradu, Zorana Stankovi\xc4\x87a, \xe2\x80\x9eda se radi o 400 umrlih\xe2\x80\x9d. Me\xc4\x91utim, nju ne potvr\xc4\x91uje mjesna lije\xc4\x8dnica, ali govori o desecima umrlih, ka\xc5\xbee se u istm prilogu._NEWLINE_Ministar zdravlja Federacije BIH, izjavljuje u sije\xc4\x8dnju 2001. g. \xe2\x80\x9cda je broj karcinogenih oboljenja u zemlji u godini 2000. pove\xc4\x87an za 51% u odnosu na 1999. Dok je broj oboljelih od leukemije pove\xc4\x87an je za dvije tre\xc4\x87ine\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Ministar zdravlja RS \xc5\xbdeljko Rodi\xc4\x87 9. sije\xc4\x8dnja 2001., tvrdi, \xe2\x80\x9cda je pove\xc4\x87an broj karcinogenih oboljenja u zadnjim godinama, ali da ne postoji znanstveni dokaz da je uzrok tome ispucano uransko strjeljivo._NEWLINE_Prema pisanju talijanskog dnevnika Corriere della serra od 5. travnja 2006.,  prenose\xc4\x87i godi\xc5\xa1nje izvje\xc5\xa1\xc4\x87e talijanskog ministarstva obrane upu\xc4\x87eno Parlamentu, broj umrlih talijanskih vojnika koji su boravili u BiH i na Kosovu dosegao je 28 osoba a oboljelo ih je 158. U dokumentu se navodi da su povratnici oboljeli od tumora \xc5\xa1titnja\xc4\x8de, tumora na testisima i od Hodkinova sindroma. Ispitivanje je do sada provedeno na 65.071 vojnika koji su naizmjenice bili na tim prostorima.'