b'\n_START_ARTICLE_\nAlpe\n_START_PARAGRAPH_\nAlpe (njem. Alpen; tal. Alpi; fra. Alpes; okc. Aups/Alps; roman\xc5\xa1: Alps; slo. Alpe) su planinski sustav izme\xc4\x91u Srednje i Ju\xc5\xbene Europe dug 1200 km, a \xc5\xa1irok oko 150 km. Najvi\xc5\xa1i vrh Alpa je Mt. Blanc (4.807 m), na granici Italije i Francuske._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1nji planinski niz izgra\xc4\x91uju stare kristalinske stijene, a sjeverni i ju\xc5\xbeni lanci iz mezozojskih su karbonatnih stijena (vapnenci i dolomiti), koje su izdignute tzv. alpskim nabiranjem (alpskom orogenezom). Dana\xc5\xa1ni oblik Alpe su dobile pleistocenskom glacijacijom, a snje\xc5\xbena granica je na visini 2700 - 2800 m._NEWLINE_Najve\xc4\x87e privredno zna\xc4\x8denje imaju \xc5\xa1ume, sto\xc4\x8darstvo i turizam. S vi\xc5\xa1e cestovnih i \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkih veza preko Alpa povezane su Srednja i Ju\xc5\xbena Europa. Najdu\xc5\xbei tuneli su Simplon (20 km) i St. Gotthard (15 km)._NEWLINE_Na alpskom podru\xc4\x8dju \xc5\xbeivi otprilike 13 milijuna ljudi iz osam alpskih dr\xc5\xbeava: Francuska, Monako, Italija, \xc5\xa0vicarska, Njema\xc4\x8dka, Lihten\xc5\xa1tajn, Austrija i Slovenija.\n_START_SECTION_\nZapadne Alpe\n_START_PARAGRAPH_\nMont Blanc je s visinom od 4.810 m najvi\xc5\xa1i vrh u Francuskoj i drugi po veli\xc4\x8dini u Europi. Dugo je godina navo\xc4\x91en i kao najvi\xc5\xa1i vrh Europe, no tuma\xc4\x8denjem odre\xc4\x91enja Europe kao kontinenta od Atlantskog oceana do Urala i Kavkaza, koja su u posljednje vrijeme opet postala aktualna, Elbrus mu je oduzeo taj naslov._NEWLINE_Najve\xc4\x87i ledenjak Alpa je Aletsch (23 x 1,5 x 0,9 km) na \xc5\xa1vicarskoj planini Jungfrau (4.270 m). Arena Sardona ili Navlaka Glarus je najve\xc4\x87a navlaka (povratni rasjed koji nastaje skoro horizontalnim padom povr\xc5\xa1inskog tla) na Alpama koja se tako\xc4\x91er nalazi u isto\xc4\x8dnoj \xc5\xa0vicarskoj. Furkapass je visokoplaninski cestovni prijevoj u \xc5\xa1vicarskim alpama na nadmorskoj visini od 2.436 metara koji Furka tunelom (duljine 15,4 km) spaja Gletsch i Valais sa Realpom u kantonu Uri. U njegovoj blizini se nalazi Ledenjak Rh\xc3\xb4ne koji je izvor rijeke Rh\xc3\xb4ne i jedan od glavnih dotoka \xc5\xbdenevskog jezera. Simplonski prijevoj je 2.008 metara visok planinski prijevoj izme\xc4\x91u Peninskih i Lepontinskih Alpa koji povezuje Brig u kantonu Valais s Domodossolom u talijanskoj regiji Pijemont._NEWLINE_Matterhorn (Monte Cervino, Mont Cervin) je planina na granici izme\xc4\x91u \xc5\xa0vicarske i Italije (Peninske Alpe), visine 4.478 metara, koji je posljednji od vi\xc5\xa1ih vrhova Alpa koji je osvojen.\n_START_SECTION_\nIsto\xc4\x8dne Alpe\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vapska Jura ili \xc5\xa0vapske alpe su kr\xc5\xa1no- \xc5\xa1umovito brdsko podru\xc4\x8dje u jugozapadnoj Njema\xc4\x8dkoj, u saveznoj dr\xc5\xbeavi Baden-W\xc3\xbcrttemberg. Du\xc5\xbeina gorja iznosi oko 200 kilometara, \xc5\xa1irina u prosjeku pribli\xc5\xbeno 40 kilometara, a najvi\xc5\xa1i vrh je Lemberg (1015 m)._NEWLINE_Hoher Dachstein je kr\xc5\xa1ka planina, drugi najvi\xc5\xa1i vrh Sjevernih kr\xc5\xa1kih Alpa. Nalazi se na granici dvije austrijske savezne dr\xc5\xbeave, Gornja Austrija i \xc5\xa0tajerska, u kojima je on najvi\xc5\xa1i vrh (2.995 m). Dijelovi njegovog masiva le\xc5\xbee i u dr\xc5\xbeavi Salzburg, te ju \xc4\x8desto zovu "Planinom triju dr\xc5\xbeava" (njem. Drei-L\xc3\xa4nder-Berg). Najve\xc4\x87i ledenjak u Austriji, Pasterze, le\xc5\xbei u podno\xc5\xbeju najvi\xc5\xa1eg austrijskog vrha, Grossglocknera (3.798 m) koji je dio planinskog vijenca Hohe Tauerna. Oetztalske Alpe su planinski masiv i prirodna granica Italije i Austrije. Najvi\xc5\xa1i vrh je Wildspitze (3.774 m), koji je i ujedno drugi po veli\xc4\x8dini vrh u Austriji iza Grossglocknera._NEWLINE_Dolomiti ili Dolomitske Alpe su skupina planina u isto\xc4\x8dnim Alpama u sjeveroisto\xc4\x8dnoj Italiji; po njima je prozvan kamen dolomit._NEWLINE_Julijske Alpe su skupina planina u ju\xc5\xbenom dijelu Alpa, u sjeverozapadnoj Sloveniji i u sjeveroisto\xc4\x8dnoj Italiji, a ime su dobile po Gaju Juliju Cezaru. Najvi\xc5\xa1i vrh Julijskih Alpa je Triglav s 2.864 metara nadmorse visine, koji je ujedno i najvi\xc5\xa1i vrh Slovenije.'