b'\n_START_ARTICLE_\nGeorgius Agricola\n_START_SECTION_\nMladost i studiji\n_START_PARAGRAPH_\nAgricola je ro\xc4\x91en 1494. godine kao drugo od sedmero djece u obitelji suknara i farbara u Glauchau. Studirao od 1514. do 1518. klasi\xc4\x8dne jezike na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Leipzigu kod Petrusa Mosellanusa (sljedbenika Erazma Rotterdamskog), koji ga je preporu\xc4\x8dio u Zwickau. Agricola je najprije postao zamjenik ravnatelja (1518.), a zatim ravnatelj uprave \xc5\xa1kole Zwickau (1519.) gdje je stvorio novu vrstu \xc5\xa1kole sa nastavom latinskog, gr\xc4\x8dkog i hebrejskog jezika u kombinaciji s tehnologijom: poljoprivreda, vinogradarstvo, arhitektura i mjeriteljstvo, ra\xc4\x8dunanje, farmakologija i vojni poslovi.\n_START_SECTION_\nBoravak u Italiji\n_START_PARAGRAPH_\nAgricola je 1522. godine ponovo do\xc5\xa1ao studirati u Leipzig, ovaj put medicinu. Godine 1523. oti\xc5\xa1ao je na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Bolonji i Padovi prou\xc4\x8davati klini\xc4\x8dku medicinu, prirodne znanosti i filozofiju. Vratio se 1526. godine u Chemnitz.\n_START_SECTION_\nPovratak u Njema\xc4\x8dku\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1527. Agricola je kao lije\xc4\x8dnik i apotekar u St. Joachimsthalu (sada: J\xc3\xa1chymov) o\xc5\xbeenio udovicu Annu Meyner iz Chemnitza. Joachimsthal je tada bio centar rudarstva i topljenja ruda. Njegov prvi cilj je bio "da ispuni praznine u umjetnosti lije\xc4\x8denja", a drugi cilj da provjeri \xc5\xa1to je bilo napisano o mineralogiji pa\xc5\xbeljivim promatranjem ruda i metoda njihove prerade. To je bila prilika da Agricola do\xc4\x91e u direktni dodir sa rudarstvom i topioni\xc4\x8darstvom gdje su susreti sa rudarima probudili njegov interes za rudarstvo i metalurgiju._NEWLINE__NEWLINE_On uvi\xc4\x91a da su ta podru\xc4\x8dja slabo obra\xc4\x91ena u literaturi i da nema kontinuiteta od gr\xc4\x8dkih i rimskih autora._NEWLINE_Upu\xc4\x87ivao je na profesionalne bolesti rudara, uveo je praksu karantene u Njema\xc4\x8dkoj, i radije slijedio svoja vlastita zapa\xc5\xbeanja nego medicinske dogme u lije\xc4\x8denju bolesnika._NEWLINE_1531. godine postao je gradski lije\xc4\x8dnik u Chemnitzu, gdje je u vi\xc5\xa1e navrata bio gradona\xc4\x8delnik (1546., 1547., 1551. i 1553.). Tako\xc4\x91er je bio zaposlen u dr\xc5\xbeavnoj slu\xc5\xbebi kao povjesni\xc4\x8dar Saksonskog suda._NEWLINE_Univerzalni znanstvenik Agricola je u podru\xc4\x8dju medicine, farmacije, alkemije, filologije i pedagogije, politike i povijesti, mjeriteljstva, geoznanosti i rudarstva spojio humanisti\xc4\x8dku u\xc4\x8denost s tehni\xc4\x8dkim znanjem._NEWLINE__NEWLINE_U njegovom prvom radu Bermannus, sive De Re Metallica (1530.), opisuje metode tra\xc5\xbeenja i prerade ruda, dobivanje metala, napredak rudarske tehnike, rudarska mjerenja, transport, oplemenjivanje i preradu ruda. U djelu De mensuris et ponderibus (1533.), opisuje gr\xc4\x8dke i rimske utege i mjere jer u to vrijeme nije bilo jedinstvenih mjera, \xc5\xa1to je zna\xc4\x8dajno ometalo trgovinu. Ovo djelo je polo\xc5\xbeilo kamen temeljac za Agricolu kao uglednog humanisti\xc4\x8dkog znanstvenika._NEWLINE_U ve\xc4\x87ini svojih djela Agricola obrazla\xc5\xbee geoznanosti: u De ortu et causis subterraneorum (1544.) opisuje postanak materijala u unutra\xc5\xa1njosti Zemlje, u De natura eorum, quae effluunt ex terra (1545.) opisuje prirodu izviranja podzemnih voda i plina iz unutra\xc5\xa1njosti Zemlje, u De natura Fossilium klasificira minerale (po ovom djelu prozvan "otac mineralogije"), a u djelu De veteribus et novis metallis opisuje rudna le\xc5\xbei\xc5\xa1ta i rudarenje metala u anti\xc4\x8dko i moderno doba. Tako\xc4\x91er Meurerovo pismo (Epistola ad Meurerum) iz 1546. godine jedno je od tih djela._NEWLINE_Bio je fasciniran rudarstvom i rudarskom znano\xc5\xa1\xc4\x87u, a njegova poznata knjiga "De Re Metallica", izdana u Baselu godinu dana nakon njegove smrti 1556. godine op\xc5\xa1irno je izvje\xc5\xa1tavala o svemu \xc5\xa1to je nau\xc4\x8dio o razvoju rudarskih metoda, metalur\xc5\xa1kim procesima, geologiji, mineralogiji i rudarskom zakonodavstvu od najranijih vremena pa do XVI. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Agricola je bio o\xc5\xbeenjen dva puta i imao (najmanje) \xc5\xa1estero djece. Dvije godine nakon smrti svoje prve supruge, 1540. o\xc5\xbeenio je 46-godi\xc5\xa1nji gradski lije\xc4\x8dnik 30 godina mla\xc4\x91u, Annu, k\xc4\x87i biv\xc5\xa1eg vlasnika talionica bakra Ulricha Sch\xc3\xbctza d. J. Ovaj put o\xc5\xbeenio se u najbogatijoj obitelji u Chemnitzu. Dana 21. studenog 1555. godine, u dobi od 61 godina, umro je u Chemnitzu. Nakon reformacije u Saskoj, grad je odbio katolika Agricolu pokopati u Chemnitzu, pa je na inicijativu njegovih prijatelja, znanstvenika i biskupa Juliusa Pflugka od Zeitza pokopan u kapeli Zeitz (Zeitz je oko 50 km udaljen od Chemnitza).'