b'\n_START_ARTICLE_\nNjema\xc4\x8dko kolonijalno carstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNjema\xc4\x8dko kolonijalno carstvo je bio skup prekomorskih kolonija koje je Njema\xc4\x8dko carstvo zauzelo krajem 19. stolje\xc4\x87a. Carstvom je tada vladala dinastija Hohenzollern. Formiranje kolonija je zapo\xc4\x8delo 1884. Njema\xc4\x8dko kolonijalno carstvo je slu\xc5\xbebeno nestalo potpisivanjem Versajskog mirovnog ugovora 10. sije\xc4\x8dnja 1919.\n_START_SECTION_\nNjema\xc4\x8dki zlo\xc4\x8dini nad domorocima kolonija\n_START_PARAGRAPH_\nKamerun su zauzeli Nijemci, a Ju\xc5\xbenokamerunska kompanija hambur\xc5\xa1kog bankara Scharlacha dobila je 1898. godine gotovo dvadeset milijuna jutara na kojima je mogla skupljati gumu zauvijek oslobo\xc4\x91ena svih davanja. Godinu dana potom Sjeverozapadna kamerunska kompanija dobila je \xc4\x8dak petinu cijele kolonije. Drugi Luderitzov ugovor o koncesiji sklopljen je 1883. s namskim poglavicom po imenu Joseph Fredericks, a Nijemcima je omogu\xc4\x87io kupiti 250 milja primorja sjeverno od u\xc5\xa1\xc4\x87a Oranjea, daju\xc4\x87i za to 500 funti sterlinga i 60 britanskih pu\xc5\xa1aka. Prema odredbama ugovora, taj je obalni pojas trebao biti \xc5\xa1irok 20 milja. Nije \xc4\x8dudno \xc5\xa1to su Name mislili kako su posrijedi engleske milje. Kako je sporazum bio na njema\xc4\x8dkome, Nijemci su tvrdili kako je \xc5\xa1irina izra\xc5\xbeena u njema\xc4\x8dkim miljama, a razlika nije mala: engleska milja je oko 1.4, a njema\xc4\x8dka oko 7.4 kilometara. Name su odjednom shvatili kako su potpisom predali ve\xc4\x87i dio cijele svoje zemlje. Da ih je Luderitz namjerno prevario, razvidno je iz njegovih vlastitih sa\xc4\x8duvanih zapisa._NEWLINE_Prvi ozbiljan sukob s domorocima izbio je 1893. kada su postrojbe pod zapovjedni\xc5\xa1tvom von Francoisa ispalile oko 16 000 metaka na usnulo namsko selo, ubiv\xc5\xa1i nekoliko mu\xc5\xa1karaca i prema slu\xc5\xbebenim izvje\xc5\xa1\xc4\x87ima barem 78 \xc5\xbeena i djece. Od 1893. do 1903. gotovo svake godine nizale su se kaznene vojne ekspedicije. O\xc4\x8dajni zbog stalne otima\xc4\x8dine stoke, zemlji\xc5\xa1ta i prava u korist njema\xc4\x8dkih doseljenika, Herere su 1904. objavili otvoreni rat Nijemcima. Nekoliko mjeseci kasnije, ne u dogovoru s Hererama, isto \xc4\x8dine i Name. Imperijalne pismohrane iscrpno izla\xc5\xbeu \xc5\xa1to su sve narodi pretrpjeli zbog represije koja se pretvorila u sustavno i dugotrajno uni\xc5\xa1tavanje domorodaca. General von Trotha pi\xc5\xa1e: "Poznajem ova afri\xc4\x8dka plemena. Sva su ista: ne po\xc5\xa1tivaju ni\xc5\xa1ta osim sile. Provoditi silu brutalnim terorom i \xc4\x8dak svirepo\xc5\xa1\xc4\x87u (mit krassem Terrorismus und selbst mit Grausamkeit) bila je i ostaje moja politika. Ja istrjebljujem (vernichte) pobunjeni\xc4\x8dka plemena potocima krvi i potocima novca. Jedino takva sjetva mo\xc5\xbee dati neki nov, postojan plod". Opkolio je glavne hererske snage ostavljaju\xc4\x87i im samo jedan izlaz iz obru\xc4\x8da, prema Kalahariju. Tamo u bezvodnoj pustinji Omaheke, ra\xc4\x8dunao je, ostavit \xc4\x87e ih skapati. Herere su umirali, a one koji su se poku\xc5\xa1avali pribli\xc5\xbeiti izvorima uz rub Omahekea njema\xc4\x8dki vojnici ubijali su iz pu\xc5\xa1aka. "Zatvaranje isto\xc4\x8dne granice kolonije i primjena terora nad svakim primije\xc4\x87enim Herereom potrajat \xc4\x87e sve dok ja budem ovdje. Taj narod mora nestati (untergehen), ako ne od metaka, a onda ovako". "Ovako" je zna\xc4\x8dilo smrt od \xc5\xbee\xc4\x91i u pustinji Omaheke. Oni koji nisu za\xc5\xa1li u Omaheke nego su ostali unutar granica oblasti koju je Njema\xc4\x8dka proglasila svojom kolonijom, tako\xc4\x91er su stradali u von Trothinu teroru. Svirepo su stjerani na gomilu i odreda strijeljani; jednako mu\xc5\xa1karci, \xc5\xbeene i djeca. Drugi su zato\xc4\x8deni u sabirne logore. Od oko 15 000 tako "koncentriranih" Herera, te oko 2 000 Nama, vi\xc5\xa1e od 45% umrije\xc5\xa1e do 1907. godine kad su ustanci prestali. Godine 1904. bilo je procijenjeno da je Herera ukupno oko 80 000, a Nama 20 000. Podaci pokazuju da je do 1911. pre\xc5\xbeivjelo 15 130 Herera i 9 871 Nama: gotovo 75 000 ljudi umrlo je zbog imperijalnog presti\xc5\xbea. U srpnju 2016. godine Njema\xc4\x8dka je odlu\xc4\x8dila poslati slu\xc5\xbebenu ispriku Namibiji zbog genocida._NEWLINE_U ju\xc5\xbenoj Tanganjiki se od 1903. do 1905. godine rasplamsala pobuna "Mad\xc5\xbei-Mad\xc5\xbei", koju su protiv Nijemaca podigli Angoni, ogranak naroda Zulu. Nijemci su palili usjeve, izgladnjivali sela i uni\xc5\xa1tavali cijele krajeve. Pomrlo je tada vi\xc5\xa1e od 120 000 Afrikanaca.'