b'\n_START_ARTICLE_\nZapornica\n_START_PARAGRAPH_\nZapornica slu\xc5\xbei za regulaciju protoka vode na preljevu brane. Za regulaciju protoka vode kroz temeljne ispuste slu\xc5\xbei zatvara\xc4\x8d. Preljev brane se sastoji od proto\xc4\x8dnih polja u tijelu brane, na kojima se smje\xc5\xa1taju pokretne ustave ili zapornice. Ustava je svaki vodeni kanal u kojem se regulira visina vode, a to se obi\xc4\x8dno izvodi sa zapornicama. Visina ustava, \xc5\xa1irina i broj proto\xc4\x8dnih polja zavise od topografskih i hidrolo\xc5\xa1kih uvjeta; one mogu da obuhvate cijelu du\xc5\xbeinu brane ili samo jedan dio. \xc5\xa0irina jednog polja mo\xc5\xbee da iznosi do 50 m, kod valjkastog tipa zapornicama. Kod drugih ona obi\xc4\x8dno ne prelazi 30 m. Najvi\xc5\xa1e zapornice ne prelaze visinu od 20 m.\n_START_SECTION_\nGredne zapornice\n_START_PARAGRAPH_\nGredne zapornice izvode se samo kao pomo\xc4\x87ni (za odr\xc5\xbeavanje i popravak) zatvara\xc4\x8di. One se sastoje od vodoravnih greda, spojenih me\xc4\x91usobno na utor i pero, ili s brtvama. Presjek grede zavisi od raspona proto\xc4\x8dnog polja i od dubine vode. Kad su veli\xc4\x8dine otvora manje, srednje grede su obi\xc4\x8dno od hrastovog drveta i sve jednake debljine, dimenzionirane prema najve\xc4\x87em tlaku, koji djeluje na dnu zapornice. Za ve\xc4\x87e raspone upotrebljavaju se \xc4\x8deli\xc4\x8dni I \xe2\x80\x93 nosa\xc4\x8di, s umecima od drveta. Zbog sporog rukovanja pri dizanju i spu\xc5\xa1tanju, upotrebljavaju se danas samo na manje va\xc5\xbenim objektima ili kao pomo\xc4\x87ne zapornice na ve\xc4\x87im objektima.\n_START_SECTION_\nPlo\xc4\x8daste zapornice\n_START_PARAGRAPH_\nPlo\xc4\x8daste zapornice se postavljaju u utore, tako da se mogu klizati i kotrljati. Vododr\xc5\xbeivost u utorima se osigurava gumenim brtvama. Koriste se za otvore povr\xc5\xa1ine do 50 m\xc2\xb2. Prosje\xc4\x8dna visina zapornice 4 do 5 m. Nedostatak plo\xc4\x8dastih zapornica je da je potrebna dvostruka visina za podizanje zapornice, kao i za smje\xc5\xa1taj ure\xc4\x91aja za podizanje. Rje\xc4\x91e se koriste na preljevima brane, a \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e na temeljnim ispustima. Na donjem bridu zapornice treba osigurati stabilan polo\xc5\xbeaj mlaza._NEWLINE_Mehanizam za dizanje mora biti pode\xc5\xa1en tako, da se plo\xc4\x8dasta zapornica mo\xc5\xbee izdignuti barem 0,5 m iznad razine najvi\xc5\xa1e vode, kako bi ispod nje mogli pro\xc4\x87i plivaju\xc4\x87i predmeti. Ako su rasponi ve\xc4\x87i, a time i optere\xc4\x87enja, plo\xc4\x8daste zapornice se izra\xc4\x91uju isklju\xc4\x8divo od \xc4\x8deli\xc4\x8dnih profila i plo\xc4\x8da, a kretanje se vr\xc5\xa1i zbog velikog trenja samo po kota\xc4\x8dima. U tom slu\xc4\x8daju, jedan od glavnih problema prestavlja dobra vododr\xc5\xbeivost (brtvljenje). Kad su visine ve\xc4\x87e, pa su plo\xc4\x8daste zapornice dvostruke (mogu biti i \xc4\x8detverostruke), jedan dio gornje zapornice mo\xc5\xbee imati oblik kuke, da bi se omogu\xc4\x87ilo prelijevanje.\n_START_SECTION_\nSegmentne ili radijalne zapornice\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbenja da se izbjegne trenje klizanja ili kotrljanja pri radu s plo\xc4\x8dastim zapornicama, dovela je do konstrukcije segmentnih zapornica, koje se kre\xc4\x87u oko vodoravne osovine, a uspor vr\xc5\xa1e pomo\xc4\x87u kru\xc5\xbeno ili cilindri\xc4\x8dno zakrivljenih \xc4\x8deli\xc4\x8dnih plo\xc4\x8da, s potrebnim ukru\xc4\x87enjima. Tijelo segmentnih zapornica nalije\xc5\xbee na dvije poluge, koje preko okretnog zgloba prenose sile na oslonce. Kako je segmentna zapornica kru\xc5\xbenog oblika, hidrostati\xc4\x8dki tlak prolazi kroz to\xc4\x8dku okretanja, \xc4\x8dime se izbjegava okretni moment pri podizanju zapornice._NEWLINE_Preko segmentnih zapornica ne dopu\xc5\xa1ta se prelijevanje, nego voda isti\xc4\x8de ispod zapornice. Za podizanje je potrebna manja sila nego kod plo\xc4\x8dastih zapornica, pa su segmentne zapornice ekonomi\xc4\x8dnije za visoke tlakove. Velika je prednost tih zapornica da su le\xc5\xbeajevi smje\xc5\xa1teni iznad razine vode i uvijek dostupni, ali je nedostatak \xc5\xa1to su okretni zglobovi jako optere\xc4\x87eni, pa o njihovoj kvaliteti ovisi trajnost zapornice._NEWLINE__NEWLINE_Segmentne zapornice naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se koriste kao zapornice na preljevima ve\xc4\x87ih brana. Zatvaraju povr\xc5\xa1ine do 560 m\xc2\xb2. Raspon mo\xc5\xbee biti od 15 do 40 m, a visina od 12 do 18 m. Najve\xc4\x87a segmentna zapornice je izvedena s du\xc5\xbeinom 56 m i visinom 22,5 m. Na bokovima se nalaze limovi koji omogu\xc4\x87uju klizanje zapornice. Brtvljenje se izvodi na bokovima i na dnu kori\xc5\xa1tenjem gumenih traka (klize obi\xc4\x8dno po nehr\xc4\x91aju\xc4\x87em \xc4\x8deliku)._NEWLINE_Za finu regulaciju na segmentnoj zapornici mo\xc5\xbee se izvesti zaklopka, koja omogu\xc4\x87uje prepu\xc5\xa1tanje plutaju\xc4\x87ih elemenata, leda, granja i sli\xc4\x8dno. Optere\xc4\x87enje hidrostati\xc4\x8dkog tlaka prenosi se preko uzvodne povr\xc5\xa1ine, te krakova na oslonce.\n_START_SECTION_\nValjkaste zapornice\n_START_PARAGRAPH_\nValjkaste zapornice se sastoje od \xc5\xa1upljeg valjka, koji se pomo\xc4\x87u zup\xc4\x8danika kotrlja (podi\xc5\xbee i spu\xc5\xa1ta) po kosoj ravnini. Cilindar je otporan na uvijanje, pa je dovoljno primjeniti pogonski mehanizam samo na jednoj strani. Pokretanje se vr\xc5\xa1i Gallovim ili MAN-lancem. Valjkaste zapornice su vrlo pogodne za velike otvore. Mogu biti visine do 10 m i du\xc5\xbeine do 50 m. Na vrhu mo\xc5\xbee biti jo\xc5\xa1 i zaklopka._NEWLINE_Prednosti su valjkaste zapornice velika krutost i mogu\xc4\x87nost zatvaranja velikih \xc5\xa1irina otvora, dobro uklanjanje leda, plivaju\xc4\x87ih objekata i nanosa. Nedostatak je velika cijena (zbog slo\xc5\xbeenosti). Danas se rijetko koriste jer tra\xc5\xbee ve\xc4\x87e dimenzije stupova.\n_START_SECTION_\nSektorske zapornice\n_START_PARAGRAPH_\nSektorske zapornice su dio kru\xc5\xbenog valjka koji se kre\xc4\x87e oko pokretne osovine pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ene za donji, masivni dio brane, u koji se mogu u spu\xc5\xa1tenom polo\xc5\xbeaju potpuno upustiti. Pogon im je obi\xc4\x8dno hidrauli\xc4\x8dki, a prostor za upu\xc5\xa1tanje vezan je za donju i gornju vodu. Zapornica je slabo napregnuta sa savijanjem i uvijanjem, te u uzdu\xc5\xbenom dijelu ne mora preuzimati velike sile od tlaka vode i vlastite te\xc5\xbeine, jer se hidrostati\xc4\x8dki tlak prenosi direktno na masivnu podlogu. Vratilo joj mo\xc5\xbee biti smje\xc5\xa1teno s uzvodne ili nizvodne strane. Pogodniji je nizvodni polo\xc5\xbeaj, jer je lak\xc5\xa1a kontrola i odr\xc5\xbeavanje. Nisu pogodne na branama gdje voda pronosi mnogo nanosa, a ni za velike visine uspora. U du\xc5\xbeini su gotovo neograni\xc4\x8dene, jer se oslanjaju na cijeloj du\xc5\xbeini proto\xc4\x8dnog polja._NEWLINE_Sektorske zapornice se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e koriste kao zapornice na preljevima ve\xc4\x87ih objekata. Zatvaraju povr\xc5\xa1ine do 560 m\xc2\xb2. Raspon mo\xc5\xbee biti od 15 do 40 m, a visina od 12 do 18 m. Najve\xc4\x87a sektorska zapornice je izvedena s du\xc5\xbeinom 56 m i visinom 22,5 m. Na bokovima se nalaze limovi koji omogu\xc4\x87uju klizanje zapornice. Brtvljenje se izvodi na bokovima i na dnu kori\xc5\xa1tenjem gumenih traka. Za finu regulaciju na sektorskoj zapornici mo\xc5\xbee se izvesti zaklopka koja omogu\xc4\x87uje prepu\xc5\xa1tanje plutaju\xc4\x87ih elemenata, leda, granja i sli\xc4\x8dno. Optere\xc4\x87enje hidrostati\xc4\x8dkog pritiska prenosi se preko uzvodne povr\xc5\xa1ine, te krakova na oslonce.\n_START_SECTION_\nPreklopne zapornice\n_START_PARAGRAPH_\nPreklopne zapornice su \xc4\x8deli\xc4\x8dne konstrukcije s uspornom plohom od \xc4\x8deli\xc4\x8dnog lima kad su ve\xc4\x87e, ili od drveta kad su manje. Pokre\xc4\x87u se s obje strane ili jednostrano, u le\xc5\xbeajevima koji su pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87eni du\xc5\xbe praga proto\xc4\x8dnog polja. Ako se preklopna zapornica uspravlja pod tlakom vode, moment raste s tre\xc4\x87om potencijom visine uspora, pa se \xc4\x8desto stavljaju protuutezi, smje\xc5\xa1teni u pragu ispod zapornice ili iznad razine vode, \xc4\x8dime se moment smanjuje. Normalno se zapornica pokre\xc4\x87e mehani\xc4\x8dkim putem, motorima ili hidrauli\xc4\x8dki pomo\xc4\x87u uljnih cilindara._NEWLINE_Kad je zavje\xc5\xa1enje jednostrano na ve\xc4\x87im rasponima, pove\xc4\x87ane momente uvijanja i savijanja preuzimaju ukru\xc4\x87enja zapornice u obliku valjaka ili poput ribljeg trbuha. Izborom pogodnog oblika mo\xc5\xbee se posti\xc4\x87i minimalno optere\xc4\x87enje od vode u svakom polo\xc5\xbeaju zapornice. Preklopne zapornice se ne koriste za visine preko 6 m, a \xc4\x8desto se koriste kao gornji dio podiznih zapornica, \xc4\x8dime se omogu\xc4\x87ava preljev. U tom slu\xc4\x8daju moraju biti tako konstruirane da se preljevni mlaz mo\xc5\xbee prevesti bez \xc5\xa1tete po donju konstrukciju._NEWLINE_Na svim preljevnim zapornicama mogu se javiti vibracije uslijed stalnih dinami\xc4\x8dkih naprezanja, \xc5\xa1to u izvjesnim uslovima ugro\xc5\xbeava stabilnost konstrukcije. Da bi se to sprije\xc4\x8dilo, treba osigurati potpuno ozra\xc4\x8divanje preljeva putem velikih kanala za dovod zraka u stupovima. Osim toga, treba izvesti \xc5\xa1to kru\xc4\x87e temeljenje pragova.\n_START_SECTION_\nKrovne zapornice\n_START_PARAGRAPH_\nKrovne zapornice su zapravo dvostruke preklopne zapornice. Sastoji se od uzvodne glavne zapornice oslonjene na nizvodnu zapornicu, kao potporu. Obje zapornice su pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ene na prag pomo\xc4\x87u zglobova. Prostor ispod tako oblikovanog krova, povezan je kanalima s gornjom i donjom vodom, \xc5\xa1to omogu\xc4\x87ava da se putem posebnih zatvara\xc4\x8da zapornica stavlja u bilo koji \xc5\xbeeljeni polo\xc5\xbeaj. Pogodan je za niske pragove, jer ina\xc4\x8de tra\xc5\xbei velike betonske radove u temeljima. Krovne zapornice su skuplje od preklopnih zapornica, ali se da bolje regulirati.\n_START_SECTION_\nZatvara\xc4\x8di na ispustima brana\n_START_PARAGRAPH_\nIspusti masivnih brana prolaze obi\xc4\x8dno kroz tijelo brane, a ispusti nasutih brana vezani su za obilazne tunele. Ako se pored brane nalazi strojarnica, potrebno je paziti da ispu\xc5\xa1tanje vode ne ometa rad vodnih turbina ili da bude opasnost za pristupne ceste. Zato se na izlazu ispusta postavljaju regulacijski zatvara\xc4\x8di, koji mlaz vode pri odbacivanju raspr\xc5\xa1uju. Ispusti redovito imaju i uzvodno postavljene sigurnosne zatvara\xc4\x8de. Optimalan polo\xc5\xbeaj i na\xc4\x8din raspr\xc5\xa1ivanja vode, najbolje se mo\xc5\xbee rije\xc5\xa1iti na hidrauli\xc4\x8dkim modelima. Zbog velikih brzina koje se pojavljuju pri protoku vode, ispusti su u tunelima i kroz tijelo brane oblo\xc5\xbeeni \xc4\x8deli\xc4\x8dnim cijevima, dimenzioniranim redovito na puni tlak.\n_START_SECTION_\nZajedni\xc4\x8dke osobine i problemi zatvara\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki hidrostati\xc4\x8dki tlak uvjetuje veliku debljinu (i masu) zatvara\xc4\x8da, kao i velike sile za podizanje i spu\xc5\xa1tanje zatvara\xc4\x8da. Te\xc5\xa1ko se posti\xc5\xbee vododr\xc5\xbeivost zbog visokog tlaka i potrebe brtvljenja gornjeg brida zatvara\xc4\x8da. Velike brzine ispod zatvara\xc4\x8da, koje su rezultat visokog tlaka pove\xc4\x87avaju opasnost od kavitacijske erozije. Vibracije mogu nastati zbog periodi\xc4\x8dnog odljepljivanja mlaza nekontroliranog procurivanja ili nizvodne prepreke (utori, nizvodni zatvara\xc4\x8d). Te\xc5\xbee su pristupa\xc4\x8dni za ugradnju, rukovanje i odr\xc5\xbeavanje. Potrebno je osigurati vezu s atmosferskim tlakom nizvodno od zatvara\xc4\x8da (aeracijska cijev), da nebi do\xc5\xa1lo do podtlaka._NEWLINE_Pristup zatvara\xc4\x8dima je ote\xc5\xbean (osim kod zatvara\xc4\x8da na nizvodnom kraju dovoda), jer se nalaze u tijelu brane ili u \xc5\xa1ahtu duboko ispod povr\xc5\xa1ine terena. Prilaz mogu biti \xc5\xa1ahtovi i galerije (kod betonskih brana) ili \xc5\xa1ahtovi ili kule s pristupnim mostovima (nasute brane). Mehanizam za pokretanje zatvara\xc4\x8da mo\xc5\xbee biti neposredno iznad zatvara\xc4\x8da (dubinske zatvara\xc4\x8dnice) ili iznad razine u umjetnom jezeru (povr\xc5\xa1inske zatvara\xc4\x8dnice)._NEWLINE_Ozra\xc4\x8dno okno (aeracijska cijev) je potrebno jer dovod zraka treba se osigurati iza svakog glavnog i pomo\xc4\x87nog zatvara\xc4\x8da (osim zatvara\xc4\x8da na kraju cjevovoda). Brzina zraka se kre\xc4\x87e oko 45 do 50 m/s. Protok zraka raste s poja\xc4\x8danjem turbulencije mlaza, koji uvla\xc4\x8di mjehure zraka u vodeni tok, a turbulencija raste sa silovito\xc5\xa1\xc4\x87u toka. Promjer aeracijske cijevi se odre\xc4\x91uje iz uvjeta da podtlak nesmije biti vi\xc5\xa1e od 20 Pa, \xc5\xa1to je obi\xc4\x8dno zadovoljeno za brzine zraka do 45, a najvi\xc5\xa1e do 50 m/s.\n_START_SECTION_\nPlo\xc4\x8dasti i segmentni zatvara\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nPlo\xc4\x8dasti i segmentni zatvara\xc4\x8di se koriste na dovodima velikog popre\xc4\x8dnog presjeka s tlakovima do 1000 Pa. Plo\xc4\x8dasti zatvara\xc4\x8di, za razliku od segmentnih zatvara\xc4\x8da se koriste u nu\xc5\xbedi, za odr\xc5\xbeavanje i kao regulacijski. Prednosti su manje dimenzije otvora, u koji se smje\xc5\xa1ta zatvara\xc4\x8d i pogonski mehanizam, jednostavnija i jeftinija konstrukcija, te manja naprezanja u osloncu._NEWLINE_Segmentni zatvara\xc4\x8di se koriste kao regulacijski zatvara\xc4\x8di. Postavljaju se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e na nizvodnom kraju dovoda, gdje prostor za smje\xc5\xa1tanje zatvara\xc4\x8da i pogonskog mehanizma nije ograni\xc4\x8davaju\xc4\x87i faktor. Prednosti su manja pogonska snaga za podizanje zatvara\xc4\x8da, bolji uvjeti istjecanja zbog oblika konture zatvara\xc4\x8da, lak\xc5\xa1e i pouzdanije brtvljenje, manja mogu\xc4\x87nost kavitacije i vibracije, jer nema prepreka (utora), te ve\xc4\x87a krutost konstrukcije i bolja otpornost na vibracije.\n_START_SECTION_\nLeptirasti i kuglasti zatvara\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nKod leptirastih zatvara\xc4\x8da optere\xc4\x87enje na objekt se prenosi preko ku\xc4\x87i\xc5\xa1ta. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se koristi u slu\xc4\x8daju nu\xc5\xbede (nesre\xc4\x87e) na dovodima pod tlakom. Ne koriste se za regulaciju protoka. Koriste se na padovima do 300 m. Prednosti leptirastog zatvara\xc4\x8da su da dobro brtvi, jednostavne je kontrukcije, pouzdan je u kori\xc5\xa1tenju, relativno lagan i malih dimenzija. Nedostatak je da je potrebno premo\xc5\xa1tenje (engl. bypass) za cijev nizvodno od zatvara\xc4\x8da da se postupno napuni vodom, jer naglo podizanje zatvara\xc4\x8da mo\xc5\xbee uzrokovati sna\xc5\xbean hidrauli\xc4\x8dki udar. Premo\xc5\xa1tenjem se izjedna\xc4\x8davaju tlakovi ispred i iza glavnog zatvara\xc4\x8da pa treba manja sila za njegovo pokretanje._NEWLINE_Kuglasti zatvara\xc4\x8d se sastoji od sfernog ku\xc4\x87i\xc5\xa1ta i kugle s cilindri\xc4\x8dnim otvorom, koji odgovara promjeru cijevi. Mo\xc5\xbee se koristiti i pri vrlo velikim tlakovima (17 000 Pa). Ima dva radna polo\xc5\xbeaja: potpuno otvoren i potpuno zatvoren. Koristi se kao zatvara\xc4\x8d u slu\xc4\x8daju nu\xc5\xbede (nesre\xc4\x87e), naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e kod dovoda za hidroelektrane. Odli\xc4\x8dno brtvi i ima vrlo male hidrauli\xc4\x8dke gubitke, ali je velikih dimenzija, velike te\xc5\xbeine i visoke cijene, te je za njegovo pokretanje potrebna velika sila.\n_START_SECTION_\nIglasti i teleskopski zatvara\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nIglasti regulacijski zatvara\xc4\x8d (\xe2\x80\x9cJohnsonov\xe2\x80\x9d zatvara\xc4\x8d) se koristi kod lu\xc4\x8dnih brana, kada se mlaz \xc5\xbeeli to\xc4\x8dno usmjeriti, bez prskanja. Slo\xc5\xbeene je konstrukcije i vrlo skup, osjetljiv na nanos i kavitaciju na \xe2\x80\x9ciglama\xe2\x80\x9d. Kontrakcija mlaza iznosi 0,60._NEWLINE_Kru\xc5\xbeno cilindri\xc4\x8dni zatvara\xc4\x8d se koristi se na dubinskim zahvatima, u vidu kule ili \xc5\xa1ahta._NEWLINE_Konusni regulacijski zatvara\xc4\x8d (\xe2\x80\x9c Howel \xe2\x80\x93 Bunger\xe2\x80\x9d ili \xe2\x80\x9cteleskopski\xe2\x80\x9d zatvara\xc4\x8d) se sastoji od: nepokretnog cilindri\xc4\x8dnog ku\xc4\x87i\xc5\xa1ta, hidrauli\xc4\x8dki oblikovanih rebara, nepokretnog konusa i pokretnog obodnog valjka (\xc4\x8dijim se pomicanjem mijenja proto\xc4\x8dna povr\xc5\xa1ina na izlazu i time regulira protok). Prednosti su laka i ekonomi\xc4\x8dna konstrukcija, radni dio je u suhom (mehanizam za pokretanje zatvara\xc4\x8da), izlazni konus raspr\xc5\xa1uje mlaz i pri tome se disipira energija i mo\xc5\xbee se ispu\xc5\xa1tati nanos bez da se zatvara\xc4\x8d za\xc4\x8depi. Nedostaci su prskanje vode (mo\xc5\xbee se izvesti skretanje mlaza u ku\xc4\x87i\xc5\xa1tu) i vibracije zbog pomicanja to\xc4\x8dke odljepljivanja mlaza. Kontrakcija mlaza iznosi 0,75-0,78.'