b'\n_START_ARTICLE_\nRimski upravitelji Dalmacije\n_START_SECTION_\nGaj Julije Cezar\n_START_PARAGRAPH_\nGaj Julije Cezar (rodio se 100. godine prije Krista, ubijen 44.) rimski je politi\xc4\x8dar i vojnik. Jedna je od najva\xc5\xbenijih figura u transformaciji rimske republike u carstvo. Njegovo osvajanje Galije i prva invazija na Britaniju pove\xc4\x87ali su znatno ugled i veli\xc4\x8dinu rimske dr\xc5\xbeave. 58. godine Gaj Juljije Cezar dobiva od Senata na upravu Cisalpinsku Galiju i Ilirik. Njemu je od puno ve\xc4\x87eg zna\xc4\x8denja bila Galija jer je bio u strahovitim dugovima. U historijografiji su zabilje\xc5\xbeena dva njegova posjeta Iliriku, ali se ne zna da li su bili stvarni ili je Cezar u tim periodima samo rje\xc5\xa1avao pravne i pol. Sukobe. 57.-56. se datira prvi njegov posjet Iliriku. Tada potvr\xc4\x91uje Isejcima i Traguranima te Epetijanima prava koja u\xc5\xbeivaju kao davni prijatelji i saveznici Rimskog naroda, a koja su ugrozili Salonci (ulomak pravorijeka prona\xc4\x91en u Saloni). Cezarovim zauzimanjem prvi gradovi u Iliriku (Pola, Salona, Narona, Epidaur) dobivaju status kolonija. 54. se datira drugi Cezarov dolazak u Ilirik kada je navodno do\xc5\xa1ao sa vojskom intervenirati protiv Pirusta, jednog od najju\xc5\xbenijih ilirskih plemena koje je teroriziralo susjede. \xc2\xabCezar dolazi u Ilirik da i ove narode obi\xc4\x91e i da upozna ove zemlje\xc2\xbb Cezar, O galskom ratu 3,7. 53. je ubijen Kras, a 49. Cezar prelazi Rubikon (Alea iacta est). Tada po\xc4\x8dinje gra\xc4\x91anski rat u kojem Cezar pobje\xc4\x91uje. U Iliriku se odigralo nekoliko bitaka izme\xc4\x91u Pompejevih snaga i Cezarovih. Godine 49. Cezarove snage su pora\xc5\xbeene kod oto\xc4\x8di\xc4\x87a Sv. Marko; po\xc4\x8detkom 47. Gabinije (Cezarov vojskovo\xc4\x91a) te\xc5\xa1ko pora\xc5\xbeen od Delmata. Pompejeve snage 47. opsjedaju cezaru vjernu Salonu i Epidaur. Tada su pora\xc5\xbeeni, a Isa prima brodovlje zbog \xc4\x8dega \xc4\x87e biti ka\xc5\xbenjena i ustrojena na rimski na\xc4\x8din. Rimljani ratuju protiv Delmata 45. na 44. te su zauzeli nekoliko gradova i dio Delminija, no povla\xc4\x8de se zbog zime. Osokoljeni Cezarovom smr\xc4\x87u 44.godine, Delmati napadaju i zauzimaju Salonu. Drugim trijumviratom Ilirik je pripao Augustu koji \xc4\x87e ponovno dovesti cijeli Ilirik pod Rimsku vlast.\n_START_SECTION_\nGnej Bebije Tamfil Vala Numonijan\n_START_PARAGRAPH_\nPravim imenom Gneius Baebius cnei filius Tamphilus Vala Nvmonianvs bio je italski monetarni slu\xc5\xbebenik kojeg je posvojio Gnej Bebije Tamfil. Nakon uspona po rimskim slu\xc5\xbebama izme\xc4\x91u 27. i 25. imenovan je prokonzulom Ilirika. Za njegovo doba izgra\xc4\x91en je anti\xc4\x8dki Jader te je on patron grada i \xc2\xabgraditelj\xc2\xbb foruma. Ime mu je 1984. prona\xc4\x91eno na jednom zdencu u Zadru, a prije toga spominjao se na jednom natpisu u Rimu prona\xc4\x91enom 1862. godine. U Zadru je prona\xc4\x91en i jedan kip iz tog razdoblja za koji se smatra da prikazuje upravo Valu.\n_START_SECTION_\nPublije Kornelije Dolabella\n_START_PARAGRAPH_\nNakon ustanka uvidio je Tiberije da je Ilirik prevelik za jednog \xc4\x8dovjeka, pa je podijeljen na dva dijela (gornji i donji tj. ju\xc5\xbeni i sjeverni). Gornjim Ilirikom vladao je Dolabella, a donjim Junius Blaesus. 16. godine nakon odlaska Juniusa Blasesusa Ilirik je ujedinjen u jednu provinciju pod Dolabellom. On je upravljao od 14. do 20. godine, a najzna\xc4\x8dajniji je po tome \xc5\xa1to je gradio ceste (izgradio ih je pet iz Salone prema unutra\xc5\xa1njosti). Puno je davao i dalmatinskim gradovima pa je u Epidauru podignut natpis u slavu upravitelja Dolabelle. . Ure\xc4\x91eno je i sudstvo (tri okruga Skardona, Narona, Salona), te je napravljena prva karta . 14. je osnovana kolonija Bigeste kod Ljubu\xc5\xa1kog. Rimska kolonija u Pore\xc4\x8du osnovana je 20. godine po Kristu.\n_START_SECTION_\nLucije Aruncije Skribonijan\n_START_PARAGRAPH_\nLucije Aruncije Skribonijan bio je rimski upravitelj pokrajine Dalmacije od 40. do 42. godine. Najzna\xc4\x8dajniji je po tome \xc5\xa1to je nakon smrti cara Kaligule poslao dopis caru Klaudiju da odstupi sa prijestolja. Imao je potporu mnogobrojnih senatora i vitezova. Svojim je dvjema legijama kojima je upravljao obe\xc4\x87ao da \xc4\x87e obnoviti republiku. No republikanstvo je tad ve\xc4\x87 bilo pro\xc5\xa1lost te ga njegove legije nisu slijedile pa je nakon 5 dana pogubljen. Dvije legije su dobile naslov Claudia Pia Fidelis zbog vjernosti caru. 69. one napu\xc5\xa1taju Dalmaciju koja postaje \xc2\xabprovincija bez oru\xc5\xbeja\xc2\xbb \xc5\xa1to je znak stabilnosti i mira.\n_START_SECTION_\nHadrijan\n_START_PARAGRAPH_\nPublius Aelius Traianus Hadrianus bio je rimski car od 117. do 138. godine. Najpoznatiji je po Hadrijanovom zidu u Velikoj Britaniji. Bio je unuk Trajanove tete, te ga je nakon o\xc4\x8deve smrti (oko 85.) usvojio Trajan. Ro\xc4\x91en je 76. godine blizu dana\xc5\xa1nje Seville u \xc5\xa0panjolskoj. Kao mladi\xc4\x87 bio je vrsan poznavatelj gr\xc4\x8dkog jezika i knji\xc5\xbeevnosti. Bio je atenski arhont i gra\xc4\x91anin Atene. Bio je tribun u 2. legiji, kasnije vojskovo\xc4\x91a (legat) u Gornjoj Panoniji. Nakon toga je postao konzul pokrajine. Godine 107. u Panoniju upadaju Sarmati no on ih uspijeva odbaciti. Carem je postao 117. godine. Tada sarmatska plemena ponovno napadaju Panoniju ali ih car i upravitelj Marcije Turbon zaustavljaju. Privremeno je objedinjeno vojno zapovijedni\xc5\xa1tvo panonije i Dakije. Uskoro poslije toga kona\xc4\x8dno se raspore\xc4\x91uju rimske snage; 3 legije u gornjoj i 1 u donjoj Panoniji. Car Hadrijan 124. na povratku sa istoka posje\xc4\x87uje Panoniju, a 133. promi\xc4\x8de Mursu na rang kolonije. 138. upravitelj Gornje Panonije Tit Haterije Nepot sa vojskom je na pohodu protiv germanskog plemena Kvada. Godine 129. povla\xc4\x8di se iz Mezopotamije i nakon najve\xc4\x87eg uspona carstva slijedi razdoblje defanzive. Grade se i u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87uju golemi limesi. Car umire 138. godine.\n_START_SECTION_\nLucius Artorius Castus\n_START_PARAGRAPH_\nLucius Artorius Castus \xc5\xbeivio je u drugoj polovici drugog stolje\xc4\x87a poslije Krista. On je bio vrlo vje\xc5\xa1t i sposoban vojni zapovjednik. Ono \xc5\xa1to znamo o njemu uglavnom dolazi sa sarkofaga prona\xc4\x91enog u Podstrani. Bio je centurion u tre\xc4\x87oj galskoj legiji, a na kraju karijere prefekt \xc5\xa1este Victrix legije, koja je bila jo\xc5\xa1 od 122. smje\xc5\xa1tena u Britaniji. Tamo se proslavio pri \xc4\x8duvanju Hadrijanova zida i gu\xc5\xa1enju nekih manjih pobuna. Tamo je postao toliko legendaran ,da povijesn\xc4\x8dar Kemp Malone (1924.) smatra da je on Arthur. No, ta teorija slabo \xc2\xabdr\xc5\xbei vodu\xc2\xbb, jer je saksonska invazija Britanije bila na koncu 5 st. Na tu temu je snimljen nedavno i film Kralj Arthur. Nakon \xc5\xa1to se povukao iz vojske dodijeljena mu je provincija Liburnija na upravu.\n_START_SECTION_\nMarcus Aurelius Commodus Antoninus\n_START_PARAGRAPH_\nMarko Aurelije Komod Antonin pravim imenom Lucius Aelius Aurelius Commodus bio je sin Marka Aurelija i posljednji car dinastije Antonina. S njim zavr\xc5\xa1ava faza "pet dobrih careva" jer je Komod od strane mnogih smatran najgorim rimskim carem uz bok Nerona i Kaligule. Vladao je od 180. do 192. godine. Bio je brutalan i smatran psihi\xc4\x8dki nestabilnim. Upropastio je toliko Rimsku ekonomiju da se nikad nije oporavila. Bio je vje\xc5\xa1t strijelac i dobar borac te je \xc4\x8desto sam sudjelovao u gladijatorskim borbama (tro\xc5\xa1e\xc4\x87i po milijun serstecija za svako svoje pojavljivanje). Imao je incestuozan odnos sa sestrom te mu je glavna ljubavnica (pored harema od 300 mu\xc5\xa1karaca i \xc5\xbeena) bila ro\xc4\x91akinja koja ga je dala ubiti tako da ga je u bazenu zadavio profesionalni hrva\xc4\x8d. Promijenio je ime Rima, senata, vojske i mjeseci, davaju\xc4\x87i im imena po sebi. Smatrao se bo\xc5\xbeanstvom i nasljednikom Herakla (\xc4\x8desto se tako i prikazivao). Nakon smrti senat ga se odrekao, ali je njegovu rehabilitaciju potaknuo Septimije Sever zbog zahvalnosti ku\xc4\x87i Antonina. Jedina mu je svijetla strana bila \xc5\xa1to nije progonio kr\xc5\xa1\xc4\x87ane. Otac Marko Aurelije dao je svom sinu najbolje mogu\xc4\x87e pripreme za vrijeme kad je trebao vladati. U tu svrhu bio je i upravitelj Panonije, no on je potpuno razuvjerio oca i u svom kratkom i razvratnom \xc5\xbeivotu upropastio Rim. On je imenovao Septimija Severa upraviteljem Panonije. Komodov je \xc2\xabimage\xc2\xbb kori\xc5\xa1ten i u popularnoj kulturi tako da se javio u nekoliko videoigara te u filmu "Gladijator" (koji se ne dr\xc5\xbei puno povijesnih \xc4\x8dinjenica ali dobro ocrtava razvratnog Komoda kojeg je maestralno utjelovio Joaquin Phoenix).\n_START_SECTION_\nSeptimije Sever\n_START_PARAGRAPH_\nSeptimije Sever ro\xc4\x91en je 11.04. 146. godine u Leptis Magni JI od Kartage u dana\xc5\xa1njoj Libiji. Umro je 04.02. 211. godine u Eboracumu (York) u Britaniji. Za cara je okrunjen 09.04. 193. Iako je potjecao iz obitelji ni\xc5\xbeega ranga 172. Marko Aurelije postavlja ga za senatora, a 190. je postao konzul. Sljede\xc4\x87e je godine Komod povjerio Septimiju Severu upravu nad Panonijom i dvjema legijama. Nakon smrti Pertinaksa 193. na nagovor svojih trupa carem se progla\xc5\xa1ava Septimije Sever. Nakon toga je krenuo na Italiju, ali je zavladao cijelim podru\xc4\x8djem tek 197. kad je maknuo i zadnjeg pretendenta na carsko prijestolje. Pobijedio je Parte, vje\xc4\x8dite rivale na istoku i zavladao sjevernom Mezopotamijom. Raspustio je pretorijansku gardu i napunio Rim sa 50 000 vjernih vojnika stacioniranih unutar i izvan grada. Progonio je mnoge senatore radi zavjere ili korupcije te sa senatom nikad nije imao dobre odnose. Iako je Rim pretvorio u dr\xc5\xbeavu sa jakom vojnom diktaturom bio je popularan u narodu jer je zaustavio katastrofu zapo\xc4\x8detu Komodovim vladanjem. Progona kr\xc5\xa1\xc4\x87ana je bilo no nije ih poticao sam car nego prokonzuli udaljenijih pokrajina. Za panoniju je vladavina Septimija Severa bila dobra stvar. Vinkovci su unaprije\xc4\x91eni u status kolonije, a razvio se i Sisak koji postaje vrlo va\xc5\xbeno nov\xc4\x8darsko sredi\xc5\xa1te (pove\xc4\x87avaju se kapaciteti kovnice). Taj grad je iz nepoznatog razloga imao i veliko zna\xc4\x8denje za cara pa je dobio pridjev septima. Grad se \xc5\xa1iri i dobiva nove reprezentativne zgrade, a cijeloj je Panoniji udahnut nov \xc5\xbeivot.\n_START_SECTION_\nDion Kasije Kokcejan\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je u Niceji u Bitiniji. Rimski je povjesni\xc4\x8dar koji je nam je ostaviom mnogo opisa Ilira i njihovih susjeda. Bio je upravitelj Smirne, afri\xc4\x8dkih provincija i Dalmacije (od 224. do 226.) za vrijeme vladavine Aleksandra Severa.\n_START_SECTION_\nGalerije\n_START_PARAGRAPH_\nKad je car Dioklecijan zavladao carstvom proveo je korijenite promijene. Sebe je divinizirao i proglasio \xc2\xabdominus et dei\xc2\xbb. Podijelio je carstvo na \xc4\x8detiri djela i to na dva kojima su vladali augusti i na dva kojima su vladali njihovi budu\xc4\x87i nasljednici cezari. Galerije je na upravu dobiio Ilirik rodnu pokrajinu cara Dioklecijana. Proslavio se osvajanjima na istoku (najve\xc4\x87i domet carstva na istok). Zavr\xc5\xa1io je sa progonima kr\xc5\xa1\xc4\x87ana i izdao edikt o toleranciji 311. godine pred smrt. Nije bio popularan kod Rimljana jer je kao porijeklom da\xc4\x8danin pokazivao elemente revan\xc5\xa1izma naspram Rimljana. Prema opisu bolesti izgleda da je umro od raka. U vrijeme njegove vladavine ilirikom gradi se Dioklecijanova pala\xc4\x8da, i stvara se zajednica kr\xc5\xa1\xc4\x87ana u Pore\xc4\x8du. Podijelio je Panoniju na 4 i Dalmaciju na 2 dijela (glavni gradovi:Savarija, Siscija, Pe\xc4\x8duh i Sirmij; te Salona i Skadar). Pobolj\xc5\xa1ava se i vojna situacija.\n_START_SECTION_\nMarcijan\n_START_PARAGRAPH_\nMarcijan je bio porijeklom iz Dalmacije i njom je vladao prakti\xc4\x8dki samostalno u periodu 454-468. Bio je prijatelj vojskovo\xc4\x91e Aetija koji je ubijen 454. te je Marcijan iskazao po\xc5\xa1tovanje i poslu\xc5\xa1nost caru. 468. dobio je poziv da mora braniti Sisciliju, ali je tamo mu\xc4\x8dki i izdajni\xc4\x8dki ubijen.\n_START_SECTION_\nJulije Nepot\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en 430. godine Julije Nepot bio je posljednji legitimni car Zapadnog rimskog Carstva. On je bio o\xc5\xbeenjen za ne\xc4\x87akinju Bizantskog cara. On je bio upravitelj Dalmacije i nakon turbulentnih doga\xc4\x91anja 474. bio je progla\xc5\xa1en za rimskog cara. Za pomo\xc4\x87nika je uzeo nelojalnog Oresta. On je postavio svog sina za cara (Romul Augustul) i protjerao Julija Nepota u Dalmaciju. Odoakar je sru\xc5\xa1io 476. posljednjeg cara ZRC-a i proglasio ostrogotsko kraljevstvo. Bizantski je car priznavao i Julija Nepota i Odoakara. Odoakar je \xc4\x8dak i izra\xc4\x91ivao novac sa Nepotovim likom, ali izgleda da je Nepot po\xc4\x8deo kovati urotu protiv Glicerija kojega je i svrgnuo sa vlasti te ga je ovaj dao pogubiti. 480. Nepota su ubili vlastiti vojnici. On je cijelo vrijeme poku\xc5\xa1avao okupiti zadnja upori\xc5\xa1ta rimskog carstva, no njegovom je smr\xc4\x87u stavljena \xc2\xabto\xc4\x8dka na i\xc2\xbb propasti rimskog carstva (zapadnog). Njegov je nadimak nepos (ne\xc4\x87ak) otud nepotizam, protekcija onih koji su nekome u rodu pri odabiru funkcija.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dak\n_START_PARAGRAPH_\nProstor Ilirika bio je vrlo va\xc5\xbean u doba Rimskog carstava. Ova pokrajina susjedna Italiji, bila je od velike strate\xc5\xa1ke va\xc5\xbenosti. Dovoljna je bila njena blizina, no tu je bio blizu i limes, te se trebalo za\xc5\xa1tititi od barbara. Va\xc5\xbenost Ilirika o\xc4\x8dita je u tome \xc5\xa1to je nekoliko careva bilo ilirskog porijekla, a nekoliko ih vr\xc5\xa1ilo upraviteljsku du\xc5\xbenost, bilo u Dalamciji, bilo u Panoniji. Upravo su ti upravitelji (konzuli, prokonzuli, pretori itd.) imali presudnu va\xc5\xbenost. Na\xc5\xbealost, pokrivenost izvorima je mala i fokusira se onda kad opisuje nekog cara iz Ilirika ili kad je na ovim prostorima \xc2\xabgusto\xc2\xbb. Na kraju bih istaknuo da su upravitelji upravo oni najzaslu\xc5\xbeniji za \xc5\xa1irenje anti\xc4\x8dke kulture u doba Rimskog Carstva. U pravilu, Zapadno Rimsko Carstvo je i umrlo u Dalmaciji, budu\xc4\x87i da je tamo vladao i umro posljednji legitimni rimski car.'