b'\n_START_ARTICLE_\nZlatni standard\n_START_PARAGRAPH_\nRobni novac nije pogodan za pohranu i prijenos, pa je u upotrebu postupno u\xc5\xa1ao prvo papirni, a od nedavno i elektroni\xc4\x8dki novac._NEWLINE_Zlatni standard postoji kad monetarne vlasti posjeduju dovoljno zlatnih rezervi za promijeniti u zlato sav novac koji je izdan u opticaj po obe\xc4\x87anom te\xc4\x8daju._NEWLINE_Zlatni standard ograni\xc4\x8dava mo\xc4\x87 vlada za inflacijom cijena kroz prekomjerno izdavanje papirnate valute._NEWLINE_Nakon Drugog svjetskog rata, dogovorima postignutim na Konferenciji u Bretton Woods-u 1944. godine, stupio je na snagu zadnji Zlatni standard po kojem su mnoge zemlje vezale te\xc4\x8daj svojih valuta za Ameri\xc4\x8dki dolar. Sjedinjene Ameri\xc4\x8dke Dr\xc5\xbeave su tada obe\xc4\x87ale fiksnu cijenu zlata od 35 dolara po unci. Posljedi\xc4\x8dno, sve valute vezane za te\xc4\x8daj dolara su time dobile fiksnu vrijednost u zlatnom smislu. Za vrijeme predsjednika Charles de Gaullea, Francuska je do 70-ih godina 20. stolje\xc4\x87a smanjila rezerve dolara kupuju\xc4\x87i za njih zlato od vlade SAD-a, smanjuju\xc4\x87i time ameri\xc4\x8dki ekonomski utjecaj u svijetu. To je skupa s financijskom stiskom izazvanom Vijetnamskim ratom natjeralo predsjednika Richarda Nixona 1971. godine ukinuti Zlatni standard, odnosno direktnu konvertibilnost dolara u zlato. Time su moderne svjetske valute izgubile materijalnu podlogu, a sredi\xc5\xa1nje banke od kojih su mnoge u privatnom vlasni\xc5\xa1tvu, dobile teorijsku mogu\xc4\x87nost izdavanja novca u neograni\xc4\x8denim koli\xc4\x8dinama.'