b'\n_START_ARTICLE_\nGreenville, Ju\xc5\xbena Karolina\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega grada je ugovorom iz 1763. godine bilo za\xc5\xa1ti\xc4\x87eno podru\xc4\x8dje Cherokee Indijanaca, bijelcima je bilo zabranjeno tu se naseljavati iako se nekoliko obitelji tu naselilo, a bijeli trgovci su redovito prolazili za\xc5\xa1ti\xc4\x87enim podru\xc4\x8djem. Prvi trajni bijeli naseljenik bio je Richard Pearis._NEWLINE_Greenville je izvorno nazvan Pleasantburg. Greenville je vjerojatno dobio ime po ameri\xc4\x8dkom generalu Nathanaelu Greenu._NEWLINE_Tijekom Prvog svjetskog rata Greenville je bio sredi\xc5\xa1te za obuku vojnika. Za vrijeme Drugog svjetskoga rata sagra\xc4\x91en je veliki vojni aerodrom i baza, \xc5\xa1to je bilo vrlo va\xc5\xbeno za gospodarstvo grada, vojni aerodrom i baza bili su u funkciji do ranih 1960-ih, kada je cijelo podru\xc4\x8dje pripalo gradu. Na tom podru\xc4\x8dju razvijen je poslovni park, koji sadr\xc5\xbei povijesne vojne objekte u kojima su smje\xc5\xa1tene tvrtke.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2000. godine u gradu je \xc5\xbeivjelo 56.002 stanovnika u 24.382 ku\xc4\x87anstva sa 12.581 obitelji s prebivali\xc5\xa1tem u gradu, dok je prosje\xc4\x8dna gusto\xc4\x87a naseljenosti 829 stan./km\xc2\xb2._NEWLINE_Prema rasnoj podjeli u naselju \xc5\xbeivi najvi\xc5\xa1e bijelaca 34.788 (62,1%), afroamerikanaca ima 19.008 (33,9%).'