b'\n_START_ARTICLE_\nZadarska \xc5\xbeupanija\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2011. godine na prostoru Zadarske \xc5\xbeupanije \xc5\xbeivjelo 170.017 stanovnika \xc5\xa1to je 4,0\xc2\xa0% ukupnog broja stanovni\xc5\xa1tva Hrvatske. Sjedi\xc5\xa1te \xc5\xbeupanije, Zadar imao je tada 71.471 stanovnika. Jedna je od tri hrvatske \xc5\xbeupanije koja je imala porast broja stanovnika u razdoblju 2001.-2011. Prosje\xc4\x8dna gusto\xc4\x87a naseljenosti dosegla je 46,6 stanovnika/km\xc2\xb2, \xc5\xa1to je znatno manje od hrvatskog prosjeka (75,7 stan./km\xc2\xb2)._NEWLINE_Preko 40\xc2\xa0% stanovni\xc5\xa1tva \xc5\xbeupanije \xc5\xbeivi u sjedi\xc5\xa1tu \xc5\xbeupanije Zadru, a taj se udio i dalje pove\xc4\x87ava utje\xc4\x8du\xc4\x87i na demografsko pra\xc5\xbenjenje prostranog prostora zaobalja i otoka zadarske regije._NEWLINE_ U etni\xc4\x8dkoj strukturi stanovni\xc5\xa1tva \xc5\xbeupanije dominiraju Hrvati (92.6\xc2\xa0%), a od ostalih zajednica najbrojnija je srpska manjina (4.8\xc2\xa0%) i Albanci (0.5\xc2\xa0%).\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nZadarska \xc5\xbeupanija izuzetno je pogodno prostorno polo\xc5\xbeena na srednjem dijelu Jadranske Hrvatske, odnosno u sredi\xc5\xa1njem dijelu Hrvatskog primorja. Ukupna povr\xc5\xa1ina \xc5\xbeupanije je 7486,91 km\xc2\xb2. Povr\xc5\xa1ina kopna iznosi 3641,91 km\xc2\xb2, povr\xc5\xa1ina morskog dijela iznosi 3845,00 km\xc2\xb2 a povr\xc5\xa1ina otoka 587,6 km\xc2\xb2. Geografski je polo\xc5\xbeena tako da zahva\xc4\x87a primorje sjeverne Dalmacije te zaobalje Ravnih Kotara, Bukovice, Pozrmanja i Ju\xc5\xbene Like. S kontinentalnim dijelovima Jadranske Hrvatske je  odvojena, ali i povezana visokim masivom Velebita, \xc5\xa1to je tisu\xc4\x87lje\xc4\x87ima odre\xc4\x91ivalo njezin razvoj, u smislu ote\xc5\xbeanog prometa, ali i stoljetne transumantnog nadopunjuju\xc4\x87eg gospodarstva koje je bilo osnova stvaranja sredi\xc5\xa1ta srednjovjekovne hrvatske dr\xc5\xbeave ba\xc5\xa1 u ovom prostoru. Danas je ta povezanost bitno unaprje\xc4\x91ena probijanjem autocestovnog tunela Sveti Rok. Ima klju\xc4\x8dni geoprometni polo\xc5\xbeaj u povezivanju kontinentalnog i priobalnog prostora Hrvatske. Preko njenog teritorija prolazi autocesta Zagreb - Zadar - Split - Dubrovnik, dijelom i kao trasa budu\xc4\x87e Jadransko-jonske europske prometnice, a u planu je i izgradnja jadranske \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dke pruge. Suvremenim autocestovnim povezivanjem \xc5\xbeupanija je povoljno polo\xc5\xbeena na va\xc5\xbenom prometnom pravcu Baltik - Panonski bazen - Zadar - Ancona - Srednja i Ju\xc5\xbena Italija.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Zadarske \xc5\xbeupanije sredi\xc5\xa1nji je dio prostorne jezgre nastanka hrvatske dr\xc5\xbeave. Tu je prona\xc4\x91en natpis s najstarijim spomenom hrvatskog imena ( \xc5\xa0opot kod Benkovca ), tu su nalazile hrvatske \xc5\xbeupanije Luka, Nin i Sidraga te kraljevski gradovi Nin, Biograd i Zadar. Osnovni \xc4\x8dimbenik naseljavanja ovog prostora bilo je plodno podru\xc4\x8dje Ravnih Kotara sa zaobaljem Velebita i Like s Krbavom i Pounjem, \xc5\xa1to je omogu\xc4\x87avalo nadopunjavaju\xc4\x87u sredozemno-kontinentalnu ekonomiju i sto\xc4\x8darska kretanjas izmjenom ispa\xc5\xa1a u zimskom i ljetnom razdoblju. U kasnijem razdoblju, s nestankom samostalne hrvatske dr\xc5\xbeave, va\xc5\xbenost ovog prostora je oslabila. U XV. stolje\xc4\x87u Zadar je s priobaljem posta posjed Mleta\xc4\x8dke Republike, a ve\xc4\x87 po\xc4\x8detkom XVI. stolje\xc4\x87a po\xc4\x8deli su osmanlijski prodori. Slobodno podru\xc4\x8dje je svedeno na uski obalni pojas oko Zadra, Nina, Biograda i Novigrada, dok je unutra\xc5\xa1njost bila izlo\xc5\xbeena stalnim ratnim pusto\xc5\xa1enjima. Stanovni\xc5\xa1tvo je prebjegavalo na zadarske otoke i dalje u Istru i Kvarner, a  njihova mjesta naselili su novi doseljenici, me\xc4\x91u kojima je bilo i dosta Vlaha ( kasnije Srbi ). Zavr\xc5\xa1etkom mleta\xc4\x8dko - osmanskih ratova krajem XVII. stolje\xc4\x87a, gotovo \xc4\x8ditavo zadarsko podru\xc4\x8dje do\xc5\xa1lo je pod vlast Mleta\xc4\x8dke Republike (osim li\xc4\x8dkog dijela) i ostalo u njezinom sastavu sve do 1797. godine. Nakon toga nastupila su kratkotrajna razdoblja prve austrijske i francuske vladavine, a zatim stabilnog razvoja u vrijeme druge austrijske odnosno vladavine Habsbur\xc5\xa1ke Monarhije. Tada je ostvaren i ja\xc4\x8di razvoj zbog utjecaja Zadra, tada sjedi\xc5\xa1ta Provincije Dalmacije.'