b'\n_START_ARTICLE_\nHonor\xc3\xa9 de Balzac\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je 1799. u Toursu, u Francuskoj, u malogra\xc4\x91anskoj obitelji. U Parizu je zavr\xc5\xa1io pravo, ali se posvetio knji\xc5\xbeevnosti. Me\xc4\x91u prijateljima nije se isticao. Po\xc4\x8deo je pisati u dvanaestoj godini poku\xc5\xa1avaju\xc4\x87i u Parizu napraviti brzu karijeru. Balzac mimo volje svojih roditelja, koji su htjeli da bude bilje\xc5\xbenik, pi\xc5\xa1e romane pod tu\xc4\x91im imenima, osje\xc4\x87aju\xc4\x87i i sam da su bez vrijednosti. Otac i majka protivili su se knji\xc5\xbeevni\xc4\x8dkom zanatu, smatraju\xc4\x87i da se ne\xc4\x87e mo\xc4\x87i materijalno osigurati. Prvim svojim radovima, Balzac ne samo da nije postao slavan nego nije bio ni zapa\xc5\xbeen. Razo\xc4\x8daran prvim neuspjesima i \xc5\xbeeljom da \xc5\xa1to prije stekne popularnost i dru\xc5\xa1tveni ugled, ulazi u neuspjele investicije, te se optere\xc4\x87uje dugovima za cijeli \xc5\xbeivot._NEWLINE_Te\xc5\xbeak je bio put Balzaca do knji\xc5\xbeevnog uspjeha. Prvi ga neuspjesi nisu obeshrabrili. Postaje izvi\xc4\x91a\xc4\x8d i tiskar, ali ni u tome nije imao uspjeha te napu\xc5\xa1ta i taj posao s velikim dugovima koji \xc4\x87e ga pratiti do smrti. Balzac nije klonuo duhom. Mo\xc5\xbeemo ga smatrati prvim modernim profesionalnim piscem. Utemeljio je tzv. kriti\xc4\x8dki ili dru\xc5\xa1tveni realizam. Pi\xc5\xa1e romane u kojima se ispoljava sva njegova pripovjeda\xc4\x8dka snaga. Prije njegovog pisanja svakida\xc5\xa1nji \xc5\xbeivot obi\xc4\x8dnog \xc4\x8dovjeka smatran je nedostojnim knji\xc5\xbeevne obrade. A Balzac je uradio upravo to - opisao je sve klase: plemstvo koje nezadr\xc5\xbeivo propada, bur\xc5\xbeoaziju koja se uzdi\xc5\xbee u te\xc5\xbenji za stjecanjem novca i polo\xc5\xbeaja, sitnu bur\xc5\xbeoaziju, lihvare i zelena\xc5\xa1e, seljake koji su uklje\xc5\xa1teni izme\xc4\x91u veleposjednika i seoskog kapitala._NEWLINE_Svim je svojim pripovjetkama i romanima Balzac dao zajedni\xc4\x8dki naziv - Ljudska komedija. U njoj je dao vjernu sliku francuske bur\xc5\xbeoazije koju je mrzio. Sa simpatijama je gledao na plemstvo i sam je \xc5\xbeelio uspjeti u dru\xc5\xa1tvu. To mu je uspjelo tek potkraj \xc5\xbeivota kada se o\xc5\xbeenio bogatom aristokraticom (Poljakinjom Hanskom). No te simpatije, koje su ga vezale uz plemstvo, nisu mu smetale da u svojim knji\xc5\xbeevnim djelima ka\xc5\xbee istinu o tom dru\xc5\xa1tvu u kojem feudalci moraju propasti, a uzdi\xc5\xbee se krupna bur\xc5\xbeoazija. Balzac je prijelazna figura izme\xc4\x91u romantizma i realizma - s jedne se strane u njegovim djelima pojavljuju melodramati\xc4\x8dne fabule, retorika, romanti\xc4\x8dne strasti, divlji individualizam, dok s druge strane unosi bri\xc5\xbeljivo dokumentirane, detaljne studije dru\xc5\xa1tvenog \xc5\xbeivota, s to\xc4\x8dnim i autenti\xc4\x8dnim podacima. Najva\xc5\xbenije djelo mu je \xe2\x80\x9cLjudska komedija\xe2\x80\x9d, grandiozna epopeja u kojoj, po uzoru na Dantea, nastoji sistematski, klasificirati panoramu svojih suvremenika iz tada\xc5\xa1njeg dru\xc5\xa1tva. To je serija od 92 romana, s \xc4\x8desto sli\xc4\x8dnim ili istim likovima, koje je mo\xc5\xbeda susretao oko sebe, a dijele su u tri grupe: Analiti\xc4\x8dke studije, Filozofske studije i Studije iz dru\xc5\xa1tvenog \xc5\xbeivota. Najpoznatija djela su mu: "Otac Goriot", kao prvo realisti\xc4\x8dno djelo, \xe2\x80\x9cSeoski lije\xc4\x8dnik, Sjaj i bijeda kurtizana\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Balzac komponira ovaj roman, po zakonima dramske strukture, a te\xc5\xbei\xc5\xa1te stavlja na ekspoziciju i kritiku, kojima posve\xc4\x87uje i glavninu teksta. Unutar same ekspozicije, koja je u ovom romanu ve\xc4\x87 svedena na jednu razumnu mjeru te iznosi \xc4\x8dak i ne\xc5\xa1to manje od tre\xc4\x87ine teksta, pisac se slu\xc5\xbei svojim uobi\xc4\x8dajenim postupkom, polaze\xc4\x87i u analizi od vanjskoga prema unutarnjemu. Najprije daje detaljan opis same sredine u kojoj se njegovi junaci kre\xc4\x87u, polaze\xc4\x87i od opisa eksterijera na opis interijera prostorija pansiona i postupno razvija potrebnu atmosferu u kojoj se mogu pojaviti i sami sudionici drame. Pri njihovu opisu, Balzac ponovno polazi od opisa vanjskog izgleda samih likova, koje vje\xc5\xa1to povezuje s psiholo\xc5\xa1kim crtama njihova karaktera i sociolo\xc5\xa1kom pozadinom njihove egzistencije. Na kraju takvog opisa \xc4\x8ditalac si to\xc4\x8dno do\xc4\x8dara ne samo kako izgleda ili kako se obla\xc4\x8di pojedina osoba, ve\xc4\x87 zna i njezinu pretpovijest i materijalno stanje._NEWLINE_Balzac je razradio tri samostalne ali me\xc4\x91usobno isprepletene fabule, koje se odvijaju u dva raznorodna i opre\xc4\x8dna ambijenta - u u\xc4\x8dmaloj sredini pansiona g\xc4\x91e Vauquer i u elegantnim salonima otmjenih pari\xc5\xa1kih \xc4\x8detvrti. Prva fabula vezana je uz temeljnu koncepciju djela i prikazuje nesretnu sudbinu biv\xc5\xa1eg tvorni\xc4\x8dara tjestenine, Jeana-Joachima Goriota, koji se li\xc5\xa1io svog imetka da bi usre\xc4\x87io i bogato udao svoje k\xc4\x87eri, a one se u novoj sredini po\xc4\x8dinju stidjeti oca i po\xc5\xa1to su izvukle iz njega i posljednji nov\xc4\x8di\xc4\x87, pu\xc5\xa1taju ga da umre u krajnjoj bijedi, sam kao pas. Uz tu osnovnu fabulu povezana je sudbina Goriotova sustanara, mladog provincijskog plemi\xc4\x87a Eugenea de Rastignaca, koji je do\xc5\xa1ao u Pariz pun ideala, ali upoznav\xc5\xa1i bijedu pansiona g\xc4\x91e Vauquer i otmjene pari\xc5\xa1ke salone i nali\xc4\x8dje velegradskog \xc5\xbeivota, u kojem su novac i interes iznad svega. Tre\xc4\x87u fabulu u romanu predstavlja biv\xc5\xa1i robija\xc5\xa1 Vautrin, \xc4\x8dije je hap\xc5\xa1enja popratio svojim cini\xc4\x8dkim primjedbama o dru\xc5\xa1tvenom ure\xc4\x91enju i pravdi._NEWLINE_Balzac je neumorno radio 16 - 17 sati dnevno, tjednima se nije micao iz sobe. \xc5\xbdivio je u stalnoj borbi sa \xc5\xbeivotnim nevoljama, borio se s povjeriocima, izdava\xc4\x8dima koji su tra\xc5\xbeili napla\xc4\x87ene, obe\xc4\x87ane, a nenapisane romane. Njegov \xc5\xbeivot, pun \xc5\xbeivotne borbe s jedne i neobuzdane energije s druge strane. O\xc5\xbeenio se 1850. godine, nekoliko mjeseca prije smrti. Jo\xc5\xa1 za \xc5\xbeivota je postao slavan pisac, a njegov plodan rad zaustavio se iste godine u velikoj borbi izme\xc4\x91u \xc5\xbeivota i smrti._NEWLINE_Sahranjen na groblju P\xc3\xa8re-Lachaise u Parizu.'