b'\n_START_ARTICLE_\nMarija Crnobori\n_START_PARAGRAPH_\nMarija Crnobori (Banjole, 1. listopada 1918. - Beograd, 21. listopada 2014.), hrvatska filmska i kazali\xc5\xa1na glumica Bliska ro\xc4\x91akinja Antuna Crnoborija.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91ena 1918. godine. Kao djevoj\xc4\x8dica izbjegla je s roditeljima u Kraljevinu SHS, a \xc5\xa1kolovala se za u\xc4\x8diteljicu u Istarskom internatu u Zagrebu, te uspje\xc5\xa1no maturirala u Novom Sadu. Njezin talent zapa\xc5\xbeen je jo\xc5\xa1 u \xc5\xa1kolskim recitacijama, te je s velikim zanimanjem onda\xc5\xa1njeg direktora Zagreba\xc4\x8dkog dramskog kazali\xc5\xa1ta, Dubravka Duj\xc5\xa1ina, po\xc4\x8dela graditi svoje prve dramske temelje. Novosnovanu Gluma\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu Hrvatskog narodnog kazali\xc5\xa1ta u Zagrebu upisala je 1939. godine, te se odmah istaknula kao jedna od najboljih polaznica, pokazuju\xc4\x87i savr\xc5\xa1enstvo izra\xc5\xbeavanja te sklad mimike i pokreta._NEWLINE_Po zavr\xc5\xa1etku te \xc5\xa1kole, 1942. godine postala je \xc4\x8dlanicom Hrvatskog narodnog kazali\xc5\xa1ta. U prvo vrijeme dobiva manje epizodne uloge no tada\xc5\xa1nja ju je kritika brzo prepoznala te postaje velika tragetkinja. U periodu od 1946. do 1947. godine radila u Narodnom kazali\xc5\xa1tu u Rijeci. Uloge koje su joj otvorile put u nastavak karijere bile su Tofanija u Sorbulovoj tragediji Bolesna krv, Milkana u djelu Majstori od Ra\xc4\x8de Stojanova, Lujza u Schillerovoj drami Spletka i ljubav te Vivi u djelu B. Shawa Zanat gospo\xc4\x91e Vorn. Prekretnica karijere bila je Krle\xc5\xbeina drama U agoniji, u kojoj je Marija glumila lik Laure, kojom je osvojila rije\xc4\x8dku publiku. Po\xc4\x8detkom 1948. godine Marija je preselila u Beograd te postala \xc4\x8dlanom Jugoslavenskog dramskog kazali\xc5\xa1ta. Prva zna\xc4\x8dajnija uloga koju tuma\xc4\x8di je uloga Sonje u \xc4\x8cehovovoj drami \xe2\x80\x9eUjak Vanja". Za tu joj je ulogu dodijeljena Savezna nagrada za glumu. Uslijedile su brojne uspje\xc5\xa1ne uloge: Sofoklova Antigona iz 1950., te uloga Kandide u istoimenoj drami B. Shawa, zaigrala je u Shakespeareovom Kralju Learu, Hamletu, Machbethu, Snu Ivanjske no\xc4\x87i, te Racinovoj Fedri. Od 1952. do 1976. godine svoje je sposobnosti iskazivala na Dubrova\xc4\x8dkim ljetnim igrama. Za glavnu ulogu u Goetheovoj drami Iphigenia u Tauridi nagra\xc4\x91ena je Oktobarskom nagradom grada Beograda za 1960. godinu, a njezina mati\xc4\x8dna ku\xc4\x87a joj je 1974. godine dodijelila Plaketu Jugoslavenskog dramskog kazali\xc5\xa1ta za \xc5\xbeivotno djelo. Mnoge doma\xc4\x87e i svjetski poznate uloge odglumila je i u poznatom beogradskom Ateljeu 212. Za poseban dopronos glumi dobila je mnoga priznanja poput Odli\xc4\x8dja bratstva i jedinstva sa zlatnim vijencem, nagradu Dubrova\xc4\x8dkih ljetnih igara Orlando te Dobri\xc4\x8din prsten kao znak zahvalnosti Saveza dramskih umjetnika Srbije. Glumila je i izvan granica dr\xc5\xbeave, u Argentini (Mar del Plata) te Indiji (New Delhi), a autorica je knjige Svijet glume koju je objavila 1991. godine. Iako je cijeli svoj \xc5\xbeivot posvetila kazali\xc5\xa1nim daskama, nekoliko je puta nastupila na velikim i malim ekranima. Prva njena filmska uloga bila je u filmu Raduim 1943. godine. Istakla se i u drugim filmovima, a najupe\xc4\x8datljiviji su Sofka, Pri\xc4\x8da o fabrici, Poslednji dan, Nevjera, Tu\xc4\x91a zemlja, Lazar te Krvava ko\xc5\xa1ulja. Glumila je i u televizijskim serijama, od kojih je najpoznatija uloga Marije u Crnom snegu. Snagu izraza pokazala je u ve\xc4\x8deri istarske poezije, Istarska ve\xc4\x8dera u travnju 1947. godine recitiraju\xc4\x87i stihove Mate Balote, \xc4\x8dime je duboko ganula svoje sunarodnjake, a u mnogim gradovima domovine te susjednih zemalja pokazivala je svoj talent recitiraju\xc4\x87i Balotine pjesme Sipe pive i Dvi daske. Kasnije su joj dodijeljena mnoga priznanja zbog doprinosa o\xc4\x8duvanju \xc4\x8dakavske poezije, me\xc4\x91u kojima je bila nagrada Marko Maruli\xc4\x87 za \xc4\x8dakavsku poeziju, te nagrada Mijo Mirkovi\xc4\x87 za Dane Mate Balote. U gluma\xc4\x8dkoj karijeri odigrala je preko trista kazali\xc5\xa1nih drama, a zbog svog zna\xc4\x8daja za Istru i istarski narod dobila je po\xc4\x8dasni nadimak K\xc4\x87i Istre._NEWLINE_Lit.: Vasilija Kolakovi\xc4\x87, Marija Crnobori, Beograd 1961.; Marija Crnobori: zbornik, (priredio: Aleksandar Milosavljevi\xc4\x87), Savez dramskih umetnika Srbije, Beograd 1995.; Lada \xc4\x8cale Feldman, Euridikini osvrti: o rodnim izvedbama u teoriji, folkloru, knji\xc5\xbeevnosti i kazali\xc5\xa1tu, Zagreb 2001.; Moja Ifigenija (Marija Crnobori), Kolo 2/1999., 177 -197.'