b'\n_START_ARTICLE_\nBa\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPostojale su dvojbe o podrijetlu imena gradi\xc4\x87a Ba\xc4\x8da, no prema akademiku Anti Sekuli\xc4\x87u, moglo bi se govoriti o ma\xc4\x91arskoj posudbi s obzirom na to da su Ma\xc4\x91ari dosta kasnije stigli u Podunavlje. Rije\xc4\x8d je prije bila poznata Poljacima i Slovacima, a ozna\xc4\x8davala je "ov\xc4\x8dara" (pastira) ili "nadov\xc4\x8dara" te isti\xc4\x8de da bi se korijene trebalo tra\xc5\xbeiti iz oblika koji je posu\xc4\x91en iz epirsko-slavenskog. Ma\xc4\x91arska jezikoslovna znanost ne prikazuje rije\xc4\x8d Ba\xc4\x8d kao ma\xc4\x91arsku ._NEWLINE_Ba\xc4\x8d je bio naseljen jo\xc5\xa1 u bron\xc4\x8danom dobu. Arheolo\xc5\xa1ka iskapanja u ba\xc4\x8dkoj okolici su potvrdila da je na mjestu dana\xc5\xa1njeg Ba\xc4\x8da bila ve\xc4\x87a starorimska naseobina koja je nastradala pod barbarskih navalama, a s obzirom na sli\xc4\x8dnost opeka i kamenja u Erdutu, Iloku i \xc5\xa0arengradu, osnovano se mo\xc5\xbee tvrditi da je starorimski Ba\xc4\x8d bio dijelom niza utvrda, tim vi\xc5\xa1e kad se zna za postojanje \xc5\xa1anaca u \xc5\xa1umi izme\xc4\x91u Bukina i Ba\xc4\x8da._NEWLINE_U doba seobe naroda su se na ove prostore doselili Slaveni i Bugari jo\xc5\xa1 prije hunskog pusto\xc5\xa1enja. Nakon \xc5\xa1to su Huni prestali harati Europom, obnovljeni su neki gradovi, a osobito Isto\xc4\x8dno Rimsko Carstvo u doba Justinijana I.. Iz tog vremena datira prvi spomen Ba\xc4\x8da, iz 535. godine. Ista povijesna isprava spominje i biskupiju, \xc5\xa1to se s obzirom na kr\xc5\xa1\xc4\x87ansku nazo\xc4\x8dnost na tim prostorima prije hunskih pusto\xc5\xa1enja, mo\xc5\xbee zaklju\xc4\x8diti da je na tom prostoru Ba\xc4\x8d bio zna\xc4\x8dajno naselje koje je imalo sjedi\xc5\xa1te crkvene vlasti._NEWLINE_Za razdoblja avarske vlasti zabilje\xc5\xbeeno je da je ovdje bila avarska tvr\xc4\x91ava._NEWLINE_U srednjem vijeku je bio tr\xc5\xbei\xc5\xa1nim, sajmi\xc5\xa1nim i obrtni\xc4\x8dkim mjestom._NEWLINE_Ugarski kralj Stjepan I. je ovdje utemeljio Ba\xc4\x8dku biskupiju, a po ovom gradu je prozvao i istoimenu \xc5\xbeupaniju. I nakon ujedinjenja sa Kala\xc4\x8dkom nadbiskupijom Ba\xc4\x8d je zadr\xc5\xbeao svoj kaptol, a nadbiskupa se biralo u ovom gradu._NEWLINE_Ba\xc4\x8d je bio toliko va\xc5\xbenim naseljem da je svojevremeno u njemu zasjedao sabor Kraljevine Ugarske kojema je osobno predsjedao i sam kralj. Kao i brojna druga ba\xc4\x8dka mjesta, starosjedioci su mu bili \xc5\xa1oka\xc4\x8dki Hrvati, me\xc4\x91u kojima je Ba\xc4\x8d bio najva\xc5\xbenijim sredi\xc5\xa1tem. Kulturno sredi\xc5\xa1te je bio franjeva\xc4\x8dki samostan, koji je prije pripadao ivanovcima._NEWLINE_Za vlasti Karla Roberta se u Ba\xc4\x8du kovao novac, a u to vrijeme je bila sagra\xc4\x91ena i ba\xc4\x8dka tvr\xc4\x91ava (Stari grad)._NEWLINE_Za stolovanja nadbiskupa Petra Varda Ba\xc4\x8d je postao rije\xc4\x8dnim prometnim mjestom, budu\xc4\x87i da je nadbiskupova nov\xc4\x8dana pomo\xc4\x87 pomogla produbljivanje korita Mostonge tako da je Ba\xc4\x8d postao brodski povezan sa Dunavom. Za kraljevanja hrvatsko-ugarskog kralja Vladislav II. Jagelovi\xc4\x87 je 1494. postao gradom, \xc5\xa1to je zna\xc4\x8dilo veliku financijsku olak\xc5\xa1icu za stanovnike. I u 15. st. je Ba\xc4\x8d bio trgovi\xc5\xa1tem, a o posljedicama gospodarskog procvata govori mno\xc5\xa1tvo trgovina i ra\xc5\xa1irenost grada koji se pribli\xc5\xbeio Tovari\xc5\xa1evu._NEWLINE_Gospodarski i sigurnosni problemi su po\xc4\x8deli s turskim provalama, osobito nakon pada Beograda 1521., a nakon moha\xc4\x8dke bitke 1526. je pao pod tursku vlast. Turci su u povratku poslije pobjede kod Moha\xc4\x8da spalili Ba\xc4\x8d i opsjeli utvrdu. Nakon jednodnevne opsade su upali u tvr\xc4\x91avu i pobili sve. Nekoliko tisu\xc4\x87a pre\xc5\xbeivjelih stanovnika Ba\xc4\x8da se dalo u zbjeg. Na putu prema Petrovaradinu izbjeglice su se ulogorile u predjelu okru\xc5\xbeenim jezerima i mo\xc4\x8dvarama, a logor, kojeg su branili ma\xc4\x91arski vojnici, je bio opasan \xc5\xa1an\xc4\x8devima. Turci su napali i taj logor i pobili i vojnike i civile. Posljedica ovog razaranja je da je vrlo malo sa\xc4\x8duvano podataka iz razdoblja prije 1526. godine._NEWLINE_Od Turaka je oslobo\xc4\x91en u 17. stolje\xc4\x87u, ali vi\xc5\xa1e nikad nije dosegao veli\xc4\x8dinu i zna\xc4\x8daj kojeg je imao nekad, \xc4\x8demu je pridonijela nemirna granica i u\xc4\x8destali nemiri u Ugarskoj._NEWLINE_Kolonizacija Nijemaca u Ba\xc4\x8dku u 19. st. je pogodila i Ba\xc4\x8d i ba\xc4\x8dke \xc5\xa0okce. Gospodarski ja\xc4\x8di Nijemci su ih istisnuli pa je tako do 1941. polovina stanovnika bila njema\xc4\x8dka, a oko \xc4\x8detvrtine su bili \xc5\xa1oka\xc4\x8dki Hrvati._NEWLINE_Nakon Drugog svjetskog rata, nakon \xc5\xa1to su komunisti\xc4\x8dke vlasti iselile Nijemce, na njihovo su mjesto doveli Srbe iz Bosne,_NEWLINE_Dana 15. travnja 2010. godine Republika Srbija je nominirala Ba\xc4\x8d za upis na UNESCO-v popis mjesta svjetske ba\xc5\xa1tine u Europi.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nFranjevci svjetovnog reda su u Ba\xc4\x8du otvorili svoje prve \xc5\xa1kole na ovim prostorima. Vjeruje se da je u blizini Ba\xc4\x8da bila benediktinska i augustinska opatija u Der\xc5\xbei. Svoj samostan u Ba\xc4\x8du su imali ivanovci, a naslijedili su ga franjevci. Opatom tog istog samostana je bio Mavro Orbini._NEWLINE_\xc4\x8casopis Zvonik je osnovan 19. rujna 1994. godine u Ba\xc4\x8du, "u sjeni zvonika franjeva\xc4\x8dke crkve iz 13. stolje\xc4\x87a"._NEWLINE_O franjeva\xc4\x8dkom djelovanju u Ba\xc4\x8du su pisali Pa\xc5\xa1kal Vjekoslav Cvekan (Franjeva\xc4\x8dki samostan u Ba\xc4\x8du, 1985.), a o povijesti Ba\xc4\x8da su pisali Mladen Barbari\xc4\x87 (Ba\xc4\x8d, crtice za njegovu povijest) i Ante Sekuli\xc4\x87 (Drevni Ba\xc4\x8d, 1978.)._NEWLINE_Na sastanku pet hrvatskih udruga odr\xc5\xbeanom 20. lipnja 2013. u etno-ku\xc4\x87i Didina ku\xc4\x87a, odr\xc5\xbeanom na inicijativu \xc5\xbdeljka Pakledinca, iznesen je prijedlog o osnivanju Hrvatskog kulturnog centra u Ba\xc4\x8du, koji bi koordinirao rad udruga Hrvata, organizirao me\xc4\x91usobno pomaganje i zajedni\xc4\x8dke nastupe, manifestacije i priredbe.\n_START_SECTION_\nHrvati u Ba\xc4\x8du\n_START_PARAGRAPH_\nU Ba\xc4\x8du djeluje hrvatsko kulturno-umjetni\xc4\x8dko-prosvjetno dru\xc5\xa1tvo "Mostonga". Osnovano je 16. prosinca 2006. Odlukom inicijativnog odbora za prvog predsjednika je izabran Stjepan \xc4\x8coban, za tajnika Kre\xc5\xa1imir \xc5\xa0imudvarac, za blagajnika Marjan Penavin. Dru\xc5\xa1tvo djeluje u nekoliko odjela od kojih je najaktivnija tambura\xc5\xa1ka skupina, zatim folklorna, dje\xc4\x8dja folklorna skupina, mje\xc5\xa1ovita pjeva\xc4\x8dka skupina, dramsko-literalna i etnolo\xc5\xa1ka. Glavni cilj HKUPD "Mostonga" Ba\xc4\x8d je o\xc4\x8duvanje tradicije, jezika, kulturne ba\xc5\xa1tine Hrvata \xc5\xa0okaca u Ba\xc4\x8du i za\xc5\xa1tita nacionalnog identiteta na ovim prostorima. Organizator je velike manifestacije obilje\xc5\xbeavanja 320 godina od dolaska Hrvata \xc5\xa0okaca od Soli u Ba\xc4\x8dku pod zajedni\xc4\x8dkim nazivom "Tragovi \xc5\xa0okaca od Gradovrha do Ba\xc4\x8da 1688-2008" koja je skupila sve \xc5\xa0okce ba\xc4\x8dkog Podunavlja kao i \xc5\xa0okce iz Bosne i Slavonije. Uz redovne aktivnosti organizator je tradicionalnog "\xc5\xa0oka\xc4\x8dkog bala" koji se odr\xc5\xbeava svake godine zadnji vikend u mjesecu sije\xc4\x8dnju, kao i trodnevne manifestacije "Susret \xc5\xa0okadije" u mjesecu kolovozu._NEWLINE_Od 2006. na mjesnom Radiju Ba\xc4\x8d se emitira jednom tjedno jednosatna emisija na hrvatskom jeziku, a nakon sastanka \xc4\x8delni\xc5\xa1tva hrvatske zajednice koje su predvodili predsjednik DSHV-a Petar Kunti\xc4\x87 i predsjednik HNV R. Srbije dr Slaven Ba\xc4\x8di\xc4\x87 s gradona\xc4\x8delnikom Ba\xc4\x8da Tomislavom Bogunovi\xc4\x87em od 6. prosinca 2010., i uz potporu mjesnog radija, od 1. sije\xc4\x8dnja 2011. \xc4\x87e se emisija na hrvatskom emitirati dva sata tjedno. Dogovoreno je i da \xc4\x87e se u \xc5\xa1kolama od po\xc4\x8detka drugog polugodi\xc5\xa1ta zapo\xc4\x8deti s provo\xc4\x91enjem izu\xc4\x8davanja hrvatskog jezika i nacionalne kulture._NEWLINE_Hrvatske kulturne udruge u op\xc4\x87ini Ba\xc4\x8du su: Mostonga, Mato\xc5\xa1, Dukat, Zora i Tragovi \xc5\xa0okaca.'