b'\n_START_ARTICLE_\nSferna aberacija\n_START_PARAGRAPH_\nSferna aberacija nastaje kada se zrake svjetlosti s rubova i sredi\xc5\xa1ta le\xc4\x87e ili sfernoga zrcala razli\xc4\x8dito lome i imaju razli\xc4\x8dite \xc5\xbeari\xc5\xa1ne daljine. Slika predmeta nije o\xc5\xa1tra. Korekcija sferne aberacije posti\xc5\xbee se su\xc5\xbeavanjem snopa svjetlosti koji pada na le\xc4\x87u ili zrcalo, uporabom paraboli\xc4\x8dnih zrcala, postavljanjem konvergentnih i divergentnih le\xc4\x87a jednih uz druge, uporabom stakla ve\xc4\x87eg indeksa loma tako da zakrivljenost le\xc4\x87e, a time i sferna aberacija, budu \xc5\xa1to manji, oblikovanjem le\xc4\x87e tako da je ja\xc4\x8de zakrivljena u sredi\xc5\xa1tu nego na rubovima, i tako dalje. Primjerice ljudsko oko korigira sfernu aberaciju tako \xc5\xa1to je ro\xc5\xbenica manje zakrivljena na rubovima nego na sredini, a o\xc4\x8dna le\xc4\x87a nije homogena, ve\xc4\x87 ima manju gusto\xc4\x87u na rubovima, pa slabije lomi rubne zrake. _NEWLINE_Zrake koje prolaze kroz sredi\xc5\xa1nje dijelove daju o\xc5\xa1tru sliku na drugom mjestu, a ne na onom na kojem je daju okrajni dijelovi le\xc4\x87e. Zato se kod upotrebe cijelog otvora le\xc4\x87e ne dobiva nigdje o\xc5\xa1tra slika. Kod rastresne le\xc4\x87e je obrnuto, to jest sferna aberacija sastoji se u tome da je prividno (virtualno) \xc5\xbeari\xc5\xa1te rubnih dijelova le\xc4\x87e dalje od le\xc4\x87e negoli \xc5\xbeari\xc5\xa1te srednjih dijelova. Prema tome, sfernu aberaciju sabirne le\xc4\x87e mo\xc5\xbeemo smanjiti ako le\xc4\x87u kombiniramo s rastresnom le\xc4\x87om odgovaraju\xc4\x87e jakosti. Takva kombinacija konveksne i konkavne le\xc4\x87e kod koje je znatno smanjena sferna aberacija zove se sferno korigirani sustav. Sabirna le\xc4\x87a kod koje je posebnim bru\xc5\xa1enjem sferna aberacija posve uklonjena (korigirana) zove se aplanati\xc4\x8dka le\xc4\x87a ili aplanat.'