b'\n_START_ARTICLE_\nIslamska arhitektura\n_START_SECTION_\nD\xc5\xbeamije\n_START_PARAGRAPH_\nKada su muslimani osvojili Siriju 636., oni su mnoge napu\xc5\xa1tene crkvene bazilike prenamijenili u d\xc5\xbeamije tako da su na\xc4\x8dinili nove ulaze i premjestili mjesto odvijanja obreda. To su bile duge, trobrodne zgrade s poplo\xc4\x8danim krovom i oltarom na isto\xc4\x8dnom kraju. Orijentaciju i prostornu organizaciju d\xc5\xbeamija odre\xc4\x91ivao je, i danas odre\xc4\x91uje, smjer molitve, prema Meki koji simbolizira mihrab._NEWLINE_U Muhamedovo je vrijeme molitva dr\xc5\xbeana s vrha krova po uzoru na \xc5\xbeidovski obi\xc4\x8daj. \xc4\x8cini se da je sirijska tradicija gradnje niskih tornjeva uz kuteve zgrade (kod muslimana d\xc5\xbeamije) dovela do minareta s kojeg se poslije Muhamedova vremena dr\xc5\xbeao obred. Najstariji je onaj pu\xc5\xbeoliki u Samarri (Irak). Prva upotreba propovjedaonice ili minbera, jo\xc5\xa1 jedne strukture svojstvene d\xc5\xbeamiji, se dogodila u Medini iz prakti\xc4\x8dnih razloga._NEWLINE_D\xc5\xbeamija je dobila osnovni oblik u vrijeme omejidske dinastije: uzdu\xc5\xbena pravokutna velika prostorija s mno\xc5\xa1tvom stupova (ponekad nadsvo\xc4\x91ena kupolom) ima nagla\xc5\xa1eno mjesto za molitvu okrenuto prema Meki u obliku ivana (ni\xc5\xa1e) \xe2\x80\x93 mihrab, zdenac u dvori\xc5\xa1tu za ritualno pranje ruku prije molitve i visoke minarete (tanki visoki toranj kru\xc5\xbenog ili poligonalnog tlocrta, s unutra\xc5\xa1njim stubama koje vode do balkona, s kojeg mujezin poziva na molitvu)._NEWLINE_Iako je u islamskoj arhitekturi, posebno u ranijim primjerima, tipi\xc4\x8dniji luk u obliku potkove, za\xc5\xa1iljeni je luk tako\xc4\x91er bio poznat. Podrijetlom vjerojatno iz Sirije, prihvatili su ga omejidi, a bio je svojstven i abasidskim d\xc5\xbeamijama, tijekom 9. i 10. stolje\xc4\x87a je prenesen u Egipat. U Velikoj d\xc5\xbeamiji u Cordobi (Mezquita), iz 786.-965. god., ritam tankih stupova i dvostrukih lukova je poja\xc4\x8dan ritmi\xc4\x8dnim ponavljanjem ukrasnih \xc5\xa1ara kao i cigli u boji tako da se stvara iluzija produljavanja prostorije u dubinu._NEWLINE_Kupole, svojstvene upravo islamskoj arhitekturi, su se razvile iz sasanijskih i ranokr\xc5\xa1\xc4\x87anskih arhitektonskih izvora. Najstarija o\xc4\x8duvana je Kupola na stijeni (kasno 7. stolje\xc4\x87e) u Jeruzalemu, jedna od ve\xc4\x87ih religijskih struktura na svijetu, a predstavlja mjesto sa kojega je Muhamed do\xc5\xbeivio duhovno i tjelesno prosvjetljenje. Ova d\xc5\xbeamija ima kupolu postavljenu na visoki valjak i prstenastog je plana s dva ambulatorija ili hodnika, \xc5\xa1to je preuzeto iz rimske arhitekture koja je imala utjecaja u Jeruzalemu u 4. st._NEWLINE_Pod Osmanlijama su d\xc5\xbeamije gra\xc4\x91ene po uzoru na bizantsku ostav\xc5\xa1tinu u Turskoj s velikom glavnom kupolom i vi\xc5\xa1e manjih. Me\xc4\x91u njima se svakako isti\xc4\x8du dvije arhitekta Sinana koje su poslu\xc5\xbeile kao uzor d\xc5\xbeamijama u Turskoj, Siriji, Egiptu i sjevernoj Africi: Selimija u Edirni i Aja Sofija u Istanbulu, obje bizantske crkve koje su kasnije pretvorene u d\xc5\xbeamije.\n_START_SECTION_\nSekularna arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom vremena omejida i ranih Abasida, mu\xc5\xa1ki \xc4\x8dlanovi kalfiskih obitelji gradili su brojne pala\xc4\x8de u Siriji i Iraku. Neki su imali perivoje za lov, kao kod Sasanida, i kupke, koje su se razvile iz kasnorimskog tipa zgrada. Te pala\xc4\x8de prikazuju sintezu zapadne i isto\xc4\x8dne kulture koja je bila glavna zna\xc4\x8dajka rane islamske umjetnosti, ali i relativnu slobodu izra\xc5\xbeavanja prije uvo\xc4\x91enja proskripcija na figurativne prikaze. Pala\xc4\x8de su bile mjesta gdje su se mogli na\xc4\x87i mozaici, zidne slike, i reljefi koji su tradicionalno prikazivali dvorjane, \xc5\xbeivotinje, a ponekad i samog kalifa._NEWLINE_U srednjem je periodu islamski svijet proizveo najve\xc4\x87i procvat urbane civilizacije u povijesti. Gra\xc4\x91eni su planirani gradovi (npr. Samarra, Al Fustat (Stari Kairo), Okrugli grad kod Bagdada) koji su dolaskom Mongola zajedno sa svojim vodnim sustavima uni\xc5\xa1teni ili svedeni na sela._NEWLINE_U Iranu su u posljednjem dobu islamske umjetnosti gra\xc4\x91ena najve\xc4\x87a djela sekularne arhitekture: mostovi, pala\xc4\x8de, fontane, trkali\xc5\xa1ta, pa \xc4\x8dak i prve umjetni\xc4\x8dke galerije. Karavan-saraj (ili turski han) su donijeli Seld\xc5\xbeuci. To su bila odmori\xc5\xa1ta za putnike koja su se gradila uz puteve karavana, imala su otvoreni hodnik i mjesto za napajanje \xc5\xbeivotinja. Uz njih se spominju i kupke, trgovi\xc5\xa1ta, vrtovi i prednji garnizoni.\n_START_SECTION_\nGrobnice i mauzoleji\n_START_PARAGRAPH_\nUnato\xc4\x8d islamskim propisima koji zabranjuju izgradnju grobnica, mauzoleji, gra\xc4\x91eni kao simboli mo\xc4\x87i umrlih vladara, su nakon d\xc5\xbeamija i pala\xc4\x8da postali najva\xc5\xbenije gra\xc4\x91evine u islamu. Primjeri uklju\xc4\x8duju kupolaste grobnice u Kairu iz 15. st. U Iranu je pod Mongolima razvijena posebna vrsta grobnice s kupolom dvostruke konstrukcije koja pove\xc4\x87ava njenu visinu. Karakterizira ju oktogonalna baza s tornjem na svakom kutu. Najbolji primjer je vjerojatno najpoznatiji muslimanski mauzolej, Tad\xc5\xbe Mahal (iz sredine 17. st.), u Indiji. Podigao ga je D\xc5\xbeahan-\xc5\xa1ah svojoj voljenoj \xc5\xbeeni Mahal. Ovdje je organska plasti\xc4\x8dnost hinduisti\xc4\x8dke arhitekture uskla\xc4\x91ena s islamskom apstrakcijom i \xc4\x8disto\xc4\x87om linija. Bijeli mramorni zidovi, rasko\xc5\xa1no dekorirani reljefima i umetnutim obojenim kamenjem s dubokim ni\xc5\xa1ama punim sjena, izgledaju tanki poput papira, skoro providni, a \xc4\x8ditava gra\xc4\x91evina ostavlja utisak kao da jedva dodiruje tlo i kao da visi o kupoli koja li\xc4\x8di na balon. Atmosfera pjesni\xc4\x8dkog sanjarenja poja\xc4\x8dana je okvirom \xe2\x80\x93 dugim vje\xc5\xa1ta\xc4\x8dkim jezerom u kojem se gra\xc4\x91evina ogleda, oivi\xc4\x8deno tamnozelenim \xc5\xbebunjem, isti\xc4\x8de hladnu bjelinu paviljona na veleban na\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nUkra\xc5\xa1avanje u arhitekturi\n_START_PARAGRAPH_\nMuslimanima nije bilo zabranjeno predstavljati figurativna \xc5\xbeiva bi\xc4\x87a, samo to nisu smjeli raditi na d\xc5\xbeamijama, gdje je to moglo dovesti do strogo zabranjenog idolopoklonstva. Ukrasi na d\xc5\xbeamijama nastali su stiliziranjem modela iz anti\xc4\x8dke tradicije \xe2\x80\x93 vina, li\xc5\xa1\xc4\x87a, spisa \xe2\x80\x93 i pretvaranjem ih u vijugave arapske uzorke. Koristili su uzorke linija da stvore apstraktne elemente kao \xc5\xa1to su zvijezde i poligoni, ali su koristili i arapsko pismo, tako da su citati iz Kurana postali \xc4\x8dista dekoracija._NEWLINE_U islamskim zgradama su za dekoraciju bili kori\xc5\xa1teni vapno, zidne opeke i plo\xc4\x8dice raznih oblika s uzorcima, dok su Seld\xc5\xbeuci kasnije dodali glazuru i boju. Uvedena je i umjetnost zidnih mozaika, u kojoj su boje paljene kako bi se dobio njihov puni intenzitet. Takva se umjetnost otvaranjem novih radionica s podru\xc4\x8dja Irana pro\xc5\xa1irila i u Tursku. Ostala je islamska dekoracija u arhitekturi uklju\xc4\x8divala rezbarije u drvetu, obi\xc4\x8dno presvu\xc4\x8dene sa slonova\xc4\x8dom na prozorima i vratima minbera, i razli\xc4\x8ditim strukturnim elementima. No rezbarenje u drvetu i slonova\xc4\x8di je bilo kori\xc5\xa1teno i za ukra\xc5\xa1avanje namje\xc5\xa1taja, slonovih kljova i kutijica. Kameni reljefi i mramorne presvlake nalazimo na zgradama u \xc5\xa0panjolskoj, Turskoj i Egiptu. Svjetlo i boju u zgrade obi\xc4\x8dno unose bogato ure\xc5\xa1ene svjetiljke i tapete.'