b'\n_START_ARTICLE_\nINRI\n_START_PARAGRAPH_\nI N R I su inicijali  latinske  re\xc4\x8denice Iesus Nazarenus Rex Iudaeorum \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9eIsus Nazare\xc4\x87anin, kralj \xc5\xbeidovski\xe2\x80\x9c. Prema Evan\xc4\x91elju po Ivanu (Iv, 19, 19 i dalje) tu je re\xc4\x8denicu Poncije Pilat  dao postaviti na kri\xc5\xbe  iznad raspetog Isusa na trima jezicima; hebrejskom, latinskom i  gr\xc4\x8dkom kao razlog za\xc5\xa1to je Isus razapet. Ona se zbog toga naziva i naslov kri\xc5\xbea  (Titulus crucis) . Prema drugim evan\xc4\x91eljima (Marko, 15, 26; Matej 27, 37; Luka, 23, 38) natpis je glasio samo \xe2\x80\x9ekralj \xc5\xbeidovski\xe2\x80\x9c. _NEWLINE_Javna obznana krivnje osu\xc4\x91enika bila je u skladu s tada\xc5\xa1njim rimskim obi\xc4\x8dajem. Rimljani su godine 4. pr. Kr. zabranili vazalnim \xc5\xbeidovskim vladarima da nose naslov kralja te stoga izraz \xe2\x80\x9ekralj \xc5\xbeidovski\xe2\x80\x9c u Novom Zavjetu koriste samo Ne\xc5\xbeidovi te je kao takav povijesno polazi\xc5\xa1te za, kako vjeruju kr\xc5\xa1\xc4\x87ani, Isusovo mesijanstvo\n_START_SECTION_\nPovijesna pozadina\n_START_PARAGRAPH_\nRimljani su poznavali obi\xc4\x8daj javnog obznanjivanja krivnje osu\xc4\x91enika natpisom tj. plo\xc4\x8dom koja bi mu se objesila oko vrata ili nosila ispred njega.  Osu\xc4\x91enika se na taj na\xc4\x8din prije smrti poni\xc5\xbeavalo i izrugivalo. O tome govore \xc4\x8detiri rimska izvora, me\xc4\x91u njima  Svetonije kada govori o izvr\xc5\xa1avanju presude nad ustanicima u doba careva Kaligule i  Domicijana. Dion Kasije Kokejan  tako\xc4\x91er jedanput spominje taj obi\xc4\x8daj kod jednog raspe\xc4\x87a.  Pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x8divanje plo\xc4\x8de iznad raspetoga spominje se me\xc4\x91utim samo u Novom zavjetu. _NEWLINE_Rimljani su nakon smrti Heroda Velikog godine 4. pr. Kr. pa sve do kraja vladavine namjesnika Poncija Pilata godine 37. strogo zabranjivali \xc5\xbeidovskim vladarima no\xc5\xa1enje naslova \xe2\x80\x9ekralj \xc5\xbeidovski\xe2\x80\x9c, kojeg zajedni\xc4\x8dki prenose sva \xc4\x8detiri evan\xc4\x91elja. Judeja je u to doba zajedno s Idumejom i Galilejom bila pod izravnom rimskom upravom. \xc5\xbdidovski povjesni\xc4\x8dar Josip Flavije izvje\xc5\xa1\xc4\x87uje o \xe2\x80\x9ekraljevima\xe2\x80\x9c, koji su vodili mnoge \xc5\xbeidovske ustanke  (Starine 17, 283-285). Rimski vojskovo\xc4\x91a Publije Kvintilije Var dao je oko godine 6. raspeti na kri\xc5\xbe mnoge ustani\xc4\x8dke \xc5\xbdidove koji su tra\xc5\xbeili kraljevski naslov. (\xc5\xbdidovski rat 2,75). Pravni razlog za to bio je Zakon o uvredi veli\xc4\x8danstva (lex Iulia de maiestate) cara Augusta  prema kojem se uzimanje  kraljevskog  naslova u rimskim provincijama bez careve dozvole smatrao pobunom (seditio,  perduellio) i napadom na samoga cara (crimen laesae maiestatis). To se od doba cara Tiberija ka\xc5\xbenjavalo razapinjanjem na kri\xc5\xbe. _NEWLINE_Naslov \xe2\x80\x9eKralj \xc5\xbeidovski\xe2\x80\x9c spominje se u evan\xc4\x91eljima osim u Mt, 2,2 samo u izvje\xc5\xa1\xc4\x87ima o Isusovoj muci i on stoga te\xc5\xa1ko da je rezultat vjere prvih kr\xc5\xa1\xc4\x87ana nego odr\xc5\xbeava rimsko gledi\xc5\xa1te. Zbog toga se mo\xc5\xbee smatrati povijesnim da je Isus pogubljen kao \xe2\x80\x9emesijanski ustanik\xe2\x80\x9c . Rimljani nisu razlikovali vjersko od politi\xc4\x8dkog vodstva i smatrali su kraljevski naslov zlo\xc4\x8dinom protiv rimske dr\xc5\xbeave, sli\xc4\x8dno dana\xc5\xa1njoj veleizdaji. Isus je tu optu\xc5\xbebu \xc5\xa1utnjom potvrdio pred Pilatom i zbog toga prema rimskom pravu bio osu\xc4\x91en na smrt.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x87anska umjetnost\n_START_PARAGRAPH_\nZbog navoda u evan\xc4\x91eljima (Mt, 27,37 i  Lk, 23,38) da je natpis INRI pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x8den iznad glave raspetoga Isusa, kr\xc5\xa1\xc4\x87ani su pretpostavili da je uzdu\xc5\xbena greda Isusova kri\xc5\xbea dosezala iznad popre\xc4\x8dne grede u visini Isusovih ruku kako bi se omogu\xc4\x87ilo pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ivanje natpisa INRi iznad Isusove glave. Zbog toga se raspelo u kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvu prikazuje u obliku  \xe2\x80\xa0, a ne u za Rimljane uobi\xc4\x8dajenom obliku kri\xc5\xbea kao slovo  T.  _NEWLINE_INRI  je od 4. stolje\xc4\x87a va\xc5\xbean dio prikazivanja raspela u kr\xc5\xa1\xc4\x87anskoj ikonografiji. Prikazuje ga se ispisanog ili ugraviranog na drvenoj plo\xc4\x8di ili kao tekst na pergamentu. U ikonografiji isto\xc4\x8dnih crkava natpis na kri\xc5\xbeu na pojedinim jezicima ve\xc4\x87inom glasi \xe2\x80\x9eKralj svijeta\xe2\x80\x9c \xc5\xa1to teolo\xc5\xa1ki ima druk\xc4\x8diji smisao. _NEWLINE_Tradicija latinske kratice INRI kao natpisa na kri\xc5\xbeu po\xc4\x8diva na putnom izvje\xc5\xa1\xc4\x87u kr\xc5\xa1\xc4\x87anske hodo\xc4\x8dasnice imenom Egeria  otprilike iz  godine 380. Ona je navela da je vlastitim o\xc4\x8dima vidjela original s latinskom re\xc4\x8denicom u Bazilici Svetoga groba u Jeruzalemu.'