b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdohari\n_START_SECTION_\nRasprostranjenost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdohari su me\xc4\x91u najstarijim i najuspje\xc5\xa1nijim \xc5\xbeivim bi\xc4\x87ima na Zemlji. Ve\xc4\x87ina vrsta \xc5\xbeivi u tropskim i suptropskim predjelima. Jako su prilagodljivi i mo\xc5\xbeemo ih na\xc4\x87i \xc5\xa1irom svijeta. Poznato je 3500 vrsta, 15 ih mo\xc5\xbeemo prona\xc4\x87i u Srednjoj Europi. U Hrvatskoj \xc5\xbeive dvije vrste \xc5\xbeohara, to su: Blatella germanica (njema\xc4\x8dki \xc5\xbeohar) i Blatta orientalis (orijentalni \xc5\xbeohar).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot\n_START_PARAGRAPH_\nOsjetljivi su na svjetlost i uglavnom su aktivni samo no\xc4\x87u. \xc5\xbdive u grupama na mra\xc4\x8dnim ,vla\xc5\xbenim i toplim mjestima. \xc5\xbdenka odla\xc5\xbee u omotu izme\xc4\x91u 12 i 50 jaja\xc5\xa1aca, ovisno o vrsti. Po boji i obliku omota mo\xc5\xbeemo re\xc4\x87i o kojoj se vrsti \xc5\xbeohara radi. Kad jaja\xc5\xa1ca sazriju omot puca i iz nje izlaze li\xc4\x8dinke. Li\xc4\x8dinke i odrasli \xc5\xbeohari imaju sli\xc4\x8dne \xc5\xbeivotne navike. Brzina razvoja \xc5\xbeohara ovisi o tri \xc4\x8dimbenika vlazi, temperaturi i hrani. Bioti\xc4\x8dki potencijal im je vrlo visok, za dvije vrste koje \xc5\xbeive u Hrvatskoj je sljede\xc4\x87i: \xc5\xbdenka Blatella germanica (njema\xc4\x8dki \xc5\xbeohar) tijekom jedne godine mo\xc5\xbee dati do 35300 jedinki a \xc5\xbeenka Blatta orientalis (orijentalni \xc5\xbeohar) tijekom jedne godine mo\xc5\xbee dati 200 jedinki.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8covjek i \xc5\xbeohari\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdohari se smatraju \xc5\xa1teto\xc4\x8dinama, iako samo oko 30 vrsta \xc5\xbeohara \xc5\xbeivi u urbanim podru\xc4\x8djima \xc5\xa1to je manje od 1% ukupne vrste. Vrste koje su se prilagodile \xc5\xbeivotu uz \xc4\x8dovjeka predstavljaju veliki higijenski problem za \xc4\x8dovjeka. Prehrambene proizvode zaga\xc4\x91uju svojim izmetom i prisutno\xc5\xa1\xc4\x87u. Uzro\xc4\x8dnici su i mnogih alergija u odraslih i djece, dokazano je da kod djece mogu izazvati astmu. Alergeni se nalaze u slini \xc5\xbeohara, fecesu, sekretima, ljuskama oklopa i mrtvim tijelima \xc5\xbeohara. Pogoduje im ne\xc4\x8disto\xc4\x87a jer se hrane ostacima hrane. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e ih mo\xc5\xbeemo prona\xc4\x87i u skladi\xc5\xa1tima, kuhinjama, kupaonama(potrebna im je voda za razvoj) i sl. Za \xc4\x8dovjeka su jo\xc5\xa1 opasni kao prenositelji nekih bolesti kao: tuberkuloza, kolera, tifus, guba itd. Po\xc5\xa1to su no\xc4\x87ne \xc5\xbeivotinje dosta ih je te\xc5\xa1ko za otkriti, otporni su na insekticide, sposobni su dugo pre\xc5\xbeivjeti bez hrane i brzo se razmno\xc5\xbeavaju. Jedna od najboljih preventivnih mjera je odr\xc5\xbeavanje \xc4\x8disto\xc4\x87e u prostorijma za \xc5\xbeivot, pogotovo u prostorijama koje slu\xc5\xbee za dr\xc5\xbeanje i pripremu hrane.'