b'\n_START_ARTICLE_\nVra\xc5\xbeja li\xc4\x8dna tumorska bolest\n_START_PARAGRAPH_\nVra\xc5\xbeja li\xc4\x8dna tumorska bolest (engl. devil facial tumour disease, akr. DFTD) agresivni je nevirusni prenosivi parazitski rak, porijekla vjerojatno od Schwannovih stanica, koji poga\xc4\x91a tasmanske vragove. Prvi "slu\xc5\xbebeni slu\xc4\x8daj" bio je opisan 1996. godine u Australiji. U sljede\xc4\x87em desetlje\xc4\x87u bolest je opusto\xc5\xa1ila populaciju tasmanskih divljih vragova s procjenama njezina smanjenja u rasponu od 20\xc2\xa0% pa sve do 50\xc2\xa0% na 65\xc2\xa0% podru\xc4\x8dja dr\xc5\xbeave. Pogo\xc4\x91ene zgusnute populacije trpe mortalitet do 100\xc2\xa0% unutar 12-18 mjeseci. Bolest je uglavnom koncentrirana u isto\xc4\x8dnoj polovici Tasmanije. Vidljivi znakovi DFTD-a po\xc4\x8dinju s lezijama i kvrgama oko usta. One se razviju u maligne tumore koji se mogu \xc5\xa1iriti s lica na \xc4\x8ditavo tijelo. Jednom kad se lezije pojave vragovi obi\xc4\x8dno umiru unutar \xc5\xa1est mjeseci zbog zatajenja organa, sekundarnih infekcija ili metaboli\xc4\x8dke gladi. Tumori interferiraju u hranjenje i pogo\xc4\x91ena \xc5\xbeivotinja mo\xc5\xbee umrijeti od gladi. Vra\xc5\xbeja li\xc4\x8dna tumorska bolest poga\xc4\x91a jednako mu\xc5\xbejake i \xc5\xbeenke. Sada se njihova populacija stegnula za 70\xc2\xa0% u odnosu na 1996. godinu. S obzirom na podatke iz 2010. godine 80\xc2\xa0% populacije je inficirano. Najvjerojatniji je put prijenosa ugriz, navlastito kada o\xc4\x8dnjaci stupe u direktni kontakt s oboljelim stanicama. Ostali na\xc4\x8dini prijenosa uklju\xc4\x8duju, mada nisu ograni\xc4\x8deni na njih, gutanje inficirane strvine ili dijeljenje hrane, jer oboje uklju\xc4\x8duje alogeni prijenos stanica izme\xc4\x91u nesrodnih jedinaka._NEWLINE_\xc5\xa0est \xc5\xbeenka prona\xc4\x91eno je s djelomi\xc4\x8dnom imuno\xc5\xa1\xc4\x87u. Radi spasenja populacije zapo\xc4\x8delo se s uzgojem u zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu.\n_START_SECTION_\nU drugih \xc5\xbeivotinja\n_START_PARAGRAPH_\nPrenosivi rak, uzrokovan klonom malignih stanica prije nego nekim virusom, ekstremno je rijedak. Jedini preostali poznati tipovi jesu pasji prenosivi veneri\xc4\x8dni tumor (CTVT), koji se prenosi izme\xc4\x91u pasa putem spolne aktivnosti i poznat je u znanosti ve\xc4\x87 oko 100 godina, i zarazni retikularnostani\xc4\x8dni sarkom sirijskog hr\xc4\x8dka, koji se mo\xc5\xbee prenijeti s jednog sirijskog hr\xc4\x8dka na drugog putem ugriza komarca Aedes aegypti. CTVT mutira ekspresiju imunosnog odgovora dok se bolest sirijskog hr\xc4\x8dka \xc5\xa1iri zbog nedostatka geneti\xc4\x8dke raznolikosti. Mutacija vra\xc5\xbeje li\xc4\x8dne tumorske bolesti mo\xc5\xbee zna\xc4\x8diti da bi se mogla pro\xc5\xa1iriti na druge srodne vrste poput kuna\xc5\xa1a.'