b'\n_START_ARTICLE_\nOpservatorij\n_START_PARAGRAPH_\nOpservatorij (prema lat. observare: promatrati) je znanstvena ustanova u kojoj se sustavno motre odre\xc4\x91ene prirodne pojave (na primjer astronomski, meteorolo\xc5\xa1ki, seizmolo\xc5\xa1ki opservatorij). Prvi astronomski opservatoriji imali su sprave za promatranje golim okom i nalazili su se pod vedrim nebom. Uporabom teleskopa u 17.\xc2\xa0stolje\xc4\x87u po\xc4\x8dinju se graditi \xc4\x8dvrsti objekti s kupolom (zvjezdarnice). Najbolja mjesta za zvjezdarnice daleko su\xc2\xa0od urbanih podru\xc4\x8dja i na visokim planinama, gdje su utjecaj atmosfere, ne\xc4\x8disto\xc4\x87a i nemir smanjeni. Dana\xc5\xa1nji astronomski opservatorij koristi astronomske instrumente za prihvat elektromagnetskoga zra\xc4\x8denja razli\xc4\x8ditih valnih duljina. Radio teleskopi prihva\xc4\x87aju radio valove i nisu podlo\xc5\xbeni meteorolo\xc5\xa1kim uvjetima i naoblaci, i kao najve\xc4\x87i ure\xc4\x91aji ne nalaze se u zgradama. Opservatoriji u putanji upu\xc4\x87uju se u svemir kao umjetni Zemljini ili Sun\xc4\x8devi sateliti; oni posebno slu\xc5\xbee za opa\xc5\xbeanje rendgenskih zraka, gama-zraka i infracrvenoga zra\xc4\x8denja, koje se sa Zemljine povr\xc5\xa1ine, zbog apsorpcije u atmosferi, ne bi moglo opa\xc5\xbeati. Za potrebe astronomije grade se i ure\xc4\x91aji za prihvat neutrina i kozmi\xc4\x8dkih zraka, a tako\xc4\x91er i gravitacijskih valova, koje teorija predvi\xc4\x91a, ali do sada jo\xc5\xa1 nisu opa\xc5\xbeeni.\n_START_SECTION_\nMeteorolo\xc5\xa1ka postaja\n_START_PARAGRAPH_\nMeteorolo\xc5\xa1ka postaja je mjesto na kojem se obavljaju redovita motrenja i mjerenja meteorolo\xc5\xa1kih elemenata. Meteorolo\xc5\xa1ke postaje razlikuju se prema broju elemenata koji se mjere, prema u\xc4\x8destalosti motrenja i mjerenja te prema svrsi mjerenja. Instrumentima su najbolje opskrbljeni meteorolo\xc5\xa1ki opservatoriji, a potom sinopti\xc4\x8dke meteorolo\xc5\xa1ke postaje (osobito u zra\xc4\x8dnim lukama). Kako bi metode motrenja, kontrole i iskori\xc5\xa1tavanja podataka bile svuda jednake, osnovane su u pojedinim dr\xc5\xbeavama meteorolo\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe. Radi ujedna\xc4\x8denja meteorolo\xc5\xa1kih mjerenja i motrenja na cijelome svijetu, osnovana je 1873. Me\xc4\x91unarodna meteorolo\xc5\xa1ka organizacija ili IMO (eng. International Meteorological Organization), koja se polovicom 20.\xc2\xa0stolje\xc4\x87a pretvorila u Svjetsku meteorolo\xc5\xa1ku organizaciju ili WMO (eng. World Meteorological Organization). Na Me\xc4\x91unarodnome meteorolo\xc5\xa1kom kongresu u Be\xc4\x8du 1873. prihva\xc4\x87ena je me\xc4\x91unarodna klasifikacija meteorolo\xc5\xa1kih postaja prema opsegu rada u \xc4\x8detiri kategorije, no ta je podjela danas daleko \xc5\xa1ira i obuhva\xc4\x87a: sinopti\xc4\x8dke, klimatolo\xc5\xa1ke, ki\xc5\xa1omjerne, zrakoplovno-meteorolo\xc5\xa1ke, agrometeorolo\xc5\xa1ke, radarske, raketne, pomorske, istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dke i druge kategorije.\n_START_SECTION_\nSeizmolo\xc5\xa1ki opservatorij\n_START_PARAGRAPH_\nPotkraj 19.\xc2\xa0stolje\xc4\x87a bila su osnovana prva nacionalna seizmolo\xc5\xa1ka dru\xc5\xa1tva i takozvana povjerenstva (1878. u \xc5\xa0vicarskoj, 1880. u Japanu i Hrvatskoj), a 1905. bila je osnovana Me\xc4\x91unarodna udruga za seizmologiju, koja je 1951. prerasla u dana\xc5\xa1nju Me\xc4\x91unarodnu udrugu za seizmologiju i fiziku unutra\xc5\xa1njosti Zemlje, a Hrvatska je njezin \xc4\x8dlan od osamostaljenja. U svijetu je 1920-ih radilo oko 150 seizmolo\xc5\xa1kih postaja te je bio osnovan Me\xc4\x91unarodni seizmolo\xc5\xa1ki centar, koji i danas prikuplja podatke sa seizmolo\xc5\xa1kih opservatorija \xc5\xa1irom svijeta. U europsko-mediteranskoj zoni od 1975. djeluje regionalna seizmolo\xc5\xa1ka organizacija. U 1950-ima u svijetu je djelovalo oko 700 seizmolo\xc5\xa1kih postaja. Danas ima vi\xc5\xa1e od 8 500 me\xc4\x91unarodno registriranih postaja.'