b'\n_START_ARTICLE_\nElektromagnetsko zra\xc4\x8denje\n_START_SECTION_\nHertzovi pokusi\n_START_PARAGRAPH_\nJ. C. Mexwell je svojom teorijim na\xc5\xa1ao da se elektromagnetski valovi \xc5\xa1ire u vakuumu istom brzinom (300 000 km/s) kao i valovi svjetlosti i da imaju ista svojstva. Valjanost Maxwellove teorije potvrdio je svojim pokusima njema\xc4\x8dki fizi\xc4\x8dar H. R. Hertz 1888. Pri tom se Hertz slu\xc5\xbeio aparatom za proizvodnju oscilacija koji se zove oscilator. Taj se oscilator sastoji od dviju metalnih \xc5\xa1ipki koje na svojim unutarnjim krajevima imaju metalne kuglice. Te su kuglice spojene s induktorom koji ih nabija. Kadgod izme\xc4\x91u kuglica presko\xc4\x8di elektri\xc4\x8dna iskra, nastaju elektri\xc4\x8dne oscilacije. U iskri\xc5\xa1tu je elektri\xc4\x8dna struja najja\xc4\x8da, a na krajevima \xc5\xa1ipki jednaka je nuli. Drugim rje\xc4\x8dima, u iskri\xc5\xa1tu nastaju trbusi, a na krajevima \xc5\xa1ipki \xc4\x8dvorovi elektromagnetskog vala. _NEWLINE_Za dokaz elektromagnetskih valova slu\xc5\xbei aparat koji se zove rezonator. Taj se rezonator sastoji tako\xc4\x91er od dvije ravne \xc5\xa1ipke na \xc4\x8dijim se unutarnjim krajevima nalaze kuglice. Da bi rezonator prilagodio na rezonanciju, Hertz je mijenjao njegov elektri\xc4\x8dni kapacitet tako da je produljivao ili skra\xc4\x87ivao duljinu \xc5\xa1ipki. Kada je rezonator u rezonanciji s oscilatorom i ako je s njime paralelan, izme\xc4\x91u kuglica rezonatora preskakat \xc4\x87e elektri\xc4\x8dna iskra. Budu\xc4\x87i da se elektri\xc4\x8dna iskra slabo vidi, rezonator se ve\xc5\xbee za drugi aparat koji se zove koherer, a s njime je zajedno u spoju elektri\xc4\x8dno zvonce i galvanska baterija. _NEWLINE_Iskra koja ska\xc4\x8de izme\xc4\x91u metalnih kugala prestavlja brzu izmjeni\xc4\x8dnu struju. Po Maxwellovoj teoriji takvo se periodi\xc4\x8dno titranje elektri\xc4\x8dnog naboja mora o\xc4\x8ditovati u periodi\xc4\x8dnom titranju elektromagnetskog polja u prostoru oko kugala. Kako se mijenja elektri\xc4\x8dna struja u Hertzovu oscilatoru, tako isto se mijenja i elektri\xc4\x8dno i magnetsko polje. Kad struja te\xc4\x8de odozdo prema gore, tada magnetsko polje poput prstenova ovija struju slijeva prema desno; a kad struja te\xc4\x8de odozgo prema dolje, tada je magnetsko polje ovija zdesna prema lijevo. U svakom trenutku se u prostoru izmjeni\xc4\x8dno redaju ista stanja elektromagnetskog polja. \xc5\xa0irenje elektromagnetskog polja nalikuje na kuglasti val, koji ima izvore u titranjima iskre. _NEWLINE_Velika je zasluga H. Hertza \xc5\xa1to je pokusima dokazao postojanje Maxwellovih valova. Ako u prostoru oko izmjeni\xc4\x8dne struje doista titraju elektri\xc4\x8dna i magnetska polja, tada ta titranja elektromagnetskog polja moraju proizvesti sli\xc4\x8dne izmjeni\xc4\x8dne struje u \xc5\xbeicama ili periodi\xc4\x8dne iskre u rezonatorima. U Hertzovim rezonatorima pojavila su se titranja iskre u istom ritmu kako je skakala iskra u emisionom oscilatoru. Time je Hertz nedvojbeno utvrdio da elektromagnetsko polje oko izmjeni\xc4\x8dne struje titra isto tako kao i sama struja. _NEWLINE_Hertzovi elektromagnetski valovi imaju valne duljine od nekoliko centimetara. Na takvim valovima lijepo su se mogla prou\xc4\x8davati valna svojstva. Hertz je opazio da se elektromagnetski valovi na metalnim plo\xc4\x8dama reflektiraju to\xc4\x8dno po zakonima valne refleksije. Zakrivljenim metalnim plo\xc4\x8dama Hertz je mogao elektromagnetski val fokusirati u to\xc4\x8dkama koje su odgovarale \xc5\xbeari\xc5\xa1tima svjetlosnih zraka. Tako\xc4\x91er su elektromagnetski valovi pokazivali iste interferentne i ogibne pojave kao i ostala valna gibanja. Elektromagnetski valovi "zakre\xc4\x87u oko ugla", oni se me\xc4\x91u sobom poja\xc4\x8davaju i oslabljuju. Pri prolazu u novo sredstvo elektromagnetski valovi se djelomi\xc4\x8dno lome, a djelomi\xc4\x8dno reflektiraju. Prema tim svojstvenim osobinama ne mo\xc5\xbee biti sumnje o valnoj prirodi elektromagnetskih \xc5\xa1irenja. _NEWLINE_Savr\xc5\xa1eno slaganje izme\xc4\x91u svjetlosnih i elektromagnetskih valova je Maxwellovu hipotezu u\xc4\x8dinilo osnovom moderne fizike. Svjetlost je elektromagnetska pojava. Ovim stapanjem optike s dinamikom elektri\xc4\x8dnih i magnetskih polja bio je okrunjen sna\xc5\xbean uspon znanosti o elektricitetu._NEWLINE_Razlike izme\xc4\x91u elektromagnetskih valova osnovane su veli\xc4\x8dinom valnih duljina. Valne duljine Hertzovih elektromagnetskih valova bile su oko milijun puta ve\xc4\x87e od valnih duljina svjetlosti. Tako velike razlike uzrokuju i sasvim razli\xc4\x8dito pona\xc5\xa1anje u uzajamnom djelovanju s materijom. Elektromagnetski valovi rasprostiru se u golemom rasponu valnih duljina. Prema njihovim valnim duljinama dijelimo ih na radio valove, infracrvenu, vidljivu i ultraljubi\xc4\x8dastu svjetlost, rendgenske zrake i gama zrake.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irenje elektromagnetskih valova\n_START_PARAGRAPH_\nIz antene isijava elektri\xc4\x8dna energija u obliku elektri\xc4\x8dnog polja. Primjer je dipol antena koja se sastoji od dviju jednakih duguh \xc5\xbeica, priklju\xc4\x8denih na oba pola jednog iskri\xc5\xa1ta. Znamo da se oko svakog nabijenog elektri\xc4\x8dnog vodi\xc4\x8da javlja elektri\xc4\x8dno polje, a oko svakog vodi\xc4\x8da kojim te\xc4\x8de struja javlja se magnetsko polje. Izme\xc4\x91u kuglica iskri\xc5\xa1ta postoji elektri\xc4\x8dni napon, a time i elektri\xc4\x8dno polje. To se elektri\xc4\x8dno polje nakon \xc4\x8detvrtine perioda, kad presko\xc4\x8di elektri\xc4\x8dna iskra, pretvara u magnetsko polje, pa se oko iskri\xc5\xa1ta stvaraju magnetske silnice. U idu\xc4\x87oj \xc4\x8detvrtini perioda dipol je ponovo nabijen, ali u protivnom smjeru, te elektri\xc4\x8dno polje ima suprotan smjer. Kad se dipol izbije u idu\xc4\x87oj \xc4\x8detvrtini perioda, stvara se ponovo magnetsko polje, ali suprotnoga smjera nego u drugoj \xc4\x8detvrtini perioda. Pri tom se elektri\xc4\x8dne i magnetske silnice \xc5\xa1ire u prostor i odvajaju od dipola kao zatvoreni snopovi linija. Na taj na\xc4\x8din antena isijava (emitira) elektri\xc4\x8dno i magnetsko polje u prostor u obliku valova koji se zovu zajedni\xc4\x8dkim imenom elektromagnetski valovi.'