b"\n_START_ARTICLE_\nEubeja\n_START_SECTION_\nZemljopisne osobine\n_START_PARAGRAPH_\nZa Eubeju neki dr\xc5\xbee da je bila dio kopna, od kojeg se razdvojila potresom. Sjeverni krak otoka odvojen je od Tesalije, uskim Euriposov kanalom, koji je na naju\xc5\xbeem dijelu \xc5\xa1irok svega 40 metara,_NEWLINE_Okolica grada Halkide, je toliko zatvorena i sa sjevera i juga, da se mitolo\xc5\xa1ka pri\xc4\x8da o zarobljenoj Agamemnonovoj floti bez da\xc5\xa1ka vjetra \xc4\x8dini potpuno uvjerljiva. Kod Halkide je naju\xc5\xbei tjesnac i zove se Euripos. Morske struje te\xc4\x8du u Tjesnacu Euripos brzo i jako poput rijeke, \xc4\x8das u jednom smjeru, pa zatim u potpuno suprotnom._NEWLINE_Most kod grada Halkide prvi put je podignut dvadeset prve godine za Peloponeskog rata (410. god. pr. Kr.). Ime Euripos razvilo se tijekom srednjeg vijeka u Evripo pa zatim u Egripo tako se zvao cijeli otok. Kasnije je Mleta\xc4\x8dka Republika, zaposjela taj dio otoka i nazvala ga Negroponte, misliv\xc5\xa1i pritom prvenstveno na most koji je iz grada vodio na kopno._NEWLINE_Ve\xc4\x87e planine na otoku su; Dirphis (1,745 m), Piksarija (1,341 m) na sjeveroistoku i Planina Oki (1,394). Ve\xc4\x87i zaljevi na i oko otoka su; Pagaseti\xc4\x8dki zaljev (na sjeveru otoka), Zaljev Maliakos i Sjeverni Eubejski zaljev (na zapadu otoka), Eubejski zaljev (Eubejsko more) i Zaljev Petalion.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPoput mnogih drugih gr\xc4\x8dkih otoka i Eubeja je za antike bila poznata pod drugim imenima, kao; Macris i Doliche zbog svog oblika ili pak, Elopia i Abantis zbog plemena koja su je nastanjivali._NEWLINE_Povijest otoka vezana je ve\xc4\x87im dijelom uz povijest dvaju glavnih oto\xc4\x8dkih naselja Halkide i Eretrije. Oba naselja bila su Jonske kolonije iz Atike, a njihova va\xc5\xbenost u ranoj gr\xc4\x8dkoj povijesti bila je velika, jer su oni pak osnovali svoje brojne kolonije po Velikoj Gr\xc4\x8dkoj i Siciliji, poput; Cumae i Rhegiuma. Oni su osnovali i brojne kolonije po makedonskoj obali. Na taj na\xc4\x8din su stanovnici Eubeje otvarali nove trgova\xc4\x8dke putove i \xc5\xa1irili zapadnu civilizaciju. Snaga trgova\xc4\x8dkih kolonija Eubeje bila je tolika da su i Atenjani sve do Solona upotrebljavali eubejske mjere i utege._NEWLINE_To su bili rivalski gradovi, jednake snage na samom po\xc4\x8detku - jedna od prvih pomorskih bitaka zabilje\xc5\xbeenih u gr\xc4\x8dkoj povijesti zbila se je izme\xc4\x91u ta dva grada._NEWLINE_490. pr. Kr. grad Eretria je razoren do temelja, a njegovo stanovni\xc5\xa1tvo preseljeno u Perzijsko Carstvo. Grad je obnovljen nakon Bitke kod Maratona, na mjestu koje je bilo malo dalje od prvobitnog naselja. Eretria nikad vi\xc5\xa1e nije povratila staru slavu, ali je i nadalje bila drugo naselje na otoku. Od tada nadalje susjedno naselje Halkida preuzima vode\xc4\x87u ulogu. 506. pr. Kr. Halki\xc4\x91ane su pobijedili Atenjani, koji su na otok naselili 4 000 naseljenika iz Atike, i na taj na\xc4\x8din sputali oto\xc4\x8dku neovisnost._NEWLINE_Ponovno je 446. pr. Kr. samostalnost otoka sputana od strane Perikla, koji je osnovao novo naselje na sjeveru otoka Histiaea._NEWLINE_Atenjani su dominirali Eubejom i nastojali je dr\xc5\xbeati pod svojom kontrolom prvenstveno da osiguraju plovnost do svog grada. Od 410. pr. Kr. otok je ponovno nezavistan. Nakon toga oto\xc4\x8dani su mijenjali strane u gr\xc4\x8dkim sukobima, ovisno o tome tko je bio mo\xc4\x87niji, sve do Bitke kod Heroneje (338. pr. Kr.), kad je potpao pod vlast makedonskog kralja Filipa II. Makedonskog, a nakon toga Rimljana._NEWLINE_1157. godine, obalni gradovi Eubeje su razoreni za napada sicilijanskih Normana.\n_START_SECTION_\nEubeja u novom dobu\n_START_PARAGRAPH_\nEubeja je postala poznata za vrijeme \xc4\x8cetvrtog kri\xc5\xbearskog rata, nakon podjele na Isto\xc4\x8dno Rimsko Carstvo i Latinsko carstvo, otok je podjeljen na tre\xc4\x87ine koje su podpale pod mleta\xc4\x8dku, vlast._NEWLINE_12. srpnja 1470., godine nakon \xc5\xbeestoke obrane, tada dobro utvr\xc4\x91eni grad Halkida (tada\xc5\xa1nji Negroponte) pao je pod napadima Mehmeda II., a nakon njega i cijeli otok pod vlast Osmanskog Carstva._NEWLINE_Otok se tada zvao E\xc4\x9friboz od 1470. do 1830. godine. Nakon zavr\xc5\xa1etka Gr\xc4\x8dkog rata za neovisnost 1830. godine, otok Eubeja u\xc5\xa1ao je u sastav novoustanovljene Kraljevine Gr\xc4\x8dke._NEWLINE_Eubeja je danas povezana s gr\xc4\x8dkim kopnom sa dva mosta, jednim koji ide kroz grad Halkidu i drugim koji zaobilazi Halkidu, oba dva mosta su vise\xc4\x87a._NEWLINE_Dana 14. listopada 2008., otok je pogodio razorni potres od 6.6 Richterove ljestvice.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPored ve\xc4\x87inskog gr\xc4\x8dkog stanovni\xc5\xa1tva na Eubeji \xc5\xbeive i dvije zna\xc4\x8dajne manjine jo\xc5\xa1 od srednjeg vijeka: Arvaniti ( albanskog porijekla) i Vlasi. Arvaniti \xc5\xbeive prete\xc5\xbeno u ju\xc5\xbenom dijelu otoka danas najvi\xc5\xa1e koncentrirani oko Rta Kafireas, poznatog i kao Cavo D'Oro, gdje se jezik te manjine Arvanitika govori u okolnim selima. Arvaniti su naselili Eubeju u 14. st. za mleta\xc4\x8dke vladavine nad otokom._NEWLINE_Oto\xc4\x8dki Vlasi su najve\xc4\x87im dijelom asimilirani od ve\xc4\x87inskog gr\xc4\x8dkog stanovni\xc5\xa1tva, manji neasimilirani dio \xc5\xbeivi na gorovitom sredi\xc5\xa1njem i sjevernom dijelu otoka. Vla\xc5\xa1ki jezik ne govori se danas kao nekad ( jo\xc5\xa1 u 19. st. bilo je puno govornika)._NEWLINE_Na Eubeji je neko\xc4\x87 \xc5\xbeivjela i velika zajednica Saraka\xc4\x8dana koji su se na otok preselili iz sredi\xc5\xa1nje Gr\xc4\x8dke i Epira po\xc4\x8detkom 19. st. i naselili oko gradova Mandoudi i Agia Anna._NEWLINE_Po popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2001 god. otok je imao 198,130 stanovnika na 3,684.848 km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa Eubeji postoje rudnici magnezita kod mjesta Mantoudi i Limnija, lignita kod Aliverija i \xc5\xbeeljeza i nikla kod mjesta Dipris. Na otoku postoje i kamenolomi sa finim mramorom 3 km sjeverno od grada Eretria, ovdje se vadi i slavni Mramor iz Halkide._NEWLINE_Na Eubeji se vadi i azbest na sjeveroistoku otoka kod mjesta Caristus na planini Oki._NEWLINE_Na Eubeji rastu velike \xc5\xa1ume pitomog kestena.\n_START_SECTION_\nOp\xc4\x87ine, naselja i stanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nVidi Prefektura Eubeja."