b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc5\xbeavaharlal Nehru\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeavaharlal Nehru ro\xc4\x91en je 14. studenog 1889. godine u mjestu Allahabad kao sin dobrostoje\xc4\x87eg odvjetnika Motilala Nehrua iz Ka\xc5\xa1mira, iz brahmanske kaste, kaste u\xc4\x8ditelja i sve\xc4\x87enika, najvi\xc5\xa1eg dru\xc5\xa1tvenog razreda u Indiji. To mu je omogu\xc4\x87ilo najbolje \xc5\xa1kolovanje u engleskim koled\xc5\xbeima. U dobi od 16 godina oti\xc5\xa1ao je u Englesku i poha\xc4\x91ao Harrow \xc5\xa1kolu i Univerzitet u Cambridgeu. Na Cambridgeu je studirao prirodne i pravne nauke. Od 1912. godine \xc4\x8dlan je Indijskog nacionalnog kongresa, a 1918. godine izabran je u Sveindijski nacionalni komitet pa za tajnika Indijske lige za upravu. Iako je mogao ostvariti briljantnu odvjetni\xc4\x8dku karijeru odabrao je te\xc5\xbei put. Nakon povratka u Indiju, do\xc5\xa1ao je u dodir s Gandhijem i do 1919. godine aktivno sudjelovao u oslobodila\xc4\x8dkom pokretu. Iako Gandhijev sljedbenik, nije dijelio njegovo uvjerenje u pasivan otpor, naprotiv, smatrao je kako treba primijeniti sve raspolo\xc5\xbeive mjere. Britanske vlasti zatvarale su ga devet puta, a u zatvoru je proveo ukupno 13 godina. Od 1929. godine generalni je tajnik Sveindijskog kongresnog komiteta, a 1929., 1936., 1937., 1946., 1951. - 1954. godine predsjednik Indijskog nacionalnog kongresa._NEWLINE_Za razliku od Gandhija koji je prije svega bio vjerski vo\xc4\x91a i zasnivao svoju borbu protiv Britanaca na moralnim i etni\xc4\x8dkim principima, Nehru se kao liberalni socijalist zalagao za nacionalizaciju industrije, agrarnu reformu i demokratsku vladu nezavisne Indije. Javno se suprotstavljao Hitlerovom nacizmu i Mussolinijevom fa\xc5\xa1izmu. Posjetio je Barcelonu u vrijeme \xc5\xa0panjolskog gra\xc4\x91anskog rata izra\xc5\xbeavaju\xc4\x87i simpatije prema \xc5\xa1panjolskoj republikanskoj vladi. Godine 1938. godine posjetio je \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dku, a nije oti\xc5\xa1ao u Italiju i Njema\xc4\x8dku gdje je bio pozvan. Od 1942. godine vo\xc4\x91a je Kongresne stranke. _NEWLINE__NEWLINE_Bilo je o\xc4\x8dito da se Engleska nije \xc5\xbeeljela odre\xc4\x87i bogatstva indijskoga potkontinenta. O tome rje\xc4\x8dito govori izjava Winstona Churchilla: _NEWLINE_ \xe2\x80\x9eNemamo ni najmanju namjeru odbaciti najsjajniji i najdragocijeniji komad na\xc5\xa1e krune.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ Ipak, tijek povijesti nije se mogao zaustaviti i nakon dugih godina gra\xc4\x91anske neposlu\xc5\xa1nosti i brojnih \xc5\xbertava, pucaju okovi kolonijalizma. Godine 1946., kada su Britanci otpo\xc4\x8deli pripreme za povla\xc4\x8denje iz Indije, Nehru je pozvan da oformi prelaznu vladu koja \xc4\x87e organizirati prelazak iz britanske kolonije u nezavisnu zemlju._NEWLINE_ \xe2\x80\x9eDo\xc5\xa1ao je trenutak koji se malokad javlja u povijesti, kada iskora\xc4\x8dimo iz starog u novo, kada se jedna epoha zavr\xc5\xa1ava i kada duh naroda, dugo gu\xc5\xa1en, na\xc4\x91e svoj izlaz.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ _NEWLINE_Tim se rije\xc4\x8dima obratio Nehru u pono\xc4\x87 14. kolovoza 1947. godine Konstitutivnoj skup\xc5\xa1tini Indije. Od tog trenutka ta velika zemlja oslobodila se kolonijalnih stega i zakora\xc4\x8dila u nezavisnost. U nekoliko narednih godina Nehru \xc4\x87e bezuspje\xc5\xa1no poku\xc5\xa1avati sprije\xc4\x8diti podjelu Indije na hindu dr\xc5\xbeavu i muslimansku dr\xc5\xbeavu. Usprkos njegovim velikim naporima, utemeljena je nezavisna muslimanska dr\xc5\xbeava Pakistan.\n_START_SECTION_\nPredsjednik vlade\n_START_PARAGRAPH_\nOd stjecanja nezavisnosti, sve do smrti, punih 18 godina, on je kao premijer gradio indijsko dru\xc5\xa1tvo na sintezi tradicije i modernih pogleda. Osnovni ciljevi koje je postavio pred prvu vladu 1947. godine - gospodarski razvoj, umjeren socijalisti\xc4\x8dki program i nesvrstavanje - bile su temeljne odrednice indijske politike. Takvom politikom uspio je Indiju o\xc4\x8duvati od blokovskih opredjeljenja i istodobno odigrati va\xc5\xbenu ulogu premijera nezavisne zemlje sve zna\xc4\x8dajniju u svjetskim zbivanjima. _NEWLINE_Dana 15. kolovoza 1947. godine, kada su vr\xc5\xa1ena zadnja povla\xc4\x8denja Britanaca i uspostavljan samoupravni dominion u okviru britanskog Commonwealtha, izabran je za predsjednika vlade i ministra vanjskih poslova. Kada je Indija 1950. godine postala republika, ostao je na mjestu predsjednika vlade sve do svoje smrti. Nehru je podr\xc5\xbeao rezoluciju Ujedinjenih naroda iz 1950. godine o Koreji, suprotstavio se britanskim i francuskim potezima 1956. godine u Sueskom kanalu, i 1959. godine. Agresivnoj Kini poru\xc4\x8dio je da \xc4\x87e indijske granice braniti ako treba i vojnom silom. Pri rje\xc5\xa1avanju unutra\xc5\xa1njih problema imao je velikih pote\xc5\xa1ko\xc4\x87a, kako u opoziciji tako i u vlastitoj stranci. Stoga je odlo\xc5\xbeio pitanje nacionalizacije i agrarne reforme koju je \xc5\xbeelio provesti mirno, polako i zakonskim putem. Istakao se i kao borac protiv kastinskog sistema, pobolj\xc5\xa1anja prava \xc5\xbeena, demokratizacije, uspostave socijalne jednakosti i socijalisti\xc4\x8dke privrede. Bio je tako\xc4\x91er jedan od inicijatora azijsko-afri\xc4\x8dke konferencije u Bandungu 1955. godine. _NEWLINE_Osnova Nehruove nesvrstane vanjskopoliti\xc4\x8dke orijentacije o\xc4\x8dituje se ve\xc4\x87 na konferenciji o azijskim odnosima 1947. godine. Tu orijentaciju produbljuje na spomenutom Bandu\xc5\xa1kom skupu. U vanjskoj politici nastojao je o\xc4\x8duvati neutralnost u hladnom ratu. U skladu s tom politi\xc4\x8dkom opcijom, s Titom i Naserom je osnovao Pokret nesvrstanih. Pritom je uvijek nagla\xc5\xa1avao potrebu prijateljskih odnosa sa svim zemljama bez obzira na ideologiju, a iznad svega, vjeru o potrebi demokratskih odnosa u indijskom unutarnjem \xc5\xbeivotu. Sa simpatijama je gledao na sve oslobodila\xc4\x8dke pokrete u svijetu. Posebno je nastojao uspostaviti \xc5\xa1to bolje odnose s Narodnom Republikom Kinom, koji su bili tradicionalno zategnuti. Preminuo je u Delhiju 27. svibnja 1964. godine.'