b'\n_START_ARTICLE_\nVenerin prijelaz\n_START_PARAGRAPH_\nVenerin prijelaz ili Venerin tranzit prijelaz je Venere ispred Sunca i zakrivanje dijela njegova kruga. Ne doga\xc4\x91a se svaki put kad se Venera na\xc4\x91e izme\xc4\x91u Zemlje i Sunca jer se ravnine gibanja Venere i Zemlje oko Sunca razlikuju za 3.4\xc2\xb0 pa je Venera naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e iznad ili ispod Sun\xc4\x8deva diska. Pojavljuje se 4 puta u 243 godine i obi\xc4\x8dno traje po nekoliko sati (prijelaz 2012. trajao je 6 sati i 40 minuta): izme\xc4\x91u prve i druge pojave razmak je 8 godina (s nekoliko dana razlike) izme\xc4\x91u druge i tre\xc4\x87e pojave razmak je 105.5 godina, izme\xc4\x91u tre\xc4\x87e i \xc4\x8detvrte opet 8 godina, a do novoga ciklusa treba \xc4\x8dekati 121.5 godina._NEWLINE_Vrijeme Venerinog prijelaza 1631. predvidio je\xc2\xa0Johannes Kepler; njegove je prora\xc4\x8dune usavr\xc5\xa1io\xc2\xa0Jeremiah Horrocks, koji je prijelaz motrio 1639. metodom projekcije, \xc5\xa1to i danas prakticiraju amateri. Prijelazi nisu potpuno vidljivi s cijele Zemlje, tj. prijelaz Venere ne mogu vidjeti promatra\xc4\x8di iz onih dijelova Zemlje na kojima je u vrijeme prijelaza no\xc4\x87. Venerin je prijelaz kroz povijest bivao popra\xc4\x87en velikom mobilizacijom znanstvenika i opreme te organizacijom ekspedicija i me\xc4\x91unarodnih suradnji kako bi se promatrao iz razli\xc4\x8ditih dijelova svijeta.\xc2\xa0Ru\xc4\x91er Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87 je za\xc2\xa0britanski\xc2\xa0Royal Society sudjelovao u organiziranju dviju takvih ekspedicija (Istanbul 1761. i Kalifornija 1769.). Venerini prijelazi poslu\xc5\xbeili su za odre\xc4\x91ivanje Sun\xc4\x8deve paralakse, odnosno udaljenosti Zemlje od Sunca (prema metodi\xc2\xa0Edmonda Halleyja), zatim za procjenu Venerina promjera, a pri prijelazu 1761.\xc2\xa0Mihail Vasiljevi\xc4\x8d Lomonosov zapazio je Venerinu atmosferu._NEWLINE_Prije prvih preciznih\xc2\xa0kronometara, Venerin prijelaz promatrao se i radi odre\xc4\x91ivanja mjesnoga meridijana (zemljopisne du\xc5\xbeine). Tako je i ekspedicija\xc2\xa0Jamesa Cooka s pomo\xc4\x87u promatranja Venerina prijelaza 1769. precizno odredila polo\xc5\xbeaj Tahitija.\n_START_SECTION_\nTranzit ili prijelaz\n_START_PARAGRAPH_\nTranzit (njema\xc4\x8dki transit\xc2\xa0<\xc2\xa0talijanski transito\xc2\xa0<\xc2\xa0latinski transitus: prijelaz, prola\xc5\xbeenje, prolaz) ili prijelaz u astronomiji ozna\xc4\x8dava prijelaz Merkura ili Venere preko Sun\xc4\x8deva kruga; op\xc4\x87enitije, prijelaz manjega nebeskog tijela ili sjene manjega tijela preko kruga ve\xc4\x87ega tijela, npr. prirodnih satelita ispred planeta (Venerin prijelaz). Zaklanjanje manjega tijela ve\xc4\x87im naziva se\xc2\xa0okultacija.\n_START_SECTION_\nMerkurov prijelaz\n_START_PARAGRAPH_\nMerkurov prijelaz ili Merkurov tranzit prijelaz je Merkura preko Sun\xc4\x8deva kruga (vi\xc4\x91eno sa Zemlje). U trenutku prijelaza Merkur se vidi kao mala to\xc4\x8dkica na Sun\xc4\x8devom krugu. Merkurov prijelaz vidi se \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e od Venerinog prijelaza \xe2\x80\x94 izme\xc4\x91u 13 i 14 prijelaza tijekom jednog stolje\xc4\x87a \xe2\x80\x94 jer je Merkur bli\xc5\xbei Suncu i \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se okre\xc4\x87e. Merkurovi prijelazi doga\xc4\x91aju se ili u svibnju ili u studenom. Zadnja tri prijelaza dogodila su se 1999., 2003. i 2006.; a sljede\xc4\x87i \xc4\x87e se pojaviti 2016. godine._NEWLINE_3. lipnja 2014. prvi puta je Merkurov prijelaz vi\xc4\x91en s Marsa, odnosno marsovskog vozila Curiosity.'