b'\n_START_ARTICLE_\nSchlieffenov plan\n_START_PARAGRAPH_\nSchlieffenov plan je strate\xc5\xa1ki plan njema\xc4\x8dkog vrhovnog \xc5\xa1taba za borbu na zapadnom frontu protiv Francuske. U prvom mjesecu Prvog svjetskog rata plan je djelovao skoro do pobjede nad Francuzima. Me\xc4\x91utim francuski protunapad na predgra\xc4\x91ima Pariza u Prvoj bici na Marni okon\xc4\x8dao je njema\xc4\x8dku ofanzivu i osigurao je godine rovovskog ratovanja. Kontroverzni plan je ostao i danas tema sporova povjesni\xc4\x8dara i vojnih analiti\xc4\x8dara.\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nSchlieffenov plan nosi ime po svom autoru grofu Alfredu von Schlieffenu. Plan je pretpostavljao brzu mobilizaciju, zanemarivanje neutralnosti Belgije i Luksemburga i sna\xc5\xbean prolaz njema\xc4\x8dkog desnoga krila kroz Belgiju i sjevernu Francusku u jugozapadnom smjeru. Za to vrijeme bi se odr\xc5\xbeavala defanzivni polo\xc5\xbeaj na sredi\xc5\xa1njem dijelu i na lijevom krilu u Lotaringiji, Mozelu i Vogezima. Osnovni smisao plana je da se u ratu na dva fronta pobijedi tako da se najprije brzo pobijedi na zapadu prije nego \xc5\xa1to Rusija mo\xc5\xbee mobilizirati i dopremiti svoju vojsku do Isto\xc4\x8dne Pruske. Plan je predvi\xc4\x91ao 39 dana do pada Pariza. Pariz nije trebao biti zauzet, nego je desno krilo njema\xc4\x8dke vojske trebalo pro\xc4\x87i zapadno od Pariza. Ideja plana nije bila da se zauzmu gradovi ili industrija, nego da se zarobi ve\xc4\x87ina francuske vojske i Francuska prisili na predaju, \xc5\xa1to je ponavljanje strategije kojom je pora\xc5\xbeena Francuska u Francusko-pruskom ratu._NEWLINE_Plan je napravljen poslije sporazuma o Antanti izme\xc4\x91u Francuske i Velike Britanije. Car Vilim II. je zahtijevao od na\xc4\x8delnika vrhovnog sto\xc5\xbeera Alfreda von Schlieffena da osmisli plan o ratu na dvije boji\xc5\xa1nice. Od prosinca 1905. von Schlieffen je predstavljao plan. Schlieffen i Helmuth Johannes Ludwig von Moltke bili su zavedeni mogu\xc4\x87nosti da eventualno izvr\xc5\xa1e dvostruko okru\xc5\xbeenje cijele francuske vojske desnim krilom , koje bi dolazilo sa sjevera i zapada i lijevim krilom sa istoka. Inspiracija je bila \xc4\x8duvena Hanibalova bitka kod Kane 216. pne. Schliffenov plan je na neki na\xc4\x8din bio strate\xc5\xa1ko obnavljanje Hanibalove taktike koriste\xc4\x87i napredak komunikacija i prijevoza._NEWLINE_Politi\xc4\x8dki nedostatak plana je da je sadr\xc5\xbeavao invaziju neutralnih dr\xc5\xbeava Belgije i Nizozemske. Plan je predvi\xc4\x91ao izuzetno sporu rusku mobilizaciju, zbog lo\xc5\xa1ih \xc5\xbeeljeznica. Nakon brze pobjede nad Francuskom njema\xc4\x8dke snage bi prema planu bile preba\xc4\x8dene na isto\xc4\x8dni front. Po planu 91% vojske je trebao biti poslano u Francusku, a samo 9% u Rusiju. Cilj je bio da se Francuska pobijedi za 6 tjedana, za koliko je Rusiji potrebno da mobilizira vojsku. Poslije pobjede nad Francuskom vojska bi bila preba\xc4\x8dena na isto\xc4\x8dni front, prije nego \xc5\xa1to bi Rusija mogla zapo\xc4\x8deti napad.\n_START_SECTION_\nModifikacije plana 1911.\n_START_PARAGRAPH_\nNakon umirovljenja von Schlieffena Helmuth von Moltke je postao zapovjednik njema\xc4\x8dkog vrhovnog sto\xc5\xbeera. Von Moltke je smatrao da je plan previ\xc5\xa1e riskantan. Plan osmi\xc5\xa1ljen 1905. postao je dijelom na\xc4\x8dina razmi\xc5\xa1ljanja vrhovnog sto\xc5\xbeera, tako da ga von Moltke nije mogao odbaciti. Umjesto toga odlu\xc4\x8dio ga je prepraviti. Helmuth von Moltke je odlu\xc4\x8dio da desnom krilu, koje je trebalo napasti Francusku sa sjevera ne da toliko vojske, nego da bude vi\xc5\xa1e vojske u Alzasu i Lotaringiji i na ruskoj granici. Druga promjena je bila da njema\xc4\x8dka vojska ne prolazi kroz Nizozemsku, nego samo kroz Belgiju. Te promjene su postale predmet sukoba. L.C.F. Terner smatra da je tim zna\xc4\x8dajnim promjenama von Moltke osudio plan na propast, jer je oslabio glavni pravac djelovanja. Nije dao pravu priliku da se francuska vojska brzo porazi i zato se sve zaglibilo u rovovskom ratovanju. Po\xc5\xa1to se nije i\xc5\xa1lo kroz Nizozemsku stvorila se velika gu\xc5\xbeva na njema\xc4\x8dko-belgijskoj granici.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nPostoje povjesni\xc4\x8dari kao David Fromkin, koji tvrde da Schlieffenov plan zapravo nije bio plan nego memorandum. Fromkin je tvrdio da memorandum iz 1905. nije nikad razra\xc4\x91en u operativni plan. Tvrdi da je zapravo von Moltke smatrao da je to puni operativni plan. Britanski vojni povjesni\xc4\x8dar John Keegan kritizira izostanak realizma o brzini kojom je njema\xc4\x8dko desno krilo trebalo pro\xc4\x87i kroz Nizozemsku i Belgiju i sti\xc4\x87i do Pariza na vrijeme. Smatra da bez obzira kamo se i\xc5\xa1lo nije bilo dovoljno cesta za toliku vojsku, koja je trebala do\xc4\x87i do Pariza na vrijeme.'