b'\n_START_ARTICLE_\nQuetzalcoatl\n_START_PARAGRAPH_\nQuetzalcoatl ("pernata zmija") na jeziku aste\xc4\x8dkog naroda Nahuatl naziv je za pernato zmijoliko bo\xc5\xbeanstvo anti\xc4\x8dke srednjoameri\xc4\x8dke kulture. Prema srednjoameri\xc4\x8dkom mitu, Quetzalcoatl je tako\xc4\x91er i mitski heroj od kojeg potje\xc4\x8du gotovo svi srednjoameri\xc4\x8dki narodi. U tim mitovima on je \xc4\x8desto opisivan kao bo\xc5\xbeanski vo\xc4\x91a Tolteka iz Tollana, koji su nakon protjerivanja iz Tollana putovao na jug ili istok u potrazi za novim gradovima i kraljevstvima. Mnoge razli\xc4\x8dite mezoameri\xc4\x8dke kulture, kao \xc5\xa1to su npr. civilizacija Maya, K\'iche, Pipil, Zapoteci, tvrde da su jedini pravi potomci Quetzalcoatla, a time i mitskih Tolteka.\n_START_SECTION_\nPro\xc5\xa1lost i porijeklo\n_START_PARAGRAPH_\nIme Quetzalcoatl doslovno zna\xc4\x8di "quetzal zmija". Na jeziku Nahuatl rije\xc4\x8d quetzalli zna\xc4\x8di "dugo zeleno pero", ali kasnije se odnosio i na pticu od koje potje\xc4\x8de to perje: blistavog quetzala. Perje quetzala bila su rijetka i dragocjena roba u aste\xc4\x8dkoj kulturi. Tako je kombinacija quetzalli, "dragocjenog pera", i coatl, "zmije", \xc4\x8desto bila interpretirana kao oznaka za zmiju s perjem ptice quetzala. Lokalno zna\xc4\x8denje u drugim srednjoameri\xc4\x8dkim jezicima je jednako. Civilizacija Maya s Yucatana poznavala ga je kao Kukulk\'an; K\'iche-Maya iz Gvatemale kao Guk\'umatz, a oba imena u prijevodu imaju zna\xc4\x8denje "pernata zmija"._NEWLINE__NEWLINE_Bo\xc5\xbeanstvo Pernate Zmije bilo je va\xc5\xbeno u umjetnosti i religiji u ve\xc4\x87ini zemalja Srednje Amerike gotovo 2000 godina, od predklasi\xc4\x8dne ere sve do vremena \xc5\xa1panjolskih kolonizatora. Mnoge civilizacije su \xc5\xa1tovale Pernatu Zmiju, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i Olmeke, Mixteke, Tolteke, Asteke, a prihvatili su je od naroda iz Teotihuacana i Maya._NEWLINE_Kult zmije u Srednjoj Americi vrlo je star; postoje prikazi zmija s pticolikim karakteristikama jo\xc5\xa1 iz 12. stolje\xc4\x87a prije Krista. Zmija im simbolizira zemlju i vegetaciju, ali u Teotihuacanu (oko 150. g. prije Krista) daju joj i dragocjeno perje quetzala, kao \xc5\xa1to se mo\xc5\xbee vidjeti u muralima grada. Najrazra\xc4\x91eniji prikaz dolazi iz starog Quetzalcoatlovog Hrama, izgra\xc4\x91enog oko 200. godine prije Krista, na kojem se vidi \xc4\x8degrtu\xc5\xa1a s dugim zelenim perjem quetzala._NEWLINE__NEWLINE_Teotihuacan je posve\xc4\x87en Tlaloku, vodenom bogu, istovremeno kada je i Quetzalcoatl, kao zmija, predstavljao plodnost zemlje, te je bio podre\xc4\x91en Tlaloku. Kako se kult razvijao, tako je i bo\xc5\xbeanstvo Quetzalcoatla postalo neovisno o Tlaloku._NEWLINE_S vremenom je Quetzalcoatl postao jedan od bogova i poprimio je njihova obilje\xc5\xbeja. Quetzalcoatl je \xc4\x8desto povezivan s Ehecatlom, bogom vjetra, i predstavljao je sile prirode, a tako\xc4\x91er se povezivao i s jutarnjom zvijezdom danicom (Venerom). Quetzalcoatl je postao simbol ki\xc5\xa1e, bo\xc5\xbeanske vode i vjetrova, a Tlalok je sibolizirao boga zemaljske vode, vode u jezerima, kavernama i rijekama te boga vegetacije. S vremenom, Quetzalcoatl se preobrazio u jednog od bogova stvoritelja (Ipalnemohuani)._NEWLINE__NEWLINE_Utjecaj Teotihuacana nalazimo kod Maya, koji su ga prisvojili kao Kukulk\xc3\xa1na. Maye su ga \xc5\xa1tovali kao bi\xc4\x87e kroz koje se javljaju bogovi._NEWLINE_U Xochicalcou (700. - 900. g.), politi\xc4\x8dke klase po\xc4\x8dele su tvrditi da one vladaju u ime Quetzalcoatla te je prezentacija boga postala vi\xc5\xa1e u obliku \xc4\x8dovjeka. Utjecali su na Tolteke te su tolte\xc4\x8dki vladari po\xc4\x8deli za sebe upotrebljavati naziv Quetzalcoatl. Tolteci su tako predstavljali Quetzalcoatla kao \xc4\x8dovjeka s bo\xc5\xbeanskim atributima, a ti atributi bili su tako\xc4\x91er povezani s njihovim vladarima._NEWLINE_Najpoznatiji takav vladar bio je Topiltzin Ce Acatl Quetzalcoatl. Ce Acatl zna\xc4\x8di "jedna cijev" i to je kalendarsko ime vladara (923. - 947), o kojemu su legende postale gotovo nerazdvojne od bo\xc5\xbeanskih zna\xc4\x8denja. Tolteci su povezivali Quetzalcoatla s vlastitim bogom, Tezcatlipocom, i stavljali ih u istovremenu poziciju neprijatelja i blizanaca. Legende o Ce Acaltu govore nam o tome da je on smatrao svoje lice ru\xc5\xbenim, pa je pustio bradu da ga sakrije, a s vremenom je po\xc4\x8deo nositi i bijelu masku. Ova legenda je iskrivljena pa su prikazi Quetzalcoaltla kao \xc4\x8dovjeka s bijelom bradom postali u\xc4\x8destali._NEWLINE_Nahue su pak legendu o Quetzalcoatlu pomije\xc5\xa1ali sa svojim legendama. Quetzalcoatl se smatrao za\xc4\x8detnikom umjetnosti, pjesni\xc5\xa1tva i svega znanja. Lik Ce Acatla postao je nerazdvojan od lika boga.\n_START_SECTION_\nObilje\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc4\x8dna simbolika i obilje\xc5\xbeja Quetzalcoatla variraju izme\xc4\x91u civilizacija i kroz povijest. Quetzalcoatl se \xc4\x8desto smatrao bogom jutarnje zvijezde, a njegov brat blizanac Xolotl bogom ve\xc4\x8dernje zvijezde (Venere). Po jutarnjoj zvijezdi bio je poznat i pod imenom Tlahuizcalpantecuhtli, sa zna\xc4\x8denjem "gospodar zvijezde danice". Smatrao se izumiteljem knjiga i kalendara, davatelj kukuruza ljudskoj vrsti, a ponekad je bio i simbol smrti i uskrsnu\xc4\x87a. Quetzalcoatl je tako\xc4\x91er bio i za\xc5\xa1titnik sve\xc4\x87enika, a to ime su nosili i visoki sve\xc4\x87enici civilizacije Asteka._NEWLINE_Ve\xc4\x87ina srednjoameri\xc4\x8dkih vjerovanja uklju\xc4\x8duju cikluse svjetova. Obi\xc4\x8dno je na\xc5\xa1e, trenutno vrijeme smatrano kao peti svijet, a prethodna \xc4\x8detiri uni\xc5\xa1tili su po\xc5\xbeari i poplave. Quetzalcoatl je navodno oti\xc5\xa1ao u Mictlan, podzemni svijet, i tamo stvorio ljudsku vrstu petog svijeta od kostiju prethodnih rasa (sve to uz pomo\xc4\x87 Cihuacoatle), davaju\xc4\x87i im svoju krv, iz rane na svom penisu, kako bi ispunio kosti \xc5\xbeivotom._NEWLINE_Ro\xc4\x91enje njega i njegovog blizanca Xolotla bilo je neuobi\xc4\x8dajeno; bilo je to djevi\xc4\x8dansko ro\xc4\x91enje bo\xc5\xbeice Coatlicue. S druge strane, Quetzalcoatl je bio sin Xochiquetzale i Mixcoatla._NEWLINE_Prema jednoj aste\xc4\x8dkoj pri\xc4\x8di, Quetzalcoatla je zavela Tezcatlipoca tako \xc5\xa1to ga je napila i navela da provede no\xc4\x87 sa sve\xc4\x87enicom koja je bila u celibatu, a on se nakon toga sam pokajni\xc4\x8dki spalio do smrti. Njegovo srce postalo je jutarnja zvijezda (vidi: Tlahuizcalpantecuhtli).'