b'\n_START_ARTICLE_\nVolkswagen Buba\n_START_SECTION_\nPrototip\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1934. njema\xc4\x8dki je in\xc5\xbeenjer austrijskog podrijetla Ferdinand Porsche, u suradnji s tvrtkom NSU Motorenwerke AG izradio tri prototipa oznake Typ 32, \xc5\xa1to je bila osnova iz koje je uz sitne modifikacije kasnije nastala Buba. Prototip je nastao nakon direktne zapovijedi Adolfa Hitlera, koji je na otvaranju berlinske automobilske izlo\xc5\xbebe 1933. odr\xc5\xbeao svoj prvi govor kao F\xc3\xbchrer, u kojem je izme\xc4\x91u ostalog obe\xc4\x87ao da \xc4\x87e uskoro svaka prosje\xc4\x8dna radni\xc4\x8dka obitelj imati automobil. Postoje naznake da je prototip Typ 32 bio inspiriran modelom iz 1920-ih, in\xc5\xbeenjera Josefa Ganza. Ime Volkswagen doslovno zna\xc4\x8di "narodno vozilo". Hitler je tra\xc5\xbeio od Porschea vozilo koje bi petoro\xc4\x8dlanu obitelj moglo prevesti brzinom do 100 km/h i koje ne bi ko\xc5\xa1talo preko 1000 reichsmaraka, \xc5\xa1to je bila cijena manjeg motocikla i \xc5\xa1to je prosje\xc4\x8dna obitelj mogla u\xc5\xa1tedjeti u \xc4\x8detiri godine ako bi svaki tjedan ostavila sa strane 5 RM._NEWLINE_Dana 22. lipnja 1934. Udru\xc5\xbeenje njema\xc4\x8dkih proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da automobila (RDA) potpisalo je ugovor s Porscheom o proizvodnji Volkswagena. Porsche je trebao isporu\xc4\x8diti tri prototipa novog automobila u roku od 10 mjeseci, za \xc5\xa1to mu je pla\xc4\x87eno 20.000 RM. U suradnji s tvrtkom NSU, glavni Porscheov in\xc5\xbeenjer Erwin Komenda, Porscheov sin Ferry Porsche i ekipa in\xc5\xbeenjera prionuli su izradi vozila, a glavnu im je pote\xc5\xa1ko\xc4\x87u predstavljao Hitlerov uvjet da automobil ne smije biti skuplji od 900 RM (\xc5\xa1to je kasnije pove\xc4\x87ano na 990 RM), te su prototipovi isporu\xc4\x8deni RDA-u tek u listopadu 1936. Kako je prototip koristio nezadovoljavaju\xc4\x87i dvotaktni motor, koji nije uspio pogoniti automobil do zahtijevane brzine od 100 km/h, Porscheov in\xc5\xbeenjer Franz Reimspiess konstruirao je \xc4\x8detverotaktni \xc4\x8detverocilindri\xc4\x8dni boxer motor \xc4\x8diji se osnovni dizajn koristio u svim kasnijim izvedbama VW Bube.\n_START_SECTION_\nDAF, GEZUVOR i po\xc4\x8detak proizvodnje\n_START_PARAGRAPH_\nPremda Porscheovi ljudi nisu uspjeli proizvesti automobil po zahtijevanoj cijeni, njihovo se vozilo svidjelo Hitleru te je on daljnju proizvodnju povjerio Deutsche Arbeitsfrontu (DAF), na \xc4\x8dijem je \xc4\x8delu bio Robert Ley. Ley je iskoristio trenutak za samopromociju, odr\xc5\xbeav\xc5\xa1i niz govora u kojima je isticao da je DAF preuzeo proizvodnju Volkswagena nakon \xc5\xa1to "kapitalisti nisu uspjeli zbog kratkovidnosti, zavisti, profiterstva i gluposti". Porsche, koji je sad radio za DAF, izgradio je novu Volkswagenovu tvornicu u Fallerslebenu (dana\xc5\xa1nji Wolfsburg). Tvrtka je dobila ime GEZUVOR (Gesellschaft zur Vorbereitung des Deutschen Volkswagen GmbH - Dru\xc5\xa1tvo za izradu njema\xc4\x8dkog narodnog vozila). Tro\xc5\xa1kovi gradnje tvornice bili su enormni, \xc5\xa1to je Ley donekle pokrio financijskim malverzacijama DAF-ovih fondova i novcem od \xc4\x8dlanstva (DAF je u nacisti\xc4\x8dkoj Njema\xc4\x8dkoj bio neka vrst sindikata)._NEWLINE_\xc4\x8ce\xc5\xa1ki je proizvo\xc4\x91a\xc4\x8d automobila Tatra pokrenuo sudsku tu\xc5\xbebu kad je ustanovljeno da novi automobil prili\xc4\x8dno nalikuje njihovom modelu T97, u dizajnu, tada revolucionarnom zra\xc4\x8dnom hla\xc4\x91enju te motoru postavljenom straga sa stra\xc5\xbenjim pogonom. Tu\xc5\xbeba je uga\xc5\xa1ena kada je Tre\xc4\x87i Reich 1938. okupirao \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dku. Tatra je nakon rata ponovo pokrenula tu\xc5\xbebu te je 1961. presu\xc4\x91eno da im tvrtka Volkswagen mora isplatiti 3.000.000 DEM, \xc5\xa1to je uvelike usporilo razvoj Bube._NEWLINE_Proizvodnja je po\xc4\x8dela krajem 1938., a prvi su se modeli Volkswagena pojavili po\xc4\x8detkom 1939. godine, pod slu\xc5\xbebenim nazivom "KdF-Wagen" (KdF je zna\xc4\x8dilo "Kraft durch Freude" - "Snaga kroz radost", \xc5\xa1to je bio slogan DAF-a). \xc4\x8cak 340.000 Nijemaca uplatilo je automobil prema DAF-ovom planu \xc5\xa1tednje ("5 Mark die Woche musst Du sparen - willst Du im eignen Wagen fahren!" - "U\xc5\xa1tedi 5 maraka tjedno kako bi se vozio u vlastitom automobilu"), no zbog po\xc4\x8detka Drugog svjetskog rata nitko od njih nije ga dobio. Cijeli je projekt bio financijski neisplativ te je postojao isklju\xc4\x8divo iz propagandnih razloga, a bio je mogu\xc4\x87 kao posljedica te\xc5\xa1ke financijske korupcije nacisti\xc4\x8dkog re\xc5\xbeima.\n_START_SECTION_\nDrugi svjetski rat i poslijeratna obnova proizvodnje\n_START_PARAGRAPH_\nS izbijanjem rata volfsbur\xc5\xa1ka je tvornica prestala s proizvodnjom KdF-Wagena i preorijentirala se na proizvodnju vojnih vozila. Neka od njih su Typ 82 Kubelwagen (terensko vozilo, zapravo adaptirani KdF-Wagen), njegova podvrsta Typ 155 s gusjenicama te Typ 128 Schwimmwagen, amfibijsko vozilo s pogonom na sva \xc4\x8detiri kota\xc4\x8da i propelerom. Posebna prerada KdF-Wagena, zapravo Kubelwagen s karoserijom KdF-Wagena, zvala se Kommandeurwagen, no proizvedeno ih je samo 669 do kraja rata._NEWLINE_Nakon po\xc4\x8detka savezni\xc4\x8dkih bombardiranja, ve\xc4\x87ina se proizvodnje preselila u podzemne bunkere. To je omogu\xc4\x87ilo brzi oporavak tvornice nakon svr\xc5\xa1etka rata. Tvornica je bila u rukama Amerikanaca, koji su je prepustili Britancima. Potonji su je planirali raspustiti i strojeve preseliti u Veliku Britaniju, no britanske tvrtke nisu bile zainteresirane za tvornicu jer su je proglasile zastarjelom i ekonomski neisplativom. Proizvodnja je obnovljena, ali su se i dalje proizvodila samo vojna vozila, ovaj put za britansku vojsku. Upraviteljem je imenovan britanski \xc4\x8dasnik Ivan Hirst, koji je uspio uvjeriti britanske vojne vlasti da naru\xc4\x8de vozila te je tvornica do 1946. proizvodila 1000 vozila mjese\xc4\x8dno, pod novim-starim imenom Volkswagen. Tada\xc5\xa1nje su Bube poznate pod engleskim nazivom "split window" (podijeljeni prozor), zbog karakteristi\xc4\x8dnog stra\xc5\xbenjeg stakla. Sljede\xc4\x87e je godine izvezeno 5 automobila u Nizozemsku, \xc5\xa1to je bio prvi njema\xc4\x8dki izvoz nakon rata. Do 1952. u Nizozemsku je izvezeno 10.000 Volkswagena.\n_START_SECTION_\nVeliki uspjeh\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1948. za direktora tvornice postavljen je Nijemac Heinz Heinrich Nordhoff, pod \xc4\x8dijom upravom proizvodnja strelovito raste te je 1955. s trake iza\xc5\xa1lo milijunto vozilo. Buba je imala naprednu tehnologiju u klasi malih automobila te je lako\xc4\x87om postizala bolje performanse od konkurenata, kao \xc5\xa1to su bili Renault 4CV, Citroen 2CV ili Morris Minor. Postizala je 115 km/h sa standardnim 33 KS motorom, rijetko se kvarila i bila prili\xc4\x8dno udobna. Osim u Nizozemsku, izvozila se u Belgiju, a u Irskoj i Brazilu sklapala su se vozila od dijelova uvezenih iz Njema\xc4\x8dke. U Sjedinjenim su Dr\xc5\xbeavama, po obi\xc4\x8daju, bili skepti\xc4\x8dni prema europskim automobilima, ali se Nordhoff nije predavao i ve\xc4\x87 1955. Volkswagen je s 28.097 komada bio najprodavaniji uvozni automobil u SAD-u. Tijekom 1960-ih potra\xc5\xbenja za Bubom poprimala je oblike histerije te je 1963. u SAD-u prodano vi\xc5\xa1e Buba nego u Njema\xc4\x8dkoj. Tako je Buba postala va\xc5\xbenim dijelom "njema\xc4\x8dkog gospodarskog \xc4\x8duda" (Wirtschaftswunder)._NEWLINE_Dizajn Bube pretrpio je mnoge promjene tijekom 1950-ih i 1960-ih. Posebice se to odnosilo na stra\xc5\xbenje staklo, koje je bilo podijeljeno ("split window"), pa manje i ovalno (cjelovito) te na koncu cjelovito veliko staklo, kakvo je ostalo do kraja proizvodnje. Tako\xc4\x91er je bilo promjena u motoru, koji je zamijenjen ja\xc4\x8dim 1,2 litarskim, a kasnije (1967.) i 1,5 litarskim s 54 KS._NEWLINE_Do po\xc4\x8detka 1970-ih Buba je postala najprodavaniji automobil svih vremena (slu\xc5\xbebeno je to bilo 17. velja\xc4\x8de 1972. godine, kada je proizvedena Buba br. 15.007.034, \xc4\x8dime je Volkswagen preuzeo rekord od Fordovog Modela T). Buba i danas dr\xc5\xbei titulu najprodavanijeg automobila istog dizajna, sa 21.529.464 proizvedenih primjeraka. Na listi svih vremena vodi Toyota Corolla, koja se prodala u preko 40 milijuna primjeraka, no taj je automobil pretrpio nekoliko drasti\xc4\x8dnih promjena izgleda od 1966. do danas. Buba se na toj listi nalazi na 4. mjestu, iza Corolle, Ford F-Series kamioneta i Volkswagen Golfa.\n_START_SECTION_\nPad proizvodnje\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xa1av\xc5\xa1i u \xc4\x8detvrto desetlje\xc4\x87e proizvodnje, Volkswagenova je Buba polako po\xc4\x8dela gubiti utrku s novijim modelima automobila. Premda je 1971. zabilje\xc5\xbeio rekordnu prodaju od 1,3 milijuna primjeraka Bube, Volkswagen je po\xc4\x8deo uvoditi i druge modele, kako bi mogao parirati na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu koje se okretalo ve\xc4\x87im i sna\xc5\xbenijim automobilima. Me\xc4\x91u njima su bili Typ 3, Typ 4 te K70. Me\xc4\x91utim, ni jedan od tih automobila nije se pribli\xc5\xbeio uspjehu Bube koja je u me\xc4\x91uvremenu tako\xc4\x91er bilje\xc5\xbeila strmoglav pad prodaje pa je tvrtka bila na rubu bankrota. Uz pomo\xc4\x87 njema\xc4\x8dke vlade 1974. je u tvornici u Wolfsburgu po\xc4\x8dela proizvodnja novog, modernijeg automobila s prednjim pogonom - Golfa, kojeg je dizajnirao Talijan Giorgetto Giugiaro. Premda se proizvodnja Bube nastavila u drugim tvornicama \xc5\xa1irom svijeta, u Njema\xc4\x8dkoj se veoma smanjila, sve dok u sije\xc4\x8dnju 1978. godine nije proizveden posljednji primjerak (u Osnabr\xc3\xbccku se kabriolet izvedba Bube proizvodila do 1980.)._NEWLINE_Nakon ga\xc5\xa1enja proizvodnje u Njema\xc4\x8dkoj, glavne tvornice za sklapanje Bube bile su u meksi\xc4\x8dkoj Puebli i u brazilskom S\xc3\xa3o Bernardu do Campu. U Sarajevu se u TAS-u Buba sklapala od 1972. do 1976. u tri ina\xc4\x8dice, 1200, 1300 i 1303 (Super Beetle), nakon \xc4\x8dega se i ta tvornica preorijentirala na proizvodnju Golfa.\n_START_SECTION_\nPosljednje Bube\n_START_PARAGRAPH_\nBuba se u Meksiku sklapala u tvornici u Puebli od 1967. godine. Od 1954. postojala je tvrtka Volkswagen Mexicana, S.A., koja je ispo\xc4\x8detka koristila Chryslerove pogone za proizvodnju. Nakon 36 godina proizvodnje, tvornica u Puebli je proizvela posljednju originalnu Bubu dana 30. srpnja 2003. Vozilo je odmah otpremljeno u Volkswagenov muzej u Wolfsburgu, a pratio ga je mariachi sastav._NEWLINE_U Brazilu je proizvodnja prestala 1986., da bi ponovo bila pokrenuta 1993., ali je zbog nezadovoljavaju\xc4\x87ih rezultata prodaje 1996. definitivno uga\xc5\xa1ena. U Europi je Volkswagen s prodajom Bube prestao jo\xc5\xa1 1985., premda su privatne tvrtke uvozile meksi\xc4\x8dki model sve do prestanka proizvodnje 2003._NEWLINE_Razlozi prestanka proizvodnje prvenstveno su u padu prodaje - primjerice, 2003. je proizvedeno samo 30.000 modela, u usporedbi s 1,3 milijuna iz rekordne 1971. Uz to, ukus potro\xc5\xa1a\xc4\x8da se dosta promijenio, pa su najprodavaniji modeli, uz Golfa, postali Passat i Touareg. Tako\xc4\x91er, meksi\xc4\x8dku je proizvodnju dodatno pogodila odluka njihove vlade da zabrani kori\xc5\xa1tenje Buba kao taksija u Ciudad de M\xc3\xa9xicu, zbog velike emisije \xc5\xa1tetnih plinova (Ciudad de M\xc3\xa9xico je jedan od najzaga\xc4\x91enijih svjetskih gradova), kao i zbog zakona da taksi vozila moraju imati \xc4\x8detvora vrata.\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dke zna\xc4\x8dajke\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dajke dizajna Bube, kao \xc5\xa1to su straga smje\xc5\xa1ten, zrakom hla\xc4\x91eni \xc4\x8detverocilindri\xc4\x8dni boxer motor, stra\xc5\xbenji pogon, aerodinami\xc4\x8dan oblik i konstrukcija okvira bez samonose\xc4\x87e karoserije mogu se tako\xc4\x91er na\xc4\x87i u drugim vozilima razvijenim u isto vrijeme. Karakteristika Bube je da su ove zna\xc4\x8dajke bile prisutne tijekom cijelog proizvodnog razdoblja, iako su drugdje 1960-ih i 1970-ih zra\xc4\x8dno hla\xc4\x91enje i stra\xc5\xbenji motor u automobilskoj industriji uglavnom nestali, a samonose\xc4\x87a je karoserija ve\xc4\x87 1950-ih bila standard u automobilskoj industriji.\n_START_SECTION_\nUnutra\xc5\xa1njost\n_START_PARAGRAPH_\nBubu je od samih po\xc4\x8detaka krasila vrlo jednostavna, ali kvalitetno izra\xc4\x91ena unutra\xc5\xa1njost, u kojoj je bilo malo toga osim upravlja\xc4\x8da, pedala, mjenja\xc4\x8da, ru\xc4\x8dne ko\xc4\x8dnice, brzinomjera i indikatora goriva. Iza volana su bili otvori za ventilaciju, dok se na suvoza\xc4\x8devoj strani nalazio pretinac za rukavice i ru\xc4\x8dica za dr\xc5\xbeanje. Na upravlja\xc4\x8du je bio grb grada Wolfsburga. Detalji unutra\xc5\xa1njosti su se neznatno mijenjali tijekom godina._NEWLINE__NEWLINE_Buba je uobi\xc4\x8dajeno imala samo jedan klju\xc4\x8d, koji je otvarao sva vrata i pokretao motor. Imala je zra\xc4\x8dno nepropusnu unutra\xc5\xa1njost, zbog koje je mogla plutati na vodi_NEWLINE_ (te je Volkswagen \xc4\x8dak koristio tu \xc4\x8dinjenicu u reklamne svrhe), a vrata su se lak\xc5\xa1e zatvarala ako bi se malo otvorio prozor. Voza\xc4\x8dev i suvoza\xc4\x8dev prozor imali su leptir stakla. Ve\xc4\x87ina je modela imala prednja sjedala s podesivim naslonom i mogu\xc4\x87no\xc5\xa1\xc4\x87u pomicanja naprijed-natrag. Nasloni za glavu nisu se serijski ugra\xc4\x91ivali sve do kasnijih modela.\n_START_SECTION_\nMotor\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc4\x8detkom 1970-ih, na vrhuncu popularnosti Bube, uobi\xc4\x8dajeno su se ugra\xc4\x91ivala tri motora, i to 1.2 sa 1198 ccm, 1,3 L sa 1285 ccm te ja\xc4\x8di, 1,6 L sa 1584 ccm. Ja\xc4\x8di je motor imao 50 KS te je tro\xc5\xa1io, za dana\xc5\xa1nje prilike, zastra\xc5\xa1uju\xc4\x87ih 11,0 litara goriva na 100 km (izvedba s automatskim mjenja\xc4\x8dem i do 12,0 litara), premda su tvorni\xc4\x8dki podaci navodili 9,0 i 9,5 litara, dok je najslabiji motor, 1,2 L sa 1198 ccm, tro\xc5\xa1io 7,5 do 8 litara na 100 km.\n_START_SECTION_\nNew Beetle\n_START_PARAGRAPH_\nVolkswagen je u listopadu 1997. po\xc4\x8deo s proizvodnjom automobila New Beetle, \xc4\x8diji je retro dizajn inspiriran Bubom. Model od 2003. postoji i kao kabriolet, a facelift je do\xc5\xbeivio 2005. Premda nalikuje Bubi, New Beetle je potpuno novi automobil, zasnovan na platformi Golfa IV. Najve\xc4\x87a je razlika u odnosu na Bubu to \xc5\xa1to je motor smje\xc5\xa1ten sprijeda, a prtlja\xc5\xbenik straga._NEWLINE_New Beetle dolazi u benzinskoj i dizelskoj izvedbi, od 1,4 l do 3,2 l motora (koji ima 225 KS). Relativno visoka cijena u odnosu na Bubu zna\xc4\x8di da je automobil namijenjen onima s ne\xc5\xa1to dubljim d\xc5\xbeepom._NEWLINE_Za 2010. godinu najavljen je novi dizajn New Beetlea.\n_START_SECTION_\nPrerade\n_START_PARAGRAPH_\nBuba je vrlo popularan automobil za prerade (tuning) \xc5\xa1irom svijeta, ne samo zbog svoje niske cijene i jednostavne izvedbe, ve\xc4\x87 i zbog svog kultnog statusa i prepoznatljivosti, gdje se i najmanja promjena odmah primijeti.\n_START_SECTION_\nVanjski izgled\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo je poznatih stilova prerade Bube, kao \xc5\xa1to su Cal Looker (California Look - kalifornijski izgled) ili Rat rod. Iako me\xc4\x91usobno jako sli\xc4\x8dni, razlikuju se dovoljno da se mo\xc5\xbee vidjeti kako se radi o razli\xc4\x8ditim preradama. California Look se uvelike promijenio u preko 30 godina modifikacija. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i na\xc4\x8din prerade je promjena kota\xc4\x8da i "spu\xc5\xa1tanje" automobila. Kota\xc4\x8di se zamjenjuju atraktivnijim EMPI kota\xc4\x8dima s 5 ili 8 \xc5\xbebica te Speedwellovim ili Porscheovim originalnim kota\xc4\x8dima, kao \xc5\xa1to je Fuchs s Porschea 911. California Look uglavnom karakterizira uklanjanje vanjskih ukrasa i branika \xc4\x8dime se dobiva "\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87i" izgled i smanjuje te\xc5\xbeina vozila. _NEWLINE_Ako se u preradi ostave branici, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e su kromirani i ula\xc5\xa1teni, ili su obojani nekom metalik bojom. Dodaju se i kromirane ispu\xc5\xa1ne (duple) cijevi.\n_START_SECTION_\nUnutra\xc5\xa1njost i motor\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo vlasnika Bube ne \xc5\xbeeli mijenjati izvornu unutra\xc5\xa1njost vozila; naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a dorada je ugra\xc4\x91ivanje auto-radija sa dodatnim zvu\xc4\x8dnicima i subwooferom, ugra\xc4\x91enim u prednji dio vozila. Bube koje se koriste u auto-utrkama naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e imaju poja\xc4\x8dani okvir. Standardni se 1,6 motor lako mo\xc5\xbee prepraviti i do 2,4 pomo\xc4\x87u ve\xc4\x87ih klipova i cilindara, turbopunja\xc4\x8da i druge tuning opreme. Koriste se i motori drugih proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da, kao \xc5\xa1to su Porsche, Volvo, Subaru, Alfa Romeo, Chevrolet i Rover.\n_START_SECTION_\nKlubovi ljubitelja u Hrvatskoj\n_START_PARAGRAPH_\nU Hrvatskoj su registrirana tri kluba ljubitelja Bube: VW Buba Klub Zagreb, Buba klub Rijeka i Oldtimer Buba klub Karlovac, a mnogi su vlasnici \xc4\x8dlanovi nekog od ostalih klubova oldtimera. Klubovi organiziraju razne susrete, od kojih je posljednji bio "RoVWinj 2013", odr\xc5\xbean od 24. do 26. svibnja 2013. u turisti\xc4\x8dkom naselju "Polari" kraj Rovinja.'