b'\n_START_ARTICLE_\nCerezin\n_START_PARAGRAPH_\nCerezin (od lat. cera: vosak; istozna\xc4\x8dnica: ceresin; parafin; Paraffinum solidum) je smjesa uglavnom vi\xc5\xa1ih izoalkana s 35 do 55 ugljikovih atoma i s tali\xc5\xa1tem od 65 do 88 \xc2\xb0C. Mikrokristalne je strukture, a rabi se za izradbu vo\xc5\xa1tanih svije\xc4\x87a, la\xc5\xa1tila i politurnih premaza, te u elektrotehnici i kemijskoj industriji. Ceresin je zemni (mineralni prirodni) vosak (ozokerit) pro\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87en (rafiniran) sumpornom kiselinom. U farmaceutskoj industriji upotrebljava se kao sastojak neutralnih podloga za izradbu ljekovitih masti namijenjenih vanjskoj primjeni.\n_START_SECTION_\nParafin\n_START_PARAGRAPH_\nParafin (franc. paraffine od lat. parum affinis: slabo poveziv) je smjesa alkana, to jest parafinskih ugljikovodika s 18 do 55 ugljikovih atoma u molekuli. Dobiva se iz nekih frakcija vakuumske destilacije ostatka nakon atmosferske destilacije nafte. Postupnim hla\xc4\x91enjem tih frakcija do pribli\xc5\xbeno \xe2\x80\x9340 \xc2\xb0C izlu\xc4\x8duje se parafinski vosak, koji se odvaja filtracijom. Iz parafinskoga voska mogu se dobiti tri vrste parafina: \xc4\x8dvrsti parafin, ceresin i vazelin. Parafinski je vosak i sirovina za hidrokrekiranje, \xc4\x8dime prete\xc5\xbeito nastaju izoparafini koji slu\xc5\xbee kao sastojak mazivih ulja. \xc4\x8cvrsti parafin makrokristalna je, vosku sli\xc4\x8dna bijela tvar, smjesa n-alkana s 18 do 35 ugljikovih atoma i s tali\xc5\xa1tem 45 do 55 \xc2\xb0C. Upotrebljava se za izradbu vodootpornoga, vo\xc5\xa1tanoga papira, za impregnaciju tkanina i ko\xc5\xbee, u proizvodnji svije\xc4\x87a, olovaka i \xc5\xbeigica (\xc5\xa1ibica) te za konzerviranje.'