b"\n_START_ARTICLE_\nTrogirska katedrala\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja katedrale po\xc4\x8dela je 1213. godine na temeljima ranokr\xc5\xa1\xc4\x87anske katedrale koju su uni\xc5\xa1tili Saraceni 1123. god. Poput prethodne i ova je posve\xc4\x87ena Svetom Lovri, no poznata je i kao katedrala sv. Ivana (za\xc5\xa1titnik grada, preminuo 1111.), biskupa koji je bio poznat po svom besprijekornom \xc5\xbeivotu i otporu ma\xc4\x91arskom kralju Kolomanu koji je okupirao Dalmaciju i cijelu Hrvatsku._NEWLINE_Katedrala je ve\xc4\x87inom izgra\xc4\x91ena u romani\xc4\x8dkom stilu (majstori Stjepan i Matej) do 1251. god., dok je goti\xc4\x8dki svod izgra\xc4\x91en u 15. st. Gradnja je zavr\xc5\xa1ila 1589. god. dovr\xc5\xa1etkom zadnjeg kata zvonika u stilu manirizma arhitekta Trifuna Bokani\xc4\x8da (1575.\xe2\x80\x931609.), za \xc4\x8diju je gradnju trebalo skoro dva stolje\xc4\x87a. Prvi je kat, djelo Matije Gojkovi\xc4\x87a, gra\xc4\x91en u goti\xc4\x8dkom stilu (nakon \xc5\xa1to su je mle\xc4\x8dani uni\xc5\xa1tili 1420. god.), drugi ima obilje\xc5\xbeje venecijanske cvjetne gotike 15. stolje\xc4\x87a (s prozorima koji podsje\xc4\x87aju na prozore Ca' d'Oro). Andrija Ale\xc5\xa1i 1460. godine dobiva zadatak da uz nadsvo\xc4\x91eno predvorje katedrale sv. Lovre dogradi krstionicu. Istovremeno kada je zapo\xc4\x8dela izgradnja krstionice Ale\xc5\xa1i radi i na preoblikovanju katedralne sakristije. Gradnja krstionice trajala je trajala do 1467. godine. Andrija Ale\xc5\xa1i i Nikola Firentinac 1468. god. potpisuju s trogirskim kaptolom ugovor o izgradnji kapele sv. Ivana Trogirskog. Tre\xc4\x87i kat zvonika je dovr\xc5\xa1en krajem 16. stolje\xc4\x87a, a \xc4\x8detvrti piramidalni zavr\xc5\xa1etak krase \xc4\x8detiri maniristi\xc4\x8dke skulpture mleta\xc4\x8dkog kipara Alessandra Vittoria (1525.\xe2\x80\x931608.)._NEWLINE_Kapela sv. Ivana Trogirskog je renovirana 2002. god. pod vodstvom ameri\xc4\x8dke zaklade Venetian Heritage Incorporation i njenim \xc4\x8delnim \xc4\x8dovjekom Lowrencom Lovettom. Nakon \xc5\xa1to je u travnju 2010. god. zavr\xc5\xa1ena obnova ju\xc5\xbenog portala Petra Pozdani\xc4\x87a (zajedno s kne\xc5\xbeevim baroknim vratima iznad kojih se nalazi natpis biskupa Preguana koji datira gradnju katedrale u 1213. god.), odmah je postavljena skela za ure\xc4\x91enje njezina isto\xc4\x8dnog pro\xc4\x8delja, a istodobno su nastavljeni radovi i na ure\xc4\x91enju unutra\xc5\xa1njosti.\n_START_SECTION_\nOdlike\n_START_PARAGRAPH_\nTrogirska katedrala je po konstrukciji arkada arhai\xc4\x8dna jer su brodovi odvojeni masivnim uzdu\xc5\xbenim pilonima, zapravo debelim zidom u kojem su prosje\xc4\x8deni prolazi s lukovima, \xc5\xa1to je jo\xc5\xa1 ranoromani\xc4\x8dka metoda. Ali trogirska je ujedno i najmonumentalnija od svih dalmatinskih romani\xc4\x8dkih katedrala i crkava jer je jedina presvo\xc4\x91ena u sva tri broda (srednji brod, dodu\xc5\xa1e, tek u 15. st.). Stereometrijski \xc4\x8dista, zatvorena masa crkve s malim prozorskim otvorima podijeljena je pilastrima na ju\xc5\xbenoj bo\xc4\x8dnoj fasadi i tordiranim polustupovima na apsidama, te opto\xc4\x8dena vijencem slijepih arkadica. Na sredi\xc5\xa1njoj fasadi postoji mali okrugli otvor u kojemu se nalazi isklesani grb najsna\xc5\xbenije dinstije Hrvatsko-Ugarskog kraljevstva, An\xc5\xbeuvinske dinastije kralja Ludovika._NEWLINE_Zvonik je jedan od najzanimljivijih primjera rasta arhitektonskoga spomenika kroz vrijeme u Europi koji djeluje kao presjek svih stilova \xc5\xa1to su se u Dalmaciji javljali od romanike do manirizma._NEWLINE_Radovanov portal je glavni portal katedrale i ujedno najzna\xc4\x8dajniji srednjovjekovni portal na isto\xc4\x8dnom Jadranu te u ovom dijelu Europe. Nazvan je po njegovu autoru Majstoru Radovanu koji ga je isklesao 1240. godine i potpisao s per Raduanum. Skulptura portala karakteristi\xc4\x8dan je primjer goti\xc4\x8dkog realizma i humanizma, ali s obilje\xc5\xbejima starijeg romani\xc4\x8dkog stila._NEWLINE_U unutra\xc5\xa1njosti se isti\xc4\x8de veliki oltar u obliku krasnog baldahina (ciborij), djelo majstora Mavra iz 14. st. Na ciboriju su kipovi Gospe i An\xc4\x91ela (Blagovijest). Sa strana oltara, uz zid, nalaze se kipovi sv. Ivana Trogirskog i sv. Lovre u baroknom stilu iz 18. st. Na zidu s lijeve strane oltara je bunar s kruni\xc5\xa1tem (1661.). Osmerokutna propovjedaonica s romani\xc4\x8dkim kapitelima djelo je doma\xc4\x87e umjetni\xc4\x8dke \xc5\xa1kole iz 13. st. Korska drvena sjedala djelo su Ivana Budislavi\xc4\x87a (15. st.)._NEWLINE_Kapela Svetog Ivana Trogiranina je jedan je od najljep\xc5\xa1ih renesansnih spomenika u Europi.Nalazi se uz sjeverni zid katedrale na mjestu gdje se do tada nalazila jedna ku\xc4\x87a. Kao i na primjeru krstionice, prostorna koncepcija kapele je ra\xc4\x91ena prema prostornoj koncepciji Jupiterova hrama u Dioklecijanovoj pala\xc4\x8di. U dvadeset \xc5\xa1est kazeta svoda uklesane su glave serafina \xc5\xa1to je prema Andriji Mutnjakovi\xc4\x87u \xe2\x80\x9ejedinstvena kompozicija nepoznata do tada u renesansnoj umjetnosti\xe2\x80\x9c. Zidovi kapele podijeljeni su u \xc4\x8detiri zine: podno\xc5\xbeje u obliku klupe, friz s puttima bakljono\xc5\xa1ama, sredi\xc5\xa1nju zonu s ni\xc5\xa1ama za skulpture i atiku s kru\xc5\xbenim prozorskim otvorima._NEWLINE_Kapela sv. Jere (sada Kapela sakramenta) iz 15. st. izgradio je Mikica Sobota, a kao arhitekti spominju se i Gruato i Ra\xc4\x8di\xc4\x87. Na oltaru je dvostruki mramorni tabernakul u baroknom stilu (venecijanski majstor, 1737.). Pred ulazom je uzidan renesansni reljef Bogorodice sa sv. Jeronima i sv. Ladislavom. Oltar sv. Kru\xc5\xbea krasi raspelo iz 16. st., a na oltaru Jubileja nalazi se slika kr\xc5\xa1tenja Isusova (16. st.). Tu su jo\xc5\xa1 i oltari Sv. Augustina (slika Matteinija), Gospe od milosr\xc4\x91a i oltar Imena Marijina (zadu\xc5\xbebina Garanjin \xe2\x80\x93 Fonfogna). Na stupu pred propovjedaonicom je slika bl. Augustina Ka\xc5\xbeoti\xc4\x87a Trogiranina (djelo Palme Mla\xc4\x91ega, 1599.). Tu su jo\xc5\xa1 slike majstora Dominika Sagomana (1738.), Augustina Ridolfija (18. st.) te iznad kora djela mleta\xc4\x8dkog slikara Tizianove \xc5\xa1kole Aleksandra Varotari \xe2\x80\x93 Padovanina (1509. \xe2\x80\x93 1650.). U sredi\xc5\xa1tu crkve visi velika drvena svjetiljka u obliku dvostrukog goti\xc4\x8dkog kri\xc5\xbea iz 1561. g. Srebrne lampade u crkvi zavjetni su darovi grada Zadra (1723.), Vrlike (1742.), pomoraca iz Levanta (1688) i drugih. Orgulje je izradio Milan Majdak iz Vrap\xc4\x8da kod Zagreba 1940. god. i jedne su od najboljih u dr\xc5\xbeavi. U njih je ugradio djelove foni\xc4\x8dkog materijala prethodnih orgulja koje su sagradili Gaetano Callido i 1786. Dominik Moscatelli. _NEWLINE_U katedrali ima vi\xc5\xa1e grobnica glasovitih trogirskih obitelji (Lu\xc4\x8di\xc4\x87a, Andreisa, Kazoti\xc4\x87a, Bugoforte i drugih), kao i ona kneza Mladena III. \xc5\xa0ubi\xc4\x87a Bribirskog, \xc2\xab\xc5\xa0tita Hrvata\xc2\xbb, te humanista Frane Frankvila Andronika. U sakristiji katedrale nalazi se ve\xc4\x87i dio riznice s raznim povijesno-umjetni\xc4\x8dim predmetima."