b"\n_START_ARTICLE_\nStojan Novakovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nStojan Novakovi\xc4\x87 (\xc5\xa0abac, 1842. - Ni\xc5\xa1, 1915.), srpski povjesni\xc4\x8dar, politi\xc4\x8dar, filolog i povjesni\xc4\x8dar knji\xc5\xbeevnosti. _NEWLINE_U\xc4\x8denik istaknutoga jezikoslovca \xc4\x90ure Dani\xc4\x8di\xc4\x87a, pod kraj 60-ih i po\xc4\x8detkom 70-ih postaje istaknuta li\xc4\x8dnost u srpskome dru\xc5\xa1tvenom \xc5\xbeivotu, poglavito u knji\xc5\xbeevnosti, politici i jezikoslovlju. Neki od me\xc4\x91a\xc5\xa1a u njegovu \xc5\xbeivotu su: urednik dru\xc5\xa1tvenoknji\xc5\xbeevnog \xc4\x8dasopisa Vila (1865.-1868.), profesor Velike \xc5\xa1kole (prethodnice Beogradskoga sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta) (1875.-1880.), ministar unutarnjih poslova, veleposlanik u Petrogradu, Parizu i Istanbulu, ministar vanjskih poslova i predsjednik srpske vlade (1896., 1909.). Bija\xc5\xa1e predsjednikom Napredne stranke, a u dru\xc5\xa1tvenom i politi\xc4\x8dkom \xc5\xbeivotu Srbije obna\xc5\xa1ao je i druge funkcije._NEWLINE_Stojan Novakovi\xc4\x87 bio je \xc4\x8dlan Srpskog u\xc4\x8denog dru\xc5\xa1tva, \xc4\x8dlan i predsjednik Srpske kraljevske akademije, \xc4\x8dlan JAZU, Ruske akademije i dopisni \xc4\x8dlan Acad\xc3\xa9mie des sciences morales et politiques u Parizu._NEWLINE_Iako je Novakovi\xc4\x87eva politi\xc4\x8dka karijera impresivna, ono po \xc4\x8dem \xc4\x87e se pamtiti poglavito je njegova knji\xc5\xbeevna i znanstvenopovijesna djelatnost. Dani\xc4\x8di\xc4\x87ev u\xc4\x8denik, na tragu velikoga u\xc4\x8ditelja napisao je prijeglednu i sustavnu gramatiku srpskoga jezika, koja obuhva\xc4\x87a dijelove fonetike i fonologije, morfologiju i sintaksu. To djelo je izlazilo u vi\xc5\xa1e dijelova, a kompletirano je kao Srpska gramatika, 1894. Jo\xc5\xa1 ne u struji mladogramati\xc4\x8darske \xc5\xa1kole (koja je onda dominirala svjetskim jezikoslovljem), Novakovi\xc4\x87evo je djelo najpotpunija srpska gramatika do kasnijih studija Aleksandra Beli\xc4\x87a i Mihaila Stevanovi\xc4\x87a u prvoj polovici 20. stolje\xc4\x87a. Kao povjesni\xc4\x8dar knji\xc5\xbeevnosti skupio je opse\xc5\xbenu Srpsku bibliografiju, 1869, s popisom djela 18. i 19. stolje\xc4\x87a, a njegova Istorija srpske knji\xc5\xbeevnosti, 1867., uradak je, po nekim zna\xc4\x8dajkama, dubiozne vrijednosti: nesporno sistemati\xc4\x8dan i pouzdan u prikazu srpske knji\xc5\xbeevnosti, u njen je korpus ubrojio i nemali dio hrvatske pisane i knji\xc5\xbeevne ba\xc5\xa1tine, postav\xc5\xa1i tako jednim od za\xc4\x8detnika jezi\xc4\x8dnopovijesnih presizanja koja su dominantna u srpskoj knji\xc5\xbeevnojezi\xc4\x8dnoj kulturi i danas. Novakovi\xc4\x87evo je pak djelo u izdavanju kapitalnih djela srpske jezi\xc4\x8dne ba\xc5\xa1tine neupitno: to se prije svega odnosi na pretisak Zakonika Stefana Du\xc5\xa1ana, 1870., te na ve\xc4\x87i dio (opet, uz spomenute izuzetke) Srpskih spomenika XV-XVIII veka', 1875.. Me\xc4\x91u historiografskim i etnolo\xc5\xa1kim studijama isti\xc4\x8du se Narodna tradicija i kriti\xc4\x8dka istorija, 1880., Srbi i Turci XIV i XV veka, 1893. i Vaskrs dr\xc5\xbeave srpske, 1904.. Novakovi\xc4\x87eva bibliografija broji oko 400 znanstvenih, publicisti\xc4\x8dkih i knji\xc5\xbeevnih djela._NEWLINE_Stojan Novakovi\xc4\x87 je 1908. godine za novine Pester Lloyd o aneksiji Bosne i Hercegovine, izme\xc4\x91u ostaloga rekao, a zagreba\xc4\x8dki Srbobran je tu izjavu preveo: Kad god smo se mi na Balkanu maknuli, da protiv o\xc4\x8dite ili krvave nepravde \xc5\xa1togod za svoja nacionalna prava izvojujemo, uvijek su se dizali protiv nas vrlo glasni prigovori, da naru\xc5\xa1avamo red, mjesto da \xc4\x8dekamo korak Evrope i mjesto da se pokoravamo internacionalnom pravnom redu. Uvijek su nas opominjali, da \xc4\x87e se na to na\xc5\xa1e pokoravanje volji Evrope, pri o\xc5\xa1teti, koja \xc4\x87e nam u dio pasti, uzeti u obzir. Mi stariji i obrazovaniji zaista smo ve\xc4\x87 osijedili nastoje\xc4\x87i da svom narodu utuvimo tu evropsku mudrost. A sad je sve to najnovijim svojevoljnim napadom Austro-Ugarske kompromitovano. Dakle vi\xc5\xa1e ne mo\xc5\xbeemo vjerovati u evropski moral..."