b'\n_START_ARTICLE_\nAngolski gra\xc4\x91anski rat\n_START_SECTION_\nUvertira u gra\xc4\x91anski rat - Rat za neovisnost\n_START_PARAGRAPH_\nOd ranih 1960-ih, dijelovi ovih pokreta su se borili protiv portugalske kolonijalne vladavine. Narod Angole je bio podijeljen u svom ratu za neovisnost koji je po\xc4\x8deo 1961. Plemenski zasnovan FNLA, maoisti\xc4\x8dka UNITA i marksisti\xc4\x8dko-lenjinisti\xc4\x8dki MPLA su bile sna\xc5\xbene grupacije koje su se borile protiv Portugalaca.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8detak gra\xc4\x91anskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nNakon pu\xc4\x8da 1974. u Portugalu je uspostavljena vojna vlada, koja je odmah zaustavila rat i pristala predati vlast koaliciji ova tri pokreta. Koalicija se ubrzo raspala, i po\xc4\x8deo je gra\xc4\x91anski rat. Sjedinjene Dr\xc5\xbeave, Zair i Ju\xc5\xbena Afrika su vojno intervenirali na strani FNLA-e i UNITA-e. Na suprotnoj strani, Kuba, uz podr\xc5\xa1ku Sovjetskog Saveza, intervenirala je u korist MPLA-e. U studenom 1975., MPLA je gotovo slomila UNITA-u i ju\xc5\xbenoafri\xc4\x8dke snage su se povukle. Kongres SAD-a je zabranio dalje vojno mije\xc5\xa1anje SAD-a u Angoli._NEWLINE_Kako je kontrolirala Luandu i obalni pojas (sa sve unosnijim naftnim poljima), MPLA je proglasila neovisnost Angole 11. studenog 1975. godine, na dan kada su Portugalci napustili prijestolnicu. Portugal je odmah priznao progla\xc5\xa1enje neovisnosti. Agostinho Neto je postao prvi predsjednik, a poslije njega je 1979. do\xc5\xa1ao Jos\xc3\xa9 Eduardo dos Santos. Opozicijski pokreti, FNLA i UNITA, napravili su zajedni\xc4\x8dku vladu u zonama pod svojom kontrolom. Samoproklamirana "Demokratska Republika Angola" je osnovana 24. studenog 1975., s Holdenom Robertom i Jonasom Savimbijem na \xc4\x8delu. Ova vlada se raspala poslije 30. sije\xc4\x8dnja 1976.\n_START_SECTION_\nJa\xc4\x8danje UNITA-e, prvi izbori i nastavak sukoba\n_START_PARAGRAPH_\nGra\xc4\x91anski rat izme\xc4\x91u UNITA-e i MPLA-e se nastavio do 10. sije\xc4\x8dnja 1989., kada je Kuba po\xc4\x8dela povla\xc4\x8diti svoje snage. Tijekom najve\xc4\x87eg dijela ovog perioda, UNITA je kontrolirala velike \xc5\xbeitnice u unutra\xc5\xa1njosti i primala je podr\xc5\xa1ku u vidu ameri\xc4\x8dkih sredstava i ju\xc5\xbenoafri\xc4\x8dkih trupa. Sli\xc4\x8dno, desetine tisu\xc4\x87a Kubanaca je ostalo pru\xc5\xbeati podr\xc5\xa1ku MPLA-i, \xc4\x8desto se bore\xc4\x87i protiv Ju\xc5\xbenoafrikanaca na frontama. Godine 1988., Ju\xc5\xbena Afrika i Kuba su se suglasile oko povla\xc4\x8denja svih stranih trupa iz Angole. Naredne godine, dogovoru o prekidu vatre je posredovalo osamnaest afri\xc4\x8dkih dr\xc5\xbeava. Ovo je dovelo do sporazuma 1991., koji je predvi\xc4\x91ao izborni proces za demokratsku Angolu, pod supervizijom Ujedinjenih naroda. Jonas Savimbi iz UNITA-e nije uspio pobijediti u prvoj rundi predsjedni\xc4\x8dkih izbora 1992. -- osvojio je 40% glasova, dok dos Santos osvojio 49%, tako da se trebao odr\xc5\xbeati drugi krug. Savimbi je okarakterizirao izbore kao nepo\xc5\xa1tene i obnovio rat. Novi mirovni sporazum, Protokol iz Lusake, je dogovoren u Lusaki u Zambiji i potpisan je 20. studenog 1994.\n_START_SECTION_\nKraj rata\n_START_PARAGRAPH_\nNo, rat je slu\xc5\xbebeno zavr\xc5\xa1io tek 2002. godine kada je vo\xc4\x91a UNITA-e, Jonas Savimbi ubijen tijekom borbe. Tada je UNITA ostala bez svog vo\xc4\x91e i zavr\xc5\xa1io je jedan od najdu\xc5\xbeih ratova u povijesti.'