b'\n_START_ARTICLE_\nCrkva Gospe Trsatske\n_START_SECTION_\nPostanak sveti\xc5\xa1ta Gospe Trsatske\n_START_PARAGRAPH_\nPrema predaji 10. svibnja 1291. godine na mjestu dana\xc5\xa1njeg sveti\xc5\xa1ta Gospe Trsatske osvanula je Nazaretska ku\xc4\x87ica Svete obitelji. Na Trsat su je iz Nazareta prenijeli an\xc4\x91eli. Tu se zadr\xc5\xbeala do 10. prosinca 1294. godine kada je an\xc4\x91eli prenije\xc5\xa1e u Loreto, pokraj Ancone, gdje se i danas nalazi._NEWLINE_U pozadini ove pri\xc4\x8de, dobrim dijelom znanstveno provjerene, je trgovina relikvijama iz Svete zemlje, ra\xc5\xa1irena u doba kri\xc5\xbearskih ratova. Va\xc5\xbenu ulogu u tim zbivanjima odigrali su isto\xc4\x8dnojadranski plovidbeni put, kao tada najsigurnija veza izme\xc4\x91u Levanta i Europe, tajanstveni ratni\xc4\x8dki red vitezova Templara, papa, napuljski vladari An\xc5\xbeuvinci i hrvatski feudalci Frankapani.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nCrkva Gospe Trsatske najstarije je hrvatsko marijansko sveti\xc5\xa1te sagra\xc4\x91eno na Trsatu u Rijeci._NEWLINE_O gradnji crkve razmi\xc5\xa1ljao je Nikola IV Frankapan, a gradnju je zapo\xc4\x8deo njegov sin knez Martin Frankapan, dozvolom pape Nikole V., zavjetuju\xc4\x87i se franjevcima obvezom gradnje crkve i franjeva\xc4\x8dkog samostana 1453. godine, na mjestu gdje se prema legendi od 1291. do 1294. godine nalazila Bogorodi\xc4\x8dina ku\xc4\x87ica. Nakon izgradnje je doveo franjevce iz Bosanske vikarije._NEWLINE__NEWLINE_Crkva Bla\xc5\xbeene Djevice Marije danas je poznato sveti\xc5\xa1te i hodo\xc4\x8dasni\xc4\x8dko odredi\xc5\xa1te u koje sti\xc5\xbeu ljudi iz raznih dijelova Hrvatske i inozemstva. U njoj je pokopano vi\xc5\xa1e znamenitih ljudi. Tu su grobovi nekih \xc4\x8dlanova grofovske obitelji Frankapana i grob Petra Kru\xc5\xbei\xc4\x87a, graditelja \xc4\x8duvenih stuba do trsatskog sveti\xc5\xa1ta._NEWLINE_Na mjestu dana\xc5\xa1nje bazilike  gotovo dva stolje\xc4\x87a bila je kapela koju je dao izgraditi Nikola I. Frankapan. Crkva koja je iz nje nastala, zahva\xc4\x87ala je prostor sveti\xc5\xa1ta i polovicu glavne crkvene la\xc4\x91e dana\xc5\xa1nje gra\xc4\x91evine. Lijeva crkvena la\xc4\x91a i pro\xc4\x8delje podignuti su tek kasnije. Sada je \xc4\x8dine dvije la\xc4\x91e. Znamenita su i dva samostanska klaustra te ljetna blagovaonica. Najzaslu\xc5\xbeniji za dana\xc5\xa1nji njen izgled je Franjo Glavini\xc4\x87, tada\xc5\xa1nji gvardijan samostana, koji je u kolovozu 1644. pokrenuo radove na obnovi i pro\xc5\xa1irenju. Svoj kona\xc4\x8dni izgled, crkva je dobila 1824. godine kada je produ\xc5\xbeena 6 metara, a dodan joj je i zvonik kojega do tada nije imala._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja bazilika, splet je goti\xc4\x8dko \xe2\x80\x93 renesansno \xe2\x80\x93 barokno \xe2\x80\x93 bidermajerskih graditeljskih faza. Crkvu Majke Bo\xc5\xbeje danas rese oltarne slike sv. Mihovila, sv. Katarine i sv. Nikole, maniristi\xc4\x8dkog slikara iz \xc5\xa0vicarske, franjevca Serafina Sch\xc3\xb6na, slikara C. Tasce i drugih poznatih umjetnika 17. i 18. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_U sklopu Duhovne obnove grada Rijeke 2017. bila je procesija do Sveti\xc5\xa1ta Gospe Trsatske.\n_START_SECTION_\nUnutra\xc5\xa1njost crkve\n_START_PARAGRAPH_\nNa dana\xc5\xa1njoj se crkvi isprepli\xc4\x87u mnogobrojni stilovi i povijesna razdoblja. Na bidermajerskom se pro\xc4\x8delju iz prve polovice 19. st. koriste portali iz 17. st. U crkvi postoje samo dvije la\xc4\x91e: prvotna i lijeva, nastale objedinjavanjem nekada\xc5\xa1njih pobo\xc4\x8dnih kapela. Propovjedaonica i pobo\xc4\x8dni barokni oltari drvorezbarski su radovi koji polikromijom imitiraju vi\xc5\xa1estruko skuplje mramorne oltare._NEWLINE__NEWLINE_Giovanni Pietro Telesphoro de Pomis, Talijan koji se rodio u Grazu, naslikao je svetu Anu Trojnu, palu sredi\xc5\xa1njeg oltara na bo\xc4\x8dnom zidu lijevog broda._NEWLINE__NEWLINE_Na drvenom oltaru svetog Nikole, na desnome bo\xc4\x8dnoom zidu i mramornim oltarima lijevo i desno od trijumfalnog luka sveti\xc5\xa1ta, pale je izradio \xc5\xa0vicarac Serfain Sch\xc3\xb6n koji je u prvoj polovici 17. stolje\xc4\x87u na Trsatu ostavio veliki opus. Prepoznatiljiv je po maniristi\xc4\x8dki izdu\xc5\xbeenim likovima prozra\xc4\x8dne draperije._NEWLINE__NEWLINE_Cristophoro Tasca iz Bergama naslikao je Veliku palu Navje\xc5\xa1tenja koja se nalazi iznad trijumfalnog luka._NEWLINE__NEWLINE_Rasko\xc5\xa1nu kovanu re\xc5\xa1etku, koja zatvara sveti\xc5\xa1te, 1705. godine donirao je senjski nadbiskup Petar Brajkovi\xc4\x87, dok je monumentalni mramorni glavi oltar 1695. donirao zagreba\xc4\x8dki sudac Ivan Uzolin.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cudotvorna slika Bla\xc5\xbeene Djevice Marije\n_START_PARAGRAPH_\nZbog gubitka Svete ku\xc4\x87ice, neutje\xc5\xa1enim Trsa\xc4\x87anima papa Urban V. 1367. godine \xc5\xa1alje \xc4\x8dudotvornu sliku Majke Bo\xc5\xbeje imena \xc2\xabMajka milosti\xc2\xbb._NEWLINE_Predaja ka\xc5\xbee da je sliku osobno naslikao sv. Luka Evan\xc4\x91elist. Izra\xc4\x91ena je na cedrovoj dasci i podijeljena na tri polja. Zbog \xc5\xa1tovanja koje joj iskazivano, slika je okrunjena krunom od pravoga zlata 8. rujna 1715. godine, a sve\xc4\x8danost njene krunidbe se odr\xc5\xbeala pod pokroviteljstvom hrvatskog Sabora. Bila je to prva Marijina slika izvan Italije koju je dao okruniti neki papa. \xc2\xbbMajka milosti\xc2\xab\xc2\xa0ima iznimno zna\xc4\x8denje u stvaranju kulta \xc5\xa1tovanja Djevice Marije na Trsatu. Sveti otac ve\xc4\x87 u petnaestom stolje\xc4\x87u dopu\xc5\xa1ta poseban oprost onima koji ju pohode. Slika se i danas cijeni zbog milosti koju po njoj dijeli Marija svojim \xc5\xa1tovateljima, a stoji na glavnom oltaru i iz crkve se izna\xc5\xa1a prilikom raznih procesija, kao npr. na Blagdan Gospe Trsatske ili Velike Gospe._NEWLINE_\xc4\x8cudotvorna slika "Majke Milosti" podijeljene je u tri okomita polja. U sredi\xc5\xa1njem, najve\xc4\x87em polju je Marija koja doji, hrani Isusa. Marijin blagi pogled usmjeren je prema Isusu ali i prema gledatelju slike. Dijete Isus ima ozbiljan pogled i podi\xc5\xbee ruku za blagoslov. U gornjem dijelu lijevog i desnog bo\xc4\x8dnog polja prikazani su najva\xc5\xbeniji doga\xc4\x91aji iz povijesti spasenja: Utjelovljenje (Navje\xc5\xa1tenje) i Otkupljenje. Potonje je prikazano u tradicionalnoj ikonografskoj formi "deisisa" - prikaza Kristove otkupiteljske smrti na kri\xc5\xbeu, prije koje je Crkvi preko sv. Ivana, najmla\xc4\x91eg apostola, Mariju ostavio za Majku. U doljnjoj polovici lijevog i desnog bo\xc4\x8dnog polja slike prikazani su svjedoci Crkve. Ono \xc5\xa1to je Isus propovijedao nastavili su u\xc4\x8denici! Desno su apostoli sv. Petar, sv. Ivan i sv. Pavao._NEWLINE_S lijeve strane su prikazani nepoznati sveti biskup (najvjerojatnije sv. Nikola), sv. Bartolomej (crven, jer mu je tijekom mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva odrana ko\xc5\xbea) i sv. Stjepan, \xc4\x91akon.\n_START_SECTION_\nFranjeva\xc4\x8dki samostan i kapela Zavjetnih darova\n_START_PARAGRAPH_\nKnez Martin Frankapan uz crkvu je dao sagraditi i samostan u koji su se 1468. doselili franjevci. Tu se nalazi stara i bogata knji\xc5\xbenica s arhivom i bogata riznica s darovima i zadu\xc5\xbebinama koje potje\xc4\x8du od 14. stolje\xc4\x87a do dana\xc5\xa1njih dana. U njoj se \xc4\x8duva original goti\xc4\x8dkog triptiha Gospe Trsatske kojeg je, prema predaji, Hrvatima 1367. godine darovao papa Urban V. Ikona je ve\xc4\x87 u to doba slovila kao \xc4\x8dudotvorna jer ju je, vjerovalo se, naslikao sam sveti Luka. Tu se nalazi i veliki relikvijar srpske despotice Barbare ro\xc4\x91ene Frankapan poklonjen crkvi 1485, te  dvoglavi orao iz masivnog zlata ukra\xc5\xa1en draguljima koji je zavjetni dar Karla V. iz 1536. godine, a vrijedna je i visokorenesansna  srebrna skulptura Bogorodice s Isusom, visoka 35 cm koju je 1597. godine darovao hrvatski ban Toma Baka\xc4\x8d\xe2\x80\x93Erd\xc3\xb6dy za ozdravljenje sina. Jo\xc5\xa1 se tu \xc4\x8duvaju i Leopoldovi svje\xc4\x87njaci, te misno ruho koje je darovala Marija Terezija._NEWLINE_Ljetna blagovaonica samostana ukra\xc5\xa1ena je velikim zidnim i stropnim slikama Tasce i Sch\xc3\xb6na, a u hodniku koji vodi u franjeva\xc4\x8dke sobe nalaze se djela hrvatskih suvremenih umjetnika, ali i barokna ulja Valentina Metzingera, Lotarin\xc5\xbeanina udoma\xc4\x87enog u Ljubljani._NEWLINE_Mnoge su umjetnine bile uni\xc5\xa1tene u velikom po\xc5\xbearu 1629. godine u kojem je stradao i ve\xc4\x87i dio samostana. Gra\xc4\x91evina je, odmah nakon po\xc5\xbeara obnovljena te su podignuta dva nova krila, a po\xc4\x8detkom devetnaestog stolje\xc4\x87a i drugi kat. Njeno obnavljanje je vodio i provodio Mihovil Kumar koji je zapo\xc4\x8deo i radove u kapeli Zavjetnih darova._NEWLINE_U kapeli Zavjetnih darova nalaze se zavjetne slike na kojima se obi\xc4\x8dno vide la\xc4\x91e pomoraca kada im je u oluji zaprijetila \xc5\xbeivotna opasnost, a isti\xc4\x8de se i goti\xc4\x8dka skulptura Gospe Slunjske. Tu su i ostali darovi od 19. st. do danas._NEWLINE_U sklopu samostana u 17. je stolje\xc4\x87u osnovana i gimnazija za \xc5\xa1kolovanje mladih franjevaca te su vi\xc5\xa1e od stolje\xc4\x87a djelovali teolo\xc5\xa1ka \xc5\xa1kola, prva trsa\xc4\x8dka pu\xc4\x8dka \xc5\xa1kola i prva bolnica u Rijeci. Samostanska knji\xc5\xbenica posjeduje vi\xc5\xa1e od 20.000 svezaka, me\xc4\x91u kojima su i prva hrvatska neglagoljska knjiga \xc2\xbbLekcionar Bernarda Spli\xc4\x87anina\xc2\xab\xc2\xa0te \xc2\xbbEvangelistarum\xc2\xab\xc2\xa0iz 1532. godine Marka Maruli\xc4\x87a, kao i \xc2\xabRaj du\xc5\xa1e\xc2\xbb, koji je bio osobni molitvenik grofice Katarine Zrinski autora Nikole De\xc5\xa1i\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nSkulptura pape Ivana Pavla II - Trsatski hodo\xc4\x8dasnik\n_START_PARAGRAPH_\nBron\xc4\x8dana skulptura akademskog kipara Antuna Jurki\xc4\x87a predstavlja papu Ivana Pavla II. nazvana je "Trsatski hodo\xc4\x8dasnik" u \xc4\x8dast tre\xc4\x87eg pastoralnog posjeta Ivana Pavla II. Hrvatskoj, kada je papa 8. lipnja 2003. posjetio Trsatsko sveti\xc5\xa1te. Postavljena je ispred Marijanskog sveti\xc5\xa1ta na Trsatu, u Rijeci, 10. svibnja 2005. godine, a otkrio ju je nadbiskup zagreba\xc4\x8dki i predsjednik Hrvatske biskupske konferencije, kardinal Josip Bozani\xc4\x87._NEWLINE__NEWLINE_Ovo je prva skulptura na svijetu posve\xc4\x87ena papi, otkrivena nakon njegove smrti._NEWLINE_Tekst na skulpturi glasi:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eNa Duhove, 8. VI. 2003. Ovo je Marijansko sveti\xc5\xa1te na svom tre\xc4\x87em pastoralnom pohodu Hrvatskoj i jubilarnom stotom izvan Italije pohodio Papa Ivan Pavao II.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_zatim na nekoliko jezika:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eMolite za mene dok sam \xc5\xbeiv i kada umrem.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_\xc5\xa1to su rije\xc4\x8di koje je s\xc3\xa2m papa izgovorio kada je sveti\xc5\xa1tu darovao krunicu prilikom posjeta._NEWLINE_Skulptura prikazuje papu kako moli ispred \xc4\x8dudotvorne slike Bla\xc5\xbeene Djevice Marije 8. lipnja 2003.\n_START_SECTION_\nPastoralni centar sveti\xc5\xa1ta "Aula pape Ivana Pavla II."\n_START_PARAGRAPH_\nPastoralni centar sveti\xc5\xa1ta "Aula pape Ivana Pavla II." otvoren je 5. lipnja 2008. u sklopu Sveti\xc5\xa1ta Majke Bo\xc5\xbeje Trsatske te je time obilje\xc5\xbeena peta obljetnica pohoda Pape Ivana Pavla II. u sveti\xc5\xa1te. Prilikom svog pohoda, papa je blagoslovio kamen temeljac Pastoralnog centra, koji je krajem listopada 2006. polo\xc5\xbeen na mjestu nekada\xc5\xa1nje gospodarske zgrade._NEWLINE_Na tom je mjestu danas, uz veliko zalaganje fra Serafina Sobola i brojnih pokrovitelja, izgra\xc4\x91ena Aula, u kojoj glavno mjesto zauzima velika dvorana s 300 sjedi\xc5\xa1ta. Uz nju se nalazi jo\xc5\xa1 \xc4\x8detiri manjih dvorana koje slu\xc5\xbee kao prostorija za rad Franjeva\xc4\x8dkog svjetovnog reda, Franjeva\xc4\x8dke mlade\xc5\xbei, pjeva\xc4\x8dkog zbora i Katedre "pape Ivana Pavla II". Sve su prostorije vezane stubi\xc5\xa1tem, a zgrada ima i sanitarni \xc4\x8dvor za potrebe hodo\xc4\x8dasnika. Trsatski pastoralni centar Aula pape Ivana Pavla II. sagra\xc4\x91en je zalaganjem fra Serafina Sabola, a arhitekt koji je projektirao pastoralni centar dobio je nagradu \xe2\x80\x9cViktor Kova\xc4\x8di\xc4\x87\xe2\x80\x9d za najbolje arhitektonsko ostvarenje u 2008. godini._NEWLINE_Pastoralni centar ome\xc4\x91uje pro\xc5\xa1iren hodo\xc4\x8dasni\xc4\x8dki prostor, koji je ve\xc4\x87 utvr\xc4\x91en podizanjem novog oltara u samostanskom vrtu i ure\xc4\x91enjem Marijina perivoja, prvenstveno u slu\xc5\xbebi okupljanje ve\xc4\x87eg broja hodo\xc4\x8dasnika._NEWLINE_Trijem aule slu\xc5\xbei kao prostor za ispovijedanje tijekom ve\xc4\x87ih misnih slavlja na perivoju Sveti\xc5\xa1ta._NEWLINE_U Auli pape Ivana Pavla II. odr\xc5\xbeava se od 2010. godine godi\xc5\xa1nji hrvatski festival katoli\xc4\x8dkog filma.'