b'\n_START_ARTICLE_\nSergio Leone\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nLeone je ro\xc4\x91en u Rimu, a roditelji su mu bili filmski pionir Vincenzo Leone (poznat kao redatelj Roberto Roberti) i glumica Edvige Valcarenghi. U 18. godini je po\xc4\x8deo raditi u filmskoj industriji._NEWLINE_Pedesetih godina je po\xc4\x8deo pisati scenarije za popularne talijanske povijesne epske filmove iz tog razdoblja. Radio je i kao pomo\xc4\x87nik redatelja u raznim visokobud\xc5\xbeetnim spektaklima kao \xc5\xa1to su Quo Vadis (1951.) i Ben-Hur (1959.)._NEWLINE_Kad je redatelj Mario Bonnard obolio tijekom snimanja talijanskog epskog filma Posljednji dani Pompeja, zamolili su Leonea da usko\xc4\x8di u redateljsku stolicu i zavr\xc5\xa1i film. Njegov redateljski debi bio je film Kolos s Rodosa, a nakon tog filma imao je dovoljno opreme da snima niskobud\xc5\xbeetne filmove koji su izgledali i podsje\xc4\x87ali na holivudske spektakle.\n_START_SECTION_\n1960-te\n_START_PARAGRAPH_\nRanih \xc5\xa1ezdesetih, epski filmovi gubili su na vrijednosti, a Leone je imao sre\xc4\x87e da bude jedan od rodona\xc4\x8delnika \xc5\xbeanra koji je osvojio pozornost publike:  vesterna. Njegov film Za \xc5\xa1aku dolara iz 1964. bio je prvi u nizu filmova poznatih kao \xc5\xa1pageti-vesterni. Film je postao poznat i po pojavi  Clinta Eastwooda u glavnoj ulozi. Do tog vremena, Eastwood je bio  ameri\xc4\x8dki televizijski glumac s nekoliko glavnih uloga._NEWLINE_Izgled filma bio je upe\xc4\x8datljiv iz vi\xc5\xa1e razloga: zbog malog bud\xc5\xbeeta, djelomi\xc4\x8dno zbog  \xc5\xa1panjolskih lokacija, a predstavio je nasilnu i moralno slo\xc5\xbeenu viziju ameri\xc4\x8dkog Zapada, \xc4\x8dime je film podsjetio na klasi\xc4\x8dne ameri\xc4\x8dke vesterne, ali ne i po radnji, likovima i ugo\xc4\x91aju. Leone sigurno zaslu\xc5\xbeuje naziv filmskog inovatora jer je uveo neke tehnike koje se koriste i danas: u klasi\xc4\x8dnim vesternima, junaci i razbojnici izgledali su kao da su tek iza\xc5\xa1li iz modnog \xc4\x8dasopisa, a moralna suprotnost bila je jasno nazna\xc4\x8dena, do te mjere da su junaci nosili bijele \xc5\xa1e\xc5\xa1ire, a razbojnici crne. Leoneovi likovi bili su vi\xc5\xa1e "realisti\xc4\x8dniji" i kompleksniji: obi\xc4\x8dno su to "usamljeni vukovi", \xc4\x8desto neobrijani, prljavi, s reputacijom razbojnika i nepristojna pona\xc5\xa1anja; u pogledu morala su dvozna\xc4\x8dni, ili jako plemeniti, ili jako sebi\xc4\x8dni, ovisno o situaciji. Ovaj osje\xc4\x87aj realnosti ostavio je utjecaja na sve vesterne do danas, ali i na druge filmske \xc5\xbeanrove. Mnogi su ironi\xc4\x8dno primje\xc4\x87ivali kako talijanski redatelj, koji ne govori engleski i nikad nije vidio ameri\xc4\x8dki Zapad, mo\xc5\xbee redefinirati tipi\xc4\x8dnu viziju ameri\xc4\x8dkog kauboja. Prema knjizi Something to do with Death Christophera Fraylinga, Leone je mnogo \xc4\x8ditao o ameri\xc4\x8dkom Zapadu, \xc5\xa1to je se odrazilo na njegove filmove. Ta fasciniranost po\xc4\x8dela je u njegovom djetinjstvu, prenijela se u odraslu dob i na njegove filmove._NEWLINE_Njegova dva sljede\xc4\x87a filma - Za dolar vi\xc5\xa1e (1965.) i Dobar, lo\xc5\xa1, zao (1966.) - kompletirala su ono \xc5\xa1to \xc4\x87e postati poznato kao "dolarska trilogija", a svaki film bio je financijski isplativiji i tehni\xc4\x8dki dotjeraniji od prethodnog. Glazbu za sva tri filma napisao je produktivni skladatelj Ennio Morricone: Leone je imao vlastiti na\xc4\x8din snimanja, paralelno s Morriconeovom glazbom. Kriti\xc4\x8dari su \xc4\x8desto nagla\xc5\xa1avali da je Dobar, lo\xc5\xa1, zao najbolji film iz trilogije._NEWLINE_Na temelju uspjeha trilogije, 1967. Leone je pozvan u SAD da re\xc5\xbeira film za koji se nadao da \xc4\x87e biti njegovo remek-djelo, Bilo jednom na Divljem zapadu za studio Paramount. Sniman ve\xc4\x87inom u  \xc5\xa0panjolskoj i  Italiji, te kratko u Monument Valleyu, Utah. Zvijezde filma bili su Henry Fonda, Charles Bronson i Claudia Cardinale, a sami film bio je epska i nasilna oda mitologiji ameri\xc4\x8dkog Zapada. Scenarij su napisali sam Leone i njegov dugogodi\xc5\xa1nji prijatelj i suradnik Sergio Donati, originalnu pri\xc4\x8du napisali su Bernardo Bertolucci i Dario Argento. Prije izlaska, me\xc4\x91utim, film je bezobzirno montiran u Paramountu, koji je tako vjerojatno bio zaslu\xc5\xbean za neuspjeh filma u ameri\xc4\x8dkim kinima. Me\xc4\x91utim, film je bio pravi hit u  Europi, a hvalili su ga i sjevernoameri\xc4\x8dki studenti filma, a mnogi ga smatraju najboljim Leoneovim filmom.\n_START_SECTION_\n1970-te\n_START_PARAGRAPH_\nNakon Bilo jednom na Zapadu, Leone je 1971. re\xc5\xbeirao film Za \xc5\xa1aku dinamita. Leone isprva nije ni trebao re\xc5\xbeirati film, nego je bio producent. Ali zbog umjetni\xc4\x8dkih razmimoila\xc5\xbeenja s redateljem   Peterom Bogdanovichem, Leonea su zamolili da usko\xc4\x8di i re\xc5\xbeira film. Radnja filma smje\xc5\xa1tena je u  Meksiku za vrijeme  Meksi\xc4\x8dke revolucije, a u glavnim ulogama pojavljuju se James Coburn kao  irski revolucionar, i Rod Steiger kao meksi\xc4\x8dki razbojnik koji postaje meksi\xc4\x8dki revolucionar._NEWLINE_Leone se nastavio baviti produkcijom, a ponekad bi pomagao redateljima na snimanju nekih scena. Jedan od ovakvih filmova bio je Moje ime je nitko iz 1973., redatelja Tonina Valeriija. Film je vestern-komedija koji parodira \xc5\xa1pageti-vesterne. U glavnim ulogama nastupili su Henry Fonda, kao stari revolvera\xc5\xa1 koji gleda kako "njegov" stari Zapad nestaje pred njegovim o\xc4\x8dima, i Terence Hill kao mladi stranac koji poma\xc5\xbee Fondi da pobjegne sa umiru\xc4\x87eg Zapada sa stilom.\n_START_SECTION_\n1980-te\n_START_PARAGRAPH_\nLeone je odbio ponudu da re\xc5\xbeira Kuma, ali je proveo sljede\xc4\x87ih deset godina pripremaju\xc4\x87i novi epski projekt, ovaj put se fokusiraju\xc4\x87i na kvartet \xc5\xbeidovskih mafija\xc5\xa1a iz New Yorka u dvadesetim i tridesetim godinama  20. stolje\xc4\x87a, koji su prijatelji od djetinjstva. Bilo jednom u Americi (1984.), bio je projekt koji je Leone zamislio prije filma Bilo jednom na Divljem Zapadu, te je to bio razlog da odbije ponudu za re\xc5\xbeiranje Kuma._NEWLINE_Temeljen na romanu The Hoods Harryja Greya, film Bilo jednom u Americi, bila je jo\xc5\xa1 jedna oda jednom drugom dijelu popularne ameri\xc4\x8dke mitologije, pri\xc4\x8da o pohlepi i nasilju i njihovom vezom sa zna\xc4\x8denjem pripadnosti nekoj etni\xc4\x8dkoj grupi i prijateljstva. U glavnim ulogama nastupili su Robert De Niro i James Woods. Kao i njegovi raniji filmovi, bio je predug i studio se nije usudio pustiti ga u produkciju prije kra\xc4\x87enja. Studio je drasti\xc4\x8dno skratio film (samo za ameri\xc4\x8dko tr\xc5\xbei\xc5\xa1te), \xc5\xa1to je dovelo do toga da je film izgubio osje\xc4\x87aj kompleksne pri\xc4\x8de. Takva verzija filma do\xc5\xbeivjela je velike kritike. _NEWLINE_Originalna verzija, prikazana u ostatku svijeta, do\xc5\xbeivjela je velike pohvale od publike i kriti\xc4\x8dara._NEWLINE_Kad je integralna verzija filma objavljena na DVD-u u SAD-u, zaradila je mnoge pohvale, a kriti\xc4\x8dari su film proglasili remek-djelom.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nPrije svoje smrti u 60. godini, 1989., Leone je planirao novi epski film, ovaj put o opsadi Lenjingrada za vrijeme  Drugog svjetskog rata. Leoneu je hrana bila veliki porok, zbog \xc4\x8dega se doveo u stanje pretilosti. To je, bez sumnje, bio razlog smrti nakon \xc5\xa1to ga je pogodio sr\xc4\x8dani udar. Leone je imao nekih nesuglasica s  Clintom Eastwoodom, njegovim najpoznatijim glumcem. Kad je re\xc5\xbeirao Bilo jednom u Americi, komentirao je kako je Robert De Niro pravi glumac, za razliku od Eastwooda._NEWLINE_Me\xc4\x91utim, izgladili su nesporazume prije njegove smrti. 1992., Clint Eastwood je re\xc5\xbeirao  film Nepomirljivi, anti-vestern, za kojeg je dobio Oscara za najboljeg redatelja. Leone je bio jedan od onih kojima ga je posvetio._NEWLINE_Leoneovi najve\xc4\x87i obo\xc5\xbeavatelji bili su njegovi kolege redatelji. Neki od filma\xc5\xa1a koji su izjavili da su ih inspirirali Leoneovi filmovi su Sam Peckinpah, Martin Scorsese, Steven Spielberg, John Milius, George Lucas, Quentin Tarantino, Robert Rodriguez, Gore Verbinski i Stanley Kubrick (za svoj film Barry Lyndon). Leoneovi filmovi, posebno njegovi rani vesterni sa sekvencama obra\xc4\x8duna, amoralnim junacima i glazbom  Ennia Morriconea postali su dio filmske povijesti i popularne kulture.'