b'\n_START_ARTICLE_\nBabilonska umjetnost\n_START_PARAGRAPH_\nBabilonska umjetnost (1900.- 539. pr. Kr.) u srednjoj Mezopotamiji je bila najutjecajnija civilizacija mezopotamijske umjetnosti. Javlja se ja\xc4\x8danjem grada Babilona nakon pada III. urske dinastije (oko 2017.-1793. pr. Kr.), a za vrijeme vladara Hamurabija Babilonija se pro\xc5\xa1irila cijelom Mezopotamijom (tzv. zlatno doba od 1792.-1595. pr. Kr.). Nakon pada Babilona pod Hetitima i vladavine Kasitske dinastije, Asirskog Carstva (Asirska umjetnost), Babilon ponovno uspostavlja svoju vladavinu, tzv. Novobabilonsko carstvo (626.-539. pr. Kr.) koje do\xc5\xbeivljava vrhunac za vladavine Nabokodonozora II. (604.-562. pr. Kr.).\n_START_SECTION_\nRano starobabilonsko razdoblje\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo tisu\xc4\x87lje\xc4\x87je prije Krista je bilo razdoblje skoro neprekidnih nemira u Mezopotamiji. Sredi\xc5\xa1nja vlast bila je u rukama doma\xc4\x87ih vladara samo u razdoblju izme\xc4\x91u 1760. i 1600. pr. Kr., kada je Babilon preuzeo ulogu koju su nekad imao Akad i Ur. Hamurabi, osniva\xc4\x8d babilonske dinastije, je najzna\xc4\x8dajnija figura tog razdoblja. Gledao je na sebe kao na miljenika boga sunca \xc5\xa0ama\xc5\xa1a, \xc4\x8dija je misija bila uvo\xc4\x91enje pravde na zemlji. Grad je postao kulturno sredi\xc5\xa1te Sumera i sa\xc4\x8duvao ugled vi\xc5\xa1e od tisu\xc4\x87u godina po\xc5\xa1to je pro\xc5\xa1pala njegova politi\xc4\x8dka mo\xc4\x87._NEWLINE_Umjetnost iz ovog razdoblja je sli\xc4\x8dna novosumerskoj i odlikuju je mno\xc5\xa1tvo fantasti\xc4\x8dnih \xc5\xbeivotinja, bikova i lavova, \xc4\x8diji su kipovi stra\xc5\xbearili na vratima. U ovom razdoblju je nastao je Hamurabijev zakonik (oko 1760. pr. Kr.), isklesan na visokoj stijeni od diorita, na \xc4\x8dijem vrhu je predstavljen sam Hamurabi o\xc4\x8di u o\xc4\x8di s bogom \xc5\xa0ama\xc5\xa1em, \xc5\xa1to predstavlja paralelu sa kipovima iz Abuovog hrama nastalima tisu\xc4\x87u godina ranije. Iako je isklesan \xc4\x8detiri stolje\xc4\x87a poslije Gudeinih kipova, on je \xc4\x8dvrsto vezan za njih, kako stilom, tako i tehnikom. Reljef je veoma visok, tako da figure deluju izdu\xc5\xbeeno u odnosu na figure na Naram-Sinovoj steli.\n_START_SECTION_\nNovobabilonsko carstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIz pepela \xc5\xa1to su ga ostavili nemiri i ratovi s Asirijom, u Babiloniji se izdi\xc5\xbee nova dinastija \xc4\x8diji je rodoza\xc4\x8detnik Nabopolasar, Kaldejac koji je okrunjen kraljem Babilonije nakon podbjede nad Asirijom kod Nipura i Babilona, 626. pr. Kr. Vrhunac carstva je vladavina njegova sina Nabokodonozora II. (604.-562. pr. Kr.) koji je svojoj vlasti podlo\xc5\xbeio cijelo podru\xc4\x8dje Asirije. On je bio i graditelj i za\xc5\xa1titinik kulture, \xc5\xa1to mu je i omogu\xc4\x87eno mirom na granicama. U Babilonu je izgradio novu pala\xc4\x8du uz obalu Eufrata, obnovio zidine grada (I\xc5\xa1tarine dveri, 575. pr. Kr.), te izgradio most kako bi povezao dijelove grada na suprotnim obalama. Hramski zigurat (Babilonska kula) u potpunosti je obnovljen, kao i obli\xc5\xbenji Mardukov hram. Na vrhu zigurata bile su zasa\xc4\x91ene biljke, \xc5\xa1to je moglo pro\xc5\xa1iriti legendu o babilonskim \xe2\x80\x9evise\xc4\x87im vrtovima\xe2\x80\x9c. Sa\xc4\x8duvani su i fragmenti epa o Nabukodonozoru iz toga doba._NEWLINE_Godine 539. pr. Kr. Babiloniju napadaju Perzijanci predvo\xc4\x91eni kraljem Kirom Velikim i Perzijanci ulaze u Babilon. Otada vi\xc5\xa1e u Babiloniji ne\xc4\x87e biti doma\xc4\x87ih vladara.'