b'\n_START_ARTICLE_\nPravopis hrvatskoga jezika\n_START_PARAGRAPH_\nNa stranici pravopisna pitanja vi\xc5\xa1e se ne mogu postavljati nova pitanja, ali se tamo mogu prona\xc4\x87i brojni korisni odgovori i savjeti.\n_START_SECTION_\nPovijest hrvatskih pravopisa\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_U predstandardizacijsko vrijeme hrvatskoga jezika objavljeno je vi\xc5\xa1e hrvatskih pravopisnih djela, a prvo je ono Rajmunda D\xc5\xbeamanji\xc4\x87a iz 1639. godine koje spominje Tomo Mareti\xc4\x87 u svojoj Istoriji hrvatskoga pravopisa latinskijem slovima iz 1889. godine, zadnje je ono Josipa Parta\xc5\xa1a iz 1850. godine. Na osnovama Gajeve i Vukove reforme, te Ku\xc5\xa1arova Nauka o pravopisu jezika hrvackoga ili srpskoga izdaje Ivan Broz 1892. godine svoj Hrvatski pravopis, kojim se pravopis hrvatskoga jezika vra\xc4\x87a fonolo\xc5\xa1koj praksi nakon kra\xc4\x87eg Gajevog izleta s morfonolo\xc5\xa1kim pravopisom. Pogre\xc5\xa1no je hrvatski pravopis smatrati jednozna\xc4\x8dno fonolo\xc5\xa1kim, shvatio je to jo\xc5\xa1 Ivan Broz u njegovom se pravopisu naime morfonolo\xc5\xa1ko na\xc4\x8delo redovito provodi na granicama rije\xc4\x8di, d ne prelazi u t ispred s i \xc5\xa1, ali i ispred c, \xc4\x8d i \xc4\x87 u rije\xc4\x8dima nadcestar i nad\xc4\x8dovje\xc4\x8dni. Broz izdaje godinu kasnije (1893.) drugo izdanje svoga pravopisa i umire te iste godine u 42. godini \xc5\xbeivota. Uz manja dotjeravanja Hrvatski pravopis sad autora I. Broz (postumno) i Dragutina Borani\xc4\x87a do\xc5\xbeivljava jo\xc5\xa1 \xc4\x8detiri izdanja: 1904., 1906., 1911. i 1915. godine. Nakon Prvoga svjetskoga rata Hrvati ulaze sa Srbima i Slovencima u novu dr\xc5\xbeavu te novi pravopis sad ima jednog autora (D. Borani\xc4\x87) te novo ime: Pravopis hrvatskoga ili srpskoga jezika, te do\xc5\xbeivljava 11 izdanja od 1921. do 1951. godine. Ministarstvo prosvjete Kraljevine SHS objavljuje 1929. godine Pravopisno uputstvo za sve osnovne, srednje i stru\xc4\x8dne \xc5\xa1kole Kraljevine S.H.S. kojim se \xc5\xbeele ukloniti razlike izme\xc4\x91u Borani\xc4\x87eva pravopisa i Beli\xc4\x87eva Pravopisa srpskohrvatskoga jezika objavljenoga u Beogradu 1923. godine, tako da se kao zajedni\xc4\x8dka rje\xc5\xa1enja prihvate rije\xc4\x8di i pravila iz Beli\xc4\x87eva srpskog pravopisa. Kako se u Kraljevini (od 1931.) Jugoslaviji dio knjiga u nakladi HSS-a tiskao pisan morfonolo\xc5\xa1kim pravopisom, nakon kra\xc4\x87eg vremena izvjesnog ujedna\xc4\x8davanja pravopisa (u predstandardno doba postojale su \xc4\x8detiri grafije (ili pet): slavonska, kajkavska, dubrova\xc4\x8dka i \xc4\x8dakavska) na dva, ve\xc4\x87inski Broz/Borani\xc4\x87ev i manjinski morfonolo\xc5\xa1ki, sad opet imamo tri pravopisa, dva fonolo\xc5\xa1ka i jedan morfonolo\xc5\xa1ki. Osnivanjem Banovine Hrvatske vra\xc4\x87a se raniji Borani\xc4\x87ev pravopis. NDH je jezi\xc4\x8dna pitanja regulirala zakonima, vratila je morfonolo\xc5\xa1ki pravopis i 1942. godine objavljen je pregled pravopisnih pravila Koriensko pisanje A. B. Klai\xc4\x87a te 1944. godine potpun Hrvatski pravopis autora F. Cipre i A. B. Klai\xc4\x87a. Kraj Drugoga svjetskoga rata donosi nove promjene, vra\xc4\x87a se Borani\xc4\x87ev pravopis koji dobiva zadnja dva izdanja (1947. i 1951. godine) te 6 godina nakon Novosadskog dogovora 1960. godine izlazi Pravopis hrvatskosrpskog knji\xc5\xbeevnog jezika u Zagrebu ijekavicom na latinici, u Beogradu Pravopis srpskohrvatskog knji\xc5\xbeevnog jezika ekavicom na \xc4\x87irilici, u izdanju Matice hrvatske i Matice srpske. Novosadski dogovor pretvorio se u sredstvo za opravdavanje jezi\xc4\x8dne neravnopravnosti i za nametanje srpskog knji\xc5\xbeevnog jezika ekavskog tipa. Toj izjavi prethodi Deklaracija o nazivu i polo\xc5\xbeaju hrvatskog knji\xc5\xbeevnog jezika te je Matica hrvatska potaknula izradu novog pravopisa koji su radili Stjepan Babi\xc4\x87, Bo\xc5\xbeidar Finka i Milan Mogu\xc5\xa1. Njihov je pravopis u listopadu 1971. dobio pozitivne ocjene recenzenata Ljudevita Jonkea i Radoslava Kati\xc4\x8di\xc4\x87a te je mjesec dana kasnije (u studenome 1971.) dobio preporuku obaju ocjenitelja za objavu, no umjesto objave ve\xc4\x87 tiskani arci zavr\xc5\xa1ili su tvornici papira kao stari papir, uvezano je 600 primjeraka s naznakom "samo za internu uporabu" pa je objavljen 1972. i 1984. u Londonu i stoga je dobio ime Londonac. Kako je pravopis iz 1960. odba\xc4\x8den, nastali pravopisni vakuum po direktivama drugova iz SKH (iz Republi\xc4\x8dkog komiteta za prosvjetu, kulturu fizi\xc4\x8dku i tehni\xc4\x8dku kulturu, Komisije CK SKH za idejni i teorijski rad i novoosnovane Komisije za jezi\xc4\x8dna pitanja) trebali su otkloniti "marksisti\xc4\x8dki orijentirani lingvisti" Vladimir Ani\xc4\x87 i Josip Sili\xc4\x87. Njihovo djelo pod nazivom "Pravopisni priru\xc4\x8dnik hrvatskoga ili srpskoga jezika" objavljeno je 1986. godine, i u Hrvatskoj je uglavno dobro primljen, iako se radi o nekoj vrsti bastarda izme\xc4\x91u Novosadskog pravopisa i Hrvatskog pravopisa (Broz/Borani\xc4\x87/Londonca). U neovisnoj Hrvatskoj izlazi 1990. pretisak Londonca te izdanje Hrvatskog pravopisa iz 1994. godine istih autora (Babi\xc4\x87, Finka, Mogu\xc5\xa1) dobiva odobrenje za \xc5\xa1kolsku uporabu Ministarstva kulture i prosvjete. Hrvatski \xc5\xa1kolski pravopis izlazi 2005. godine te dobiva preporuku kojom se odobrava za \xc5\xa1kolsku uporabu, slijede drugo, tre\xc4\x87e i \xc4\x8detvrto izdanje 2008., 2009. i 2012. godine koja sva osim preporuke Ministarstva na prvoj stranici nose podnaslov "uskla\xc4\x91en sa zaklju\xc4\x8dcima Vije\xc4\x87a za normu hrvatskoga standardnog jezika". Ani\xc4\x87ev i Sili\xc4\x87ev Pravopis hrvatskoga jezika ponovno je otisnut 2001. godine koji nije bitnije odstupio od svog prethodnika; Matica hrvatska objavljuje 2007. godine svoj Hrvatski pravopis autora Badurine, Markovi\xc4\x87a i Mi\xc4\x87anovi\xc4\x87a (2008. drugo izdanje) te su time na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu tri pravopisa. Iako je jedan od njih slu\xc5\xbebeni, ponavlja se situacija sli\xc4\x8dna onoj od prije 80-ak godina u kojoj postoje tri fonolo\xc5\xa1ka pravopisa te malobrojni zagovornici morfonolo\xc5\xa1kog pravopisa. U o\xc5\xbeujku 2013. najavljen je i novi pravopis Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje._NEWLINE_Na poticaj ravnatelja \xc5\xbdeljka Jozi\xc4\x87a Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje objavio je na mre\xc5\xbenoj stranici pravopis.hr 27. lipnja 2013. godine potpuno besplatan i trajno javno dostupan Hrvatski pravopis koji je izra\xc4\x91en u toj znanstvenoj instituciji. Na taj je na\xc4\x8din prekinuto dugogodi\xc5\xa1nje nejedinstvo hrvatskoga pravopisanja jer je Hrvatski pravopis IHJJ-a pravopis koji je objedinio razne hrvatske pravopisne kodifikacije te je usvojen na Znanstvenome vije\xc4\x87u Instituta, a 15. travnja 2013. upu\xc4\x87en je u jednomjese\xc4\x8dnu javnu raspravu. U javnu raspravu uklju\xc4\x8dilo se vi\xc5\xa1e od 400 stru\xc4\x8dnjaka i govornika hrvatskoga jezika, a nakon \xc5\xa1to je Uredni\xc5\xa1tvo neke primjedbe potpuno, a neke djelomi\xc4\x8dno uva\xc5\xbeilo, kona\xc4\x8dna ina\xc4\x8dica usvojena je na sjednici Znanstvenoga vije\xc4\x87a Instituta 4. lipnja 2013. godine. Hrvatski pravopis Instituta objavljen je u studenome 2013. godine i kao tiskano izdanje.\n_START_SECTION_\nSlovopis\n_START_PARAGRAPH_\nSlovopis (grafija) je sustav slova kojima bilje\xc5\xbeimo glasove nekog jezika. Pismo kojim se slu\xc5\xbei hrvatski jezik je latinica koja se pone\xc5\xa1to razlikuje od tog pisma u drugim jezicima, hrvatska abeceda zove se jo\xc5\xa1 i gajica po Ljudevitu Gaju. Posebnost hrvatskoga jezika su slova \xc4\x8d, \xc4\x87, \xc5\xa1, \xc5\xbe, \xc4\x91, d\xc5\xbe, lj i nj. Prvih pet slova odgovaraju na\xc4\x8delu jedan fonem-jedan grafem, slova d\xc5\xbe, lj i nj su digrafi. Osim 30 slova hrvatske abecede u pisanju tu\xc4\x91ih imena i rije\xc4\x8di ili u znanosti (matematici, fizici) rabimo slova koja ne pripadaju hrvatskoj latinici x, y, w, q i druga.\n_START_SECTION_\nBog i ostala nadnaravna bi\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nBog - ovisi o kontekstu. _NEWLINE_Na primjer, mo\xc5\xbeete napisati sve je gotovo, Bogu hvala i sve je gotovo, bogu hvala, ovisno o tome \xc5\xbeelite li naglasiti da zahvaljujete Bogu (prvi primjer) ili da samo koristite po\xc5\xa1tapalicu koja ni\xc5\xa1ta ne zna\xc4\x8di (drugi primjer). _NEWLINE__NEWLINE_Ako koristite rije\xc4\x8d Bog kao ime odre\xc4\x91enog bo\xc5\xbeanstva, pi\xc5\xa1ete veliko. Oprostit \xc4\x87e ti Bog. Vjerovali su da nad svime vlada Bog. Sam Bog ga je spasio. Bog dao Bog uzeo._NEWLINE__NEWLINE_Ali ako je to neodre\xc4\x91ena oznaka, pi\xc5\xa1e se malo. Vjerovali su da nad svime vlada neki bog. _NEWLINE__NEWLINE_Ako pi\xc5\xa1ete o bogu koji ima odre\xc4\x91eno ime ili o bogovima u mno\xc5\xbeini, pi\xc5\xa1ete malo. bog Jupiter, bo\xc5\xbeica Atena, rimski bogovi _NEWLINE__NEWLINE_Ako se umjesto imena odre\xc4\x91enog boga, svetinje ili nadnaravnog bi\xc4\x87a koristi neka druga uobi\xc4\x8dajena rije\xc4\x8d, pi\xc5\xa1ete sve veliko. Gospodin, Spasitelj, Mesija, Bla\xc5\xbeena Djevica Marija, Gospa Me\xc4\x91ugorska, Majka Bo\xc5\xbeja, Najdivniji, Gromovnik, Jaganjac Bo\xc5\xbeji, u ime Oca i Sina i Duha Svetoga, Princ Tame _NEWLINE_Napomena: Rije\xc4\x8d sveti se pi\xc5\xa1e malo kad govorite o svecu. Ova crkva je posve\xc4\x87ena svetom Franji. Me\xc4\x91utim, ako ime sveca pi\xc5\xa1ete kao oznaku blagdana ili crkve, sveti je veliko. Rodio se na Svetu Katarinu. Najve\xc4\x87a katoli\xc4\x8dka crkva je Sveti Petar u Rimu.\n_START_SECTION_\nOp\xc4\x87i pojmovi\n_START_PARAGRAPH_\nAko \xc5\xbeelite jako istaknuti neki op\xc4\x87i pojam, mo\xc5\xbeete ga pisati veliko. Nad cijelim svijetom vlada Sre\xc4\x87a. U njemu se probudilo iskonsko Zlo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotinje\n_START_PARAGRAPH_\nKao i kod ljudi, osobna imena \xc5\xbeivotinja po\xc4\x8dinju velikim slovom. Kleopatra, Reks... \xc5\xa1to god vam padne na pamet _NEWLINE__NEWLINE_Pazite: sva imena pasmina po\xc4\x8dinju malim slovom. \xc4\x8divava, dalmatinac, sijamska ma\xc4\x8dka\n_START_SECTION_\nPripadnici naroda, regija i gradova\n_START_PARAGRAPH_\nVelikim po\xc4\x8detnim slovom pi\xc5\xa1u se pripadnici:_NEWLINE__NEWLINE_kontinenata, Amerikanka, Afrikanac, Azijatkinja, Australac (NE Australijanac!) _NEWLINE__NEWLINE_dr\xc5\xbeava i naroda, Hrvatica, Danac, Bolivijka, Egip\xc4\x87anin, Nijemac (ali Njemica)_NEWLINE__NEWLINE_regija i otoka, Me\xc4\x91imurac, Rabljanka, Provansalka, Bavarac _NEWLINE__NEWLINE_gradova i sela, Zagrep\xc4\x8danka, Vara\xc5\xbedinac, Gro\xc5\xbenjanka, Njujor\xc4\x8danin (ili Newyor\xc4\x8danin)\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nKontinenti _NEWLINE__NEWLINE_Kontinenti po\xc4\x8dinju velikim slovom. Europa, Australija, Sjeverna Amerika _NEWLINE_Dr\xc5\xbeave _NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Popis pridjevskih oblika dr\xc5\xbeavnih imena_NEWLINE__NEWLINE_Sve rije\xc4\x8di u imenu dr\xc5\xbeava po\xc4\x8dinju velikim slovom, osim veznika. Narodna Republika Kina, Papua Nova Gvineja, Bosna i Hercegovina _NEWLINE_Podru\xc4\x8dja unutar dr\xc5\xbeav\xc3\xa2 _NEWLINE__NEWLINE_Ako je samo jedna rije\xc4\x8d, onda prvo slovo veliko. Baranja, Flandrija, \xc5\xa0tajerska _NEWLINE__NEWLINE_Ako ima vi\xc5\xa1e rije\xc4\x8di, SAMO prva rije\xc4\x8d po\xc4\x8dinje velikim slovom. Bliski istok, Srednji zapad (u SAD), Gorski kotar _NEWLINE_Napomena: Katkad se pi\xc5\xa1e na dva na\xc4\x8dina, ovisno o tome \xc5\xbeelite li re\xc4\x87i da je ne\xc5\xa1to prihva\xc4\x87eno ime regije ili samo zemljopisna orijentacija. Na primjer, pi\xc5\xa1ete "Srednja Europa" ako pod time mislite na skup zemalja ili regija koje nisu vezane samo zemljopisno nego i npr. kulturno ili politi\xc4\x8dki. Ako \xc5\xbeelite istaknuti samo zemljopisnu lokaciju bez obzira na tradiciju, mo\xc5\xbeete pisati "srednja Europa" (tj. sredina Europe). _NEWLINE_Priroda: planine, otoci, polja, \xc5\xa1ume, mora, rijeke, planeti, zvije\xc5\xbe\xc4\x91a itd. _NEWLINE__NEWLINE_Samo se prva rije\xc4\x8d pi\xc5\xa1e veliko, a sve druge se pi\xc5\xa1u malo. Samoborsko gorje, Dugi otok, Krbavsko polje, Postojnska jama, Plitvi\xc4\x8dka jezera, Jadransko more, Tihi ocean, Mars, Zemlja, Sunce, Sun\xc4\x8dev sustav, Mlije\xc4\x8dna staza _NEWLINE_Napomena: Ako ne \xc5\xbeelite naglasiti da je u pitanju nebesko tijelo, onda sunce, mjesec i zemlja pi\xc5\xa1ete malo. Ogrijalo me sunce. Nad morem se digao mjesec. Stojim s obje noge na zemlji.\n_START_SECTION_\nGradovi i ulice\n_START_PARAGRAPH_\nSvaka rije\xc4\x8d u imenu bilo kojeg grada ili sela po\xc4\x8dinje velikim slovom. "Duga Resa, Novi Vinodolski". Ovo pravilo ne vrijedi samo za prijedloge (Severin na Kupi; Sveti Petar u \xc5\xa0umi) i veznike (Sv. Filip i Jakov);. _NEWLINE__NEWLINE_Imena ulica i ostalih dijelova grada ili sela pi\xc5\xa1u se po na\xc4\x8delu: prva rije\xc4\x8d veliko, ostale rije\xc4\x8di malo (ako nisu osobna imena). Maksimir, Kaptol, Dolac, Gunduli\xc4\x87eva ulica, Cvjetni trg, Trg bana Josipa Jela\xc4\x8di\xc4\x87a, Trg \xc5\xbertava fa\xc5\xa1izma, Nova cesta, Gornji grad, Trg Petra Kre\xc5\xa1imira \xc4\x8cetvrtog\n_START_SECTION_\nBlagdani\n_START_PARAGRAPH_\nSvi blagdani pi\xc5\xa1u se po na\xc4\x8delu: prva rije\xc4\x8d veliko, ostale rije\xc4\x8di malo. Bo\xc5\xbei\xc4\x87, Uskrs, Nova godina, Tri kralja, Kurban bajram, Dan dr\xc5\xbeavnosti, Dan domovinske zahvalnosti.\n_START_SECTION_\nUstanove i udruge\n_START_PARAGRAPH_\nUvijek prvo slovo ide veliko, a ostala malo (ako nisu imena). Savez samostalnih sindikata Hrvatske, Turisti\xc4\x8dka zajednica grada Splita, Filozofski fakultet u Zagrebu, Hrvatski sabor _NEWLINE__NEWLINE_Kad se ustanove spominju op\xc4\x87enito, onda je sve malo. Upisat \xc4\x87u se u neki savez sindikata. Idemo na\xc4\x87i turisti\xc4\x8dku zajednicu ovog grada. _NEWLINE_Napomena: Rije\xc4\x8d vlada se pi\xc5\xa1e malo u hrvatska vlada, a ako stoji sama za sebe, mo\xc5\xbee i veliko i malo, kako ho\xc4\x87ete.\n_START_SECTION_\nRazdoblja, doga\xc4\x91aji i pokreti\n_START_PARAGRAPH_\nTo su op\xc4\x87e imenice, pa se sve rije\xc4\x8di pi\xc5\xa1u malo (ako nisu imena). antika, srednji vijek, renesansa, devetnaesto stolje\xc4\x87e, ilirski pokret, komunizam, fa\xc5\xa1izam, moderno doba _NEWLINE_Napomena: Ovdje je pravopis nejasan. Naime, ka\xc5\xbee da se selja\xc4\x8dka buna pi\xc5\xa1e sve malo, dok se "jasno odre\xc4\x91eni povijesni doga\xc4\x91aji" pi\xc5\xa1u prvo veliko, npr. Prvi svjetski rat, Francuska revolucija. Te\xc5\xa1ko je re\xc4\x87i \xc5\xa1to je "jasno odre\xc4\x91en doga\xc4\x91aj".\n_START_SECTION_\nStrana imena\n_START_PARAGRAPH_\nPi\xc5\xa1u se onako kako se pi\xc5\xa1u u stranim jezicima. _NEWLINE__NEWLINE_Izuzetci: imena koja su pohrva\xc4\x87ena zbog duge uporabe. imena dr\xc5\xbeava, imena nekih gradova (Be\xc4\x8d, Pariz, Rim, Firenca itd.) _NEWLINE__NEWLINE_Pogledaj i to\xc4\x8dno pisanje klasi\xc4\x8dnih imena.\n_START_SECTION_\nPridjevi\n_START_PARAGRAPH_\nPosvojni se pridjevi na -ov (Markov), -ev (Mari\xc4\x87ev), -in (Anin), -ljev (Jakobljev) UVIJEK pi\xc5\xa1u velikim slovom, dok se posvojni pridjevi na -ski, -\xc5\xa1ki, -\xc4\x87ki, -\xc4\x8dki (ve\xc4\x87inom ktetici) pi\xc5\xa1u MALIM slovom, fonetizirani oni ili ne._NEWLINE_Pogledajte i stranicu za razgovor.\n_START_SECTION_\nTo\xc4\x8dka\n_START_PARAGRAPH_\nU pismu se to\xc4\x8dka stavlja na kraju izjavne re\xc4\x8denice. Ne stavlja se ako re\xc4\x8denica zavr\xc5\xa1ava upitnikom ili uskli\xc4\x8dnikom, kao ni iza crta ili tri to\xc4\x8dke u smislu znaka nezavr\xc5\xa1enosti. U naslovima i podnaslovima se koristi ako isti stoje jedan iza drugoga ili ako je naslov u istom redu kao i tekst. _NEWLINE_To\xc4\x8dka se koristi i za kratice poput: dr., itd., i sl.. Stavlja se iza svih rednih brojeva, arapskih i rimskih. To\xc4\x8dka iza rednog broja dolazi bez obzira na druge pravopisne znakove (zagrada, crtica, zarez...).\n_START_SECTION_\nZarez\n_START_PARAGRAPH_\nZarez u pismu stavljamo na mjestu gdje bismo u govoru napravili stanku. Pi\xc5\xa1emo ga kad ne\xc5\xa1to nabrajamo, kad naknadno dodajemo (ubacujemo) re\xc4\x8denicu, ispred suprotnih, isklju\xc4\x8dnih i zaklju\xc4\x8dnih re\xc4\x8denica, kad se zavisna re\xc4\x8denica nalazi ispred glavne...\n_START_SECTION_\nTo\xc4\x8dka-zarez\n_START_PARAGRAPH_\nStavi je kad u jednu re\xc4\x8denicu \xc5\xbeeli\xc5\xa1 strpati ono \xc5\xa1to ina\xc4\x8de ide u dvije. Neki ka\xc5\xbeu da je bolje \xc5\xbeivjeti na moru; ipak, ja vi\xc5\xa1e volim Zagreb. _NEWLINE__NEWLINE_On mo\xc5\xbee tu biti i zbog labave zavisnosti, a i ponekad zbog isticanja. Koristi se kad je to\xc4\x8dka preo\xc5\xa1tra stanka, a zarez preblaga. Dakle, sve ovisi o samom jezi\xc4\x8dnom i knji\xc5\xbeevnom osje\xc4\x87aju pojedinca.\n_START_SECTION_\nUpitnik-uskli\xc4\x8dnik\n_START_PARAGRAPH_\nDolazi kad ne\xc5\xa1to pita\xc5\xa1 i pritom \xc5\xbeeli\xc5\xa1 naglasiti svoj \xc5\xa1ok, nevjericu, uzbu\xc4\x91enje itd. Pazi, UVIJEK je upitnik-uskli\xc4\x8dnik, NIKAD nije uskli\xc4\x8dnik-upitnik. Otkud vam to?! Nisam to u\xc4\x8dinio. - Nisi?!'