b'\n_START_ARTICLE_\nMrkva (biljna vrsta)\n_START_SECTION_\nOpis biljke\n_START_PARAGRAPH_\nDivlji oblik mrkve (Daucus carota L. ssp. carota) ima vretenast, bijel i \xc5\xbeilav korijen iz kojeg izbija grubo dlakava do 1 metar visoka i razgranjena stabljika. Cvjetovi su prete\xc5\xbeno dvospolni, bijelih, ru\xc5\xbei\xc4\x8dastih ili \xc5\xbeu\xc4\x87kastih jajastih latica, skupljeni u sastavljeni \xc5\xa1titac. U sredini cvata nalazi se tamna mrlja od tamnoljubi\xc4\x8dastih cvjetova. Plod je kalavac. Korijen je najbolji za jelo u prvoj godini, u drugoj godini, kad izraste stabljika, korijen postaje drvenast.\n_START_SECTION_\nPovijest i rasprostranjenost\n_START_PARAGRAPH_\nRod obuhva\xc4\x87a oko 60 vrsta, a napoznatija je povrtna naran\xc4\x8dasta ili \xc5\xbeuta mrkva, dvogodi\xc5\xa1nje povr\xc4\x87e s vi\xc5\xa1e podvrsta i varijeteta, podrijetlom iz Azije._NEWLINE_Divlja mrkva  u Hrvatskoj raste u vi\xc5\xa1e oblika, a vrlo je rasprostranjena po livadama i poljima, uz puteve, obale rijeka, na svjetlijim mjestima u \xc5\xa1umama.\n_START_SECTION_\nLjekovito djelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nU Starom vijeku mrkva je bila kori\xc5\xa1tena kao ljekovita biljka, i naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se koristio vretenasto zadebljenje vrsta koje su bile crvene ili \xc5\xbeu\xc4\x87kaste boje: ovi korijeni sadr\xc5\xbeavaju znatne koli\xc4\x8dine vitamina A, B, i C te raznih minerala. Mrkve jo\xc5\xa1 sadr\xc5\xbee: alkaloide, eteri\xc4\x8dna ulja, masna ulja, organske kiseline. Listovi mrkve sadr\xc5\xbee manita, daucina, eteri\xc4\x8dna ulja i pirolidina. Ovo povr\xc4\x87e osna\xc5\xbeuje psihu, sprje\xc4\x8dava bolesti srca, karcinom, makularnu degeneraciju i poma\xc5\xbee u kontroli dijabetesa.'