b"\n_START_ARTICLE_\nQuileute\n_START_SECTION_\nJezik i porijeklo\n_START_PARAGRAPH_\nJezik Quileute Indijanaca pripada stablu porodice Chimakuan koju \xc4\x8dine zajedno sa plemenima Hoh i Chemakum ili Chimakum. Prema legendi oni su nastali u prastara vremena preobraziv\xc5\xa1i se iz vukova u ljude, a smatra se da su najstariji stanovnici Sjeverozapadne obale, \xc5\xa1to bi moglo datirati unazad sve do Ledenog doba. Njihove jedine ro\xc4\x91ake Chimakume odnesle su vodene bujice na podru\xc4\x8dje kod dana\xc5\xa1njeg Port Townsenda, pa su oba plemena ostala okru\xc5\xbeena nesrodnim neprijateljskim plemenima a Chimakumi uni\xc5\xa1teni od Suquamisha 1860.-tih godina.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nRana populacija Quileuta (1780), prema mi\xc5\xa1ljenju Mooneya, iznosila je oko 500, a u taj broj uklju\xc4\x8duje i Hoh Indijance. Svoj prvi kontakt sa Europljanima mogao se desiti mo\xc5\xbeda jo\xc5\xa1 u vremenima kada su prolazom Juan de Fuca krstarili brodovi Charlesa Barkleya (1787), peruanskog istra\xc5\xbeiva\xc4\x8da i kartografa Manuela Quimpera (1790)., i kapetana George Vancouvera koji je trgovao na obali Washingtona. Godine 1808. na njihovoj obali havariju do\xc5\xbeivljava 1808. ruski brod Svatoli Nikolai. Pre\xc5\xbeivjelini pomorci su zarobljeni, no nekoliko mjeseci kasnije otkupili su ih ameri\xc4\x8dki trgovci. Kasniji susret imaju 1824. kada do njih kopnenim putem dolazi Irac John Work (Wark), neki trgovac iz kompanije Hudson Bay. Kasnija sudbina sli\xc4\x8dna je ostalim plemenima koja ugovorima iz sredine 19. stolje\xc4\x87a moraju prepu\xc5\xa1tat svoja podru\xc4\x8dja SAD.-u a oni odlaze na rezervate. Quileute su obuhva\xc4\x8deni ugovorom Quinault iz 1856. a potpisuju ga guverner Washingtona Isaac Stevens (1818-1862), i poglavice plemena Quinault i Quileute. Sa quileutske strane potpisuju ga poglavica How-yat'l, te pod-poglavice 'Kal-lape' i 'Tah-ah-ha-wht'l' , a od Quinaulta, poglavica 'Tah-ho-lah' . Rezervat Quileute utemeljit \xc4\x87e se ipak tek 19. velja\xc4\x8de 1889. izvr\xc5\xa1nom odredbom predsjednika Grover Clevelanda, no ve\xc4\x87 u rujnu iste godine bijeli stanovnici popalit \xc4\x87e 26 indijanskih ku\xc4\x87a u La Pushu. Pleme Quileute ranih 2000.-tih godina broji oko 700 du\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nEtnografija\n_START_PARAGRAPH_\nQuileute su glavni pripadnici zajednice nositelja cijelog kompleksa kulturnog obrasca Sjeverozapadne obale. Oni su orjentirani oceanu, ribari su i lovci na morske sisavce i imaju reputaciju najboljih lovaca na tuljane. Kanui Quileuta ra\xc4\x91eni su od drveta crvenog cedra, a po veli\xc4\x8dini mogu varirati od sportskog kanua za dvije osobe pa do velikog kanua nosivosti 3 tone. Ku\xc4\x87e su drvene, velike, tako\xc4\x91er cedrove. Od dlake 'vunastih'-pasa proizvode skupocjene ogrta\xc4\x8de, dok se liko ili unutarnja kora cedra koristi za izradu tape od koje proizvode vodonepropusne suknje i pla\xc5\xa1tevi, te sto\xc5\xbeaste \xc5\xa1e\xc5\xa1ire za za\xc5\xa1titu od ki\xc5\xa1a kojih na godinu u zemlji Quileuta padne 115 in\xc4\x8di (2,9 metara), a u ki\xc5\xa1noj \xc5\xa1umi poluotoka Olympic mo\xc5\xbee iznositi na godinu i 140 in\xc4\x8di ili 3,5 m. Quileute su i vje\xc5\xa1ti ko\xc5\xa1ara\xc5\xa1i. Pletu se razli\xc4\x8diti tipovi ko\xc5\xa1ara, za razli\xc4\x8dite namjene, kao i one koje umjesto kotla slu\xc5\xbee za kuhanje vode i hrane."