b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8celi\xc4\x87\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nOp\xc4\x87ina \xc4\x8celi\xc4\x87 se nalazi u sjeveroisto\xc4\x8dnom dijelu Bosne i Hercegovine na bre\xc5\xbeuljkastim i blago brdovitim padinama Majevice i dijelovima ravne Posavine, nadmorske visine od 140 \xe2\x80\x93 711 metara._NEWLINE_Zauzima povr\xc5\xa1inu od 132 km\xc2\xb2, a na ovom prostoru \xc5\xbeivi oko 12.000 stanovnika. Sastavni je dio Tuzlanskog kantona. Grani\xc4\x8di sa op\xc4\x87inama Srebrenik, Tuzla, Lopare (RS) i Distriktom Br\xc4\x8dko. _NEWLINE_Administrativni, kulturni i privredni centar je \xc4\x8celi\xc4\x87, smje\xc5\xa1ten na magistralnom putu Tuzla-Br\xc4\x8dko, na mjestu gdje se sastaju rijeke Gnjica i \xc5\xa0ibo\xc5\xa1nica._NEWLINE_Predstavljaju\xc4\x87i svojevrstan dar prirode, \xc4\x8celi\xc4\x87 ima svoju povijest. Ona poti\xc4\x8de jo\xc5\xa1 od kamenog doba, o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8de materijalni ostaci prona\xc4\x91eni u blizini naselja. Na podru\xc4\x8dju Op\xc4\x87ine prisutno je vi\xc5\xa1e nekropola ste\xc4\x87aka, dvije d\xc5\xbeamije iz Osmanskog perioda i vi\xc5\xa1e objekata narodnog graditeljstva.\n_START_SECTION_\nNaseljena mjesta\n_START_PARAGRAPH_\nOp\xc4\x87inu \xc4\x8celi\xc4\x87 sa\xc4\x8dinjavaju naselja: \xc4\x8celi\xc4\x87, Humci, Ratkovi\xc4\x87i, Brnjik, Vra\xc5\xbei\xc4\x87i, Velino Selo, \xc5\xa0ibo\xc5\xa1nica, Nahvioci, Lukavica i Drijen\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1991., op\xc4\x87ina Lopare u \xc4\x8dijem je sastavu bio teritorij dana\xc5\xa1nje op\xc4\x87ine \xc4\x8celi\xc4\x87 pristupila je paradr\xc5\xbeavnoj zajednici "Srpske autonomne oblasti Semberije i Majevice"._NEWLINE_Tim \xc4\x8dinom jasno je dato do znanja \xc5\xa1to slijedi. Privremena Skup\xc5\xa1tina koju su sa\xc4\x8dinjavali odbornici bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkog i hrvatskog naroda kao i predsjednici Savjeta i Skup\xc5\xa1tina mjesnih zajednica, 2. studenog 1991. godine donijela je Odluku o raspisivanju referenduma za izdvajanje iz Skup\xc5\xa1tine op\xc5\xa1tine Lopare i SAO Semberije i Majevice po mjesnim zajednicama Koraj, \xc4\x8celi\xc4\x87, Ratkovi\xc4\x87i, Brnjik, Vra\xc5\xbei\xc4\x87i, Velino Selo, Sitari, Donji Humci, Gornji Humci, Nahvioci, \xc5\xa0ibo\xc5\xa1nica i Drijen\xc4\x8da. Imenovana je Izborna komisija za sprovo\xc4\x91enje referenduma. Referendum je odr\xc5\xbean 17. i 18. studenog 1991. godine. Rezultat referenduma je preko 99% za izdvajanje iz op\xc4\x87ine Lopare i formiranje op\xc4\x87ine \xc4\x8celi\xc4\x87. Rezultati referenduma dostavljeni su Vladi i Skup\xc5\xa1tini R BiH. Nakon referenduma pristupilo se izradi Elaborata o ekonomskoj opravdanosti formiranja op\xc4\x87ine \xc4\x8celi\xc4\x87._NEWLINE_Na \xc4\x8delu tima za izradu Elaborata bio je rahmetli Abdulah Kova\xc4\x8devi\xc4\x87. To je bio razlog da srpski ekstremisti sa JNA mu\xc4\x8dki likvidiraju Abdulaha Kova\xc4\x8devi\xc4\x87a 29. studenog 1991. godine._NEWLINE_Zahvaljuju\xc4\x87i aktivistima pripadnika Patriotske lige, osuje\xc4\x87ene su ideje agresora, organiziran je narod i stalo se u obranu. Tokom ratnih djelovanja, obranjena su sva naselja osim Koraja iz kojeg je protjerano stanovni\xc5\xa1tvo 15. lipnja 1992. godine. Ratno Predsjedni\xc5\xa1tvo op\xc4\x87ine \xc4\x8celi\xc4\x87 se stavilo u odbranu i uspostavi civilne vlasti i \xc5\xbeivota na ovom podru\xc4\x8dju. U tom ratnom periodu, Predsjedni\xc5\xa1tvo R BiH je 10. o\xc5\xbeujka 1994. godine donijelo Uredbu sa zakonskom snagom o obrazovanju op\xc4\x87ine \xc4\x8celi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa podru\xc4\x8dju Op\xc4\x87ine egzistiraju tri osnovne i jedna srednja \xc5\xa1kola. Najstarija i po pitanju u\xc4\x8denika  najbrojnija me\xc4\x91u njima jeste Javna ustanova Osnovna \xc5\xa1kola "\xc4\x8celi\xc4\x87" (nekada\xc5\xa1nja Osnovna \xc5\xa1kola "Ahmet Kobi\xc4\x87"), koja postoji jo\xc5\xa1 od davne 1886. godine. Ona je najstarija kulturna i odgojno-obrazovna institucija na podru\xc4\x8dju cijele Op\xc4\x87ine, mjesto u kojem su se vi\xc5\xa1e od cijelog jednog stolje\xc4\x87a ra\xc4\x91ale sve zna\xc4\x8dajne ideje i inicijative u vezi s kulturom ovog kraja. Njena \xc5\xa1kolska biblioteka (koja je prije agresije na BiH 1992 .godine imala \xc4\x8dak 12000 knjiga) desetinama godina je bila jedina biblioteka na Op\xc4\x87ini, koja nije slu\xc5\xbeila samo u\xc4\x8denicima i zaposlenicima \xc5\xa0kole, ve\xc4\x87 i svim ostalim gra\xc4\x91anima \xc4\x8celi\xc4\x87a i okolnih mjesta. Kroz ovu \xc5\xa1kolu pro\xc5\xa1le su mnoge poznate li\xc4\x8dnosti Bosne i Hercegovine i svijeta, a svakako najpoznatija me\xc4\x91u njima jeste ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1ica svjetskog ranga Razija Mujanovi\xc4\x87. Javna ustanova Osnovna \xc5\xa1kola "\xc4\x8celi\xc4\x87" smje\xc5\xa1tena je u centru \xc4\x8celi\xc4\x87a i ima oko 600 u\xc4\x8denika (ovaj broj je prije ratnih djelovanja bio svakako mnogo ve\xc4\x87i, te je sezao i do 1000 u\xc4\x8denika). Nastava u ovoj \xc5\xa1koli izvodi se po NPP-u za devetogodi\xc5\xa1nje obrazovanje, a prije ratnih djelovanja u sklopu Osnovne \xc5\xa1kole "\xc4\x8celi\xc4\x87" bio je organiziran i rad pred\xc5\xa1kolskog odgoja. Direktor \xc5\xa0kole je Sabahudin Horozovic.  _NEWLINE_Op\xc4\x87ina \xc4\x8celi\xc4\x87 ima jo\xc5\xa1 i Osnovnu \xc5\xa1kolu "Vra\xc5\xbei\xc4\x87i" u mjestu Vra\xc5\xbei\xc4\x87i, Osnovnu \xc5\xa1kolu "Humci" u mjestu Humci, te Mje\xc5\xa1ovitu srednju \xc5\xa1kolu "\xc4\x8celi\xc4\x87" u \xc4\x8celi\xc4\x87u.'