b'\n_START_ARTICLE_\nVinarstvo\n_START_SECTION_\nKlasifikacija i predmet\n_START_PARAGRAPH_\nVinarstvo se mo\xc5\xbee op\xc4\x87enito klasificirati u dvije kategorije: proizvodnja stolnog vina (bez karbonacije) i proizvodnja pjenu\xc5\xa1avog vina (s karbonacijom). Znanost o vinu i vinarstvu naziva se enologija._NEWLINE_Vinarstvo se osim proizvodnje vina, bavi proizvodnjom vo\xc4\x87nih vina te drugih proizvoda od gro\xc5\xbe\xc4\x91a i vina, a industrijsko vinarstvo koristi sporedne proizvode radi proizvodnje alkohola (destilacijom dropa i taloga), ulja (iz sjemenki), vinsku kiselinu (iz dropa i vinskoga kamena), farmaceutske, konditorske i ine proizvode (proanticijanidole i bojila iz ko\xc5\xbeica bobice).\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8covjek se bavio vinarstvom jo\xc5\xa1 u mla\xc4\x91em kamenom dobu za \xc5\xa1to postoje materijalni dokazi. Pisana vrela datiraju iz vremena anti\xc4\x8dkih civilizacij\xc3\xa2. Znanja o vinarstvu prvo su locirana na obalama Crnog i Kaspijskoga mora, Egipta, Palestine, Sirije i Mezopotamije. Feni\xc4\x8dani i stari Grci prenijeli su ta znanja prema zapadu, prastanovnicima Balkanskog i Apeninskoga poluotoka. Rimljani su nastavili unaprije\xc4\x91ivati i poticati tu kulturu. Romanizirani Iliri usvojili su ta znanja, a Hrvati su vje\xc5\xa1tinu uzgoja vinove loze i proizvodnje vina preuzeli vjerojatno od njih._NEWLINE_I vinarstvo i vinogradarstvo rasprostranjeno je u cijeloj Hrvatskoj u kojoj vinska kultura predstavlja dio tradicionalnoga na\xc4\x8dina \xc5\xbeivota.\n_START_SECTION_\nProizvodnja vina\n_START_PARAGRAPH_\nGro\xc5\xbe\xc4\x91e se nakon berbe pre\xc5\xa1a i pu\xc5\xa1ta da fermentira. Crno vino se pravi od mo\xc5\xa1ta (pulpe) crvenog i crnog gro\xc5\xbe\xc4\x91a koji prolazi fermentaciju zajedno s grozdnim lupinama, dok se bijelo vino obi\xc4\x8dno pravi fermentacijom soka dobivenog pre\xc5\xa1anjem bijelog gro\xc5\xbe\xc4\x91a, ali se mo\xc5\xbee praviti i iz mo\xc5\xa1ta ekstrahiranog iz crvenog gro\xc5\xbe\xc4\x91a uz minimalni dodir s grozdnim lupinama. Ros\xc3\xa9 vino se pravi od crvenog gro\xc5\xbe\xc4\x91a tako da se soku dopusti dodir s tamnim lupinama dovoljno dugo da poprimi ru\xc5\xbei\xc4\x8dastu boju, pa se malo tanina zadr\xc5\xbei u lupinama._NEWLINE_U Hrvatskoj se skoro 60% vina proizvodi u vinarskoj regiji Kontinentalnoj Hrvatskoj. Uglavnom se proizvodi bijelo i to ve\xc4\x87inom od europskih sorti gro\xc5\xbe\xc4\x91a. Preostalih 40% su crvena vina i proizvode se u vinarskoj regiji Primorskoj Hrvatskoj i to velikim dijelom od autohtonih sorata gro\xc5\xbe\xc4\x91a. Po strukturi proizvodnje na razini Hrvatske, 67% su bijela vina, koja se ve\xc4\x87inom prave u kontinentalnome dijelu, dok se u mediteranskom dijelu ve\xc4\x87inom proizvode crvena vina.'