b"\n_START_ARTICLE_\nIzraelska naselja\n_START_PARAGRAPH_\nIzraelska naselja na okupiranim podru\xc4\x8djima (hebrejski \xd7\x94\xd7\xaa\xd7\xa0\xd7\x97\xd7\x9c\xd7\x95\xd7\xaa), znana jednostavno i kao Izraelska naselja  su \xc5\xbeidovske civilne nastambe i zajednice izgra\xc4\x91ene na zemlji koje je Izrael osvojio od Jordana, Egipta i Sirije tijekom \xc5\xa0estodnevnog rata 1967. Takva naselja danas postoje na Zapadnoj Obali, isto\xc4\x8dnom Jeruzalemu i Golanskoj visoravni. Naselja na Zapadnoj Obali i isto\xc4\x8dnom Jeruzalemu su izgra\xc4\x91ena na podru\xc4\x8dju predlo\xc5\xbeene budu\xc4\x87e palestinske dr\xc5\xbeave. Op\xc4\x87a skup\xc5\xa1tina Ujedinjenih naroda predlo\xc5\xbeila je 1947. rezolucijom 181 podjelu britanskog mandata Palestine na dvije dr\xc5\xbeave, Izrael i arapsku Palestinu, ali to nikada nije provedeno po\xc5\xa1to je cijelo podru\xc4\x8dje 1967. zauzeo Izrael. Naselja su postojala i na Sinaju i Gazi sve dok ih Izrael nije evakuirao: 1979. iz Sinaja nakon mirovnog sporazuma sa Egiptom te jednostranim povla\xc4\x8denjem 7.000 \xc5\xbeidovskih doseljenika iz Gaze 2005. Izrael je rastavio 18 naselja na Sinaju do 1982., te svih 21 u Gazi i \xc4\x8detiri na Zapadnoj Obali 2005., ali je nastavio \xc5\xa1iriti naselja na podru\xc4\x8djima Zapadne Obale usprkos sporazumu iz Osla, prema kojem nijedna strana ne\xc4\x87e poduzeti korake za mijenjanja statusa Zapadne Obale ili Gaze prije zavr\xc5\xa1etka pregovora._NEWLINE_Me\xc4\x91unarodna zajednica smatra tu politiku naseljavanja okupiranih podru\xc4\x8dja nezakonitom. Izraelska naselja u isto\xc4\x8dnom Jeruzalemu i Golanu, podru\xc4\x8dja koja je Izrael i slu\xc5\xbebeno anketirao, se tako\xc4\x91er smatraju nezakonitima.  Ujedinjeni narodi su u nekoliko navrata naveli kako je izraelska izgradnja \xc5\xbeidovskih naselja na palestinskim podru\xc4\x8djima kr\xc5\xa1enje \xc4\x8detvrte \xc5\xbdenevske konvencije.Me\xc4\x91unarodni sud pravde (MSP) tako\xc4\x91er naziva naselja izvan Izraela nezakonitim, a nijedna strana vlada ne podupire takvu izraelsku politiku , Glavni tajnik UN-a Ban Ki-mun, kao odgovor na izraelske najave o legalizaciji naselja izvan svojih granica, je ponovio da su ta doseljavanja nezakonita te da time kr\xc5\xa1i na\xc4\x8dela prethodnih dogovora. Sli\xc4\x8dne kritike su poslali i EU i SAD._NEWLINE_Izrael osporava poziciju me\xc4\x91unarodne zajednice i pravne dokumente prema kojima su takva naselja izvan njegovih granica nezakonita, navode\xc4\x87i da se naselja grade na zemlji\xc5\xa1tu nejasnog pravnog statusa. Izraelski sudovi su znali presuditi da \xc5\xbeidovska naselja na privatnom palestinskom vlasni\xc5\xa1tvu moraju biti uklonjena, ali su takve odluke rijetko provedene u stvarnosti. Od 1990-ih, broj \xc5\xbeidovskih doseljenika na palestinskom teritoriju u Zapadnoj Obali se utrostru\xc4\x8dio, te time i promijenio dio etni\xc4\x8dkog sastava tog podru\xc4\x8dja, koje ima 2,5 milijuna Palestinaca._NEWLINE_2010. godine, 327.750 izraelskih dr\xc5\xbeavljana je \xc5\xbeivjelo na 121 slu\xc5\xbebeno priznatom naselju na Zapadnoj Obali, 192.000 je \xc5\xbeivjelo u isto\xc4\x8dnom Jeruzalemu a preko 20.000 je \xc5\xbeivjelo na Golanu. Ta naselja su razli\xc4\x8dita, od obi\xc4\x8dnih farmi i grani\xc4\x8dnih sela do pro\xc5\xa1irenih urbanih \xc4\x8detvrti. Tri najve\xc4\x87a naselja - Modi'in Illit, Maale Adumim i Betar Illit - su stekla status grada, po\xc5\xa1to svaka ima preko 30.000 \xc5\xbeitelja. BBC navodi da je 2012. bilo preko pola milijuna izraelskih doseljenika na Zapadnoj Obali, koji, prema studiji Oxfam, iako \xc4\x8dine tek 13\xc2\xa0% stanovni\xc5\xa1tva, kontroliraju 86\xc2\xa0% zemlje, dok Palestinci kontroliraju tek 6\xc2\xa0%. _NEWLINE_Izraelska politika prema tim naseljima je promjenjiva: katkad ih je javno promovirala, a katkad uklanjala silom. Posljednje naselje na Zapadnoj Obali izraelska vlada odobrila je 1999. Nastavak \xc5\xa1irenja naselja i predstra\xc5\xbea uz pomo\xc4\x87 Izraela Palestinci \xc4\x8desto navode kao jednu od glavnih prepreka postizanja mirovnog sporazuma radi rje\xc5\xa1avanja Bliskoisto\xc4\x8dnog sukoba ali i tre\xc4\x87e strane, poput UN-a, Rusije, Britanije, EU-a, i SAD-a."