b'\n_START_ARTICLE_\nUlica grada Vukovara (Zagreb)\n_START_SECTION_\nImena\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc4\x8deci ulice se\xc5\xbeu od 1930-ih. Od 1933., ta je ulica bila mnogo kra\xc4\x87a i zvala se Vara\xc5\xbedinska cesta, 1947. se zvala Moskovska, od 1951. do 1957. Beogradska ulica, a do 1991. Ulica proleterskih brigada, kada je preimenovana u spomen gradu Vukovaru, stradalniku Domovinskog rata.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nKao va\xc5\xbenija ulica ju\xc5\xbenijeg dijela grada zacrtana je u regulacijskom planu iz 1936., a njezina ubrzana izgradnja zapo\xc4\x8dela je 1946. s urbanisti\xc4\x8dkom idejom da bude okosnica novoga poslijeratnoga socijalisti\xc4\x8dkog grada. Poslije je izgra\xc4\x91ivana prema novom urbanisti\xc4\x8dkom planu iz 1953., a uz mnoge urbanisti\xc4\x8dke izmjene gradi se i danas.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nTramvajska pruga je provedena do Heinzelove ulice 1949., do \xc5\xbditnjaka je produljena 1950., a do Savi\xc5\xa1\xc4\x87a 1990. godine. Od zapada prema istoku ulica presijeca magistralne prometnice sjever-jug - Savsku cestu, Ulicu Hrvatske bratske zajednice, Dr\xc5\xbei\xc4\x87evu aveniju, Heinzelovu ulicu i Svetice te razdvaja gradske \xc4\x8detvrti Martinovku i Vrbik, prolazi sjevernim dijelom Trnja i Kruga, razdavaja Kanal i Sige\xc4\x8dicu te Volov\xc4\x8dicu i Feren\xc5\xa1\xc4\x8dicu._NEWLINE_Na po\xc4\x8detku ulice izme\xc4\x91u Tre\xc5\xa1njeva\xc4\x8dkoga trga i Savske ceste su novije stambene i poslovne zgrade, a na br. 3 je dvokatna ku\xc4\x87a arhitekta Stjepana Plani\xc4\x87a (1937). Na sjeverozapadnom ulgu sa Savskom cestom je stambeno-poslovna zgrada arhitekta Marijana Haberlea (1939), na jugoisto\xc4\x8dnom uglu velika stambena zgrada arhitekta Vinka Fabrisa (1956), a na br. 56 i 60 stambeno poslovna zgrada arhitekta Nevena \xc5\xa0egvi\xc4\x87a (1948), prva izgra\xc4\x91ena u tada novozami\xc5\xa1ljenoj ulici. Na sjevernoj strani ulice (br. 35 i 35 a) je stambena zgrada arhitekta Drage Gali\xc4\x87a (1953), izvedena po tada najsuvremenijim na\xc4\x8delima stambene izgradnje (Le Corbusier, zgrada u Marseilleu), a na br. 64 je velika zgrada arhitekta Bo\xc5\xbeidara Ra\xc5\xa1ice (1953), kao tip masovne blokovske stambene izgradnje prva faze urbanizacije poslije Drugog svjetskog rata. Malo dalje na br. 68 je zgrada Pu\xc4\x8dkoga otvorenoga u\xc4\x8dili\xc5\xa1ta (arhitekti Ninoslav Ku\xc4\x8dan i Radovan Nik\xc5\xa1i\xc4\x87, 1961). Do nje je zgrada Veleposlanstva Savezne Republike Njema\xc4\x8dke i \xc2\xbbGoethe\xc2\xab\xc2\xa0Instituta iz 1980-ih godina. Na sjevernoj strani je jednokatna zgrada Reiffeisen banke arhitekta Du\xc5\xa1ka Raki\xc4\x87a (1971) i podalje zgrada novoga dijela Fakulteta elektrotehnike i ra\xc4\x8dunarstva. Do ugla s Miramarskom na br. 43  je drugi stambeni blok arhitekta Drage Gali\xc4\x87a (1954), na ju\xc5\xbenoj strani je velika administrativna zgrada arhitekta Radovana Nik\xc5\xa1i\xc4\x87a i Aleksandra Dragomanovi\xc4\x87a (1981), a do nje iza ugla s Miramarskom je Hotel International (1959). Iza Miramarske s ju\xc5\xbene strane je ni\xc5\xbea zgrada arhitekta Du\xc5\xa1ka Raki\xc4\x87a (1985). na sjevernoj strani nalazi se zgrada gradske uprave Grada Zagreba (1955-1956), te Koncertna dvorana Vatroslava Lisinskog. Isto\xc4\x8dno od Koncenrtne dvorane iza Trnjanske ceste, malo uvu\xc4\x8deno od ulice, smje\xc5\xa1teno je tzv. Strojarni\xc4\x8dko naselje, gdje se na br. 47 nalazi Hrvatski \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dki muzej koji ima stalni postav na otvorenom te specijaliziranu knji\xc5\xbenicu znanstvenog tipa._NEWLINE_Preko puta na ju\xc5\xbenoj strani ceste, na br. 84 nalazi se zgrada Op\xc4\x87inskoga suda. Isto\xc4\x8dnije prema raskri\xc5\xbeju s Dr\xc5\xbei\xc4\x87evom avenijom ulica je izgra\xc4\x91ena poslovnim i stambenim zgradama, a prije raskri\xc5\xbeja vidljivo je ozna\xc4\x8deno mjesto na kojemu \xc5\xa1esnaesti meridijan prolazi Zagrebom. S ju\xc5\xbene strane na br. 222 i 224 je deseterokatna zgrada arhitekta Nevena \xc5\xa0egvi\xc4\x87a (1956), a isto\xc4\x8dnije od nje je stambeno naselje peterokatnica gra\xc4\x91enih 1948.-1950. Do raskri\xc5\xbeja s Dr\xc5\xbei\xc4\x87evom ju\xc5\xbena strana ulice izgra\xc4\x91ena je stambenih zgradama, a na uglu s Dr\xc5\xbei\xc4\x87evom dvije su stambene zgrade arhitekta Ive Ger\xc5\xa1i\xc4\x87a (1950-1952). Na sjeverozapadnom uglu s Dr\xc5\xbei\xc4\x87evom je dvanaesterokatni stambeni neboder iz ranih 1950-ih. Na jugoisto\xc4\x8dnom uglu nalazi se \xc5\xbeupna crkva Svete Obitelji. Iza raskri\xc5\xbeja s Radni\xc4\x8dkom cestom, na uglu s Heinzelovom ulicom, nalazi se poslovna zgrada tvornice Chromos, arhitekta Marijana Turkulina (1990). Malo dalje na sjeverozapadnom uglu sa Sveticama nalazi se robna ku\xc4\x87a Mercator Dalje na istoku je crkva bl. Augustina Ka\xc5\xbeoti\xc4\x87a, rad Borisa Maga\xc5\xa1a (2000-2003).'