b'\n_START_ARTICLE_\nBog nije velik\n_START_SECTION_\nPoglavlje prvo: Blago re\xc4\x8deno\n_START_PARAGRAPH_\nHitchens pi\xc5\xa1e da je u dobi od devet godina po\xc4\x8deo propitivati pou\xc4\x8davanja svoga biblijskog u\xc4\x8ditelja i po\xc4\x8deo uo\xc4\x8davati kriti\xc4\x8dne manjkavosti u apologeti\xc4\x8dkim argumentima, posebice u argumentu iz dizajna. Nastavlja o tome da je raspravljao s ljudima koji su postali ateisti, napisav\xc5\xa1i da su neki od njih bili oni koji nikad nisu vjerovali, dok su drugi pak zasebno odbacili religijske tradicije. Tako\xc4\x91er iznosi da \xc4\x87e ateisti, koji se me\xc4\x91usobno ne sla\xc5\xbeu, naposljetku stati jedan uz drugoga o tome \xc5\xa1to odre\xc4\x91eni dokaz najsna\xc5\xbenije podupire. Ukratko raspravlja o tome za\xc5\xa1to su ljudska bi\xc4\x87a sklona biti "vjernici" i tvrdi da \xc4\x87e religija ostati ukopana u ljudsku svijest dokle god ljudska bi\xc4\x87a ne nadi\xc4\x91u svoje primitivne strahove, a naro\xc4\x8dito onaj o svojoj smrtnosti. Zavr\xc5\xa1ava izjavom da ne bi \xc5\xbeelio iskorijeniti religiju ako \xc4\x87e ga vjerni "pustiti na miru," no oni su naposljetku nesposobni to u\xc4\x8diniti.\n_START_SECTION_\nPoglavlje drugo: Religija ubija\n_START_PARAGRAPH_\nU ovom poglavlju Hitchens postavlja hipotetsko pitanje koje je njemu u jednom razgovoru postavio radijski voditelj Dennis Prager: da je s\xc3\xa2m u nepoznatu gradu po no\xc4\x87i i da mu se skupina stranaca po\xc4\x8dne pribli\xc5\xbeavati, bi li se osje\xc4\x87ao sigurnije ili manje sigurno ako bi znao da su ti ljudi upravo do\xc5\xa1li s molitvenog susreta? Hitchens odgovara,_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eDa se zadr\xc5\xbeim samo na slovu \'B\', takvo iskustvo imao sam zaista u Belfastu, Bejrutu, Bombaju, Beogradu, Betlehemu i Bagdadu. U svakom slu\xc4\x8daju ... odmah bih se osje\xc4\x87ao u opasnosti ako bih pomislio da se skupina ljudi, koja mi se u sumrak pribli\xc5\xbeava, vra\xc4\x87a s religijskog obreda.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_On daje detaljne opise napetih dru\xc5\xa1tvenih i politi\xc4\x8dkih situacija u ovim gradovima koje je osobno iskusio i pripisuje ih religiji. Stoga "ne nalazi to razboritim pravilom u tra\xc5\xbeenju pomo\xc4\x87i nakon \xc5\xa1to se molitveni susret svr\xc5\xa1io."_NEWLINE_Raspravlja zatim o fetvi iz 1989. koju je protiv pisca i prijatelja Salmana Rushdiea izdao ajatolah Homeini zbog sadr\xc5\xbeaja njegove knjige Sotonskih stihova. Zatim prelazi na kritiku nekoliko javnih li\xc4\x8dnosti koji su krivicu zbog incidenta svalili na samog Rushdiea. Tako\xc4\x91er pi\xc5\xa1e o doga\xc4\x91ajima koji su uslijedili poslije napada od 11. rujna 2001., opisuju\xc4\x87i kako je religija, a pogotovo velike religijske li\xc4\x8dnosti, dopustila da se stvari "pogor\xc5\xa1aju u razdoblju izme\xc4\x91u uklanjanja talibana i svrgavanja Saddama Husseina"\n_START_SECTION_\nPoglavlje tre\xc4\x87e: Kratka digresija o svinji, ili za\xc5\xa1to nebesa mrze \xc5\xa1unku\n_START_PARAGRAPH_\nHitchens raspravlja o zabrani jedenja svinja (Hitchens je naziva "porkofobija") u judaizmu, koju tako\xc4\x91er prihva\xc4\x87a islam. Pi\xc5\xa1e da ovaj propis nije samo biblijski ili dijetetski. On izvje\xc5\xa1\xc4\x87uje da dan danas muslimanski revnosnici zahtijevaju da se Tri pra\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x87a, Miss Piggy, Pra\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x87 iz Winnieja Pooha i ostali tradicionalni ku\xc4\x87ni ljubimci i likovi "uklone od nevina pogleda njihove djece." Predla\xc5\xbee da se zabrana protiv svinjetine prisutna u semitskim religijama mo\xc5\xbeda zasniva na propisu ljudskog \xc5\xbertvovanja koji je pro\xc5\xa1iren na svinje zbog sli\xc4\x8dnosti u izgledu i okusu izme\xc4\x91u svinjskog i \xc4\x8dovje\xc4\x8djeg mesa.\n_START_SECTION_\nPoglavlje \xc4\x8detvrto: Bilje\xc5\xa1ka o zdravlju, po koje religija mo\xc5\xbee biti rizi\xc4\x8dna\n_START_PARAGRAPH_\nU ovom poglavlju Hitchens obja\xc5\xa1njava kako neke religije mogu biti neprijateljske u lije\xc4\x8denju bolesti. On pi\xc5\xa1e da su mnogi muslimani gledali na cjepivo protiv poliomijelitisa kao na zavjeru i tako omogu\xc4\x87ili \xc5\xa1irenje poliomijelitisa Zatim nastavlja raspravljati o odgovoru Katoli\xc4\x8dke crkve na \xc5\xa1irenje HIV-a u Africi, koja je ljudima govorila da su kondomi neu\xc4\x8dinkoviti \xc5\xa1to je, kako tvrdi, doprinijelo pove\xc4\x87anju smrtnosti. Primje\xc4\x87uje navode\xc4\x87i primjere da neki u katoli\xc4\x8dkim, a i u muslimanskim zajednicama iracionalno vjeruju da su HIV i HPV kazna za seksualni grijeh, pogotovo homoseksualnost. Religijske vo\xc4\x91e opisuje kao "vjerske iscjelitelje" i uvjerava da su oni neprijateljski nastrojeni prema medicini, jer ona neizbje\xc5\xbeno potkopava njihove pozicije mo\xc4\x87i._NEWLINE_Zatim kritizira \xc5\xbeidovski obred obrezivanja u kojem bi morao "uzeti dje\xc4\x8da\xc4\x8dki penis u svoju ruku, obrezati prepucij i dovr\xc5\xa1iti djelo stavljaju\xc4\x87i njegov penis u svoja usta, isisavaju\xc4\x87i prepucij i ispljunuv\xc5\xa1i amputirani ostatak zajedno s krvlju i slinom", te denuncira tradicionalnu afri\xc4\x8dku praksu saka\xc4\x87enja \xc5\xbeenskih genitalija. Poglavlje zaklju\xc4\x8duje pisanjem o religijskoj "\xc5\xbeelji za zata\xc5\xa1kavanjem", za smr\xc4\x87u u obliku dana apokalipse.\n_START_SECTION_\nPoglavlje peto: Religijske metafizi\xc4\x8dke tvrdnje su la\xc5\xbene\n_START_PARAGRAPH_\nHitchens po\xc4\x8dinje ovo poglavlje pisanjem o tome da je \xc4\x8dvrsta vjera koja se mogla suprotstaviti svakom obliku razuma davno nestala. On uspore\xc4\x91uje popularno znanje o svijetu iz vremena Tome Akvinskoga s onime \xc5\xa1to danas znamo o svijetu. Rabi Laplaceov primjer: "nemam potrebe za tom hipotezom (o Bogu)", da doka\xc5\xbee da nam Bog vi\xc5\xa1e ne treba za obja\xc5\xa1njenje pojava u na\xc5\xa1oj okolini. On tvrdi da religija postaje zastarjela kao obja\xc5\xa1njenje kada postane izborna ili jedna me\xc4\x91u mnogim razli\xc4\x8ditim vjerovanjima. Zaklju\xc4\x8duje tvrdnjom da skok vjere nije tek jedan skok. To je skok koji se opetovano \xc4\x8dini, i skok koji postaje sve te\xc5\xbee u\xc4\x8diniti \xc5\xa1to ga se vi\xc5\xa1e \xc4\x8dini. Ovo je razlog za\xc5\xa1to sada mnogi religiozni ljudi osje\xc4\x87aju potrebu da se odmaknu od puke vjere i navedu dokaz za svoja vjerovanja.\n_START_SECTION_\nPoglavlje \xc5\xa1esto: Argumenti iz dizajna\n_START_PARAGRAPH_\nU ovom poglavlju Hitchens pi\xc5\xa1e o tome da se abrahamske religije rabe zato da se ljude u\xc4\x8dini takvima da se osje\xc4\x87aju poput poniznih gre\xc5\xa1nika, poti\xc4\x8du\xc4\x87i nisko samopo\xc5\xa1tovanje, a istovremeno ih navode\xc4\x87i da vjeruju da njihov stvoritelj iskreno brine o njima, napuhuju\xc4\x87i tako njihov osje\xc4\x87aj va\xc5\xbenosti. On tvrdi da je praznovjerje do odre\xc4\x91ene granice "prirodna prednost" zato \xc5\xa1to se pojavila mnogo stolje\xc4\x87a prije doba ljudskog razuma i znanstvenog shva\xc4\x87anja, te raspravlja o nekoliko takvih primjera kao i o takozvanim \xc4\x8dudima._NEWLINE_Analizira zatim argumente iz dizajna rabe\xc4\x87i primjere kao \xc5\xa1to je propadanje \xc4\x8dovje\xc4\x8djeg tijela u starosti kao znak lo\xc5\xa1eg dizajna. Da je evolucija, pi\xc5\xa1e on, krenula tek neznatno druga\xc4\x8dijim smjerom, ne bi bilo apsolutno nikakvog jamstva da bi organizmi tek neznatno sli\xc4\x8dni nama ikada postojali.\n_START_SECTION_\nPoglavlje sedmo: No\xc4\x87na mora Starog zavjeta\n_START_PARAGRAPH_\nU ovom poglavlju Hitchens popisuje anakronizme i nedosljednosti u Starom zavjetu, te pi\xc5\xa1e da se mnogi "jezivi, poreme\xc4\x87eni doga\xc4\x91aji [...] nikad nisu zbili." On pi\xc5\xa1e da je Petoknji\xc5\xbeje "jedna lo\xc5\xa1e sklepana fikcija, povezana u cjelinu dugo nakon samih nedoga\xc4\x91aja koje i ne uspijeva opisati uvjerljivo ili \xc4\x8dak prihvatljivo." On isti\xc4\x8de, primjerice, da kada Mojsije nare\xc4\x91uje roditeljima da kamenuju svoju djecu do smrti zbog nediscipline (navode\xc4\x87i Ponovljeni zakon) to je vjerojatno kr\xc5\xa1enje najmanje jedne od samih zapovijedi koje je Mojsije dobio od Boga. On primje\xc4\x87uje da Mojsije "opetovano iznosi dementne objave (\'Onaj tko je ranjen kamenjem ili je dao u\xc5\xa1kopiti se, ne\xc4\x87e u\xc4\x87i u savez s Gospodinom\')."\n_START_SECTION_\nPoglavlje osmo: "Novi" zavjet nadma\xc5\xa1uje zlo onog "Starog"\n_START_PARAGRAPH_\nHitchens prvo povezuje Izaijinu knjigu u Starom zavjetu s njezinim predskazanjem da \xc4\x87e "djevica za\xc4\x8deti i roditi sina" (Izaija 7:14), isti\xc4\x8du\xc4\x87i mjesto gdje se pri\xc4\x8de primi\xc4\x8du, Stari zavjet Novomu. Uspore\xc4\x91uju\xc4\x87i Zavjete, on smatra da je Novi zavjet "tako\xc4\x91er grubo sklepano djelo, spojeno zajedno dugo nakon navodnih doga\xc4\x91aja u njemu, te prepun improviziranih poku\xc5\xa1aja da se stvari naposljetku zgodno uklope." On isti\xc4\x8de da iako je H. L. Mencken smatrao neke novozavjetne doga\xc4\x91aje povijesno dokazivima, Mencken je dr\xc5\xbeao da "ve\xc4\x87ina njih [...] pokazuje nepogrje\xc5\xa1ive znakove da se nad njima naknadno interveniralo."_NEWLINE_Hitchens tako\xc4\x91er ocrtava neto\xc4\x8dnosti Lukina poku\xc5\xa1aja triangulacije triju svjetskih doga\xc4\x91aja u vremenu Isusova ro\xc4\x91enja (naredbu cara Augusta o popisu stanovni\xc5\xa1tva \xc4\x8ditavog rimskog svijeta, vladavinu kralja Heroda u Judeji i Kvirinija kao upravitelja Sirije i njegov znameniti popis stanovni\xc5\xa1tva). On nadalje povezuje \xc4\x8dinjenicu da ne postoji zapis nijednog rimskog povjesni\xc4\x8dara o bilo kakvu Augustovu popisu stanovni\xc5\xa1tva i da je, premda "\xc5\xbeidovski kroni\xc4\x8dar Josip spominje jedan koji se zbio bez tegobna zahtjeva da se ljudi vrate u mjesta svoga ro\xc4\x91enja", on bio poduzet "\xc5\xa1est godina poslije pretpostavljena Isusova ro\xc4\x91enja." K tomu Hitchens bilje\xc5\xbei da je Herod umro 4. pr. Kr. i da Kvirinije nije bio upravitelj Sirije tijekom njegove slu\xc5\xbebe._NEWLINE_Hitchens ozna\xc4\x8dava Pasiju kao "sapunicu o Isusovoj smrti [...] koju je producirao australski fa\xc5\xa1ist i glumator nazvan Mel Gibson", koji "pristaje uz \xc4\x87aknutu i raskolni\xc4\x8dku katoli\xc4\x8dku sektu" (misle\xc4\x87i na katoli\xc4\x8dki tradicionalizam). Prema Hitchensovu pogledu, film poku\xc5\xa1ava neumorno okriviti \xc5\xbeidove za Isusovu smrt. Hitchens tvrdi da Gibson uop\xc4\x87e nije shvatio da \xc4\x8detiri evan\xc4\x91elja nisu povijesni zapisi, te da ona imaju mnogostruke autore, a sva su napisana mnogo desetlje\xc4\x87a poslije razapinjanja i, \xc5\xa1tovi\xc5\xa1e, ona se ne sla\xc5\xbeu ni oko \xc4\x8dega "va\xc5\xbenoga" (npr. djevi\xc4\x8danskog ro\xc4\x91enja i Isusova rodoslovlja). On navodi mnoga proturje\xc4\x8dja u ovom podru\xc4\x8dju._NEWLINE_Tvrdi da mnoga "proturje\xc4\x8dja i nepismenosti" Novog zavjeta, premda detaljno analizirana u ostalim knjigama, nikad nisu obja\xc5\xa1njena druga\xc4\x8dije osim kao "metafora" i "Krist vjere." On tvrdi da je "slabost" Biblije rezultat \xc4\x8dinjenice da su sve donedavno kr\xc5\xa1\xc4\x87ani suo\xc4\x8deni s argumentima protiv logike ili \xc4\x8dinjeni\xc4\x8dnosti Biblije "mogli jednostavno spaliti ili u\xc5\xa1utkati svakoga tko je postavljao neugodna pitanja."_NEWLINE_Hitchens isti\xc4\x8de problemati\xc4\x8dne implikacije proklamacije u Svetom pismu da "onaj tko je me\xc4\x91u vama bez grijeha, neka prvi baci kamen" s obzirom na prakti\xc4\x8dno zakonodavstvo retributivne pravde: "ako bi samo bezgrje\xc5\xa1nici imali pravo kazniti, kako bi nesavr\xc5\xa1eno dru\xc5\xa1tvo moglo ikada odrediti kako \xc4\x87e progoniti po\xc4\x8dinitelje?" Od \xc5\xbeene koju je Isus spasio od kamenovanja (koja je bila optu\xc5\xbeena za preljub), pisac tvrdi da joj Isus stoga opra\xc5\xa1ta zbog pukog seksualnog promiskuiteta, i, ako je to zaista slu\xc4\x8daj, da je lekcija otada potpuno krivo shva\xc4\x87ena. Zatvaraju\xc4\x87i poglavlje, on predla\xc5\xbee da zagovornici religije imaju samo vjeru na koju semogu osloniti, ni\xc5\xa1ta drugo, i poziva ih da "budu dovoljno hrabri" da to i priznaju.\n_START_SECTION_\nPoglavlje deveto: Kuran je posu\xc4\x91en iz \xc5\xbeidovskih i kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih mitova\n_START_PARAGRAPH_\nDeveto poglavlje analizira islam i istra\xc5\xbeuje podrijetlo njegove svete knjige Kurana. Hitchens tvrdi da nema dokaza za bilo koju "\xc4\x8dudesnu" tvrdnju o Muhamedu i da podrijetlo Kurana nije bilo nadnaravno. Hitchens pokazuje da su religiju fabricirali Muhamed i njegovi sljedbenici i da je posu\xc4\x91ena iz ostalih religijskih tekstova, a hadit je preuzet od op\xc4\x87ih maksima i izreka koje su se u to doba razvile \xc5\xa1irom Arabije i Perzije. Hitchens tako\xc4\x91er identificira sli\xc4\x8dnosti izme\xc4\x91u islama i kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva, a tako\xc4\x91er identificira plagijate \xc5\xbeidovske vjere.\n_START_SECTION_\nPoglavlje deseto: Neukus \xc4\x8duda i propast pakla\n_START_PARAGRAPH_\nU desetom poglavlju raspravlja se o \xc4\x8dudima. Hitchens tvrdi da se ne zbivaju nikakva nadnaravna \xc4\x8duda niti su se u povijesti ona zbivala. Tvrdi da je dokaz \xc4\x8dud\xc3\xa2 fabriciran ili zasnovan na nepouzdanu svjedo\xc4\x8denju ljudi koji su pogrije\xc5\xa1ili ili su bili pristrani. Isti\xc4\x8de da nijedno provjerljivo \xc4\x8dudo nije dokumentirano otkad su kamere postale svakodnevica. Hitchens rabi specifi\xc4\x8dno navodno \xc4\x8dudo Majke Tereze da poka\xc5\xbee kako \xc4\x8duda mogu postati percipirana kao istinita iako su u stvari zasnovana na mitu ili obmani.\n_START_SECTION_\nPoglavlje jedanaesto: Kvarni po\xc4\x8deci religije\n_START_PARAGRAPH_\nU jedanaestom poglavlju raspravlja se o tome kako se religije oblikuju te se tvrdi da su ve\xc4\x87inu religija osnovali pokvareni, nemoralni pojedinci. U poglavlju se specifi\xc4\x8dno raspravlja o cargo kultovima, pentekostalnom propovjedniku Marjoeu Gortneru i mormonizmu. Hitchens raspravlja o Josephu Smithu, osniva\xc4\x8du mormonizma, citiraju\xc4\x87i zapis iz sudskog postupka u Bainbridgeu u New Yorku od o\xc5\xbeujka 1826. godine u kojem se on osu\xc4\x91uje kao "poreme\xc4\x87ena osoba i varalica" koji je u postupku priznao da je, prema Hitchensovim rije\xc4\x8dima, tvrdio da posjeduje nadnaravne mo\xc4\x87i i "priznao iznu\xc4\x91ivanje gra\xc4\x91ana" \xc4\x8detiri godine prije nego \xc5\xa1to je tvrdio da je prona\xc5\xa1ao zlatne plo\xc4\x8de koje su sadr\xc5\xbeavale Mormonovu knjigu. Smith je rekao svome susjedu da samo on mo\xc5\xbee vidjeti plo\xc4\x8de i da neka zapi\xc5\xa1e njegov diktirani prijevod za koji Hitchens ka\xc5\xbee da je opona\xc5\xa1ao Stari zavjet. Kada je susjedova skepti\xc4\x8dna \xc5\xbeena zakopala 116 stranica prijevoda i izazvala Smitha da ga reproducira, Smith je tvrdio nakon nekoliko tjedana da je izvorni prijevod bio pokvaren i da je do\xc5\xbeivio drugu objavu i prona\xc5\xa1ao drugi skup plo\xc4\x8da koje nitko drugi nije smio vidjeti. Ove su se plo\xc4\x8de vratile na nebesa nakon \xc5\xa1to su bile prevedene.\n_START_SECTION_\nPoglavlje dvanaesto: Koda: Kako religije skon\xc4\x8daju\n_START_PARAGRAPH_\nU dvanaestom poglavlju raspravlja se o svr\xc5\xa1etku nekoliko religija radi ilustracije da neke religije nisu vje\xc4\x8dne kao \xc5\xa1to one to tvrde. Me\xc4\x91u izumrlim religijama navedeni su millerizam i Sabbatai Zevijeva sljedba.\n_START_SECTION_\nPoglavlje trinaesto: \xc4\x8cini li religija ljude boljima?\n_START_PARAGRAPH_\nU trinaestom poglavlju Hitchens postavlja pitanje da li se religiozni ljudi pona\xc5\xa1aju \xc4\x8destitije od nereligioznih ljudi (ateista, agnostika ili prista\xc5\xa1a slobodoumlja). Hitchens rabi borbu protiv ropstva u Sjedinjenim Dr\xc5\xbeavama u Sjedinjenim Dr\xc5\xbeavama i Abrahama Lincolna da podupre svoju tvrdnju da se nereligiozni ljudi bore za moralne ciljeve jednakom snagom i u\xc4\x8dinkom kao religiozni zagovornici.\n_START_SECTION_\nPoglavlje \xc4\x8detrnaesto: Ne postoji \'isto\xc4\x8dno\' rje\xc5\xa1enje\n_START_PARAGRAPH_\nHitchens odbacuje budizam i hinduizam kao ideje koje nastoje "uspavati razum svojih sljedbenika ... i odbaciti njihove umove" u \xc4\x8detrnaestom poglavlju, koje se fokusira na neprilago\xc4\x91en i ubjedljiv hinduisti\xc4\x8dki i budisti\xc4\x8dki feudalizam i nasilje u Tibetu i \xc5\xa0ri Lanki. Ono doti\xc4\x8de lukrativne karijere Chandre Mohana Jaina i Sathyanarayane Rajua i detaljno opisuje njegova promatranja "\xc5\xbeivahna strizanja", ispraznih rituala i nestabilnih \xc5\xa1tovatelja kojima je autor svjedo\xc4\x8dio tijekom inscenirana hodo\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x87a u hinduisti\xc4\x8dki a\xc5\xa1ram u Puneu koje je poduzeo radi snimanja dokumentarca BBC-a. On poku\xc5\xa1ava prona\xc4\x87i odgovor na pitanje "kako netko mo\xc5\xbee lako dokazati da su \'isto\xc4\x8dnja\xc4\x8dke\' vjere bile identi\xc4\x8dne neprovjerljivim pretpostavkama \'zapadnja\xc4\x8dke\' religije?" On zaklju\xc4\x8duje:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eTrebalo je biti mogu\xc4\x87e da se ja u jednoj ku\xc4\x87i bavim svojim prou\xc4\x8davanjima i istra\xc5\xbeivanjima, dok budist u drugoj vrti svoje kolo. No prezir prema intelektu na neki \xc4\x8dudan na\xc4\x8din nikada nije pasivan. Mo\xc5\xbee se zbiti jedna od dviju stvari: oni koji su nevino lakovjerni mogu postati lagan plijen onima koji imaju manje skrupula i koji tra\xc5\xbee da ih "vode" i "inspiriraju". Ili oni \xc4\x8dija je lakovjernost dovela njihovo dru\xc5\xa1tvo u stagnaciju mogu tra\xc5\xbeiti rje\xc5\xa1enje, ali ne u istinskom samopreispitivanju, ve\xc4\x87 u optu\xc5\xbeivanju drugih za vlastitu zaostalost. Obje su se ove stvari dogodile u najposve\xc4\x87enijem "duhovnom" dru\xc5\xa1tvu od svih ostalih.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nPoglavlje \xc5\xa1esnaesto: Je li religija zlostavljanje djece?\n_START_PARAGRAPH_\nU \xc5\xa1esnaestom poglavlju Hitchens dokumentira kako se religija rabila za zlostavljanje i nano\xc5\xa1enje \xc5\xa1tete djeci. On navodi primjere poput genitalnog saka\xc4\x87enja, obrezivanja, te nametanja straha o nezdravim seksualnim aktivnostima poput masturbacije. On tako\xc4\x91er kritizira na\xc4\x8din na koji odrasli rabe religiju u teroriziranju djece.\n_START_SECTION_\nPoglavlje sedamnaesto: Anticipiran prigovor\n_START_PARAGRAPH_\nU sedamnaestom poglavlju nazna\xc4\x8den je naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i protuargument za koji Hitchens ka\xc5\xbee da ga \xc4\x8duje, to jest da su najnemoralnija djela u ljudskoj povijesti po\xc4\x8dinili ateisti poput Adolfa Hitlera i Josifa Staljina. Hitchens zapo\xc4\x8dinje pi\xc5\xa1u\xc4\x87i "da je zanimljivo da se vjernici sada poku\xc5\xa1avaju braniti time da ka\xc5\xbeu da nisu ni\xc5\xa1ta gori od fa\xc5\xa1ista ili nacista ili staljinista". On nastavlja analizirati ove primjere nemorala i pokazuje da iako su pojedini vo\xc4\x91e mogli biti ateisti ili agnostici, religija je odigrala klju\xc4\x8dnu ulogu u tim doga\xc4\x91ajima, a religiozni ljudi i religiozni vo\xc4\x91e u potpunosti su sudjelovali u ratovima i zlo\xc4\x8dinima.\n_START_SECTION_\nPoglavlje osamnaesto: Finija tradicija: Otpor racionalista\n_START_PARAGRAPH_\nU osamnaestom poglavlju raspravlja se o nekoliko va\xc5\xbenih intelektualaca uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i Sokrata, Alberta Einsteina, Voltairea, Spinoze, Thomasa Painea, Charlesa Darwina i sira Isaaca Newtona. Hitchens tvrdi da su mnogi od njih bili ateisti, agnostici ili panteisti, izuzev\xc5\xa1i Sokrata i Newtona. Hitchens ka\xc5\xbee da su religiozni pobornici poku\xc5\xa1ali la\xc5\xbeno predstaviti neke od ovih ikona kao religiozne. Hitchens opisuje kako su se neki od tih pojedinaca borili protiv negativnih utjecaja religije.\n_START_SECTION_\nPoglavlje devetnaesto: Za zaklju\xc4\x8dak: potreba za novim prosvjetiteljstvom\n_START_PARAGRAPH_\nHitchens tvrdi da ljudska rasa ne treba vi\xc5\xa1e religiju u onom opsegu koji je imala u pro\xc5\xa1losti. On tvrdi da je do\xc5\xa1lo vrijeme da znanost i razum preuzmu istaknutiju ulogu u \xc5\xbeivotu pojedinaca i ve\xc4\x87ih kultura. On ka\xc5\xbee da \xc4\x87e neisticanje religije unaprijediti \xc5\xbeivote pojedinaca i pomo\xc4\x87i napretku civilizacije. Ovo je u stvari skupni poziv ateistima da se bore protiv teokratskog nasrtaja na slobodno dru\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nTeolog David Bentley Hart napisao je u Prvim stvarima da "[Hitchensov] Bog nije velik ne pokazuje nikakav znak ili \xc5\xa1togod drugo da je on ikada namjeravao bilo \xc5\xa1to osim burleske, bez ikakve pretenzije logi\xc4\x8dkog reda ili znanstvene strogosti. Njegovi sporadi\xc4\x8dni prepadi u filozofski argument predla\xc5\xbeu ne samo to da je on uplovio u nepoznate vode, ve\xc4\x87 i to da on jednostavno nije zainteresiran u i\xc5\xa1ta od toga." \xc5\xa0tovi\xc5\xa1e, Hart je utvrdio da je "u pitanjima o jednostavnoj povijesnoj i tekstualnoj \xc4\x8dinjenici... Hitchensova knjiga toliko izvanredno nakrcana pogre\xc5\xa1kama da ih svatko ubrzo prestaje brojiti."_NEWLINE_Kriti\xc4\x8dar Michael Kinsley u knji\xc5\xbenoj recenziji New York Timesa pohvalio je Hitchensove "... logi\xc4\x8dke cvatove i \xc5\xa1aljive zagonetke od kojih \xc4\x87e mnogi biti zabavni nevjernicima." Zaklju\xc4\x8dio je da je "Hitchens nadmudrio Hitchensove gledatelje napisav\xc5\xa1i ozbiljnu i duboko osje\xc4\x87ajnu knjigu, potpuno konzistentnu njegovim \xc5\xbeivotnim uvjerenjima."_NEWLINE_Jason Cowley u Financial Timesu nazvao je knjigu "elegantnom, ali izvedenom"._NEWLINE_Kolumnist Ross Douthat iz New York Timesa, u Claremont Review of Booksu, izjavio je, "svaki talentirani pisac ima zadatak da bude svrdlo u najmanje jednoj temi, no kada se govori o religiji Christopher Hitchens zlorabi ovu povlasticu." O Hitchensovoj knjizi Douthat je napisao, "mo\xc5\xbee se raspravljati o tome da bi kratko\xc4\x87a knjige i koli\xc4\x8dina temelja koje pokriva trebala opravdati donekle manjkav strogi stil kojim se iznose njezini kontroverzniji argumenti. No zahtjevi za kratko\xc4\x87om trebali bi razjasniti i usavr\xc5\xa1iti, dok Hitchens uspijeva biti kako kratak tako i nemaran."_NEWLINE_Mary Riddell napisala je u The Observeru: "Hitchensova knjiga bit \xc4\x87e m\xc8\x81na preobra\xc4\x87enima, no njegova je eksplicitna zada\xc4\x87a pridobiti vjernike svome cilju. Sumnjam da \xc4\x87e uspjeti prisvojiti jednu jedinu du\xc5\xa1u."_NEWLINE_Bruce DeSilva iz Associated Pressa napisao je,_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eovoga puta nadma\xc5\xa1io je samog sebe [....] Bujica ateisti\xc4\x8dkih govorancija stigla je nedavno u knji\xc5\xbeare, no Hitchensova bi mogla biti najbolja jo\xc5\xa1 od Za\xc5\xa1to nisam kr\xc5\xa1\xc4\x87anina (1927.) Bertranda Russella, postaviv\xc5\xa1i bitne argumente sa snagom i precizno\xc5\xa1\xc4\x87u [....] Iznio je svoj slu\xc4\x8daj u elegantnoj mada ujedljivoj prozi tako da mo\xc5\xbeemo o\xc4\x8dekivati od njega [....] da je Hitchens reinkarnacija H. L. Menckena, pretposljednjeg dru\xc5\xa1tvenog kriti\xc4\x8dara prve polovice 20. stolje\xc4\x87a koji je rabio rije\xc4\x8di poput pucnjeva, a ve\xc4\x87inu Amerikanaca smatrao bedacima.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_DeSilva nastavlja razmi\xc5\xa1ljanje time da "Hitchens nije imao ni\xc5\xa1ta novog za re\xc4\x87i, iako se mora priznati da i to govori izvanredno dobro."_NEWLINE_Odgovaraju\xc4\x87i na Hitchensovu tvrdnju da su "svi poku\xc5\xa1aji pomirbe vjere sa znano\xc5\xa1\xc4\x87u i razumom predbilje\xc5\xbeeni na neuspjeh i podsmijeh", Peter Berkowitz iz Hooverove institucije (s kojom je Hitchens bio slu\xc5\xbebeno povezan) citira paleontologa kojeg je sam Hitchens preporu\xc4\x8dio: Stephena Jaya Goulda. Povezuju\xc4\x87i odre\xc4\x91en broj znanstvenika s religijom, Gould je napisao, "ili je polovica mojih kolega enormno glupa, ili je znanost darvinizma potpuno kompatibilna s konvencionalnim religijskim vjerovanjima  i jednako kompatibilna s ateizmom." \xc5\xa0to se njega ti\xc4\x8de, Ross Douthat primijetio je da se "Hitchensov argument nastavlja prvenstveno anegdotom, a u najboljem je slu\xc4\x8daju on uvjerljiv onoliko koliko mu njegov osobiti stil dopu\xc5\xa1ta, to jest ne stra\xc5\xa1no."_NEWLINE_U podu\xc5\xbeoj kritici o postupanju prema Bibliji i evan\xc4\x91eljima u knjizi, William J. Hamblin, profesor povijesti na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu Brighama Younga, zaklju\xc4\x8dio je:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9ePrili\xc4\x8dno je jasno da je Hitchensovo razumijevanje biblijskih studija u najboljem slu\xc4\x8daju manjkavo. On uporno la\xc5\xbeno prikazuje ono \xc5\xa1to Biblija ima za re\xc4\x87i, ne uspijeva kontekstualizirati biblijske narative u njihovu izvornu povijesnom okviru, implicira jednoglasnost me\xc4\x91u biblijskim stru\xc4\x8dnjacima o prili\xc4\x8dno kontroverznim pozicijama, te ne uspijeva pru\xc5\xbeiti ikakav dokaz o alternativnim pozicijama stru\xc4\x8dnjaka, ili \xc4\x8dak priznati da takve pozicije uop\xc4\x87e postoje.... Hitchensovo je razumijevanje Biblije na razini zbunjena preddiplomskog studenta. Njegova promi\xc5\xa1ljanja o ovim pitanjima ne bi se smjela uzeti ozbiljno i sigurno ne bi ih trebalo gledati kao razumne osnove za odbacivanje vjerovanja u Boga.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Daniel C. Peterson, profesor islamskih studija i arapskog pri BYU-u, napao je to\xc4\x8dnost Hitchensovih tvrdnja u podu\xc5\xbeem eseju zaklju\xc4\x8div\xc5\xa1i, "knjiga...je pretrpana pogrje\xc5\xa1kama do to\xc4\x8dke prsnu\xc4\x87a, a zapanjuju\xc4\x87a je stvar o ovome da su pogrje\xc5\xa1ke uvijek, uvijek, u Hitchensovu korist.... Ondje nema sporne \xc4\x8dinjenice ili \xc4\x8dinjenice koja me potresla svojom dvojbeno\xc5\xa1\xc4\x87u da sam je provjerio u Hitchensovoj knjizi gdje se nije pokazalo da nije bio u krivu. Svaki pojedini put."_NEWLINE_Religijski kriti\xc4\x8dar Frank Brennan opisao je knjigu kao potvrdu Hitchensovih marksisti\xc4\x8dkih korijena nasuprot oznakama nekih kriti\xc4\x8dara da je nekonzervativac:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eZa sve tvrdnje da je Christopher Hitchens napustio svoje ranije ljevi\xc4\x8darske sklonosti, najmanje je jedna to\xc4\x8dka u kojoj je on i dalje ortodoksni marksist. Neki \xc4\x87e raspravljati o tome da je njegova knjiga otvoreno ponavljanje Marxove vlastite kritike religije, premda na bombasti\xc4\x8dniji na\xc4\x8din.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Recenziraju\xc4\x87i knjigu u online periodici Taki\'s Magazineu, Tom Piatek napisao je, "iako je Hitchensova knjiga \xc5\xbeivotno i dobro napisana, ona je fatalno pokvarena svojim mnogim retori\xc4\x8dkim odstupanjima i la\xc5\xbeima."\n_START_SECTION_\nPovijest prodaje\n_START_PARAGRAPH_\nKnjiga je izdana 1. svibnja 2007. godine i u tjedan je dana dosegla 2. mjesto na popisu najprodavanijih knjiga Amazon.coma (iza Harryja Pottera i Darova smrti), a 1. mjesto na popisu najprodavanijih knjiga New York Timesa tijekom tre\xc4\x87eg tjedna.'