b'\n_START_ARTICLE_\nBordeaux\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dko doba\n_START_PARAGRAPH_\nBordeaux su u 3. stolje\xc4\x87u pr. Kr. osnovali pripadnici keltskog naroda, koji se nazivao Burdigala. To je bilo jedno galsko pleme u okolici Bourgesa. Prvo je naselje osnovano na u\xc5\xa1\xc4\x87u Dev\xc3\xa8ze, pritoke Garonne, blizu Gironde._NEWLINE_Grad se nalazio na trgova\xc4\x8dkome putu izme\xc4\x91u galskih luka na Loiri i Rimske Republike. Nakon rimske okupacije, Burdigala se razvila u najimu\xc4\x87niji grad u Galiji. Burdigala u 3. stolje\xc4\x87u preuzima od grada Mediolanum Santonum (Saintes) naslov upravnoga sjedi\xc5\xa1ta provincije Akvitanije. Grad se jako razvio za vrijeme severske dinastije (193.-235.)._NEWLINE_Godine 276. Vandali napadaju grad i on se zatvara u svoje zidine. Grad nastavlja svoj razvoj jo\xc5\xa1 jedno cijelo stolje\xc4\x87e (po opisima nekih kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih pjesnika)._NEWLINE_Razdoblje napretka Burdigale prekidaju razne invazije: Vandali 409. godine, Vizigoti 414. godine i Franci 498. godine. U 10. stolje\xc4\x87u grad napadaju i Normani, \xc4\x8dime grad tone u dugo mra\xc4\x8dno razdoblje. Jedini ostatak anti\xc4\x8dkog doba, Galski amfiteatar.\n_START_SECTION_\nSrednji vijek\n_START_PARAGRAPH_\nTek se u 12. stolje\xc4\x87u Bordeauxu vra\xc4\x87a sjaj. Nakon braka Eleonore Akvitanske, biv\xc5\xa1e \xc5\xbeene Luja VII., s Henrikom II., 1154. godine, grad prelazi u engleski posjed. U njihovu posjedu ostaje idu\xc4\x87a tri stolje\xc4\x87a, zajedno s cijelom Akvitanijom, koja pod Englezima postaje Guyenne. Bordeaux povisuje postoje\xc4\x87e i dobiva nove zidine. Tijekom 13. stolje\xc4\x87a, grad opet postaje imu\xc4\x87an zahvaljuju\xc4\x87i trgovini vinom s Engleskom. U to je vrijeme izgra\xc4\x91ena katedrala Svetog Andrije. Njezin nadbiskup, Bertrand de Got postao je papa Klement V., 1305. godine. Od 1362. do 1372. godine, za vrijeme vladavine Crnog Princa, Bordeaux je postao glavni grad suverene dr\xc5\xbeave, ali je kasnije Crni Princ odustao od svoje namjere suverenosti Guyenne._NEWLINE_Godine 1453., nakon Kastiljonske bitke, grad ponovno pada u francuske ruke i Stogodi\xc5\xa1nji rat zavr\xc5\xa1ava, ali se gra\xc4\x91anima ne svi\xc4\x91a ovaj razvoj doga\xc4\x91aja. U poku\xc5\xa1aju preuzimanja nadzora nad gradom, stanovnici postaju neprijateljski raspolo\xc5\xbeeni te kralj Karlo VII. gradi u Bordeauxu dvorac Trompette i tvr\xc4\x91avu H\xc3\xa2. Prestaje trgovina vinom s Engleskom i grad zapada u te\xc5\xa1ko stanje. Godine 1462., kralj Luj XI., vra\xc4\x87a gradu slobodu, dav\xc5\xa1i mu parlament.\n_START_SECTION_\nNovo doba\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1585., Montaigne postaje gradona\xc4\x8delnik Bordeauxa. Grad se smiruje i nalazi novi izvor prihoda u trgovini pastelama Garonnom._NEWLINE_Tijekom sukoba izme\xc4\x91u francuskog plemstva i kralja, gra\xc4\x91ani Bordeauxa osnivaju Conjuration de l\'Orm\xc3\xa9e, stranku protivnika monarhije._NEWLINE_Tek 1653. godine, kada mladi Luj XIV. oru\xc5\xbejem pokorava grad, Bordeaux pristaje biti dio francuskoga kraljevstva._NEWLINE_Bordeaux do\xc5\xbeivljava novi procvat od sredine 17. stolje\xc4\x87a pa do Revolucije. Ovaj se napredak ponovno ostvaruje zahvaljuju\xc4\x87i luci. Grad je trgovao vinom, ali i \xc5\xa1e\xc4\x87erom i robovima. Kao i Nantes, grad postaje bogat zahvaljuju\xc4\x87i trgovini robovima, koje su slali u Ameriku. U grad su se tad doselili mnogi nadbiskupi, intendanti i guverneri. Arhitekt Nicolas Portier na mjestu je starih gradskih vrata izgradio veli\xc4\x8danstvene slavoluke: Vrata Akvitanije (Porte d\'Aquitaine, Trg pobjede), Vrata Dijaux (Porte Dijaux, Trg Gambetta / Ulica Porte Dijaux), Valutna vrata (Porte de la Monnaie, Quai de la Monnaie) i Burgundijska vrata (Porte de Bourgogne, Trg Bir-Hakeim). Grad je dobio i operu, koju je izgradio Victor Louis._NEWLINE_Arhitekt Luja XV., Ange-Jacques Gabriel, na Tournyjev je zahtjev stvorio Javni vrt (Jardin Public), veliko gradsko zeleno \xc5\xa1etali\xc5\xa1te. Ovaj je arhitekt tako\xc4\x91er izgradio i veli\xc4\x8danstveni Trg Burze (Place de la Bourse).  Grad postaje va\xc5\xbeno europsko sredi\xc5\xa1te prosvjetiteljstva, \xc4\x8diji je prethodnik bio Montesquieu._NEWLINE_Bordeaux je puno propatio za vrijeme Revolucije, Konzulata i Prvog carstva. Za vrijeme ta tri razdoblja, prekinuta je gradska prekoatlantska trgovina. Grad se tada mislio pobuniti, pozivaju\xc4\x87i \xc5\xbeirondince, ali je Jean-Lambert Tallien tad uspostavio vladavinu Terora.\n_START_SECTION_\nModerno doba\n_START_PARAGRAPH_\nPadom Prvog carstva, grad je prvi primio bourbonske prin\xc4\x8deve. Tijekom Revolucije uvedeno je obvezno \xc5\xa1kolovanje te je grad u 19. stolje\xc4\x87u imao tri priznate \xc5\xa1kole, zajedni\xc4\x8dkim nazivom \xc3\x89coles de Sant\xc3\xa9 Navale (\xc5\xa0kole pomorskog zdravlja)._NEWLINE_Godine 1840., grad opet postaje velika kolonijalna luka i ponovno zapo\xc4\x8dinje trgovina s Afrikom. Krajem stolje\xc4\x87a, grad se po\xc4\x8dinje industrijalizirati te se otvaraju kemijske, metalurgijske i prehrambene tvornice te uljarije. U to vrijeme trtna u\xc5\xa1 napada vinograde._NEWLINE_Dana 7. svibnja 1841. godine otvorena je prva \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka pruga izme\xc4\x91u Bordeauxa i La Teste. Prvi je kolodvor u gradu bio Bordeaux-S\xc3\xa9gur na lijevoj obali rijeke. Godine 1852., otvorena je pruga izme\xc4\x91u Bordeauxa i Angoul\xc3\xaamea, \xc4\x8dime je omogu\xc4\x87ena \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka veza s Parizom. Vlakovi koji su i\xc5\xa1li za glavni grad su polazili s kolodvora Bordeaux-Orl\xc3\xa9ans na desnoj obali rijeke._NEWLINE_Godine 1870., L\xc3\xa9on Gambetta osniva vladu u Toursu, koja je kasnije premje\xc5\xa1tena u Bordeaux. Antoine Alfred Eug\xc3\xa8ne Chanzy se pridru\xc5\xbeuje vladi u Bordeauxu, gdje zagovara nastavak otpora._NEWLINE_U godinama nakon Francusko-pruskog rata, tri \xc5\xa1kole pomorskog zdravlja do\xc5\xbeivljavaju intelektualni pad. Tek 1890. godine \xc5\xa1kole o\xc5\xbeivljavaju, osnivanjem \xc3\x89cole du Service de Sant\xc3\xa9 pour la Marine. U gradu je 5. studenoga 1890. godine osnovana \xc3\x89cole Principale du Service de Sant\xc3\xa9 de la Marine et des Colonies u starom azilu za strance. \xc5\xa0kola je imala namjenu obrazovanja budu\xc4\x87ih lije\xc4\x8dnika i farmaceuta._NEWLINE_Tijekom Prvog svjetskog rata, Parizu je prijetio prodor njema\xc4\x8dke vojske te se vlada privremeno preselila u Bordeaux. U to vrijeme, grad duguje svoj razvoj tvornicama oru\xc5\xbeja. Godine 1917. godine, ulakom SAD-a u rat, grad postaje dolazna to\xc4\x8dka njihovim vojnicima. U to vrijeme u gradu djeluje Action Fran\xc3\xa7aise i druge va\xc5\xbene politi\xc4\x8dke skupine._NEWLINE_Drugi svjetski rat gradu donosi nove nevolje. Bordeaux 1940. godine, po tre\xc4\x87i put u svojoj povijesti postaje sjedi\xc5\xa1te vlade. U lipnju 1940. godine, u trenutku kada francuska vlada potpisuje kapitulaciju, portugalski konzul, Aristides de Sousa Mendes, daje 30\xc2\xa0000 viza izbjeglicama pred njema\xc4\x8dkom vojskom. Grad tada okupiraju nacisti, uz pomo\xc4\x87 doma\xc4\x87ih deklariranih kolaboratora, kao \xc5\xa1to su bili gradona\xc4\x8delnik Adrien Marquet ili prefekt Maurice Papon. Bordo\xc5\xa1ka luka od tada ima veliku ulogu u gospodarstvu Tre\xc4\x87eg Reicha, a izgra\xc4\x91ena je i podmorni\xc4\x8dka luka. Gradom su tada vladali kvislinzi Adrien Marquet i Marcel D\xc3\xa9at iz neosocijalisti\xc4\x8dke partije, koja je propagirala fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke ideje. Nakon \xc5\xa1to su napustili P\xc3\xa9rigueux i Agen, 19. kolovoza 1944. i Pau, 20. kolovoza, Nijemci odlaze iz Bordeauxa, 28. kolovoza 1944._NEWLINE_Godine 1947., Jacques Chaban-Delmas, general iz Pokreta otpora, postaje gradona\xc4\x8delnik i po\xc4\x8dinje industrijalizacija grada. On ostaje na mjestu gradona\xc4\x8delnika do 1995. godine, kad ga zamjenjuje Alain Jupp\xc3\xa9. Za vrijeme njegovog mandata, po\xc4\x8dinje obnova grada, ure\xc4\x91enje \xc4\x8detvrti, kao i izgradnja tramvajske infrastrukture. Godine 2004., na njegovo mjesto dolazi Hugues Martin, ali dvije godine kasnije Jupp\xc3\xa9 ponovno postaje gradona\xc4\x8delnik.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nBordeaux se nalazi blizu obale Atlantika, na jugozapadu Francuske.\n_START_SECTION_\nOsnovni podaci\n_START_PARAGRAPH_\nGradom prolazi rijeka Garonne koja je dostupna morskim putom. Ovdje se nalazi zadnji most preko rijeke, Most Akvitanije. Gradska se aglomerizacija ubrzano razvija. U sredi\xc5\xa1tu grada, u \xc4\x8detvrti Meriadeck razmi\xc5\xa1lja se o odvajanju pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkog od automobilskog prometa. U gradu se mo\xc5\xbee na\xc4\x87i klasi\xc4\x8dna, pravilna arhitektura, pogotovo u dvorcima od plavog kamena. Gradom vlada romanska, \xc5\xbeiva atmosfera.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nLijeva obala Garonne, gdje se nalazi ve\xc4\x87i dio grada, sastoji se od velikih nizina, koje su \xc4\x8desto mo\xc4\x8dvarne (kao Bordeaux-Lac). Iako postoji nekoliko brjegova, prosje\xc4\x8dna visina desne obale prili\xc4\x8dno je niska. Ove su nizine ve\xc4\x87inom na\xc4\x8dinjene od naslaga rijeke, ispod kojih je \xc5\xa1ljunak. Tlo je vrlo tanko i propusno na vodu, tako da je jako pogodno za uzgoj vinove loze. Grad se nalazi izme\xc4\x91u M\xc3\xa9doca (nizvodno) i Gravesa (uzvodno), koji su geolo\xc5\xa1ki vrlo sli\xc4\x8dni._NEWLINE_Desna je strana rijeke razli\xc4\x8dita, zato \xc5\xa1to se na tom zemlji\xc5\xa1tu nalazi vapnena\xc4\x8dki plato. Nadmorska visina tamo prelazi i 90 metara. Na tom podru\xc4\x8dju, oko 20 kilometara nalazi se svjetski poznati vinogradi, gdje se uzgajaju najskuplja svjetska vina.\n_START_SECTION_\nVinokultura\n_START_PARAGRAPH_\nBordeaux je svjetska prijestolnica vina. U blizini Bordeauxa nalaze se brojni vinogradi u kojima se proizvodi veliki broj presti\xc5\xbenih vina. Sva su ova vina u svijetu poznata kao bordo\xc5\xa1ka vina ili jednostavno "bordeaux". Oko grada nalazi se 14\xc2\xa0000 proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da vina, 117\xc2\xa0514 hektara vinograda, 400 prodava\xc4\x8da, s ukupnim prihodom od 14,5 milijardi eura. Godi\xc5\xa1nje se proizvede oko 700 milijuna boca vina._NEWLINE_Zemlja oko Bordeauxa ima dva razli\xc4\x8dita porijekla. Na lijevoj strani Garonne i uzdu\xc5\xbe estuarija vinogradi su na vi\xc5\xa1e od 150 km. Ovu je zemlju nanijela rijeka s Pirineja i najpogodnija je za Cabernet sauvignon. S druge strane rijeke, zemlja je malo druga\xc4\x8dija i najpogodnija je za Merlot._NEWLINE_U podru\xc4\x8dju se prave i crna i bijela vina, s tim da se crna obi\xc4\x8dno nazivaju bordeaux. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a crna vina koja se proizvode su: Cabernet-sauvignon, Merlot, Cabernet franc, Petit Verdot, Malbec i u zadnje vrijeme sve manje i manje Carm\xc3\xa9n\xc3\xa8re. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a bijela vina su: Sauvignon blanc, S\xc3\xa9millon i Muscadelle._NEWLINE_Bordo\xc5\xa1ki vinogradi podjeljeni su na pet regija: Entre-Deux-Mers, Libournais, Bourgeais-Blayais, Graves i M\xc3\xa9doc. Najslavnija su podru\xc4\x8dja Saint-\xc3\x89milion, Pauillac, Saint-Est\xc3\xa8phe, Sauternes i Pomerol. Klasifikacija bordo\xc5\xa1kih vina je po\xc4\x8dela 1855._NEWLINE_Trenuta\xc4\x8dno se bordo\xc5\xa1ko vinogradarstvo nalazi u krizi, zbog me\xc4\x91unarodnog pada cijene i jeftinih proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da iz inozemstva.\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nBordeaux je tako\xc4\x91er i veliko industrijsko sredi\xc5\xa1te. Iako bordo\xc5\xa1ka industrija nije imala prevelikog uspjeha zadnjih desetlje\xc4\x87a (na desnoj obali rijeke), grad se nedavno orijentirao na nove tehnologije, posebno na aeronautiku. Aeronauti\xc4\x8dki sektor zapa\xc5\xa1ljava u gradu oko 20\xc2\xa0000 osoba. Poduze\xc4\x87a koja se bave ovom industrijom su: Dassault, Safran (stara Snecma) i Thales. Na bordo\xc5\xa1koj periferiji izra\xc4\x91uju se zrakoplovi Falcon, kabine za Airbus A380 i potisnici za rakete Ariane. Na periferiji se tako\xc4\x91er gradi i laser M\xc3\xa9gajoule, koji je klju\xc4\x8dan za francuski nukulearni program i u kojeg je Ministarstvo obrane ulo\xc5\xbeilo dvije milijarde eura._NEWLINE_U gradu je jo\xc5\xa1 prisutna petrokemijska i farmaceutska industrija.\n_START_SECTION_\nUsluge\n_START_PARAGRAPH_\nTercijalni sektor najdominantniji je u gradu, najvi\xc5\xa1e zahvaljuju\xc4\x87i trgova\xc4\x8dkoj privla\xc4\x8dnosti grada i velikog broja poduze\xc4\x87a. Turizam postaje sve va\xc5\xbeniji i va\xc5\xbeniji za grad koji sadr\xc5\xbei veliku povijesnu ba\xc5\xa1tinu. U okolnom podru\xc4\x8dju grada, razvija se seoski turizam.\n_START_SECTION_\nAutonomna bordo\xc5\xa1ka luka\n_START_PARAGRAPH_\nGradska luka va\xc5\xbean je centar poslovne aktivnosti grada. Luka godi\xc5\xa1nje prima oko 1600 plovila i kroz nju godi\xc5\xa1nje pro\xc4\x91e oko 9 milijuna tona dobara. Kroz luku prolaze dijelovi za zrakoplove, na putu do Toulousea.\n_START_SECTION_\nCeste i autoceste\n_START_PARAGRAPH_\nBordeaux je va\xc5\xbean cestovni prometni \xc4\x8dvor na obali Atlantika. Povezuje Pariz i sjevernu Europu s Atlantikom i \xc5\xa0panjolskom. Grad je povezan s Parizom, autocestom A10, s P\xc3\xa9rigueuxom i Clermont-Ferrandom autocestom A89, s Toulouseom autocestom A62 i sa \xc5\xa0panjolskom autocestom A63. Bordeaux je opremljen obilaznicom (N230 i A630), na kojoj je \xc4\x8desto gu\xc5\xbeva za vrijeme velikih odmora. Trenuta\xc4\x8dno je u fazi prou\xc4\x8davanja projekt jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87e obilaznice._NEWLINE_ 02 \xe2\x86\x92 Bordeaux-Bastide_NEWLINE_ 04 \xe2\x86\x92 Bordeaux-Centre, Bordeaux-Nord, Bordeaux-Lac, Izlo\xc5\xbebeni park_NEWLINE_ 04a \xe2\x86\x92 Izlo\xc5\xbebeni park_NEWLINE_ 04b \xe2\x86\x92  Hotelski centar na jezeru_NEWLINE_ 05 \xe2\x86\x92 Bordeaux-Fret_NEWLINE_ 09 \xe2\x86\x92 Bordeaux-Caud\xc3\xa9ran_NEWLINE_ 21 \xe2\x86\x92 Bordeaux-Centre, Kolodvor St Jean, M.I.N. (March\xc3\xa9 d\'Int\xc3\xa9r\xc3\xaat National)_NEWLINE_ 24 \xe2\x86\x92 Bordeaux-Centre, Haut-Floirac, Bergerac, Tresses\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeljezni\xc4\x8dki prijevoz\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeljeznica se u Bordeauxu pojavila 1841. godine, kada je otvorena pruga izme\xc4\x91u Bordeauxa i La Teste (u vlasni\xc5\xa1tvu Compagnie de chemin de fer de Bordeaux \xc3\xa0 La Teste) . Tada je otvoren i prvi kolodvor u gradu Bordeaux-S\xc3\xa9gur. Ovaj je kolodvor kasnije zamijenila vojarna, a nalazio se u dana\xc5\xa1njoj ulici Pessac._NEWLINE_1852. godine, otvorena je pruga izme\xc4\x91u Bordeauxa i Angoul\xc3\xaamea (u vlasni\xc5\xa1tvu Compagnie du Paris-Orl\xc3\xa9ans), \xc4\x8dime je grad povezan s Parizom. _NEWLINE_Vlakovi su polazili s kolodvora Bordeaux-Orl\xc3\xa9ans (Bordeaux-Bastide, danas kino) na desnoj obali rijeke. 1853. godine, Compagnie des chemins de fer du Midi preuzela je Compagnie de chemin de fer de Bordeaux \xc3\xa0 La Teste. 1855. godine, kolodvor Bordeaux-S\xc3\xa9gur maknut je i zamijenjen kolodvorom Bordeaux-Saint-Jean. _NEWLINE_Tako su u to vrijeme postojala dva kolodvora na dvije mre\xc5\xbee, kojima su upravljale razli\xc4\x8dite kompanije. _NEWLINE_Ovakva se situacija obja\xc5\xa1njava \xc4\x8dinjenicom \xc5\xa1to nije postojao \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dki most preko Garonne. Putnici iz Pariza koji su i\xc5\xa1li na jug Akvitanije, morali su si\xc4\x87i na kolodvoru Bordeaux Orl\xc3\xa9ans, prije\xc4\x87i rijeku i ponovno krenuti vlakom sa kolodvora Saint-Jean. \xc5\xbdeljezni\xc4\x8dki most izme\xc4\x91u dva kolodvora 1860. godine izgradio je Gustave Eiffel. Kolodvor Orl\xc3\xa9ans ostao je glavni terminal Compagnie du Paris-Orl\xc3\xa9ans (prema Clermont-Ferrandu, Lyonu i Parizu). 1898. godine, izgra\xc4\x91en je dana\xc5\xa1nji kolodvor Saint-Jean, kako bi zadovoljio ve\xc4\x87i broj putnika. Kolodvor Orl\xc3\xa9ans malo je po malo gubio svoju va\xc5\xbenost, da bi se nakon spajanja dva poduze\xc4\x87a (Paris-Orl\xc3\xa9ans i Midi) 1934. i stvaranja SNCF-a, 1938. godine, apsolutno zatvorio u korist kolodvora Saint-Jean. Danas je kolodvor Orl\xc3\xa9ans kino._NEWLINE_Bordeaux je do danas ostao va\xc5\xbeno \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dko \xc4\x8dvori\xc5\xa1te izme\xc4\x91u Pariza i \xc5\xa0panjolske. Glavni bordo\xc5\xa1ki kolodvor (Saint-Jean) povezan je brojnim TGV vlakovima. Bordeaux je TGV-om povezan sa kolodvorima Pariz-Montparnasse, Toulouse, Irun, Dax, Hendaye, Pau, itd._NEWLINE_Bordeaux je tako\xc4\x91er povezan sa obi\xc4\x8dnim vlakovima i sa TER-om sa Nantesom, P\xc3\xa9rigueuxom, Arcachonom, itd. Bordeaux tako\xc4\x91er ima i dva kolodvora za regionalne vlakove, B\xc3\xa9nauge i kolodvor Saint-Louis._NEWLINE_Bordo\xc5\xa1ka \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka mre\xc5\xbea trenuta\xc4\x8dno je zasi\xc4\x87ena i priprema se gradnja novog mosta preko Garonne, paralelno s Eiffelovim mostom, da bi se grad pripremio za dolazak nove brze linije TGV-a. Od 2016. putovanje od Pariza do Bordeauxa trajati \xc4\x87e samo 2 sata TGV-om.\n_START_SECTION_\nZra\xc4\x8dni promet\n_START_PARAGRAPH_\nBordeaux opslu\xc5\xbeuje me\xc4\x91unarodni aerodrom Bordeaux-M\xc3\xa9rignac. Nalazi se u op\xc4\x87ini M\xc3\xa9rignac i dostupan je obilaznicom na izlazu 11b. Ova je zra\xc4\x8dna luka 2004. godine imala promet od 2 928 873 putnika. Glavne su odredi\xc5\xa1ne veze Pariz-Orly, Lyon, London-Gatwick, Marseille, Nica i Strasbourg.\n_START_SECTION_\nKinematografi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0to se ti\xc4\x8de kina, Bordeaux je jako dobro opremljen. Na trgu Gambetta mogu se na\xc4\x87i kina UGC Cin\xc3\xa9cit\xc3\xa9 i le Fran\xc3\xa7ais. Le petit Trianon Jean Vigo specijaliziran je za art et essai (umjetnost i pokus), Utopia, kino je s pet dvorana koje se nalaze u staroj kapelici (\xc4\x8detvrt Saint-Pierre). Multipleksi M\xc3\xa9ga CGR i M\xc3\xa9garama, nalaze se na desnoj obali Garonne, blizu starog kolodvora Orl\xc3\xa9ans (povijesni spomenik).'