b'\n_START_ARTICLE_\nPetar Grgec\n_START_PARAGRAPH_\nPetar Grgec (zaselak Batinske, Kalinovac, Podravina, 15. velja\xc4\x8de 1890. \xe2\x80\x93 Zagreb, 22. kolovoza 1962.), pisac katoli\xc4\x8dkoga nadahnu\xc4\x87a, kulturni djelatnik, hrvatski politi\xc4\x8dki uznik, politi\xc4\x8dar, zauzeti katoli\xc4\x8dki laik, pjesnik, esejist, folklorist, biograf, enciklopedist, kriti\xc4\x8dar, memoarist i prevoditelj.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nU Travniku je zavr\xc5\xa1io isusova\xc4\x8dku Klasi\xc4\x8dnu gimnaziju 1909. Filozofiju i klasi\xc4\x8dnu filologiju diplomirao je 1927. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Kao student 1912.\xe2\x80\x931913. ure\xc4\x91ivao \xc4\x8dasopis Lu\xc4\x8d te Hrvatsku prosvjetu 1914._NEWLINE_Za I. svjetskoga rata kao austro-ugarski \xc4\x8dasnik. Slu\xc5\xbebovao je kod 37. pu\xc4\x8dkousta\xc5\xa1kog bataljona iz moravskoga grada Znojma. Po\xc4\x8detkom svoje vojne slu\xc5\xbebe sudionik u te\xc5\xa1kih bitaka kod Tr\xc5\xbei\xc4\x87a (Monfalcone). Od Bo\xc5\xbei\xc4\x87a 1915. godine raspore\xc4\x91en je u postrojbu pomorskog pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tva koja je bila razmje\xc5\xa1tena u tr\xc5\xa1\xc4\x87anskom primorju, izme\xc4\x91u Trsta i Kopra, na \xc5\xa1irem prostoru oko sela Svetoga Florijana. Uzdao se u nadbiskupa Bauera, sveu\xc4\x8d. prof. dra \xc4\x90ure Arnolda i jo\xc5\xa1 nekih drugih osoba da \xc4\x87e ga izvu\xc4\x87i iz ratnog pakla boji\xc5\xa1ta, ali bezuspje\xc5\xa1no. Ne bi li to isposlovao, na dopustima se nalazio s prijateljima, ve\xc4\x87inom djelatnim \xc4\x8dlanovima Hrvatskog katoli\xc4\x8dkog pokreta, Petrom Roguljom, Milkom Kelovi\xc4\x87em, Augustinom Gostin\xc4\x8darom, Ferdom Galovi\xc4\x87em, Jankom \xc5\xa0imrakom, a radi izvla\xc4\x8denja s boji\xc5\xa1ta poku\xc5\xa1ao je to rije\xc5\xa1iti posjetom profesora Ferdi Ro\xc5\xbei\xc4\x87u te Velimiru De\xc5\xbeeli\xc4\x87u starijem._NEWLINE_Borio se u bitci na So\xc4\x8di i dospio u talijansko zarobljeni\xc5\xa1tvo. Interniran na Siciliji i Noceri Umbri. U Zagreb se je vratio preko Soluna, i vratio se publicistici i knji\xc5\xbeevnosti. Profesor Nadbiskupske klasi\xc4\x8dne gimnazije u Zagrebu 1925.\xe2\x80\x931941., ravnatelj I. realne gimnazije 1941.\xe2\x80\x931945. \xc4\x8clan Dru\xc5\xa1tva sv. Jeronima od 1921. godine, u kojem je napredovao do \xc4\x8dlana UO. Urednik djela prominentnih katoli\xc4\x8dkih knji\xc5\xbeevnika Narcisa Jenka, Izidora Poljaka, Milana Paveli\xc4\x87a i \xc4\x90ure Sudete. Ure\xc4\x91ivao je Rije\xc4\x8dke novine, Narodne novine i Selja\xc4\x8dku omladinu. Pisao prikaze, \xc4\x8dlanke o hrvatskim junacima i svecima, prikupio zbirku povijesnih i domoljubnih pjesama Stare slave djedovina, bavio se i narodnim pjesni\xc5\xa1tvom (podijelio pjesme na cikluse), autor zanimljive prosudaba u svezi s hrvatskim bugar\xc5\xa1ticama, pjesni\xc5\xa1tvom hrvatskih muslimana i crna\xc4\x8dkom poezijom._NEWLINE_Anga\xc5\xbeiran u politici. U me\xc4\x91uratnom razdoblju djelatan u vodstvu Hrvatske pu\xc4\x8dke stranke. Kad je ta stranka ukinuta, u\xc4\x8dlanio se u HSS gdje je bio obi\xc4\x8dni \xc4\x8dlan._NEWLINE_OZNA ga je uhitila 23. svibnja 1945. U srpnju iste godine na politi\xc4\x8dki montiranom sudskom procesu osu\xc4\x91en je na sedam godina robije, koju je izdr\xc5\xbeao u Lepoglavi i Staroj Gradi\xc5\xa1ki do 1951., i na deset godina gubitka gra\xc4\x91anskih prava._NEWLINE_Umro je 1962. godine. Sprovod mu je vodio zagreba\xc4\x8dki nadbiskup Franjo \xc5\xa0eper.'