b'\n_START_ARTICLE_\nZagorje (\xc5\xbeupa)\n_START_PARAGRAPH_\nZagorje je srednjovjekovna bosanska \xc5\xbeupa. Sredi\xc5\xa1te Zagorja bila je utvrda Obalj._NEWLINE_\xc5\xbdupa je obuhva\xc4\x87ala prostor izme\xc4\x91u gornjih tokova Neretve i Drine. \xc5\xbdupa Zagorje prvi put se spominje u ispravi bana Stjepana II. Kotromani\xc4\x87a iz 1323. godine iz koje je vidljivo da je \xc5\xbeupu predstavljao \xc5\xbeupan Poznanj Pur\xc4\x8di\xc4\x87. Poslije je bila u posjedu hercega Stjepana Vuk\xc4\x8di\xc4\x87a Kosa\xc4\x8de. Osmanlije ga prvi put osvajaju 1463. godine, a oko 1465. i trajno te nahiju Zagorje uklju\xc4\x8duju u Bosanski odnosno Hercegova\xc4\x8dki sand\xc5\xbeak._NEWLINE_Osim Obalja, u Zagorju se spominje i utvr\xc4\x91eni grad Veletin te gradovi kod sela Boji\xc4\x87a i Ljusi\xc4\x87a u kalinovi\xc4\x8dkom kraju._NEWLINE_Rje\xc4\x8dica Zavala se iznad Kozije stope pridru\xc5\xbeuje rje\xc4\x8dici Tatincu. Obije dijele \xc5\xbdupu zagorsku od Zagorja. Tok Vrhovinske rijeke dijeli \xc5\xbdupu zagorsku na dva dijela. S lijeve strane ostaju joj sela \xc4\x8cestaljevo, Hrelji\xc4\x87i, Boji\xc4\x87i, Daganj, So\xc4\x8dani i Kutine. Na desnoj strani Vrhovinske rijeke su sela Luko, Polje, Hotovlje i Brda. Tu je i Ljuta koja ne pripada \xc5\xbdupi zagorskoj.'