b'\n_START_ARTICLE_\nNikola Vapcarov\n_START_PARAGRAPH_\nNikola Jonkov Vapcarov (na bugarskom \xd0\x9d\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb0 \xd0\x99\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2 \xd0\x92\xd0\xb0\xd0\xbf\xd1\x86\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2), ro\xc4\x91en pod Turskim Carstvom u pirinskom mjestu Bansko, danas u Bugarskoj, (7. prosinca 1909. - 23. srpnja 1942.), bugarski pisac,  pjesnik, dramaturg, knji\xc5\xbeevni kriti\xc4\x8dar, revolucionar, antifa\xc5\xa1ist, aktivni \xc4\x8dlan Bugarske komunisti\xc4\x8dke stranke.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nNikola Jonkov Vapcarov bio je prvoro\xc4\x91eno dijete Ivana (Jonko) Vapcarova i Elene Vezjove, oboje Bugara protestantske (evangelisti\xc4\x8dke) vjeroispovijedi. Pjesnikov otac Jonko Vapcarov (1880.-1939.) jo\xc5\xa1 u vrijeme turskoga ropstva sudjeluje u oslobodila\xc4\x8dkom i revolucionarnom pokretu. Pjesnikova majka nekoliko se godina \xc5\xa1kolovala u protestantskom ameri\xc4\x8dkom koled\xc5\xbeu u Samokovu, a zatim je neko vrijeme radila kao u\xc4\x8diteljica po Makedoniji. _NEWLINE_Rodno mjesto N. J. Vapcarova, gradi\xc4\x87 Bansko na rijeci Glazne u sjeveroisto\xc4\x8dnom podgorju Pirin Planine, dobro povezano s gradovima Razlog, Gorna D\xc5\xbeumaja (danas Blagoevgrad), Nevrokop (danas Goce Del\xc4\x8dev) i Velingradom na Rodopima, stolje\xc4\x87ima je bilo \xc5\xbeivahno i nacionalno i gra\xc4\x91anski osvije\xc5\xa1teno. Tijekom 18. i 19. stolje\xc4\x87a, stanovni\xc5\xa1tvo koje se bavilo obradom drveta, poljoprivredom, vo\xc4\x87arstvom i p\xc4\x8delarstvom, a od zanata  ikonoslikarstvom, zidarstvom i metalur\xc5\xa1kim obrtima - u \xc5\xbeivim je vezama s okolnim gradovima i Be\xc4\x8dom. Banskalije aktivno sudjeluju u oslobodila\xc4\x8dkim i revolucionarnim borbama protiv Turskog imperija (kao i kasnije tijekom antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke borbe u Drugom svjetskom ratu od 1941. do 1945.). Dom njegovih roditelja i izravno je vezan za revolucionarna previranja u ovom dijelu Makedonije, najprije u vrijeme Ilindenskog ustanka, kada mu je otac bio komita, a zatim s protjerivanjem Turaka iz Makedonije (1912.)._NEWLINE_U tom i takvom uzburkanom revolucionarnom ali i intelektualnom obiteljskom i zavi\xc4\x8dajnom okru\xc5\xbeenju u Vapcarovu su se ve\xc4\x87 zarana probudile dvije velike ljubavi: prema knjizi i prema domovini. Jo\xc5\xa1 kao srednjo\xc5\xa1kolac on po\xc4\x8dinje pisati pjesme i svoj prvi rad \xe2\x80\x9cKa svijetlim idealima\xe2\x80\x9d objavljuje u listu \xe2\x80\x9cBorba\xe2\x80\x9d 15. lipnja 1926. Tijekom 1927./1928. javlja se s poetskim prilozima i u \xc4\x8dasopisu \xe2\x80\x9cRodina\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9cDomovina\xe2\x80\x9d), slu\xc5\xbebenom organu Makedonskog omladinskog saveza u Bugarskoj. Po svr\xc5\xa1etku tek \xc5\xa1estog razreda gimnazije u Banskom i Razlogu, zbog pogor\xc5\xa1anih materijalnih prilika u obitelji budu\xc4\x87i je pjesnik prisiljen upisati se u Pomorsku strojarsku \xc5\xa1kolu u crnomorskoj metropoli Varni, gdje stupa u kontakt s komunisti\xc4\x8dkim omladinskim i knji\xc5\xbeevnim kru\xc5\xbeocima. U to vrijeme intenzivno \xc4\x8dita klasi\xc4\x8dne pisce i prou\xc4\x8dava filozofiju i politi\xc4\x8dku ekonomiju, no ipak najdominantniji je njegov interes za lijepu knji\xc5\xbeevnost. Pod utjecajem je velikog bugarskog pjesnika i negda\xc5\xa1njeg bugarskog komite, pobratima Goce Del\xc4\x8deva i blizak prijatelj njegova oca Jonka - Peju Javorova, kojeg je kao dijete i osobno upoznao._NEWLINE_Po svr\xc5\xa1etku \xc5\xa1kolovanja 1932. Nikola Jonkov Vapcarov zapo\xc5\xa1ljava se kao pomorski tehni\xc4\x8dar na bugarskom trgova\xc4\x8dkom brodu \xe2\x80\x9cBurgas\xe2\x80\x9d, \xc5\xa1to mu omogu\xc4\x87ava da posjeti Carigrad, Famagustu, Aleksandriju, Bejrut i Port Said. Kasnije napu\xc5\xa1ta rad na brodu, na\xc5\xa1av\xc5\xa1i namje\xc5\xa1tenje u jednoj tvornici papira Bugarske gorske industrije. Rade\xc4\x87i u selu Ko\xc4\x8derinovu kraj Dupnice (danas Stanke-Dimitrov), poku\xc5\xa1ava animirati i organizirati tamo\xc5\xa1nje radni\xc5\xa1tvo, pa su u tom smjeru sve intenzivniji i njegovi napori na kulturno-prosvjetnom planu. Tako na scenu postavlja nekoliko naprednih kazali\xc5\xa1nih komada i dr\xc5\xbei niz predavanja, a ubrzo stupa u kontakt i s Bugarskom radni\xc4\x8dkom partijom (komunista) i postaje njezinim \xc4\x8dlanom. U to vrijeme upoznaje se i sa svojom budu\xc4\x87om suprugom Bojkom, k\xc4\x87erkom Bugara doseljenih iz Egejske Makedonije. Ona \xc4\x87e mu biti \xc5\xbeivotna dru\xc5\xbeica u najte\xc5\xbeoj i najzna\xc4\x8dajnijoj dekadi njegova \xc5\xbeivota._NEWLINE_Oko 1935. godine i Bugarsku zahva\xc4\x87a velika ekonomska kriza. Tvornica u kojoj je radio Vapcarov zatvorena je, a radnici su otpu\xc5\xa1teni s posla. Vapcarov podi\xc5\xbee radni\xc5\xa1tvo na noge, tvornicu otvaraju, ali vlasti doznaju za ove njegove akcije i on je opet na ulici. Neima\xc5\xa1tina u to vrijeme nesmiljeno priti\xc5\xa1\xc4\x87e njegovu obitelj; k tomu, umire im i sin jedinac - Jonko. Nakon du\xc5\xbeeg vremena Vapcarov uspijeva na\xc4\x87i posao u tvornici bra\xc4\x87e Bugar\xc4\x8devih u Sofiji. Radi u fizi\xc4\x8dki nemogu\xc4\x87im uvjetima, ali ne prestaje pisati. U naprednom tisku objavljuje svoje stihove. Pjesmom \xe2\x80\x9cRomantika\xe2\x80\x9d pobje\xc4\x91uje na anonimnom natje\xc4\x8daju \xc4\x8dasopisa \xe2\x80\x9cLetec\xe2\x80\x9d. Pobje\xc4\x91uje i na natje\xc4\x8daju za radio-dramu, ali budu\xc4\x87i da organizatori doznaju o kome je rije\xc4\x8d, drama nije postavljena ni emitirana. _NEWLINE_Koncem 1938. godine Vapcarov s grupom makedonskih intelektualaca u Sofiji osniva Makedonski literaturni kru\xc5\xbeok. Na prvom, osniva\xc4\x8dkom sastanku na kojem su, uz Vapcarova, sudjelovali jo\xc5\xa1 Mihail Smatrakalev (Angel \xc5\xbdarov), Andon Velkov - Belomorski, Anton Popov, Asen \xc5\xa0urdov (Vedrov) i po liniji Gradskog komiteta BKP, Vasil Aleksandrov. Vapcarov podnosi uvodno izlaganje u kojem su jasno izre\xc4\x8deni ciljevi, namjere i pobude zbog kojih se Kru\xc5\xbeok osniva: rad na stvaranju i razvoju makedonske nacionalne kulture; i neovisno o tome \xc5\xa1to \xc4\x87e u po\xc4\x8detku to biti na bugarskom jeziku na kojem su tada svi pisali kao emigranti i kao ljudi obrazovani u bugarskim \xc5\xa1kolama - tematikom, sadr\xc5\xbeajem i stvarala\xc4\x8dkim do\xc5\xbeivljajima radit \xc4\x87e na ostvarenju ideala makedonske nacionalne samostalnosti te slobodne i neovisne Makedonije. O tome u svojoj knjizi \xe2\x80\x9cMakedonski literaturni kru\xc5\xbeok\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9e\xd0\x9c\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xbe\xd1\x82 \xd0\xbb\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x83\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbd \xd0\xba\xd1\x80\xd1\x83\xd0\xb6\xd0\xbe\xd0\xba\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9e\xd0\xa1\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xe2\x80\x9d, Skoplje, 1977.) pi\xc5\xa1e Dimitar Mitrev, jedan od najistaknutijih makedonskih knji\xc5\xbeevnih kriti\xc4\x8dara druge polovice 20. st., koji je postao \xc4\x8dlanom toga Kru\xc5\xbeoka ubrzo nakon njegova osnutka, kao i istaknuti makedonski prozaik Georgi Abad\xc5\xbeiev, te pjesnici Venko Markovski i Kole Nedelkovski. (Vidi i \xe2\x80\x9cOp\xc4\x87a enciklopedija JLZ\xe2\x80\x9d, svezak 8 (\xc5\xa0-\xc5\xbdva), Zagreb, 1982., str. 450)._NEWLINE_U me\xc4\x91uvremenu, Vapcarov nalazi novi posao na Bugarskoj dr\xc5\xbeavnoj \xc5\xbeeljeznici kao lo\xc5\xbea\xc4\x8d (ognjar). Izlo\xc5\xbeen te\xc5\xa1kom radu vi\xc5\xa1e se puta razbolijeva. Naposljetku, uz pomo\xc4\x87 prijatelja, dobija posao u op\xc4\x87inskoj klaonici, koji je jednako te\xc5\xbeak i prljav, ali mu ipak omogu\xc4\x87ava da prikupi snage i dovr\xc5\xa1i i objavi svoju znamenitu pjesni\xc4\x8dku knjigu \xe2\x80\x9cMotorne pjesme\xe2\x80\x9d. Javno od kritike pre\xc5\xa1u\xc4\x87ivana, ova zbirka njegovih pjesama, sna\xc5\xbeno pro\xc5\xbeetih domoljubljem, revolucionarnim zanosom o socijalnoj pravdi i dubokim humanizmom, do\xc5\xbeivljava velik uspjeh kod \xc4\x8ditateljstva._NEWLINE_U to vrijeme Vapcarov je iznimno aktivan kao dru\xc5\xa1tveni i sindikalni radnik. Pru\xc5\xbeaju\xc4\x87i otpor pravim snagama koji po svaku cijenu nastoje ovladati masovnim i profesionalnim organizacijama, on za organizaciju bugarskih tehni\xc4\x8dara izdaje list \xe2\x80\x9cTehni\xc4\x8dki glas\xe2\x80\x9d, postaju\xc4\x87i i \xc4\x8dlanom ilegalnog rukovodstva njihovog sindikata. Sudjeluje u protestnim akcijama protiv vladine najezde, pa se zbog sakupljanja potpisa u Pirinskom kraju (Razlo\xc5\xa1ko) u tzv. \xe2\x80\x9cSobolevoj akciji\xe2\x80\x9d (za potpisivanje ugovora sa SSSR-om) na\xc5\xa1ao iza re\xc5\xa1etaka. Na sudu se uspje\xc5\xa1no obranio i pu\xc5\xa1ten je na slobodu, ali je bio protjeran iz rodnoga grada kao \xe2\x80\x9copasan element\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom \xc4\x8detrdesetih godina, uz Dimitra Mitreva i nekolicinu drugih suradnika, postaje \xc4\x8dlanom uredni\xc5\xa1tva lista \xe2\x80\x9cLiteraturen kritik\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9cKnji\xc5\xbeevni kriti\xc4\x8dar\xe2\x80\x9d) koji je ve\xc4\x87 neko vrijeme izlazio i koji \xc4\x87e, zbog izrazito lijeve orijentacije, ubrzo biti zabranjen._NEWLINE_Poslije Hitlerova napada na SSSR Vapcarov se svim svojim snagama posve\xc4\x87uje antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkom otporu. Nakon nekoliko mjeseci ilegalnog djelovanja i sudjelovanja u raznim sabota\xc5\xbeama, 4. o\xc5\xbeujka 1942. biva uhi\xc4\x87en i u Direkciji sofijske policije izlo\xc5\xbeen \xc5\xbeestokim mu\xc4\x8denjima. Znaju\xc4\x87i \xc5\xa1to ga \xc4\x8deka s mu\xc4\x8diteljima, on se u zatvoru poku\xc5\xa1ava ubiti, re\xc5\xbeu\xc4\x87i vene \xc4\x8davlima, no u tome ne uspijeva. Zajedno s ve\xc4\x87om grupom bugarskih antifa\xc5\xa1ista, me\xc4\x91u kojima je bio i \xc4\x8dlan Makedonskog literaturnog kru\xc5\xbeoka u Sofiji, Anton Popov, ratni ga sud osu\xc4\x91uje na smrt strijeljanjem, bez prava na \xc5\xbealbu. Kazna im je, u nazo\xc4\x8dnosti najbli\xc5\xbeih, izre\xc4\x8dena 23. srpnja 1942. u 11,00 sati, a iste je ve\xc4\x8deri, u 21,10 sati, Vapcarov s petoricom svojih drugova okrutno pogubljen na Garnizonskoj streljani u Sofiji._NEWLINE_Posthumno, 1952. godine, povjerenstvo Me\xc4\x91unarodne nagrade za mir, izme\xc4\x91u sedamdeset i dvojice kandidata izabrao je upravo velikog pjesnika i posmrtno mu dodijelio najvi\xc5\xa1e me\xc4\x91unarodno odli\xc4\x8dje - Po\xc4\x8dasnu nagradu za mir._NEWLINE_Poezija Nikole Jonkova Vapcarova do\xc5\xbeivjela je bezbrojna izdanja te knji\xc5\xbeevno-kriti\xc4\x8dka tuma\xc4\x8denja i prosudbe, a prevedena je na preko stotinu svjetskih jezika.'