b'\n_START_ARTICLE_\nMolu\xc4\x8dki otoci\n_START_PARAGRAPH_\nMolu\xc4\x8dki otoci ili otoci za\xc4\x8dina, ime pod kojim su u razdoblju kolonijalizma bili poznati, su indonezijska oto\xc4\x8dna grupa izme\xc4\x91u otoka Sulawesi i Nova Gvineja. Prostiru se na podru\xc4\x8dju od 74.505 km\xc2\xb2 s 2,1 milijun stanovnika. Glavni grad podru\xc4\x8dja je Ambon. Oto\xc4\x8dna grupa je podijeljena na dva upravna podru\xc4\x8dja, pokrajinu Moluci (Maluku) i pokrajinu Sjeverni Moluci (Maluku Utara). Najva\xc5\xbeniji otoci sjeverne grupe su Halmahera, Ternate i Sula, a najva\xc5\xbeniji u ju\xc5\xbenom dijelu su Ambon, Seram i Buru, te manje oto\xc4\x8dne grupe Banda, Aru i Tanimbar. Na otocima \xc5\xbeive Malajci, Alfuri i Ambonci. Prvobitni veliki udio kr\xc5\xa1\xc4\x87ana (oko 35%) u zadnje vrijeme opada zbog brojnog doseljavanja muslimana iz ostalih dijelova Indonezije._NEWLINE_Prva europska upori\xc5\xa1ta osnovali su Portugalci 1512. i odavde su kontrolirali put za\xc4\x8dina prema Europi. 1663. Molu\xc4\x8dki otoci dolaze u posjed Nizozemske. U ratovima s Napoleonom nizozemske posjede zauzimaju Englezi (1796.-1802. i 1810.-1816.). U vrijeme 2. svjetskog rata otoke zaposjeda Japan, a nakon rata, oni postaju dio Indonezije._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x87anski dio stanovni\xc5\xa1tva Molu\xc4\x8dkih otoka je na ju\xc5\xbenom dijelu oto\xc4\x8dja 1950. proklamirao nezavisnu Republiku Ju\xc5\xbene Moluke (Republik Maluku Selatan Republiek der Zuid-Molukken). Ovaj poku\xc5\xa1aj secesije Indonezija je oru\xc5\xbejem potisnula 1963., no napetosti izme\xc4\x91u kr\xc5\xa1\xc4\x87ana i muslimana i dalje tinjaju, \xc5\xa1to je dovelo do stanja sli\xc4\x8dnog gra\xc4\x91anskom ratu. Nemiri su ponovo intenzivirani od 1998. Oko 80.000 stanovnika je napustilo to podru\xc4\x8dje u strahu od nastavka i rasplamsavanja nemira.'