b'\n_START_ARTICLE_\nSalo ili 120 dana Sodome\n_START_SECTION_\nFilmska ekipa\n_START_PARAGRAPH_\nRe\xc5\xbeija: Pier Paolo Pasolini_NEWLINE_Glume: Paolo Bonacelli (Vojvoda), Giorgio Cataldi (Biskup), Aldo Valletti (Predsjednik), Umberto Paolo Quintavalle (Sudac), Sergio Fascetti (\xc5\xbdrtva), Franco Merli (\xc5\xbdrtva), Caterina Boratto (Prostitutka Castelli), H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Surg\xc3\xa8re (Prostitutka Vaccari), Graziella Aniceto (\xc5\xbdrtva), Dorit Henke (\xc5\xbdrtva) i drugi.\n_START_SECTION_\nRadnja\n_START_PARAGRAPH_\nFa\xc5\xa1isti\xc4\x8dka republika Sal\xc3\xb2 na sjeveru Italije, 1944. Okolica grada je razorena od rata. \xc4\x8cetiri visoko rangirana i bogata \xc4\x8dlana fa\xc5\xa1ista; sudac, predsjednik, biskup i vojvoda, se udaju za k\xc4\x87erke jedno drugoga. Zatim narede vojnicima da otmu puno mladi\xc4\x87a i djevojaka iz grada. Od te gomile, \xc4\x8detvero zapovjednika izaberu 9 mladi\xc4\x87a i 9 djevojaka koje odvedu u konvoju u svoj dvorac u okolici grada. Jedan mladi\xc4\x87 poku\xc5\xa1a pobje\xc4\x87i iz konvoja i biva upucan. Tamo zapovjednici objasne mladi\xc4\x87ima i djevojkama da \xc4\x87e od tada \xc5\xbeivjeti samo za njihov u\xc5\xbeitak i da se svaki prijestup ka\xc5\xbenjava smr\xc4\x87u. Ubrzo, uz pomo\xc4\x8d stra\xc5\xbeara, podrede mlade\xc5\xbe svojim perverznim \xc5\xbeeljama, u koje su uklju\xc4\x8dena i silovanja, homoseksualni odnosi, sadizam, mazohizam, koprofagija te bizarne pri\xc4\x8de \xc4\x8detvero starih prostitutki, prijateljica fa\xc5\xa1ista. U strahu i u nadi da \xc4\x87e ih jednog dana pustiti, mladi se podvrgavaju volji \xc4\x8detvero fa\xc5\xa1ista. Dokazuju\xc4\x87i svoju dominantnost i apsolutnu mo\xc4\x8d, \xc4\x8detvero se zapovjednika osje\xc4\x87a gospodarima \xc5\xbeivota. Na kraju odaberu one mladi\xc4\x87e i djevojke koji nisu bili apsolutno poslu\xc5\xa1ni te ih odvedu u obli\xc5\xbenje dvori\xc5\xa1te. Tamo ih fa\xc5\xa1isti nasumice promatraju dalekozorima s udaljene sobe negdje na katu dvorca, dok ih stra\xc5\xbeari mu\xc4\x8de i ubijaju. Jedna pijanistica, koja je svirala i radila za njih, ugleda taj prizor te zgro\xc5\xbeena takvim zlim pona\xc5\xa1anjem sko\xc4\x8di s prozora i po\xc4\x8dini samoubojstvo. Dok mladi bivaju ubijeni na radiju svira \xe2\x80\x9cCarmina Burana\xe2\x80\x9d. Nakon toga dvoje mladih stra\xc5\xbeara promijene stanicu i puste veselu pjesmu te zaple\xc5\xa1u. Jedan stra\xc5\xbear upita drugog kako mu se zove djevojka a ovaj odgovori; \xe2\x80\x9cMargharita\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nTeme i analiza\n_START_PARAGRAPH_\n"Salo ili 120 dana Sodome" je jedan od najkontroverznijih filmova 20. stolje\xc4\x87a. Pasolini u tom filmu predstavlja hladan svijet bez nade i ljubavi, apokalipsu u kojoj zli pobije\xc4\x91uju, ali i implicitno nagovije\xc5\xa1ta da takav re\xc5\xbeim ne mo\xc5\xbee opstati (zato je radnja filma smije\xc5\xa1tena na podru\xc4\x8dju Sala 1944.-1945., kada su fa\xc5\xa1isti po\xc4\x8deli nepovratno gubiti rat od saveznika, pa se tijekom filma mogu \xc4\x8duti zvukovi savezni\xc4\x8dkih aviona iznad dvorca). Pri tom je namjerno odbacio suptilan pristup i odabrao eksplicitni, prikazav\xc5\xa1i fa\xc5\xa1izam kao perverziju koja istodobno odbija, ali i privla\xc4\x8di. Film je snimljen sa stati\xc4\x8dnom kamerom, a zavr\xc5\xa1ne grozote bez zvuka, samo popra\xc4\x87ene smiruju\xc4\x87om glazbom glasovira, \xc5\xa1to jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e produbljuje jezu. Odjek kritike bio je podijeljen  zbog drasti\xc4\x8dnog na\xc4\x8dina filmskih postupaka koji su eksplicitno pokazali silovanja, mu\xc4\x8denja ( scena u kojoj jedna \xc5\xbertva mora jesti fekalije vojvode ) i ubijanja mladih \xc5\xbertava od fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkih zlikovaca. Gary Indiana je analizirao kako je film \xe2\x80\x9ealegorija kasne kapitalisti\xc4\x8dke tr\xc5\xbei\xc5\xa1ne ekonomije, gdje je neograni\xc4\x8den izbor gratifikacije sakrio odsutnost svakog izbora ili otpora, gdje ni\xc5\xa1ta ne mo\xc5\xbee zaustaviti operacije sistema koji pretvara umjetnost u produkte a ljude u stvari\xe2\x80\x9c ._NEWLINE_Pasolini je oblikovao strukturu filma po paklu u \xe2\x80\x9cBo\xc5\xbeanstvenoj komediji\xe2\x80\x9d Dantea Alighierija. Tako je film podijeljen na \xc4\x8detiri poglavlja; \xe2\x80\x9cAnteinferno\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cKrug manija\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9eKrug sranja\xe2\x80\x9c i \xe2\x80\x9eKrug krvi\xe2\x80\x9c. Svako poglavlje po\xc4\x8dinje sa scenom u kojoj se fa\xc5\xa1isti gledaju u zrcalu, kako bi se naglasilo da se pokazuje njihova prava, neuljep\xc5\xa1ana priroda. Glavna poruka filma je da su ljudi spremni u\xc4\x8diniti sve i i\xc4\x87i preko le\xc5\xa1eva radi svojih interesa, potpuno ignoriraju\xc4\x8di druge ljude oko sebe, te da bi stoga trebalo paziti kome povjeriti vlast i mo\xc4\x8d. Jedan od fa\xc5\xa1ista, vojvoda, jednom prilikom izjavi; \xe2\x80\x9cBur\xc5\xbeoazija nikada nije oklijevala ubiti svoju vlastitu djecu\xe2\x80\x9d. \xc4\x8cetvero antagonista su jednostavno zli po prirodi; oni su dekadentni, bogati \xc5\xbeivi mrtvaci koji ne osje\xc4\x87aju vi\xc5\xa1e ni\xc5\xa1ta u \xc5\xbeivotu te se dosa\xc4\x91uju a jedini im je u\xc5\xbeitak iskazati svoju neograni\xc4\x8denu, apsolutnu mo\xc4\x8d bez posljedica. Njihovo neograni\xc4\x8deno bogatstvo i neograni\xc4\x8dena mo\xc4\x8d rezultirala je neograni\xc4\x8denom razma\xc5\xbeenosti. Film se doti\xc4\x8de i problema konformizma i pasivnosti zbog koje mase sljede vo\xc4\x91e koji ih vode u propast te prihva\xc4\x87aju sve nametnute norme. Radi se o vrlo neugodnom filmu punom referenci i simbola o univerzalnoj represiji gra\xc4\x91ana od vladaju\xc4\x8de klase, u kojem se osobito isti\xc4\x8de tmurna zavr\xc5\xa1nica u kojoj svira Carl Orffova pjesma "Carmina Burana"._NEWLINE_Sam Pasolini je, prije svoje smrti, u svojim bilje\xc5\xa1kama o filmu napisao; \xe2\x80\x9cFilm predstavlja ogromnu sadisti\xc4\x8dku metaforu za ono \xc5\xa1to je bilo nacisti\xc4\x8dko-fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dko \xe2\x80\x9codvajanje\xe2\x80\x9d od svojih zlo\xc4\x8dina protiv \xc4\x8dovje\xc4\x8dnosti. Nacisti-fa\xc5\xa1isti su svoje \xc5\xbertve smatrali objektima te su automatski uni\xc5\xa1tili bilo kakvu mogu\xc4\x87nost ljudskog odnosa s njima\xe2\x80\xa6Tko bi mogao sumnjati u moju iskrenost kada ka\xc5\xbeem da je poruka filma odbacivanje anarhije mo\xc4\x8di i nepostojanje povijesti\xe2\x80\x9d? *\n_START_SECTION_\nZabrane\n_START_PARAGRAPH_\nIako je Pasolini znao dignuti pra\xc5\xa1inu svojim filmovima, ipak je bio znan kao introvertirani, humani umjetnik i ljevi\xc4\x8dar, a njegovi filmovi su porterirali potproletarijat i njihov neu\xc5\xa1minkan \xc5\xbeivot, tako da danas ve\xc4\x87inom ne djeluju \xc5\xa1okantno nego uvjerljivo. Stoga je za mnoge njegove poznanike \xe2\x80\x9eSalo\xe2\x80\x9c do\xc5\xa1ao kao iznena\xc4\x91enje i \xc5\xa1ok, mra\xc4\x8dna i beskrajno depresivna vizija \xc5\xbeivota puna nevi\xc4\x91eno nasilnih scena, a mnogi nisu mogli vjerovati da ju je uop\xc4\x87e snimio \xc4\x8dovjek njegovog senzibiliteta. \xe2\x80\x9eSalo\xe2\x80\x9c je bio zabranjen u mnogim dr\xc5\xbeavama zbog svojeg grafi\xc4\x8dkog portreta silovanja, mu\xc4\x8denja i ubojstava mlade\xc5\xbei. Neki su prigovarali da neki mladi\xc4\x87i i djevojke u filmu ne izgledaju kao da su punoljetni, nego maloljetni; ipak, svi glumci u filmu bili su stariji od 17 godina. Primjerice, Franco Merli je tada imao 17 godina i bio jedan od najmla\xc4\x91ih glumaca u filmu. Osim spomenutog nasilja, mnogi su bili i \xc5\xa1koirani tada neuobi\xc4\x8dajnim homoseksualnim scenama._NEWLINE_Film je bio zabranjen u Australiji 1976. Zabrana je skinuta tek 17 godina kasnije, 1993., da bi opet bila obnovljena 1998. U Britaniji je film 1976. zabranjen od BBFC-a za prikazivanje u kinima \xe2\x80\x93 privatna projekcija filma u \xe2\x80\x9eOld Compton Cinema Club\xe2\x80\x9c u Londonu rezultirala je policijskom racijom i konfiskacijom filma. Kona\xc4\x8dno, 2000. je film pu\xc5\xa1ten u integralnoj verziji u dr\xc5\xbeavi za video i kino tr\xc5\xbei\xc5\xa1te, ali se preporu\xc4\x8da samo gledateljima starijim od 18 godina._NEWLINE_U Njema\xc4\x8dkoj je 1976. film konfisciran od dr\xc5\xbeavnog odvjetnika kako bi ga zabranio u toj zemlji. Sud u Stuttgartu ga je okarakterizirao kao pornografsko djelo puno \xc5\xbeestokog nasilja, ali je par dana kasnije film ipak pu\xc5\xa1ten u distribuciju u cijeloj zapadnoj njema\xc4\x8dkoj. Japanski DVD filma iz 2002. sadr\xc5\xbei neke slike koje ne sadr\xc5\xbei nijedna poznata verzija film; jedna od njih prikazuje djevojku svezanu za elektri\xc4\x8dnu stolicu (vjerojatno tijekom zavr\xc5\xa1nice) te le\xc5\xa1eve \xc5\xbertava poredanih u dva reda u dvori\xc5\xa1tu, neki prekriveni bijelom plahtom. U SAD-u je film prikazan na filmskom festivalu u New Yorku 1977., ali je onda isto tako zabranjen. I u samoj Italiji je film imao problema s cenzorima. Danas je dostupan na DVD-u u Britaniji, Francuskoj, Finskoj, Nizozemskoj, Novom zelandu, \xc5\xa0vedskoj i Italiji.\n_START_SECTION_\nVerzije\n_START_PARAGRAPH_\nPostoji nekoliko verzija filma. Originalni film je trajao oko 145 minuta, ali je Pasolini osobno izbacio 25 minuta materijala kako bi postigao br\xc5\xbei ritam. Najdu\xc5\xbea verzija na DVD-u trenutno pordaje BFI a sadr\xc5\xbei scenu koja ina\xc4\x8de nedostaje u drugim verzijama; tijekom la\xc5\xbene svadbene ceremonije jedan od fa\xc5\xa1ista citira pjesmu Gottfrieda Benna. James Ferman, britanski cenzor, je pripremio modificiranu verziju filma za prikazivanje u britanskim klubovima; u toj verziji je izrezano 6 minuta najbrutalnijih scena te je sastavljen \xc4\x8detvero minutni prolog koji je opisao stanje u fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkom gradu Salo te izlo\xc5\xbeio neke teme od redatelja. Kona\xc4\x8dno, 2000. je film pu\xc5\xa1ten u integralnoj verziji u dr\xc5\xbeavi za video i kino tr\xc5\xbei\xc5\xa1te, ali se preporu\xc4\x8da samo gledateljima starijim od 18 godina.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nJedan dio kritike hvalio je film jer ni\xc5\xa1ta nije sakrio ili uljep\xc5\xa1ao, nego je direktno prikazao grozotu rata, korupciju mo\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dara koji samo gledaju na svoju korist i ne obaziru se na mladu generaciju koju uni\xc5\xa1tavaju, implicitno kritizirao tiraniju jer je pokazao kakvu uni\xc5\xa1tenje donosi a sadisti\xc4\x8dke scene prikazao hladno, mrtvo, iscrpljuju\xc4\x87e i neuzbudljivo. Drugi dio kritike pak je pokudio film i utvrdio da je Pasolini izmakao kontroli, snimiv\xc5\xa1i jeftini i \xc5\xa1undni horor film bez emocija u kojem su glavni likovi trebali biti \xc5\xbertve, a ne \xc4\x8detiri zla fa\xc5\xa1ista, te da nije jasno da li su fa\xc5\xa1isti uop\xc4\x87e kritizirani ili ne. U svojoj recenziji nezadovoljni kriti\xc4\x8dar Michael Thompson je napisao: "Film je bio grozan 1975., i jo\xc5\xa1 uvijek je grozan danas" kao i Christopher Null: "Bez obzira na to da li se sla\xc5\xbeete s mnom ili ne, imati \xc4\x87ete vrlo te\xc5\xa1ko vrijeme probaviti ovaj film (ako ga uop\xc4\x87e na\xc4\x91ete). Pasolinijeva poruka nije samo neukusna, nego nije ni predstavljena dobro; film je sirov, zvuk izvan fouksa, ritam spor. Da budem iskren, ovo je grozno, grozno iskustvo - ali priznajem jedno; sigurno je jedinstveno"._NEWLINE_Me\xc4\x91u kriti\xc4\x8darima koji su hvalili film bili su i Derek Smith koji je zaklju\xc4\x8dio: "Ovo je te\xc5\xbeak film za gledati, ali jedan koji vas natjera da razmi\xc5\xa1ljate" te Cole Smithey, koji je napisao: "Pasolini stvara nemogu\xc4\x87u, informativnu, satiri\xc4\x8dnu alegoriju o fa\xc5\xa1izmu koji je evolvirao u konzumerizam". Mike Bracken ga je tako\xc4\x91er hvalio: \xe2\x80\x9ePasolinijev film je nihilisti\xc4\x8dni, blijed pogled u srce \xc4\x8dovjeka. I makar na povr\xc5\xa1ini izgleda da nema nikakve vrline koje ga iskupljuju, to je zapravo slo\xc5\xbeen film koji istra\xc5\xbeuje ne samo tamnu stranu u nama, nego i na\xc5\xa1u pasivnost koja dopu\xc5\xa1ta tiranima poput onih u ovoj pri\xc4\x8di i u knjizi da \xc4\x8dine takve grozote. Ipak, usprkos ovim umjetni\xc4\x8dkim aspiracijama, mnogi su izabrali jednostavno odbaciti film kao ni\xc5\xa1ta vi\xc5\xa1e nego jednu elaborirano snimljenu eksploataciju...Ovo je zastra\xc5\xa1uju\xc4\x8da vizija podre\xc4\x91enosti, degradacije i uni\xc5\xa1tenja ljudskog duha po\xc5\xa1to \xc4\x8detiri vladara neprestano napadaju svoje zatvorenike u svrhu svojeg u\xc5\xbeitka...Na kraju, \xe2\x80\x9eSalo\xe2\x80\x9c je sna\xc5\xbena, uznemiruju\xc4\x8da alegorija koja gleda duboko u najtamnije kutove ljudske psihe i nikada ne trepne dok to otkriva. Da, to je eksploatacijski, ali i umjetni\xc4\x8dki film napravljen od filma\xc5\xa1a koji je \xc5\xbeelio konfrontirati samozadovoljstvo kinematografije i ljudske vrste. Malo ljudi mo\xc5\xbee gajiti dobre uspomene na ovaj Pasolinijev film, ali jo\xc5\xa1 manji broj bi priznao da nije osjetio nikakav u\xc4\x8dinak dok ga je gledao. Zbog tog razloga svatko tko je imalo ozbiljan o filmu bi trebao pogledati \xe2\x80\x9eSalo\xe2\x80\x9c. Ja mu dajem najve\xc4\x87u preporuku\xe2\x80\x9c._NEWLINE_I Derek Smith je hvalio film: \xe2\x80\x9eOvo nije lagan film za gledati; nemogu\xc4\x8de je u\xc5\xbeivati u njemu, pun je tako puno degradiraju\xc4\x8dih, odurnih, uznemiruju\xc4\x8dih slika da se ne nitko ne mo\xc5\xbee kriviti \xc5\xa1to okrene glavu od njega. Kada mi bivamo konfrontirani s takvim grozotama, postaje puno lak\xc5\xa1e nijekati njihovo postojanje te zaboraviti da ste ikada vidjeli ovaj film...No reducirati ovaj film u eksploatacijsku vje\xc5\xbebu koja nas samo \xc5\xbeeli zgaditi bi bilo da potpuno propustimo poantu. U portretu korijena zlog sistema misli, Pasolini je izabrao ne uskratiti nam bolne detalje nego nas prisliti da postanemo nijemi promatra\xc4\x8di horora te nas stalno tjerati da pogledamo unutar nas kako bismo prona\xc5\xa1li nekakve odgovore o tome za\xc5\xa1to reagiramo tako i shvatimo da ono \xc5\xa1to se doga\xc4\x91a na ekranu je ono \xc5\xa1to je bila stvarnost i \xc5\xa1to bi opet (u alegorijskom smislu) mogla postati stvarnost...Jedna od tvrdnji filma \xe2\x80\x9eSalo\xe2\x80\x9c je da eventualno sam postane ono \xc5\xa1to prezire, naime fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dki. No, va\xc5\xbeno je nazna\xc4\x8diti da osim \xc5\xa1to pri\xc4\x8da analizira ro\xc4\x91enje, \xc5\xbeivot i smrt fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkog sistema, ne poku\xc5\xa1ava kontrolirati gledatelja propagandom ili bilo kakvim drugim mjerama. Zapravo, film nam stalno daje mjesta za slobodu misli, nikada nas ne prisiljavaju\xc4\x8di da prihvatimo \xc5\xa1to je na ekranu. Samo zahtjeva da se konfrontiramo s tim\xe2\x80\x9c.'