b'\n_START_ARTICLE_\nUgarska voda\n_START_PARAGRAPH_\nUgarska voda (franc. l\xe2\x80\x99eau de Hongrie), larendogra (franc. (l\'eau de) la reine d\'Hongrie: (voda) ugarske kraljice) ili voda ugarske kraljice (lat. aqua reginae Hungaricae) bio je prvi (europski) parfem baziran na alkoholu, a potje\xc4\x8de iz kasnog 14. stolje\xc4\x87a. Prema legendi prvi je put formuliran na zapovijed ugarske kraljice koja se katkad naziva Izabelom, iako se obi\xc4\x8dno navodi kao Elizabeta, odnosno u jednom dokumentu "sveta Elizabeta, kraljica ugarska" (ovo mo\xc5\xbee biti konflacija mnogih pojedinaca). Ove legende, i dokumentirane referencije o njegovoj pripremi, uglavnom potje\xc4\x8du do ranih godina sredine 17. stolje\xc4\x87a, pa detalji koji potje\xc4\x8du iz naknadnih stolje\xc4\x87a mogu dovesti do zbrke._NEWLINE_Kraljica o kojoj je rije\xc4\x8d \xc4\x8desto se pretpostavlja da je Elizabeta Poljska (1305. \xe2\x80\x93 1380.) iako se pojedini detalji njezina \xc5\xbeivota ne podudaraju s onima iz naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87eg prikaza legende; jo\xc5\xa1 je nevjerojatnije da bi to mogla biti sveta Elizabeta Ugarska (1207. \xe2\x80\x93 1231.) koja osim \xc5\xa1to je \xc5\xbeivjela prerano nije ni bila kraljica (valja primijetiti da je tehnika destilacije postala dobro poznata u Europi tek oko 1150. do 1250.). Jedina prihvatljiva kraljica Elizabeta (kasno 13. stolje\xc4\x87e) \xc4\x8dini se jednako tako preranom da bi bila \xc4\x8dvrstom kandidaticom._NEWLINE_To\xc4\x8dan datum pronalaska ugarske vode izgubljen je u povijesti. Jednako je nejasno tko ju je to\xc4\x8dno stvorio. Neki izvori kazuju da je to bio neki zatvoreni redovnik koji ju je prvi dao Elizabeti iako ju je najvjerojatnije izradio dvorski alkemi\xc4\x8dar (koji je tako\xc4\x91er mogao biti redovnik, time pomiriv\xc5\xa1i ove dvije tradicije). Najstariji sa\xc4\x8duvani recepti nala\xc5\xbeu destilaciju svje\xc5\xbea ru\xc5\xbemarina (i vjerojatno maj\xc4\x8dine du\xc5\xa1ice) s jakim vinjakom dok naknadne formulacije sadr\xc5\xbee lavandu, metvicu, kadulju, ma\xc5\xbeuran, kostus, naran\xc4\x8din cvijet i limun._NEWLINE_S obzirom na same legende ugarska se voda prvi put pojavila izvan Ugarske 1370. godine kada ju je dobio francuski kralj Karlo V. Mudri, slavan po svojoj ljubavi prema mirisima._NEWLINE_Ugarska je voda bila poznata diljem Europe tijekom mnogih stolje\xc4\x87a, a sve do pojave kolonjske vode u 18. stolje\xc4\x87u bila je najpopularniji miris i lijek u uporabi. Sli\xc4\x8dno ostalim biljnim i cvjetnim proizvodima ugarska vodica nije bila samo puki (ili \xc4\x8dak glavni) miris nego i vrijedan lijek; rani recepti savjetuju da se korisnik njome pere, ali i da je pije radi postizanja najve\xc4\x87e koristi od nje._NEWLINE_Iako je bio vrlo ra\xc5\xa1ireni srednjovjekovni lijek, i danas se rabi, pogotovo kao parfem. Kraljici sv. Elizabeti Ugarskoj, kojoj ga srednjovjekovna legenda pripisuje, slu\xc5\xbeio je za ljepotu te masiranje paraliziranih udova i gihta od kojih je bolovala kraljica pred kraj \xc5\xbeivota. Prema legendi, ma\xc4\x91arska kraljica Elizabeta Ugarska bolovala je od gihta i reume, ali je bolest uspjela izlije\xc4\x8diti parfemskom vodicom od destilata ru\xc5\xbemarina, lavande i metvice (prema nekim autorima sastav je ru\xc5\xbemarin, cedar i terpentin). Vodicu je upotrebljavala i u kozmeti\xc4\x8dke svrhe, pa je uspjela toliko pomladiti lice i tijelo da ju je u njezinoj 72 godini zaprosio mladi poljski kralj. Ta \xc4\x8duvena parfemska vodica predstavljena je europskoj eliti 1370. u Parizu na dvoru Karla V. Mudrog.\n_START_SECTION_\nPriprema\n_START_PARAGRAPH_\nPrirema se tinktura od ru\xc5\xbemarina i na isti na\xc4\x8din tinktura od lavande; tri dijela tinkture od ru\xc5\xbemarina se primije\xc5\xa1a jednom dijelu tinkture od lavande (unutarnja primjena: mala \xc5\xbeli\xc4\x8dica na dan \xe2\x80\x93 samo za odrasle, vanjska primjena: za trljanje, masa\xc5\xbeu, protiv reume, uloga, raznih bolova). Tinkture su teku\xc4\x87i alkoholni ekstrakti iz ljekoviti biljaka. Za tinkture se upotrebljava 40, 50 ili 70-postotni alkohol.'