b'\n_START_ARTICLE_\nDinamika\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPovijest dinamike i kinematike zapo\xc4\x8dinje zapravo s renesansom koja je imala glavnu zaslugu. O dinamici je stari svijet imao nepotpuno i djelomi\xc4\x8dno posve pogre\xc5\xa1ne predstave. Tako o\xc5\xa1tri mislioci kao anti\xc4\x8dki Grci u matematici i filozofiji nisu razvili ni najosnovnije dinami\xc4\x8dke pojmove. Tek ponegdje nailazimo na tragove dinami\xc4\x8dkih na\xc4\x8dela, no sveukupna slika o gibanju tijela je mutna i misti\xc4\x8dna. Nedovoljno iskustvo navelo je Grke na mi\xc5\xa1ljenje da gibanje nekog tijela traje samo tako dugo dok na tijelo djeluje sila. Kada prestaje djelovanje takve sile, tada prestaje i gibanje tijela. Budu\xc4\x87i da se sve u svemiru neprestani kre\xc4\x87e, morao bi biti netko tko \xc4\x8ditav taj svijet stalno pokre\xc4\x87e. I o padanju tijela nailazimo u Aristotelovoj fizici na sasvim pogre\xc5\xa1ne stavke. Na spekulativan na\xc4\x8din dokazuje Aristotel, da te\xc5\xbea tijela padaju br\xc5\xbee, a lak\xc5\xa1a polaganije. Poput ostalih idealisti\xc4\x8dkih filozofa on se malo brine za iskustvo. _NEWLINE_Dok se o prirodi samo spekuliralo, bilo je Aristotelovo mi\xc5\xa1ljenje dobro kao i svako drugo, me\xc4\x91utim s razvojem eksperimentalnih metoda (pokusi) na po\xc4\x8detku novog vijeka ubrzo su se pokazala neodr\xc5\xbeivim stara dinami\xc4\x8dka shva\xc4\x87anja. Neumornim skupljanjem iskustva i stvaranjem eksperimentalne metodike, koja ostvaruje \xc5\xa1to jednostavnije fizikalne odnose, dinamika je napredovala korak po korak. Jedan od prvih je L. da Vinci koji je djelomi\xc4\x8dno spoznao zakone gibanja na kosini. Nastavljaju\xc4\x87i takva ispitivanja, do\xc5\xa1ao je G. Galilei do zakona slobodnog pada i gibanja po kosini. Galilei je vrlo to\xc4\x8dno odredio osnovne pojmove mehanike, kao brzinu, ubrzanje, jednoliko pravocrtno gibanje i jednoliko ubrzano gibanje. \xc4\x8citava dalja izgradnja dinamike temelji se na njegovu radu. Galilei je spoznao slobodni pad kao osobiti slu\xc4\x8daj jednolikog ubrzanog gibanja, i on je iz definicije jednoliko ubrzanog gibanja izveo zakone slobodnog pada. Svestrani pokusi su pokazali da u zrakopraznom prostoru sva tijela padaju jednako brzo. Pored zakona slobodnog pada, Galilei je postavio i zakone gibanja na kosini. Grani\xc4\x8dni slu\xc4\x8daj gibanja na kosini je gibanje na vodoravnoj ravnini, gibanje jednoliko po pravcu. _NEWLINE_Pomnim ispitivanjima Galilei je utvrdio da se na vodoravnim glatkim ravninama kre\xc4\x87u tijela to dalje \xc5\xa1to je trenje manje. Poop\xc4\x87iv\xc5\xa1i takva iskustva, Galilei je postavio temeljni zakon da se sva tijela izvan djelovanja sila kre\xc4\x87u konstantnom brzinom po pravcu ili miruju. Pojam tromosti ili inercije bio je s razvojem ratne tehnike, pu\xc5\xa1aka i topova pripravljen; njegovo op\xc4\x87e odre\xc4\x91ivanje bilo je samo pitanje vremena.\n_START_SECTION_\nGalileijevo na\xc4\x8delo relativnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGalileijevo na\xc4\x8delo relativnosti je na\xc4\x8delo\xc2\xa0klasi\xc4\x8dne fizike za prera\xc4\x8dunavanje koordinata i brzina \xc4\x8destica izme\xc4\x91u dvaju inercijskih sustava koji se jedan u odnosu na drugi gibaju stalnom brzinom. Vrijedi samo za male brzine. Za brzine bliske\xc2\xa0brzini svjetlosti vrijede\xc2\xa0Lorentzove transformacije.'