b'\n_START_ARTICLE_\nDvorac Ostrogon\n_START_PARAGRAPH_\nDvorac Ostrogon (ma\xc4\x91arski: Esztergomi v\xc3\xa1r) se nalazi na brdu V\xc3\xa1rhegy u gradu Ostrogonu iznad Dunava, 60 km sjeverno-zapadno od Budimpe\xc5\xa1te. _NEWLINE_Na mjestu Ostrogonskog dvorca u ranom srednjem vijeku stajala je velikomoravska utvrda. Kada je 960. godine Gejza, veliki knez Ma\xc4\x91ara, izabrao Ostrogon za svoje sjedi\xc5\xa1te, dao je izme\xc4\x91u 969.-975. godine izgraditi dvorac na brdu V\xc3\xa1rhegy u kojemu je ro\xc4\x91en njegov sin Vajk, kasniji ma\xc4\x91arski kralj Stjepan I. Sveti. Kne\xc5\xbeev dvor se nalazio na sjevernoj strani brda, a na samom vrhu nalazila se bazilika posve\xc4\x87ena sv. Adalbertu, tu je po legendi kr\xc5\xa1ten Stjepan I. Sveti. Crkva svetog Adalberta je bila sjedi\xc5\xa1te nadbiskupa Ostrogona i u to doba katedralna rimokatoli\xc4\x8dka crkva u Ma\xc4\x91arskoj. Nadbiskup iz Ostrogona bio je odgovoran za deset biskupija koje je utemeljio Stjepan I. Sveti, a on je  i krunio ma\xc4\x91arske vladare sve do 1241. godine i invazije Mongola._NEWLINE_U Ostrogonu je 1000. godine Stjepan I. Sveti okrunjen za kralja i tada je izgra\xc4\x91en dvorac koji nije bio samo kraljevska rezidencija ve\xc4\x87 politi\xc4\x8dko i vjersko sredi\xc5\xa1te Ma\xc4\x91arske. Od tada pa sve do po\xc4\x8detka 13. stolje\xc4\x87a Ostrogon je bio glavni grad Ma\xc4\x91arske. Kraj 13. stolje\xc4\x87a bio je po\xc4\x8detak pada Ostrogona. Isprva  su tatarske provale ugrozile grad i njegove stanovnike. Nakon zimskog pusto\xc5\xa1enja grad je obnovljen, ali je Bela IV. svoje sjedi\xc5\xa1te premjestio u Budim, prepustiv\xc5\xa1i Ostogon nadbiskupu._NEWLINE_Dvorac je imao veliku va\xc5\xbenost tijekom Ma\xc4\x91arsko-turskih ratova, a osvojili su ga Osmanlije, za vrijeme vladavine Sulejmana I., 3. kolovoza 1543. godine, jer je imao strate\xc5\xa1ku va\xc5\xbeost za okupaciju Budimskog podru\xc4\x8dja. No, ve\xc4\x87 1594. godine napada ga velika vojska koju su \xc4\x8dinili Nijemci, Poljaci i Mle\xc4\x8dani. Za razliku od napada\xc4\x8dke vojske, obranbena vojska u dvorcu je bila vrlo mala. Budu\xc4\x87i da Mehmed-pa\xc5\xa1a Sokolovi\xc4\x87 nije bio u dvorcu, njega je branio njegov sinovac, Lala Mehmed-pa\xc5\xa1a Sokolovi\xc4\x87. Usprkos hrabrom otporu, Osmanlije su ga morali napustiti zbog gladi i \xc5\xbee\xc4\x91i._NEWLINE_Osmanlije ponovno opsjedaju dvorac 1605. godine i 25. rujna, Lala Mehmed-pa\xc5\xa1a Sokolovi\xc4\x87 koji je u me\xc4\x91uvremenu postao veliki vezir Carstva, osvojio je dvorac nakon 30-dnevne opsade. Tijekom Velikog turskog rata, nakon neuspje\xc5\xa1ne druge opsade Be\xc4\x8da (1683.), snage Svetog Rimskog Carstva i europskih sila Svete lige u svom pohodu preko Ma\xc4\x91arske preotele su i Ostrogonski dvorac iz turskih ruku._NEWLINE_God. 1993., Ma\xc4\x91arska je nominirala Ostrogonski dvorac za upis na UNESCO-v popis mjesta svjetske ba\xc5\xa1tine u Europi.'