b'\n_START_ARTICLE_\nViolina\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdice\n_START_PARAGRAPH_\nViolina ima 4 \xc5\xbeice, koje se uga\xc4\x91aju  po kvintama: G mali, D jedan, A jedan, E dva. To\xc4\x8dan ton se dobiva zatezanjem ili otpu\xc5\xa1tanjem \xc5\xbeica pomo\xc4\x87u klju\xc4\x8deva, a \xc4\x8dista kvinta izme\xc4\x91u \xc5\xbeica dobiva se zatezanjem ili opu\xc5\xa1tanjem "vijka" (klju\xc4\x8da).\n_START_SECTION_\nRaspon tonova\n_START_PARAGRAPH_\nRaspon tonova na violini je od G malog do nekoga tona na E \xc5\xbeici, koja zavisi o duljini vrata (\xc5\xa1to je vrat du\xc5\xbei, to je ton vi\xc5\xa1i).\n_START_SECTION_\nUga\xc4\x91anje\n_START_PARAGRAPH_\nViolina, kao i ostala guda\xc4\x8dka glazbala uga\xc4\x91a se prema tonu A (jedan). Na klaviru, ili pomo\xc4\x87u glazbene vilice, dobiveni ton A se uspore\xc4\x91uje sa tonom A na violini. Ako je ton ne\xc4\x8dist, \xc5\xbeica se zate\xc5\xbee ili otpu\xc5\xa1ta sve dok ne zvu\xc4\x8di jednako \xc4\x8disto kao prvobitni ton A dobiven klavirom ili glazbenom vilicom. Kasnije, kada je ton A ugo\xc4\x91en, uga\xc4\x91aju se ostale \xc5\xbeice prema \xc4\x8distoj kvinti.\n_START_SECTION_\nGudalo\n_START_PARAGRAPH_\nSastoji se od \xc5\xa1tapa, struna (na\xc4\x8dinjenih od konjskih dlaka), \xc5\xbeabice i vrha. \xc5\xbdabicom se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e svira kada \xc5\xbeelimo posti\xc4\x87i o\xc5\xa1tar ton, a u vrhu se svira kada \xc5\xbeelimo posti\xc4\x87i mekan ton. Na strune se nanosi kolofonij tj. neka vrsta smole radi ugodnijeg zvuka.\n_START_SECTION_\nDesna ruka i boja zvuka\n_START_PARAGRAPH_\nDesnom rukom se dr\xc5\xbei gudalo.\n_START_SECTION_\nPizzicato\n_START_PARAGRAPH_\nPizzicato je jedan od na\xc4\x8dina sviranja violine. U tom na\xc4\x8dinu koriste se prsti desne ruke te se okida \xc5\xbeica na dijelu izme\xc4\x91u kobilice i vrata violine. Postoji vi\xc5\xa1e vrsta pizzicata.'