b'\n_START_ARTICLE_\nNeubaufahrzeug\n_START_SECTION_\nNastanak\n_START_PARAGRAPH_\nNakon \xc5\xa1to je postalo o\xc4\x8dito da razvoj obitelji tenkova Grosstraktor ne\xc4\x87e uroditi tenkovima koji \xc4\x87e se mo\xc4\x87i operativno rabiti, njema\xc4\x8dka je vojska (Reichswehr) morala potra\xc5\xbeiti bolje rje\xc5\xa1enje. Naime, sva tri prijedloga Grosstraktora temeljila su se na rje\xc5\xa1enjima tenkova koji su nastali tijekom I. svjetskog rata ili neposredno iza njega. A to zna\xc4\x8di da su imali velika tijela, motore smje\xc5\xa1tene u sredini i gusjenice koje su i\xc5\xa1le oko tijela. Takvo rje\xc5\xa1enje imalo je vi\xc5\xa1e negativnih posljedica. Veliko tijelo, bez obzira na relativno tanak oklop, moralo je rezultirati velikom masom vozila. Uz to dugi hod gusjenica oko tijela rezultirao je velikim bo\xc4\x8dnim plohama koje bi u ratu bile idealne mete. Znatno uspjeliji projekt bio je zajedni\xc4\x8dki njema\xc4\x8dko-sovjetski Tank Grotte in\xc5\xbeenjera Ericha Grotta. Po ukupnom izgledu i koncepciji tenk je bio u potpunosti jedinstven za svoje vrijeme. Grotte je zamislio da \xc4\x87e napraviti vrlo moderan tenk, koji \xc4\x87e do maksimuma rabiti najsuvremenije tehnologije. Tako je za spajanje \xc4\x8deli\xc4\x8dnih plo\xc4\x8da, umjesto zakivanja, rabio zavarivanje. Tijelo tenka snizio je do maksimuma, tek toliko da u njega stane motor i mjenja\xc4\x8dka kutija. Gusjenice je postavio na moderan ovjes, posebno za\xc5\xa1ti\xc4\x87en dodatnim oklopom. Osnovu je \xc4\x8dinilo pet velikih \xc4\x8deli\xc4\x8dnih kota\xc4\x8da s gumenim obrubljenjem. Motor i mjenja\xc4\x8d, smje\xc5\xa1ten u stra\xc5\xbenjem dijelu vozila, pokretao je pogonski kota\xc4\x8d koji je tako\xc4\x91er bio smje\xc5\xa1ten straga. Iako se to danas \xc4\x8dini razumljivim samo po sebi, po\xc4\x8detkom tridesetih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a to i nije bilo tako uobi\xc4\x8dajeno rje\xc5\xa1enje. Za lak\xc5\xa1e pokretanje gusjenica, na svaki su ovjes postavili \xc5\xa1est dodatnih potpornih kota\xc4\x8da, koji me\xc4\x91utim nisu bili jednaki. \xc4\x8cetiri kota\xc4\x8da smje\xc5\xa1tena su od sredine vozila prema kraju, dok su na prednji dio, odmah iza ljenivca, postavili dva manja kota\xc4\x8da, koja su rabljena za odr\xc5\xbeavanje optimalne napetosti gusjenice. Jo\xc5\xa1 jedno jedinstveno rje\xc5\xa1enje Tank Grottea bila je uporaba dviju kupola, smje\xc5\xa1tenih jedna na drugu. Prvi i jedini prototip dovr\xc5\xa1en je u travnju 1931., a prva su testiranja zapo\xc4\x8dela u srpnju iste godine. Ona su pokazala da unato\xc4\x8d velikoj masi Tank Grotte ima dobre manevarske mogu\xc4\x87nosti, \xc5\xa1to ba\xc5\xa1 i nije bio slu\xc4\x8daj za sli\xc4\x8dne tenkove tog vremena. S obzirom na masu, \xc4\x8dak je i maksimalna brzina ocijenjena zadovoljavaju\xc4\x87om. Sve u svemu, pokazao se kao iznena\xc4\x91uju\xc4\x87e dobar, s obzirom na revolucionarnost nekih rje\xc5\xa1enja. Iako nikad nije u\xc5\xa1ao u serijsku proizvodnju, Tank Grotte je njema\xc4\x8dkim in\xc5\xbeenjerima bio odli\xc4\x8dan demonstrator tehni\xc4\x8dkih rje\xc5\xa1enja koje \xc4\x87e primijeniti na kasnijim projektima._NEWLINE_Uvi\xc4\x91aju\xc4\x87i da je koncepcija tenkova iz I. svjetskog rata prevladana i da \xc4\x87e nova generacija tenkova rabiti neka druga rje\xc5\xa1enja, glavni sto\xc5\xbeer Reichswehra je ve\xc4\x87 u listopadu 1932. pokrenuo razvoj novog te\xc5\xa1kog tenka, \xc4\x8dija je osnovna zada\xc4\x87a trebala biti pru\xc5\xbeanje paljbene potpore pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tvu tijekom napredovanja, te borba protiv neprijateljskih tenkova. Kako se u to vrijeme u Njema\xc4\x8dkoj jo\xc5\xa1 uvijek provodio Versajski ugovor, \xc4\x8diji paragraf 24 brani razvoj i proizvodnju novih oklopnih vozila, Reichswehr je ponovno pokrenulo razvoj Grosstraktora. Za razliku od prvog razvoja Grosstraktora, kad su ugovori za razvoj dodijeljeni tvrtkama Rheinmetall-Borsig, Daimler-Benz i Krupp, ovaj put ugovore za razvoj su dobile samo Rheinmetall-Borsig i Krupp. Prvobitno je novi tenk ozna\xc4\x8den kao PzKpfw VII (Pzkpfw IV neu Art), ali je u listopadu 1933. dobio oznaku Neubaufahrzeug (vozilo nove konstrukcije). Rheinmetallov je prijedlog dobio oznaku Neubaufahrzeug V ili Model A, a Kruppov Neubaufahrzeug VI ili Model B. Zbog toga neki izvori navode da je listopad 1933. i slu\xc5\xbebeni po\xc4\x8detak razvoja ovih tenkova._NEWLINE_Do promjene oznake u mnogo\xc4\x8demu je do\xc5\xa1lo zbog po\xc4\x8detka bitnih politi\xc4\x8dkih promjena u Njema\xc4\x8dkoj. Naime, 30. sije\xc4\x8dnja 1933. Adolf Hitler je postao njema\xc4\x8dki kancelar. Me\xc4\x91utim, u tom trenutku niti jedna stranka nije imala ve\xc4\x87inu u njema\xc4\x8dkom parlamentu (Reichstagu). Hitler je od tada\xc5\xa1njeg njema\xc4\x8dkog predsjednika Hindenburga isposlovao raspisivanje prijevremenih izbora. Izbori su zakazani za po\xc4\x8detak o\xc5\xbeujka, ali je u no\xc4\x87i s 27. na 28. velja\xc4\x8de izgorjela zgrada Reichstaga. Nakon toga Hitler je na izborima 6. o\xc5\xbeujka dobio 43,9% glasova i prakti\xc4\x8dki samostalno preuzeo vlast u Njema\xc4\x8dkoj. Tako je i njema\xc4\x8dka vojska u listopadu 1933. odlu\xc4\x8dila da svoje nove te\xc5\xa1ke tenkove vi\xc5\xa1e ne mora skrivati iza imena Grosstraktor, ve\xc4\x87 ih je preimenovala u Neubaufahrzeug.\n_START_SECTION_\nOpis tenka\n_START_PARAGRAPH_\nZbog do kraja razra\xc4\x91enih specifikacija koje su proizvo\xc4\x91a\xc4\x8di morali po\xc5\xa1tivati, oba su prijedloga bila skoro identi\xc4\x8dna. Neubaufahrzeug V je bio velik tenk du\xc5\xbeine 6,6 metara. Podaci o \xc5\xa1irini i visini vozila razlikuju se od izvora do izvora. Tako dio izvora navodi da je \xc5\xa1irina i visina bila ista - 2,9 metara. Drugi pak navodi da je \xc5\xa1irina bila 2,2 metra, a visina tri._NEWLINE_Najve\xc4\x87a je razlika bila u naoru\xc5\xbeanju, preciznije, njihovo raspore\xc4\x91ivanje u kupoli. Iako to raspolo\xc5\xbeivi izvori navode tek usput, do sli\xc4\x8dnosti oba prijedloga djelomi\xc4\x8dno je do\xc5\xa1lo i zbog toga jer je glavni sto\xc5\xbeer njema\xc4\x8dke vojske zahtijevao da se kao osnova za razvoj Neubaufahrzeuga uzme britanski tenk Medium Mark III. Zanimljivo je da se Medium Mark III, iako je trebao otkloniti sve nedostatke uo\xc4\x8dene kod tenka Medium Mark II, nije pokazao dobrim rje\xc5\xa1enjem, te nikada nije do\xc5\xa1ao do faze serijske proizvodnje. Iako su njema\xc4\x8dki projektanti preuzeli osnovnu koncepciju Medium Marka III, ipak su je znatno izmijenili. Zadr\xc5\xbeali su koncepciju s motorom u stra\xc5\xbenjem dijelu, velikom kupolom u srednjem, te voza\xc4\x8dem u prednjem dijelu vozila. Za razliku od Medium Marka III, na Neubaufahrzeugau su ne\xc5\xa1to druk\xc4\x8dije rasporedili kupole sa strojnicama. Jednu su postavili na prednji dio vozila, dok su drugu smjestili na stra\xc5\xbenji dio, odmah iza kupole, po ugledu na rje\xc5\xa1enje primijenjeno na tenkovima Grosstraktor. Kupole nisu samostalno razvijane nego su preuzete s tanketa (lakih tenkova) PzKpfw 1 i u po\xc4\x8detku su bile naoru\xc5\xbeane samo jednom strojnicom MG34 kalibra 7,92 mm. Me\xc4\x91utim, prije slanja tenkova u Norve\xc5\xa1ku, kupole su preure\xc4\x91ene te su dobile i drugu strojnicu. Iako je svaka strojnica imala zasebno punjenje, ciljatelji su mogli pucati samo istodobno s obje. Tijekom djelovanja ciljatelji su morali samo otkrivati i napadati ciljeve s obzirom na to da nisu imali izravnu vezu sa zapovjednikom tenka. To se posebno odnosilo na ciljatelja u stra\xc5\xbenjoj kupoli. Zbog njihove male paljbene mo\xc4\x87i i nisu se mogli rabiti protiv "tvrdih" ciljeva (tenkovi, bunkeri itd.), ve\xc4\x87 samo protiv "mekanih" (pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tvo, laka terenska vozila, kamioni itd.). Zbog specifi\xc4\x8dna smje\xc5\xa1taja polje djelovanja ovih kupola bilo je oko 90 stupnjeva. Borbeni komplet za strojnice bio je 6000 metaka._NEWLINE_Ve\xc4\x87 smo spomenuli da je najve\xc4\x87a razlika izme\xc4\x91u dva prijedloga u njihovu naoru\xc5\xbeanju. Tako je Rheinmetallov Model A dobio kupolu u koju su smjestili top KwK L/24 kalibra 75 mm, a iznad njega Tankkanone L/45 kalibra 37 mm. U kupoli je bila i strojnica kalibra 7,92 mm. Borbeni komplet za top od 75 mm bio je 80, a za 37 mm tek 50 granata. \xc5\xa0to se ti\xc4\x8de Kruppove kupole, tu izvori nisu suglasni. Dio izvora navodi da je i ona dobila kombinaciju KwK-a L/24 i Tankkanonea L/45, ali dio izvora navodi da je barem jedna kupola ugra\xc4\x91ena na Neubaufahrzeuge bila naoru\xc5\xbeana haubicom KwK L/28 kalibra 105 mm. Pored topni\xc4\x8dkog oru\xc5\xbeja u kupoli je bila i strojnica kalibra 7,92 mm. Kod Kruppove kupole, namijenjene Modelu B, oru\xc5\xbeja su bila smje\xc5\xa1tena jedno pored drugog. U trenutku dovr\xc5\xa1etka (1936. godine) razvoja Neubaufahrzeuga top od 75 mm, ali i top od 37 mm, mogli su uni\xc5\xa1titi sve tada\xc5\xa1nje tenkove. Zbog toga su, barem teoretski, ovi tenkovi bili jako opasno protivnici._NEWLINE_I Rheinmetallova i Kruppova kupola bile su za dva \xc4\x8dlana posade. Zapovjednik je, osim \xc5\xa1to je usmjeravao tenk i posadu, bio i punitelj topova. Da bi mogao motriti boji\xc5\xa1te bez izla\xc5\xbeenja iz sigurnosti kupole, zapovjednik je na njenom krovu imao motrila\xc4\x8dku kupolicu. Uz njega u kupoli je bio i ciljatelj. Tenkovi Neubaufahrzeug imali su posadu od \xc5\xa1est \xc4\x8dlanova. Uz zapovjednika i ciljatelja, u dvije pomo\xc4\x87ne kupole bila su dva ciljatelja. U prednjem dijelu vozila bio je i voza\xc4\x8d. Ono po \xc4\x8demu su ovi tenkovi bili napredni za svoje vrijeme bila je \xc4\x8dinjenica da je \xc5\xa1esti \xc4\x8dlan posade bio radioperater._NEWLINE_Rheinmetall je do kraja 1934. godine dovr\xc5\xa1io dva prototipa (Nr.1 i Nr.2) napravljena od mekanog \xc4\x8delika, a jo\xc5\xa1 tri (Nr.3, Nr.4 i Nr.5) tijekom 1935. i 1936. godine napravljena od pancirnog \xc4\x8delika. Samo je Nr.1 opremljen i Rheinmetallovom kupolom. Kako se ona nije pokazala osobito uspje\xc5\xa1nim rje\xc5\xa1enjem, ostala \xc4\x8detiri prototipa dovr\xc5\xa1ena su s Kruppovim kupolama._NEWLINE_Prednji dio tijela tenka napravljen je od \xc4\x8delika debljine 70 mm. Ostatak tenka napravljen je zavarivanjem \xc4\x8deli\xc4\x8dnih plo\xc4\x8da debljine 13 mm. Istu debljinu oklopa imale su i kupole. Iako je rabljen relativno tanak oklop, masa Rheinmetallovog tenka bila je \xc4\x8dak 35 tona._NEWLINE_Za pogon je uporabljen BMW-ov \xc5\xa1estcilindri\xc4\x8dni benzinski motor preuzet s aviona, snage 290 KS. Kako se pokazao preslabim, ubrzo je zamijenjen benzinskim V-12 motorom Maybach HL 120 TRM snage 300 KS. Prijenos snage je i\xc5\xa1ao preko mijenja\xc4\x8da sa \xc5\xa1est brzina za naprijed i jednom za unatrag. To je bilo dovoljno za maksimalnu brzinu od samo 30 km/h. Veliki je motor i puno tro\xc5\xa1io te je 457 litara benzina (koliko je stalo u spremnike) bilo dovoljno tek za 120 kilometara vo\xc5\xbenje._NEWLINE_Zanimljivo je da je u jesen 1939., nakon \xc5\xa1to je razvoj Neubaufahrzeuga definitivno okon\xc4\x8dan, na me\xc4\x91unarodnoj izlo\xc5\xbebi automobila u Berlinu Krupp prikazao svoj PzKpfw NbFz VI. Tenk je bio opremljen sa \xc5\xa1estcilindri\xc4\x8dnim motorom snage \xc4\x8dak 500 KS. Unato\xc4\x8d osjetnom pove\xc4\x87anju snage, ostao je zabilje\xc5\xbeen podatak da je maksimalna brzina bila tek ne\xc5\xa1to ve\xc4\x87a, 35,4 km/h. Djelomi\xc4\x8dni krivac za tako malu brzinu je i pove\xc4\x87anje mase na 36.575 kg, a vjerojatno je zadr\xc5\xbean i mjenja\xc4\x8d s "petice". NbFz VI je morao imati i znatno ve\xc4\x87e spremnike za gorivo jer mu je autonomija, usprkos ja\xc4\x8dem motoru, bila 140 kilometara._NEWLINE_Testiranja u vo\xc5\xbenji pokazala su da kombinacija velike mase NbFz V i uskih gusjenica nepovoljno utje\xc4\x8de na vozne mogu\xc4\x87nosti po mekanom terenu. Uske su gusjenice stvarale specifi\xc4\x8dan pritisak od 0,69 kg/cm2, te je vozilo, usprkos klirensu od 0,45 m, \xc4\x8desto ostajalo zaglavljeno u mekanom terenu. To se je doga\xc4\x91alo usprkos modernom ovjesu koje se sastojalo od pogonskog kota\xc4\x8da na stra\xc5\xbenjem dijelu vozila. Kako bi se pove\xc4\x87ala prohodnost na neravnom terenu i preko zapreka, ljenivac je postavljen visoko na prednji dio vozila. U velikoj ve\xc4\x87ini izvora navodi se da je gusjenica klizila preko pet pari voznih kota\xc4\x8da, \xc5\xa1to nije to\xc4\x8dno. Zapravo, istina je da je na svakoj strani ovjesa bilo pet pari voznih kota\xc4\x8da, ali je odmah iza ljenivca bio jo\xc5\xa1 jedan vozni kota\xc4\x8d iste veli\xc4\x8dine kao i voze\xc4\x87i. Kako se ne spominje u literaturi, pitanje je \xc4\x8demu je zapravo slu\xc5\xbeio. Najvjerojatnije da gusjenica, zbog velikog razmaka izme\xc4\x91u ljenivca i prvog voze\xc4\x87eg kota\xc4\x8da, ne bi pukla uslijed prevelikog napregnu\xc4\x87a pri prelasku preko prepreka. S gornje strane gusjenica je klizila preko \xc4\x8detiri kota\xc4\x8di\xc4\x87a._NEWLINE_Osnovu ovjesa \xc4\x8dinile su spiralne opruge udru\xc5\xbeene s torzijskim \xc5\xa1tapovima tipa Christie. Bio je za\xc5\xa1ti\xc4\x87en posebnim oklopom. Osim \xc5\xa1to je donekle \xc5\xa1titio ovjes i gusjenicu od upadanja granja, kamenja i sli\xc4\x8dnih stvari u\xc4\x8dinkovitost ovog oklopa jako je upitna. Osim toga jako je smetao posadi ako bi poku\xc5\xa1ala popraviti bilo kakvi ve\xc4\x87i kvar na njemu.\n_START_SECTION_\nTestiranja\n_START_PARAGRAPH_\nNakon \xc5\xa1to je Hitler do\xc5\xa1ao na vlast, naglo je prekinut bilo kakav oblik vojne suradnje sa Sovjetskim Savezom. Zbog toga ni Neubaufahrzeuge nisu mogli poslati na testiranja u Sovjetski Savez. Ali kako je dolaskom Hitlera na vlast Njema\xc4\x8dka jednostrano odbacila odredbe Versajskog ugovora, tako i nije vi\xc5\xa1e bilo potrebe da se tenkovi skrivaju. Dapa\xc4\x8de, po\xc4\x8deli su ih intenzivno rabiti za politi\xc4\x8dku promid\xc5\xbebu. Tako su Nr.1 i Nr.2 ve\xc4\x87 u kolovozu 1935. rabljeni u velikim vje\xc5\xbebama oklopne divizije. Ostala tri prototipa (Nr.3, Nr.4 i Nr.5) poslani su na novoosnovani poligon Putloss, gdje su intenzivno testirani tijekom 1935. i 1936. Tijekom tih testiranja pokazalo se da Neubaufahrzeug nije najbolje rje\xc5\xa1enje. Osim lo\xc5\xa1e pokretljivosti po mekanim terenima, te slabe autonomije, pokazalo se da je pogre\xc5\xa1na i sama koncepcija tenka. Naime, tijekom tih testiranja, ali i velikih manevara odr\xc5\xbeanih tih godina, te ponajvi\xc5\xa1e iskustava ste\xc4\x8denih u \xc5\xa0panjolskom gra\xc4\x91anskom ratu, zaklju\xc4\x8deno je da je koncepcija velikih tenkova s puno kupola definitivno zastarjela. Na primjeru Neubaufahrzeuga taj se koncepcijski proma\xc5\xa1aj vi\xc5\xa1estruko vidio. Prvi je bio da dvije dodatne kupole nisu pru\xc5\xbeale bitno ve\xc4\x87u paljbenu mo\xc4\x87, a zahtijevale su dva dodatna \xc4\x8dlana posade i veliki prostor. Povrh toga svaka je ta kupola mogla poslu\xc5\xbeiti za naoru\xc5\xbeavanje znatno u\xc4\x8dinkovitijih tanketa PzKpfw 1._NEWLINE_Da bi se u kupolu mogli "ugurati" top kalibra 75 i 37 mm, ona je morala biti pove\xc4\x87ana. A to je pak zna\xc4\x8dilo da \xc4\x87e biti dobra meta neprijateljskih protutenkovskih oru\xc5\xbeja. Niti visina tenka od \xc4\x8dak tri metra sigurno nije pripomogla. Ali sve bi te mane Neubaufahrzeugu njema\xc4\x8dka vojska jo\xc5\xa1 i "oprostila". Me\xc4\x91utim, dvije su mu bile neoprostive. Prva je bila da je bio prezahtjevan za serijsku proizvodnju, a time i preskup. I to u vrijeme kad se njema\xc4\x8dka vojska zapo\xc4\x8dela intenzivno naoru\xc5\xbeavati kako bi u naoru\xc5\xbeanju dostigla i prestigla Francusku, Veliku Britaniju, a potom i Sovjetski Savez._NEWLINE_Druga, jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87a mana Neubaufahrzeuga bila je sporost kretanja izvan potova, te lo\xc5\xa1a pokretljivost po mekanim terenima. U vrijeme njegova nastanka njema\xc4\x8dka je vojska zapo\xc4\x8dela razvijati revolucionarnu taktiku masovne uporabe oklopnih snaga i brzih prodora u neprijateljsku pozadinu koja \xc4\x87e postati poznata kao Blitzkrieg. Pritom se pokretljivost daleko vi\xc5\xa1e "cijenila" nego paljbena mo\xc4\x87. Kod Neubaufahrzeuga to je bilo dijametralno suprotno. Ako se i kretao izvan putova, te\xc5\xa1ko je prostizao brzine ve\xc4\x87e od 15 km/h. A to nikako nije bilo dovoljno. Zbog toga ne \xc4\x8dudi da je njema\xc4\x8dka vojska zaklju\xc4\x8dila da Neubaufahrzeug nije pogodan za uvo\xc4\x91enje u operativnu uporabu. Umjesto Neubaufahrzeuga kao glavni tenk njema\xc4\x8dkih oklopnih snaga odabran je Panzerkampfwagen IV.\n_START_SECTION_\nOperativna uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nIako Neubaufahrzeug nije u\xc5\xa1ao u serijsku proizvodnju, njema\xc4\x8dka je vojska u naoru\xc5\xbeanju zadr\xc5\xbeala prototipove Nr.3, Nr.4 i Nr.5, dok su Nr.1 i Nr.2 intenzivno rabljeni za obuku posada. Ne postoje izvje\xc5\xa1\xc4\x87a da su Nr.3, Nr.4 i Nr.5 rabljeni u okupacijama Austrije, \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke i Poljske. Prvo spominjanje borbene uporabe ova tri Neubaufahrzeuga je tijekom njema\xc4\x8dke okupacije Norve\xc5\xa1ke po\xc4\x8detkom 1940. godine. Do tada su relativno malobrojne njema\xc4\x8dke snage ve\xc4\x87 anga\xc5\xbeirane na okupaciji \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke i ponajvi\xc5\xa1e Poljske. Uz to su velike oklopne snage ve\xc4\x87 bile razmje\xc5\xa1tene prema Francuskoj, Belgiji i Nizozemskoj. Kako nisu o\xc4\x8dekivali ve\xc4\x87i otpor norve\xc5\xa1ke vojske, njema\xc4\x8dki je glavni sto\xc5\xbeer za tu priliku formirao posebnu oklopnu skupinu (Panzer Abteilung zur besonderer Vervendung 40 - PzAbt zbV 40) u koju su u\xc5\xa1li i Nr.3, Nr.4 i Nr.5. Oni su uporabljeni za ustrojavanje posebne postrojbe Panzerzug Horstmann/Zug Putloss ja\xc4\x8dine voda, pod zapovjedni\xc5\xa1tvom poru\xc4\x8dnika Hansa Horstmanna._NEWLINE_Postrojba je u Oslo stigla ve\xc4\x87 19. travnja 1940., deset dana nakon po\xc4\x8detka njema\xc4\x8dkog napada. Glavna joj je zada\xc4\x87a bila pru\xc5\xbeanje paljbene potpore njema\xc4\x8dkom pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tvu tijekom prodora u unutra\xc5\xa1njost Norve\xc5\xa1ke. Pritom se nisu o\xc4\x8dekivali ve\xc4\x87i sukobi s tenkovima, ve\xc4\x87 ponajvi\xc5\xa1e s utvr\xc4\x91enim ili barem ukopanim neprijateljskim pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tvom. Zbog toga su naknadno dva tenka ostavljena u PzAbt zbV 40, dok je jedan preba\xc4\x8den kao potpora 196. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkoj diviziji. Ovaj je tenk o\xc5\xa1te\xc4\x87en tijekom bitke s britanskim snagama, ali je naknadno ponovno osposobljen za borbu. Znatno lo\xc5\xa1ije je pro\xc5\xa1ao jedan od tenkova u PzAbt zbV 40. Ovi su tenkovi sudjelovali u bitki kod Andalsnesa. Jedan je tako te\xc5\xa1ko o\xc5\xa1te\xc4\x87en da ga vi\xc5\xa1e nisu mogli popraviti, te su ga njema\xc4\x8dki vojnici uni\xc5\xa1tili. Kako bi se nadomjestio gubitak, 16. svibnja u Norve\xc5\xa1ku je do\xc5\xa1ao jedan od prva dva prototipa, skoro sigurno Nr.2. Njegova najve\xc4\x87a mana je bila \xc5\xa1to je izra\xc4\x91en od mekanog, a ne pancirnog \xc4\x8delika, ali sada je PzAbt zbV 40 ponovno imao tri tenka._NEWLINE_Nakon okon\xc4\x8danja operacija za okupaciju Norve\xc5\xa1ke, povijest ovih tenkova postaje zagonetkom. Jedan dio izvora navodi da su sva tri tenka ostala u utvrdi Akershus u Oslu sve do kraja II. svjetskog rata. Tamo su ih zatekli Saveznici 1945. te ih razrezali. Jedan dio izvora navodi da su tijekom 1942. sva tri Neubaufahrzeuga preba\xc4\x8deni u Finsku. Prema njima tenkovi su bili u sastavu 1. Panzer Gruppe, te su intenzivno rabljeni u borbama protiv sovjetskih snaga koje su ostale u okru\xc5\xbeenju. Jedan je Neubaufahrzeug uni\xc5\xa1ten 28. ili 29. lipnja 1941. u bitkama oko Dubnoa. Iako neki izvori tvrde da su preostala dva uni\xc5\xa1tena u bitkama blizu rumunjske granice, vjerojatnije je da su u studenom 1941. vra\xc4\x87eni u Njema\xc4\x8dku. Na jednoj slu\xc5\xbebenoj Kruppovoj fotografiji iz 1942. vidi se jedan Neubaufahrzeug (skoro sigurno Nr.1) koji prolazi preradu u samovozni protutenkovski top Sturer Emil naoru\xc5\xbean topom Kwk44 L60 kalibra 128 mm. Me\xc4\x91utim, njema\xc4\x8dki izvori potvr\xc4\x91uju da su napravljena barem dva prototipa, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da je uz Nr.1 uporabljen barem jo\xc5\xa1 jedan Neubaufahrzeug. Jedan od Sturer Emila intenzivno je rabljen u borbama blizu Karkova tijekom 1943. i 1944. godine.\n_START_SECTION_\nUsporedba sa ostalim tenkovima\n_START_PARAGRAPH_\nU odnosu na Leichte Traktor i Grosstraktore, Neubaufahrzeug je bio veliki korak naprijed u razvoju suvremenog tenka. Iako je i dalje patio od nekih, prije svega koncepcijskih nedostataka, ipak je bio dovoljno napredan da se mogao rabiti u borbenim operacijama. U osnovi Neubaufahrzeug je bio dobra osnova za razvoj jo\xc5\xa1 naprednijeg te\xc5\xa1kog tenka, samo da je njema\xc4\x8dka vojska imala dovoljno vremena i novca, ili bolje re\xc4\x8deno proizvodnih kapaciteta, da ga mo\xc5\xbee razviti. Iako je u odnosu na tada\xc5\xa1nje najsuvremenije francuske, britanske i ameri\xc4\x8dke tenkove Neubaufahrzeug bio bolji, ipak nije bio dovoljno dobar za njema\xc4\x8dku vojsku. Vjerojatno je to najbolji dokaz koliko je njema\xc4\x8dka koncepcija razvoja tenkova bila naprednija u odnosu na savezni\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave. Jedino su projektanti u Sovjetskom Savezu sredinom tridesetih godina radili na jednako naprednim projektima, koji \xc4\x87e na kraju i rezultirati jednim od najboljih tenkova II. svjetskog rata, T-34.'