b'\n_START_ARTICLE_\nRusini u Vojvodini\n_START_PARAGRAPH_\nRusini u Vojvodini su jedna od nacionalnih manjina u autonomnoj pokrajini Vojvodini u Republici Srbiji.\n_START_SECTION_\nJezik i vjera\n_START_PARAGRAPH_\nGovore rusinskim jezikom i srpskim jezikom. Rusinski vojvo\xc4\x91anskih Rusina je zapadnoslavenski sa brojnim osobinama kao u slova\xc4\x8dkom jeziku.\n_START_SECTION_\nNaseljenost\n_START_PARAGRAPH_\nPrema popisu iz 2002. u Vojvodini je \xc5\xbeivjelo 15.626 Rusina, \xc5\xa1to ih je \xc4\x8dinilo 6. po brojnosti nacionalnom zajednicom. _NEWLINE_Najvi\xc5\xa1e ih je u Ba\xc4\x8dkoj u op\xc4\x87inama Vrbas, gdje \xc4\x8dine 8,21%, Kula, gdje \xc4\x8dine 11,16% i \xc5\xbdabalj, gdje \xc4\x8dine 5,11%. Zna\xc4\x8dajan je broj Rusina u Novom Sadu, gdje su jo\xc5\xa1 1820. po\xc4\x8deli graditi svoju grkokatoli\xc4\x8dku crkvu sv. Petra i Pavla, koju su dovr\xc5\xa1ili 1834.-1837.. Naselja sa rusinskom ve\xc4\x87inom su Ruski Krstur u op\xc4\x87ini Kula, Kucura u op\xc4\x87ini Vrbas i Biki\xc4\x87 Do u op\xc4\x87ini \xc5\xa0id.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNa podru\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Vojvodine su u najve\xc4\x87em broju, do\xc5\xa1li nakon oslobo\xc4\x91enja ju\xc5\xbene Ugarske od Turaka, za vrijeme Habsbur\xc5\xa1ke Monarhije. Doselili su sa podru\xc4\x8dja dana\xc5\xa1nje isto\xc4\x8dne Slova\xc4\x8dke i sjeveroisto\xc4\x8dne Ma\xc4\x91arske. Pripadaju novijoj ukrajinskoj doseljeni\xc4\x8dkoj zajednici. Doseljenici iz Ukrajine, koji su kasnije do\xc5\xa1li, se izja\xc5\xa1njavaju kao Ukrajinci. Kao posljedica toga \xc5\xa1to je to nacionalno ime kod Ukrajinaca kasnije prevladalo._NEWLINE_Nadnevak prvog doseljenja Rusina u Vojvodinu je 17. sije\xc4\x8dnja 1751., kada je zabilje\xc5\xbeeno da je administrator Ba\xc4\x8dke, Franc Josip de Redl, potpisao ugovor sa Mihajlom Munka\xc4\x8dijem iz sela \xc4\x8cervenova u Bere\xc5\xa1koj \xc5\xbeupi, prema kojem je morao dovesti 200 rusinskih obitelji grkokatoli\xc4\x8dke vjere iz gornjougarskih krajeva znanih kao "Gornja zemlja" (\xd0\x93\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbd\xd1\x97\xd1\x86\xd0\xb0) u Ruski Krstur._NEWLINE_Kerestur je u to vrijeme bio srpsko naselje koje izvori iz 1741. bilje\xc5\xbee kao razru\xc5\xa1eno i napu\xc5\xa1teno, jer su se stanovnici morali odseliti u \xc4\x8celarevo. Isti administrator je potpisao jo\xc5\xa1 jedan ugovor 15. svibnja 1763. sa Petrom Ki\xc5\xa1em iz Kerestura, prema kojem je on morao dovesti 150 rusinskih obitelji grkokatoli\xc4\x8dke vjere iz istih krajeva u Kucuru._NEWLINE_Kako je broj stanovnika rastao, a obradive zemlje za doseljenike je bilo sve manje, brojne obitelji iz Krstura i Kucure su odlu\xc4\x8dile odseliti u Novi Sad 1766. i 1767.. Kasnije su se naselili u \xc5\xa0id, Vajsku, a po\xc4\x8detkom 19. st. u Vukovar i Ilok. U Hrvatskoj su se jo\xc5\xa1 naselili u Petrovcima 1833. i u Ba\xc4\x8dincima 1834.._NEWLINE_Rusini koji su pripadali katoli\xc4\x8dkoj vjeri su bili izlo\xc5\xbeeni asimilacijskim pritiscima od strane habsbur\xc5\xa1kih (germanizacija) i u 19. st. ma\xc4\x91arskih (ma\xc4\x91arizacija) vlasti. _NEWLINE_Nakon ulaska u Jugoslaviju, dio Rusina grkokatoli\xc4\x8dke vjere je bio asimiliran u Srbe, ponajvi\xc5\xa1e kao posljedica prirodne asimilacije, zbog srodnosti slavenskog jezika i pripadnosti pravoslavnom kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvu je asimilacija bila olak\xc5\xa1ana._NEWLINE_U cijeloj Ba\xc4\x8dko-bodro\xc5\xa1koj \xc5\xbeupaniji (koja je obuhva\xc4\x87ala ju\xc5\xbenu Ugarsku, danas uglavnom Ba\xc4\x8dku i Banat) je po popisu 1767. bilo 2.000 Rusina. Popis od 1991. je pokazao 25.000 Rusina. Broj je od onda u opadanju, a glavnim razlogom je veliki broj Rusina koji je odlu\xc4\x8dio iseliti u Kanadu .\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nList za Rusine Ruske slovo ("\xd0\xa0\xd1\x83\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb5 \xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbe")._NEWLINE_Rusinski je jedan od \xc5\xa1est slu\xc5\xbebenih jezika u Vojvodini . _NEWLINE_Kulturno sjedi\xc5\xa1te vojvo\xc4\x91anskih Rusina je selo Ruski Krstur.\n_START_SECTION_\nStanje po popisima\n_START_PARAGRAPH_\nStatistike do 1991. ih bilje\xc5\xbee skupa sa Ukrajincima, kao i 1948... _NEWLINE_Po metodama popisa 1880., Ukrajinaca i Rusina je bilo 9299 i \xc4\x8dinili su 0,8% stanovnika dana\xc5\xa1njeg podru\xc4\x8dja Vojvodine. Bili su 7. po brojnosti, iza Srba, Nijemaca, Ma\xc4\x91ara, Hrvata (zajedno sa Hrvatima zapisanim kao Bunjevci i \xc5\xa0okci), Rumunja i Slovaka._NEWLINE_Po metodama popisa 1890., Ukrajinaca i Rusina je bilo 11.022 i \xc4\x8dinili su 0,8% stanovnika dana\xc5\xa1njeg podru\xc4\x8dja Vojvodine. Bili su 7. po brojnosti._NEWLINE_Po metodama popisa 1900., Ukrajinaca i Rusina je bilo 12.663 i \xc4\x8dinili su 0,9% stanovnika dana\xc5\xa1njeg podru\xc4\x8dja Vojvodine. Bili su 7. po brojnosti._NEWLINE_Po metodama popisa iz 1910., bilo je 13.479 Rusina, a \xc4\x8dinili su 0,9% stanovni\xc5\xa1tva. Bili su 7. po brojnosti._NEWLINE_Po metodama popisa iz 1921., bilo je 13.664 Rusina, a \xc4\x8dinili su 0,9% stanovni\xc5\xa1tva. Bili su 7. po brojnosti._NEWLINE_Po metodama popisa iz 1931., bilo je 21.000 Rusina, a \xc4\x8dinili su 1% stanovni\xc5\xa1tva. Bili su 7. po brojnosti._NEWLINE_Prema popisu iz 1948., bilo je 22.083 Ukrajinca i Rusina, a \xc4\x8dinili su 1,3% stanovni\xc5\xa1tva. Bili su 8. po brojnosti._NEWLINE_Prema popisu iz 1953., bilo je 23.038 Rusina, a \xc4\x8dinili su 1,4% stanovni\xc5\xa1tva. Bili su 7. po brojnosti._NEWLINE_Prema popisu iz 1961., bilo je 23.038 Rusina, a \xc4\x8dinili su 1,4% stanovni\xc5\xa1tva. Bili su 7. po brojnosti._NEWLINE_Prema popisu iz 1971., bilo je 20.109 Rusina, a \xc4\x8dinili su 1% stanovni\xc5\xa1tva. Bili su 7. po brojnosti._NEWLINE_Prema popisu iz 1981., bilo je 24.306 Ukrajinaca i Rusina, a \xc4\x8dinili su 1,2% stanovni\xc5\xa1tva. Bili su 7. po brojnosti._NEWLINE_Popis iz 1991. ih bilje\xc5\xbei odvojeno od Ukrajinaca. Bilo je 17.889 Rusina, a \xc4\x8dinili su 0,9% stanovni\xc5\xa1tva. Bili su 10. po brojnosti._NEWLINE_Popis iz 2002. ih bilje\xc5\xbei odvojeno od Ukrajinaca. Bilo je 15.626 Rusina, a \xc4\x8dinili su 0,77% stanovni\xc5\xa1tva. Bili su 10. po brojnosti. Pad od dvije tisu\xc4\x87e treba pripisati i pove\xc4\x87anju broja Ukrajinaca za otprilike isti broj u odnosu na pro\xc5\xa1li popis, ali i iseljavanju 1990-ih.'