b'\n_START_ARTICLE_\nNacionalsocijalizam\n_START_PARAGRAPH_\nNacionalsocijalizam (njem. Nationalsozialismus), \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e samo nacizam, politi\xc4\x8dki je pokret u Njema\xc4\x8dkoj koji je iniciran 1920. \xc4\x8dinom organizacije Nacionalsocijalisti\xc4\x8dke njema\xc4\x8dke radni\xc4\x8dke stranke (Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei). Pokret je kulminirao stvaranjem Tre\xc4\x87eg Reicha, autoritarne dr\xc5\xbeave koju je od 1933. do 1945. vodio diktator Adolf Hitler.\n_START_SECTION_\nNastanak i uspon nacizma\n_START_PARAGRAPH_\nNacizam je u mnogim aspektima bio sli\xc4\x8dan talijanskom fa\xc5\xa1izmu. No, korijeni nacizma bili su Njema\xc4\x8dki, osnovani, recimo, na Pruskoj vojnoj tradiciji autoritarizma i pove\xc4\x87anja i na njema\xc4\x8dkoj romanti\xc4\x8dnoj tradiciji ugostiteljstva pa sve do racionalizma, liberalizma i demokracije. Tako\xc4\x91er se temeljio i na mnogim rasnim doktrinama prema kojima su nordijski ljudi, takozvani arijci, bili ne samo fizi\xc4\x8dki superiorni drugim rasama, nego su bili i nositelji vi\xc5\xa1eg morala i kulture. U nekim filozofskim tradicijama, to je idealiziralo dr\xc5\xbeavu ili uzvisilo superiornog individualca i oslobodilo takvu osobu od tradicionalnih restrikcija._NEWLINE_Teoreti\xc4\x8dari i planeri nacizma uklju\xc4\x8divali su i generala Haushofera, njema\xc4\x8dkog geografa koji je imao jako velik utjecaj u njema\xc4\x8dkoj vanjskoj politici, njema\xc4\x8dkog urednika i vo\xc4\x91u stranke Alfreda Rosenberga koji je formulirao nacisti\xc4\x8dke rasne teorije prema djelima pisca Houstona Stewarta Chamberlaina. Zadatak da formulira i izvede mnoge nove ekonomske i financijske politike pao je na njema\xc4\x8dkog financijera Hjalmara Schachta, a njema\xc4\x8dki arhitekt i strana\xc4\x8dki vo\xc4\x91a Albert Speer imao je veliku ulogu u nadgledanju ekonomije tik prije kraja Drugog svjetskog rata (1939.-1945.).\n_START_SECTION_\nPolitika nacizma\n_START_PARAGRAPH_\nNacisti su zastupali stajali\xc5\xa1te da se \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo dijeli na vi\xc5\xa1e i ni\xc5\xbee rase, Nijemce su progla\xc5\xa1avali vi\xc5\xa1om, arijskom rasom. Pripisivali su im izvanredne sposobnosti i zato pozvane da vode svijet. Za \xc5\xbdidove su imali stajali\xc5\xa1te da su sposobni samo za izrabljivanje drugih i za razaranje, pa ih treba uni\xc5\xa1titi (antisemitizam). Slavene su smatrali kao nesposobne za bilo kakvo stvarala\xc5\xa1tvo i koristili ih kao radnu snagu. Za parlamentarnu demokraciju su tvrdili da je lo\xc5\xa1 sustav jer omogu\xc4\x87ava djelovanje onih koji razaraju dru\xc5\xa1tvo i dr\xc5\xbeavu. Nacisti su u dr\xc5\xbeavi htjeli uspostaviti \xc4\x8dvrstu vlast koju \xc4\x87e predvoditi i o svemu odlu\xc4\x8divati vo\xc4\x91a (njem.F\xc3\xbchrer). Svoj nacisti\xc4\x8dki program Hitler je iznio u knjizi Mein Kampf (Moja borba). Tvrdio je da Njema\xc4\x8dkoj treba osigurati ve\xc4\x87i "\xc5\xbeivotni prostor", a njega \xc4\x87e ste\xc4\x87i na europskom istoku. Odbacivao je Versailleski mirovni ugovor i najavljivao da \xc4\x87e Njema\xc4\x8dka zavladati Europom, a zatim i cijelim svijetom. Nacisti su za te\xc5\xa1ko stanje u dr\xc5\xbeavi okrivili \xc5\xbdidove i ljevi\xc4\x8dare, komuniste.\n_START_SECTION_\nPosljedice Prvog svjetskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutni uzroci nacizma mogu se na\xc4\x87i u posljedicama njema\xc4\x8dkog poraza u Prvom svjetskom ratu (1914.-1918.). Po odredbama Versajskog ugovora, Njema\xc4\x8dka je progla\xc5\xa1ena jedinim krivcem za rat, te su joj oduzete sve kolonije i bila je prisiljena pla\xc4\x87ati visoke reparacije. Njema\xc4\x8dki politi\xc4\x8dki i ekonomski \xc5\xbeivot ozbiljno je poreme\xc4\x87en potpisivanjem ugovora. Velika inflacija, koja je do\xc5\xa1la do vrhunca 1923., uni\xc5\xa1tila je njema\xc4\x8dku srednju klasu i nanijela velike \xc5\xa1tete njema\xc4\x8dkom ekonomskom i socijalnom \xc5\xbeivotu. Nakon nekoliko godina Njema\xc4\x8dka je dosegla neku to\xc4\x8dku ekonomske stabilnosti i sigurnosti, no Velika ekonomska kriza koja se pro\xc5\xa1irila 1929., Njema\xc4\x8dku je ponovno bacila u ekonomsku nestabilnost i u takvu depresiju iz koje, po mnogim gledi\xc5\xa1tima, nije bilo izlaza. U tom periodu, demokratska Weimarska Republika je bila izlo\xc5\xbeena napadima i s lijeva i s desna. Republika se pokazala nesposobnom da rije\xc5\xa1i problem ekonomske krize. Do 1933. njema\xc4\x8dki narod podr\xc5\xbeavao je ili jednu ili drugu totalitaristi\xc4\x8dku stranku, Komunisti\xc4\x8dku ili Nacionalsocijalisti\xc4\x8dku.\n_START_SECTION_\nHitler preuzima potpuno vodstvo\n_START_PARAGRAPH_\nUbrzo nakon sastanka u velja\xc4\x8di 1920., Hitlerova stranka promijenila je ime u Nacionalsocijalisti\xc4\x8dka njema\xc4\x8dka radni\xc4\x8dka stranka (Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei). Nova stranka je rasla polaki i principijelno u Bavarskoj. Uvjerena u potrebu i va\xc5\xbenost nasilja za ostvarenje svojih ciljeva, stranka je osnovala Sturmabteilungen (ili skra\xc4\x87eno SA). Zadatak SA-a je bio osiguravanje sastanaka NSDAP-a od nevolja, ometanje sastanaka liberalnih demokrata, socijalista, komunista i trgova\xc4\x8dkih saveza, te progon \xc5\xbdidova, pogotovo \xc5\xbdidovskih trgovca. Tome svemu pripomagali su i nezadovoljni vojnici i vojni \xc4\x8dasnici, a jedan od istaknutijih bio je Ernst R\xc3\xb6hm._NEWLINE_Godine 1921. Hitler je izabran za \xe2\x80\x9eneograni\xc4\x8denog predsjednika\xe2\x80\x9c stranke, i iste te godine stranka je za svoj slu\xc5\xbebeni znak izabrala crvenu zastavu, koja je u sredini imala bijelo polje u kojem je bila crna svastika. Godine 1923. Hitler je osnovao novine V\xc3\xb6lkischer Beobachter (Narodni promatra\xc4\x8d), kao slu\xc5\xbebeni dnevni glasnik stranke. Kako je DKP, osnovan 1919. rastao, tako je NSDAP koncentrirala ve\xc4\x87inu svoje propagande na optu\xc5\xbeivanje bolj\xc5\xa1evizma, kojeg su okarakterizirali kao urotu me\xc4\x91unarodnih \xc5\xbeidovskih financijera. Tako\xc4\x91er su objavili svoj prijezir prema parlamentarnoj demokraciji i agitirali su za diktaturu.\n_START_SECTION_\nStranka u Reichstagu\n_START_PARAGRAPH_\nPokret je strelovito rastao, regrutiraju\xc4\x87i tisu\xc4\x87e civilnih slu\xc5\xbebenika, propalih trgovaca i manjih biznismena, farmera, radnika zavaranih od strane socijalisti\xc4\x8dkih i komunist\xc4\x8dkih stranki, te \xc5\xa1akom mladih ljudi iz svih klasa, odgojenih u me\xc4\x91uratnom razdoblju sa nadom za odre\xc4\x91enu ekonomsku sigurnost. Na izborima za Reichstag 1930. nacisti su dobili skoro 6,5 milijuna glasova (vi\xc5\xa1e od 18% od ukupnog broja glasova), u usporedi sa ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e od 800,000 glasova (oko 2,5%) koje su dobili 1928. Njihovih 107 dobivenih mjesta u Reichstagu u\xc4\x8dinilo ih je drugom najja\xc4\x8dkom strankom u Reichstagu, odmah iza SPD-a koji je imao 143 mjesta. Komunisti, koji su dobili oko 4,6 milijuna glasova, dobili su 77 mjesta u Reichstagu._NEWLINE_NSDAP je uzeo sve mogu\xc4\x87e prednosti Velike depresije od 1929. do 1932. O\xc4\x8dajni\xc4\x8dki poku\xc5\xa1aji kancelara Br\xc3\xbcninga da sa\xc4\x8duva demokratsku dr\xc5\xbeavu hitnim dekretima nisu uspjeli smanjiti veliki val nezaposlenosti. Njegova neefikasna vlada samo je poja\xc4\x8dala nevjeru njema\xc4\x8dkog naroda u parlamentarnu demokraciju. Kao posljedica toga, Adolf Hitler je na predsjedni\xc4\x8dkim izborima 1932. dobio mnogo glasova, no unato\xc4\x8d svim glasovima pobijedio ga je biv\xc5\xa1i general Paul von Hindenburg._NEWLINE_Na izborima za Reichstag u srpnju 1932., nacisti su sakupili nevjerojatnih 13,7 milijuna glasova i dobili su 230 od ukupnih 670 mjesta u Reichstagu. Kao tada najja\xc4\x8doj stranci, iako jo\xc5\xa1 bez ve\xc4\x87ine, predsjednik Hindenburg ponudio je nacistima mjesto u koalicijskoj vladi. Hitler je odbio tra\xc5\xbee\xc4\x87i samo potpunu vlast. Reichstag je raspu\xc5\xa1ten, i na izborima za njegova nasljednika u studenom, stranka je pala i dobila oko 11,7 milijuna glasova \xc5\xa1to joj je donijelo samo, u usporedbi sa pro\xc5\xa1lim glasovanjem, 196 mjesta u parlamentu. Kombinirani zbroj glasova komunista i socijaldemokrata bio je preko 13 milijuna, te su te dvije stranke skupa dobile 221 mjesto u parlamentu. No, kako su te dvije stranke bili ljuti neprijatelji, nacisti su jo\xc5\xa1 uvijek zadr\xc5\xbeali mjesto najja\xc4\x8de stranke u Reichstagu. Hitler je ponovo odbio koalicijsku vladu i Reichstag je ponovo raspu\xc5\xa1ten. Na savjet biv\xc5\xa1eg kancelara Franza von Papena, predsjednik Hindenburg je 30. sije\xc4\x8dnja 1933. imenovao Hitlera kancelarom, te je stranka zapo\xc4\x8dela stvaranje nacisti\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Pri kraju velja\xc4\x8de, tik do po\xc4\x8detka nove izborne kampanje za Reichstag, zgrada Reichstaga uni\xc5\xa1tena je u vatri nepoznatog porijekla. Nacisti su okrivili komuniste i iskoristili taj doga\xc4\x91aj i to okrivljavanje kako bi na nasilan na\xc4\x8din suzbili komunisti\xc4\x8dku partiju Njema\xc4\x8dke. Kasnije je i SPD suzbijen na nasilan na\xc4\x8din. Nijedna stranka nije pru\xc5\xbeila organiziran otpor. Sve ostale stranke su naknadno zakonom zabranjene, poku\xc5\xa1aj stvaranja nove stranke smatran je zlo\xc4\x8dinom i NSDAP je postala jedina legalna stranka u Njema\xc4\x8dkoj. U Aktu od 23. o\xc5\xbeujka 1933., zakonodavne mo\xc4\x87i Reichstaga preba\xc4\x8dene su na stranku. Akt je Hitleru dao diktatorske mo\xc4\x87i i ozna\xc4\x8dio kraj Weimarske Republike. Po zakonu od 1. prosinca 1933., NSDAP je "nepovratno stopljen s dr\xc5\xbeavom".\n_START_SECTION_\nOrganizacija stranke nakon 1933.\n_START_PARAGRAPH_\nOd tada je stranka bila na\xc4\x8delni instrument za provo\xc4\x91enje totalitaristi\xc4\x8dke kontrole dr\xc5\xbeave i njema\xc4\x8dkog dru\xc5\xa1tva, provode\xc4\x87i ju kroz strana\xc4\x8dku vojsku. \xc4\x8clanovi stranke koji su bili "\xc4\x8diste" krvi, a napunili su 18 godina, morali su iskazati vjernost F\xc3\xbchreru i prema dr\xc5\xbeavnom zakonu to su mogli napraviti samo na posebnim strana\xc4\x8dkim sudovima. Na\xc4\x8delno je \xc4\x8dlanstvo u stranci bili po izboru: milijuni ljudi su se u\xc4\x8dlanili dobrovoljno, ali i mnogi ljudi su prisiljeni na \xc4\x8dlanstvo protiv njihove volje. Mnogi civilni slu\xc5\xbebenici su bili primorani na \xc4\x8dlanstvo. Na svom vrhuncu, stranka je imala oko 7 milijuna \xc4\x8dlanova._NEWLINE_Na\xc4\x8delna za\xc5\xa1titna organizacija stranke bila je SA, slu\xc5\xbebeno uspostavljena kao "garanter nacionalsocijalisti\xc4\x8dke revolucije" i "za\xc5\xa1titnik nacizma". Iznu\xc4\x91ivala je velike svote novca od njema\xc4\x8dkih radnika i farmera kroz njihove godi\xc5\xa1nje "zimske pomo\xc4\x87i" za siroma\xc5\xa1ne, vodila je treniranje nacizma sve njema\xc4\x8dke mlade\xc5\xbei sa 17 godina, organizirala temeljit pogrom protiv \xc5\xbdidova 1938., a u Drugom svjetskom ratu je opskrbljivala vjerne \xc4\x8dasnike pripojene kopnenim snagama Wehrmachta i vodila je domovinsku obranu Reicha. _NEWLINE_Jo\xc5\xa1 jedno va\xc5\xbeno strana\xc4\x8dko tijelo bio je SS, koji je tijekom II. svjetskog rata organizirao posebne borbene jedinice koje su pomagale regularnoj vojsci u kriti\xc4\x8dnim trenucima. Zajedno sa Sicherheitsdienstom (SD-om), obavje\xc5\xa1tajnom slu\xc5\xbebom stranke i Reicha, SS je kontrolirao stranku u posljednjim ratnim godinama. SD je kontrolirao sabirne logore za \xc5\xbertve nacisti\xc4\x8dkog terora, i tijekom rata je igrao veliku ulogu u omogu\xc4\x87avanju Hitleru da dobije kontrolu nad oru\xc5\xbeanim snagama od generalnog sto\xc5\xbeera. _NEWLINE_Jo\xc5\xa1 jedno va\xc5\xbeno strana\xc4\x8dko tijelo bila je Hitlerova mlade\xc5\xbe (Hitlerjugend ili HJ), koja je pripremala dje\xc4\x8dake u dobi od 14 do 17 godina za \xc4\x8dlanstvo u SS-u, SA-u i NSDAP-u. Strana\xc4\x8dka Auslandsorganisation odra\xc4\x91ivala je nacisti\xc4\x8dku propagandu i stvorila, financirala i vodila nacisti\xc4\x8dke organizacije me\xc4\x91u Nijemcima i ljudima njema\xc4\x8dkog porijekla van Reicha.\n_START_SECTION_\nReorganizacija njema\xc4\x8dkog dru\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nHitler je zapo\xc4\x8deo organizaciju nacisti\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave tako \xc5\xa1to je eliminirao svu radni\xc4\x8dku i liberalno demokratsku oporbu. Su\xc4\x91enje za paljbu Reichstaga slu\xc5\xbeilo je kao uvod za ne samo uni\xc5\xa1tavanje svih komunisti\xc4\x8dkih i socijaldemokratskih stranaka, nego i za ukidanje svih konstitucionalnih i civilnih prava i osnivanje koncentracijskih logora za \xc5\xbertve nacizma.\n_START_SECTION_\nCentralizacija i koordinacija\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1933. do 1935. demokratska struktura Njema\xc4\x8dke zamijenjena je sa potpuno centraliziranom dr\xc5\xbeavom. Autonomija prije testirana u mnogo navrata od strane provizionalne vlade je eliminirana, i te regionalne vlade pretvorene su u striktno kontrolirane organe sredi\xc5\xa1nje vlade. Reichstag je zadr\xc5\xbeao samo ceremonijalnu, a ne i zakonodavnu funkciju. Pomo\xc4\x87u procesa privatizacije (Gleichschaltung), sve tvrtke za rad, biznis i agrikulturu, kao i za edukaciju i kulturu, stavljene su pod kontrolu i vodstvo stranke. \xc4\x8cak je i protestantska crkva prodrta od strane nacisti\xc4\x8dkih doktrina. Posebni zakon je donesen koji je \xc5\xbdidove isklju\xc4\x8dio iz za\xc5\xa1tite njema\xc4\x8dkog zakona.\n_START_SECTION_\nEkonomija i po\xc4\x8detak 1934.\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x87i problem s kojim se vodstvo stranke suo\xc4\x8dilo po dolasku na vlast je nezaposlenost. Njema\xc4\x8dka industrija je tada radila sa otprilike 58% ukupnog kapaciteta. Aproksimativni broj nezaposlenih u Njema\xc4\x8dkoj tada bio je izme\xc4\x91u 6 i 7 milijuna ljudi. Me\xc4\x91u njima je bilo i na desetke tisu\xc4\x87a \xc4\x8dlanova stranke koji su se nadali da \xc4\x87e Hitler izvr\xc5\xa1iti obe\xc4\x87anja nacisti\xc4\x8dke propagande o antikapitalizmu, prekidu monopola ve\xc4\x87ih tvrtki i o\xc5\xbeivljavanju industrije stvaraju\xc4\x87i vi\xc5\xa1e malih biznisa. Strana\xc4\x8dki poredak i podaci zahtjevali su "drugu revoluciju". SA, kojeg je predvodio Ernst R\xc3\xb6hm, uklju\xc4\x8dio je kontrolu nad Reichswehrom u program "druge revolucije". Hitler je trebao odlu\xc4\x8diti izme\xc4\x91u plebejskog nacisti\xc4\x8dkog re\xc5\xbeima i saveza sa industrijalcima u zemlji i generalnim \xc5\xa1tabom Reichswehra. Hitler se odlu\xc4\x8dio za drugi od dva mu ponu\xc4\x91ena izbora. Nave\xc4\x8der 30. lipnja 1934. Hitler je naredio izvr\xc5\xa1enje tzv. "No\xc4\x87i dugih no\xc5\xbeeva": naredio je SS-ovcima da ubiju \xc4\x8dlanove SA-a, organizacije za koju se Hitler bojao da \xc4\x87e agitirati Reichswehr. Ubijen je velik broj vo\xc4\x91a SA-a (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i R\xc3\xb6hma), te izme\xc4\x91u 400 i 1000 njihovih sljedbenika, od kojih su dosta njih bili nedu\xc5\xbeni za bilo kakav otpor Hitleru. U toj no\xc4\x87i ubijeni su i jo\xc5\xa1 neki neprijatelji re\xc5\xbeima kao general Kurt von Schleicher i jo\xc5\xa1 neki monarhisti koji su \xc5\xbeeljeli obnavljanje dinastije Hohenzollern.\n_START_SECTION_\nKatoli\xc4\x8dka Crkva osudila nacizam\n_START_PARAGRAPH_\nNacisti\xc4\x8dki poredak je imao na zubu i kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo. Katoli\xc4\x8dka Crkva je osudila nacizam, te je papa Pio XI. u svojoj enciklici Mit brennender Sorge (rijetka papinska enciklika napisana na njema\xc4\x8dkom jeziku, koja je u njema\xc4\x8dkoj potajice od vlasti tiskana i raspa\xc4\x8dana diljem zemlje) iz 1937. osudio nacionalsocijalizam i rasne teorije - nakon \xc5\xa1to je u ve\xc4\x87 u ranije objavljenoj enciklici Non abbiamo bisogno iz 1931. bio osudio talijanski fa\xc5\xa1izam. Papina reakcija je pobudila kr\xc5\xa1\xc4\x87anski svijet neka se poja\xc4\x8dano zanima za ove probleme, a to je osobito bio slu\xc4\x8daj u dr\xc5\xbeavama u kojima je bilo na vidiku da \xc4\x87e se sraziti totalitarne ideologije. U rasprave o osudi nacizma uklju\xc4\x8dili i hrvatski bogoslovi, katoli\xc4\x8dki laici, sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni profesori te redovnici iz velikih redova kao \xc5\xa1to su dominikanci, franjevci i isusovci (Hijacint Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87: Filozofski izvori fa\xc5\xa1izma i nacionalnog socijalizma, 1939.). U Hrvatskoj je osobito o. Stjepan Poglajen protiv nacizma mnogo pisao u isusova\xc4\x8dkom \xc4\x8dasopis "\xc5\xbdivot", kojega je bio urednik, a ne\xc5\xa1to prije objave enciklike "Mit brennender Sorge" protiv rasisti\xc4\x8dkih politika nacizma javno progovara i zagreba\xc4\x8dki nadbiskup Alojzije Stepinac.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9cNovi poredak\xe2\x80\x9c\n_START_PARAGRAPH_\nSuzbijanje oporbenih stranaka i krvavi pokolji nisu rije\xc5\xa1ili problem nezaposlenosti. Kako bi eliminirao oporbu, Hitler je trebao o\xc5\xbeiviti njema\xc4\x8dku industriju. Njegovo rije\xc5\xa1enje bilo je stvaranje "novog poretka", \xc4\x8dije su osnove trebale biti: da se potpuna i profitabilna utilizacija kapaciteta njema\xc4\x8dke industrije mo\xc5\xbee posti\xc4\x87i samo ako se Njema\xc4\x8dka uzdigne na razinu vode\xc4\x87e u svjetskoj trgovini, industriji i financijama, da se nu\xc5\xbeni izvori sirovina koji su Njema\xc4\x8dkoj zabranjeni po\xc4\x8dnu iskori\xc5\xa1tavati, da se uspostavi kontrola nad ostalim nu\xc5\xbenim izvorima, da se izgradi adekvatna trgova\xc4\x8dka flota i modernizirani \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dki, zra\xc4\x8dni i cestovni promet i naposlijetku da se industrija organizira tako da iskori\xc5\xa1tava sve svoje mogu\xc4\x87nosti._NEWLINE_Iz tih osnova izvedena su dvije skupine zaklju\xc4\x8daka. Prva skupina prepoznala je da provo\xc4\x91enje cijelog plana zahtjeva eliminaciju politi\xc4\x8dkih i ekonomskih restrikcija koje je Njema\xc4\x8dkoj nametnuo Versajski sporazum i da bi taj korak ulitimativno rezultirao rat. Prema tome, ekonomija se trebala organizirati o oblik nezvan ratna ekonomija. Njema\xc4\x8dka je trebala postati potpuno neovisna o drugima u strate\xc5\xa1kim sirovinama tako \xc5\xa1to bi razvila sinteti\xc4\x8dke zamjene za one materijale koji nisu bili dostupni u zemlji i koje nisu mogli uvesti. Dovoljna koli\xc4\x8dina hrane trebala je biti osigurana kontroliranom agrikulturom. Druga skupina zaklju\xc4\x8daka brinula se o eliminaciji prepreka za realiziranje plana, izdi\xc5\xbeu\xc4\x87i se iz radni\xc4\x8dkih sukoba da im pobolj\xc5\xa1a stanje.\n_START_SECTION_\nTrgova\xc4\x8dki savezi\n_START_PARAGRAPH_\nKonkretno, "novi poredak" je uklju\xc4\x8divao i ukidanje trgova\xc4\x8dkih saveza i udru\xc5\xbeenja, zapljenu njihovih financijskih i ostalih prednosti, eliminiranje kolektivnih nagodbi me\xc4\x91u radnicima, zabrane \xc5\xa1trajkova i lokauta, te nabavu zakonskog \xc4\x8dlanstva u Deutsche Arbeitsfrontu ili DAF-u. Pla\xc4\x87e su odre\xc4\x91ivane od strane ministarstva nacionalne ekonomije. Vladini du\xc5\xbenosnici, koje je postavljao sam ministar nacionalne ekonomije, su se bavili pitanjima pla\xc4\x87a, radnih sati i uvjeta rada._NEWLINE_Trgova\xc4\x8dki savezi biznismena i industrijalaca sklopljeni tijekom Weimarske Republike su pretvoreni u organe dr\xc5\xbeavnog vije\xc4\x87a. \xc4\x8clanstvo zaposlenika bilo je prisilno. Mo\xc4\x87 nadgledanja rada ovih organizacija data je Ministarsvu nacionalne ekonomije, koje je imalo mo\xc4\x87 priznati trgova\xc4\x8dke unije kao samostalne predstavnike njihovih grana industrije, organizirati nove unije, ukinuti ili spojiti postoje\xc4\x87e unije i postaviti i dati otkaz vo\xc4\x91ama tih unija. Vje\xc5\xbebanjem ovih mo\xc4\x87i i dobivanjem zakonskih ovlasti, ministarstvo ekonomije je uvelike pove\xc4\x87alo postoje\xc4\x87e kartele i karteliziralo \xc4\x8ditave industrije. Banke su sli\xc4\x8dno "koridnirane". Prava o privatnom vlasni\xc5\xa1tvu su o\xc4\x8duvana, a ve\xc4\x87 nacionalizirana poduze\xc4\x87a su "reprivatizirana", tj. vra\xc4\x87ena su pod privatna vlasni\xc5\xa1tva, no vlasnci su bili pod strogom dr\xc5\xbeavnom kontrolom. Preko svih ovih i sli\xc4\x8dnih metoda, Hitlerov re\xc5\xbeim je skorz eliminirao konkurenciju. Ultimativno, "novi poredak" je ekonomski dominiran od strane \xc4\x8detiriju banaka i relativno malim brojem konglomerata, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i carstvo obitelji Krup i ozlogla\xc5\xa1ene Interessengemeinschaft Farbenindustrie, znane i kao I.G.. I.G., koja je proizvodila sredstva za bojenje, sineti\xc4\x8dku gumu, ulja i ostale proizvode, sudjelovala je u ili dominirala sa oko 400 poduze\xc4\x87a. Neka od tih poduze\xc4\x87a su iskoristile milijune ratnih zarobljenika ili mje\xc5\xa1tana teritorija koje je Reich osvojio kao prisilu radnu snagu u njema\xc4\x8dkoj industriji. Kartele su tako\xc4\x91er bile i opskrba za sistemati\xc4\x8dno i znanstveno ispebljenje milijuna \xc5\xbdidova, Poljaka, Rusa i drugih koje je po\xc4\x8dinila Hitlerova vlada.'