b'\n_START_ARTICLE_\nPapa\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nSam se naziv papa izvorno rabio na Istoku i njime su se ozna\xc4\x8davali episkopi, igumani pa \xc4\x8dak i obi\xc4\x8dni sve\xc4\x87enici. Do 3. stolje\xc4\x87a to je uobi\xc4\x8dajeni naslov za biskupe, a od 5. stolje\xc4\x87a po\xc4\x8dasni naziv rimskog biskupa. Prema katoli\xc4\x8dkoj i tradicijama nekih drugih kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih Crkava, papa je nasljednik apostola Petra, koji je bio prvi rimski biskup i najvjerojatnije 67. godine umro mu\xc4\x8deni\xc4\x8dkom smr\xc4\x87u  u Rimu. _NEWLINE_U Prvoj poslanici rimskog biskupa Klementa iz 98. godine Korin\xc4\x87anima rimski biskup zahtijeva vra\xc4\x87anje odbjeglih prezbitera, a u vezi s mu\xc4\x8deni\xc4\x8dkom smr\xc4\x87u Petra i Pavla u Rimu._NEWLINE_U povijesti Rimokatoli\xc4\x8dke crkve samo ime papa se pojavljuje na nadgrobnom spomeniku Marcelina (\xe2\x80\xa0304.) a prvi se "papom" slu\xc5\xbebeno naziva rimski biskup Siricije (385. \xe2\x80\x93 399.), dok sam naziv "papa" za sve rimske biskupe uvodi papa Grgur I. Veliki (590. \xe2\x80\x93 604.).  Osim \xc5\xa1to rimski biskupi nose naziv papa, u povijesti je poznato vi\xc5\xa1e naslova rimskog biskupa. Pa se tako, primjerice, papa Grgur I. Veliki nazvao Servus servorum Dei (hrv. Sluga slugu Bo\xc5\xbejih). Danas se rabi i naziv Summus Pontifex (Vrhovni sve\xc4\x87enik), \xc5\xa1to je neko\xc4\x87 bio naziv i za biskupe._NEWLINE_Do vremena pape Grgura I. Velikog, rimski se biskupi ozna\xc4\x8davaju naslovom Pontifex Maximus, koji je uveo papa Lav I. Veliki (440. \xe2\x80\x93 461.), a \xc4\x8dije ime potje\xc4\x8de iz razdoblja rane Rimske Republike. Naslov Pontifexa Maximusa, vrhovnog sve\xc4\x87enika, nosili su rimski carevi sve do vremena suosniva\xc4\x8da jedinstvene Crkve cara Gracijana (375.), koji se pod utjecajem sv. Ambrozija Milanskog, tijekom arijanskog sukoba, odbija nazvati Pontifexom Maximusom._NEWLINE_U Srednjem vijeku bilo je razdoblja kad je istovremeno postojalo vi\xc5\xa1e pap\xc4\x81, jer je u isto vrijeme uz kanonski izabranog papu postojao i protupapa. Razlog tome bila je podjela unutar samog Kardinalskog zbora ili samovolja rimskih careva ili rimskih vlastelinskih obitelji. Doga\xc4\x91alo se tako da su istovremeno dvojica ili trojica prelata tvrdili da su pape._NEWLINE_Bilo je vi\xc5\xa1e papa koji su bili prognani iz Rima i umrli u progonstvu. Pape su napustili Rim i obitavali u Avignonu u Francuskoj od 1305. do 1377. godine.\n_START_SECTION_\nZanimljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom pontifikata 265 papa bilo je i nekih zanimljivosti, pa je tako, primjerice, papa Silverije (536. \xe2\x80\x93 537.) bio sin pape Hormizde (514. \xe2\x80\x93 523.), a dvojica ro\xc4\x91ene bra\xc4\x87e naslijedili su jedan drugog na Apostolskoj stolici. O nekim papama, posebice onima iz prvih stolje\xc4\x87a, zna se vrlo malo ili ni\xc5\xa1ta (npr. o papi Urbanu I. (222. \xe2\x80\x93 230.). Vrijeme trajanja pontifikata papa tako\xc4\x91er je vrlo razli\xc4\x8dito. Najkra\xc4\x87i pontifikat imao je Stjepan (II.), koji je 752. godine izabran za papu, ali je poslije tri dana umro bez biskupskoga re\xc4\x91enja te se ne nalazi na popisu papa. Posljednji papa s kratkim pontifikatom (samo 33 dana) bio je papa Ivan Pavao I., prethodnik Ivana Pavla II. Za svetog Petra obi\xc4\x8dno se dr\xc5\xbei da je upravljao Crkvom 37 godina, a papa Ivan Pavao II. vi\xc5\xa1e od 26 godina. _NEWLINE_Biti biskupom Rima bila je vrlo zahtjevna uloga, o \xc4\x8demu govori i slu\xc4\x8daj pape Formoza (891. \xe2\x80\x93 896.), koji je tijekom svojeg pontifikata stekao veliki broj neprijatelja, pa su nakon njegove smrti bili iskopani njegovi posmrtni ostaci i bilo mu je su\xc4\x91eno za brojne grijehe koje je po\xc4\x8dinio. Progla\xc5\xa1en je krivim i odsje\xc4\x8dena su mu tri prsta i zakopan je u obi\xc4\x8dan grob. Me\xc4\x91utim, ubrzo je bio ponovno otkopan i ba\xc4\x8den u rijeku Tiber._NEWLINE_U povijesti pontifikata bilo je mnogo interesantnih ljudi. Tako je, primjerice papa Celestin V. (1294.), krsnog imena Pietro del Morrone, bio pustinjak poznat po svojoj pomo\xc4\x87i siroma\xc5\xa1nima. Bio je toliko skroman da je \xc4\x8dak i \xc5\xbeivio u maloj \xc5\xa1pilji. Kardinali izbornici bili su toliko ganuti tom njegovom \xc5\xbertvom da su ga dugo vremena nagovarali da se prihvati papinstva, \xc5\xa1to je na kraju i u\xc4\x8dinio ali je kao papa pro\xc5\xbeivio samo 6 mjeseci. Za razliku od njega \xc5\xa0panjolac, papa Aleksandar VI., svjetovnog imena Rodrigo de Borgia bio je bogati vinogradar koji je kupio prijestolje, a od Apostolske stolice napravio unosan posao. \xc5\xbdivio je poro\xc4\x8dno i, prema nekim izvorima, imao \xc4\x8dak devetero djece. Najpoznatiji su od njih k\xc4\x87i Lucrezia i sin Cesare. Po njegovoj smrti, tijelo je bilo danima nepokopano. Jo\xc5\xa1 jedan me\xc4\x91u poznatijim papama bio je i Lav X. (1513. \xe2\x80\x93 1521.), koji je ekskomunicirao Martina Luthera, dozvolo indulgenciju (prodaju oprosta), a navodno je i rekao: \xc2\xbbBog nam je dao Svetu stolicu, stoga u\xc5\xbeivajmo u njoj!\xc2\xab._NEWLINE_Jedan od kurioziteta u povijesti papa je i takozvano proro\xc4\x8danstvo Svetog Malahija po kojem \xc4\x87e posljednji papa nositi ime Petar II. To se proro\xc4\x8danstvo nije ostvarilo s obzirom da se isti trebao izabrati na konklavi 2013.\n_START_SECTION_\nIzbor novog pape\n_START_PARAGRAPH_\nVije\xc4\x87e kardinala koje se sastaje radi izbora pape naziva se konklava. Pojam ozna\xc4\x8dava i zatvorene prostorije u kojima se vr\xc5\xa1i taj izbor. Rije\xc4\x8d dolazi od latinskog conclave - soba koja se mo\xc5\xbee zaklju\xc4\x8dati._NEWLINE_Za razliku od svih ostalih papa, prvog papu, svetog Petra, izabrao je sam Isus Krist da predvodi crkvu. Prema nekim zapisima, prvi su pape, sve do pape Bonifacija II. (530. \xe2\x80\x93  532.), birali sami svoje nasljednike. Kada je rimski car Konstantin I. Veliki priznao kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo kao glavnu religiju Rimskog Carstva, i carevi se po\xc4\x8dinju mije\xc5\xa1ati u izbor pape. Papa Grgur I. Veliki poznat je po gregorijanskim koralima koje je sa\xc4\x8duvao u zbirci "Antifonarij", a tako\xc4\x91er je poznat po poku\xc5\xa1aju atentata na njega koji je umalo izveo Kasilije, uz kojeg ve\xc5\xbeemo Dalijski pir._NEWLINE_Papa Bonifacije III. (607.) uvodi pravilo da se izbornici smiju sastati za izbor novog pape tek tri dana nakon pokopa starog pape. A na sinodu 769. godine je izglasano da papa mo\xc5\xbee biti samo sve\xc4\x87enik ili \xc4\x91akon, a ljudima izvan sve\xc4\x87enstva je zabranjeno sudjelovanje u izboru. To pravilo je uzrokovalo veliko negodovanje pa je papa Nikola I. Veliki (857. \xe2\x80\x93 867.) 862. godine vratio pravo sudjelovanja na izboru rimskim vlastelinima._NEWLINE_Za najve\xc4\x87u promjenu u na\xc4\x8dinu izbora pape tog razdoblja zaslu\xc5\xbean je papa Nikola II. (1058. \xe2\x80\x93 1061.), koji je odredio da se prilikom izbora novog pape kardinali moraju najprije odlu\xc4\x8diti o mogu\xc4\x87i kandidatima. On je odlu\xc4\x8dio i da se izbori mogu odr\xc5\xbeati bilo gdje, ako to nije mogu\xc4\x87e u Rimu._NEWLINE_Na 10. ekumenskom sinodu 1139. godine, za cjelokupan izbor pape ovla\xc5\xa1teni su isklju\xc4\x8divo kardinali, a tijekom pontifikata pape Aleksandra III. je odlu\xc4\x8deno da se novi papa bira dvotre\xc4\x87inskom ve\xc4\x87inom. _NEWLINE_Tijekom raznih i mnogobrojnih pontifikata u povijesti Crkve, bilo je u izboru pape mnogo promjena pravila izbora. Me\xc4\x91utim, posljednja pravila je dopunio i dogradio papa Ivan Pavao II. U va\xc5\xbee\xc4\x87oj Konstituciji\xc2\xa0\xc2\xbbUniversi dominici gregis\xc2\xab\xc2\xa0iz 1996. godine pravo izbora pape pripada Kardinalskom zboru, izuzimaju\xc4\x87i one kardinale koji na dan smrti pape navr\xc5\xa1avaju 80. godinu.\n_START_SECTION_\nPravoslavlje\n_START_PARAGRAPH_\nPravoslavne crkve papi priznaju prvenstvo u \xc4\x8dasti, izme\xc4\x91u prvih pet starih crkvenih sjedi\xc5\xa1ta (Rim, Carigrad, Aleksandrija, Antiohija, Jeruzalem), no ne priznaju mu pravo zadiranja u disciplinska pitanja unutar pojedinih mjesnih crkava. Isto tako, ove crkve ne prihva\xc4\x87aju dogmu o papinoj nezabludivosti.\n_START_SECTION_\nProtestantske crkve\n_START_PARAGRAPH_\nTako\xc4\x91er ne priznaju papinu nezabludivost u pitanjima vjere, primat, niti ga smatraju Kristovim namjesnikom na zemlji._NEWLINE_Neke manje protestantske crkve ga \xc4\x8dak smatraju Antikristom. Ian Paisley, pastor Prezbeterijanske crkve i zastupnik u Europskom parlamentu, javno ga je 1988. napao u Europskom parlamentu. Sli\xc4\x8dna stajali\xc5\xa1ta o papi su imali i Martin Luther, John Frith, Jan Hus, Lord Cobham, John Knox, Nicholas Ridley, Thomas Cranmer  kao i Jean Calvin, te prva osoba koja je prevela Bibliju na Engleski jezik John Wycliffe.'