b'\n_START_ARTICLE_\nDraga, rapska pastirica\n_START_PARAGRAPH_\nDraga, rapska pastirica nedovr\xc5\xa1eni je prigodni spjev Jurja Barakovi\xc4\x87a posve\xc4\x87en znamenitostima otoka Raba, sastavljen od oko 3000 stihova razli\xc4\x8ditih metri\xc4\x8dkih oblika.\n_START_SECTION_\nSadr\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nDjelo po\xc4\x8dinje stihovima posvete koji sadr\xc5\xbeavaju pjesnikovo obra\xc4\x87anje Rabu i apostrofiranje same pjesme. Potom slijedi pet pjesni\xc4\x8dkih odjeljaka: Knjiga Jurja Barakovi\xc4\x87a Rabu gradu, Razumnim ljudem koji \xc5\xa1te Jurja Barakovi\xc4\x87a Zadradina, U drugu vrstu petja, Pisam od otoka rabskoga i U \xc4\x8detvrtu vrstu petja.\n_START_SECTION_\nKnjiga Jurja Barakovi\xc4\x87a Rabu gradu\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi je dio poslanica u kojoj se govori o slavi i za slavu Raba te o pjesnikovoj \xc5\xbeelji da ga takvim i prika\xc5\xbee. Rab je invociran kao grad kojem \xc4\x8dast i slava jo\xc5\xa1 uvijek nisu javno priznati pa pjesnik tra\xc5\xbei dopu\xc5\xa1tenje da njegov jezik izusti tu slavu te postane njegov pisnik. Spominje se da Rab ima \xc4\x8detiri dara, od kojih je prvi narod koji ga hrani, brani i dopu\xc5\xa1ta pjesniku da ga slavi. Posljednjim stihovima pjesnik moli Isusa da mu pomogne opjevati grad Rab.\n_START_SECTION_\nRazumnim ljudem koji \xc5\xa1te Jurja Barakovi\xc4\x87a Zadranina\n_START_PARAGRAPH_\nPjesnik govori o razlozima za put na Rab: zbog glasina da su mu poginula dva brata u napadu senjskih uskoka na mleta\xc4\x8dku galiju kod Lopara, potra\xc5\xbeio je brod da ga tamo odveze. S bra\xc4\x87om je proslavio to \xc5\xa1to je vijest o njihovoj smrti bila la\xc5\xbena i nakon toga zapo\xc4\x8dinje putovanje Rabom. Ljubazni Rabljani ne dopu\xc5\xa1taju mu da provede no\xc4\x87 u barci nego mu daju ku\xc4\x87u za osmodnevni boravak. Opisuje se i gostoljubivost doma\xc4\x87ina. Tri dana \xc4\x8daste i vode pjesnika po zabavama. Pozivaju ga na vjen\xc4\x8danje Nikole Zara i Marije Zudenigo. Opisuje se svadba i rasko\xc5\xa1nosti svadbenog stola. Slijedi pohvala Rabu i njegovu obilju. Sutradan rapska gospoda odvode gosta u svoj tempal (katedralu).\n_START_SECTION_\nU drugu vrstu petja\n_START_PARAGRAPH_\nPetar Zudenigo, Galacinj Krsto, Mihael i Marin Bica vode pjesnika u crkvu pokazati mu svete kosti i zaviti. Ondje je vidio razne relikvije: Kristoforovu glavu (on je za\xc5\xa1titnik Raba), zatim glave Armulasa, Abunda, Azarije, Ananije, rebro svetog Marina, zub Polonije zakovan u srebro, ruku svete Tekle, trn Isusove krune na kojoj je kap njegove krvi, komad kruha s posljednje ve\xc4\x8dere; sveti kamen na kojem je Isus stajao kad se digao u nebesa; komad Mojsijeva \xc5\xa1tapa kojim je pustio vodu iz stijene. Pjesnik ushi\xc4\x87en onim \xc5\xa1to je vidio govori da i Rim zavidi Rabu (uspore\xc4\x91uju\xc4\x87i rapsku katedralu s bazilikom svetog Petra u Rimu). Potom se opisuje na\xc4\x8din na koji Rabljani \xc5\xa1tuju Boga.\n_START_SECTION_\nPisam od otoka rabskoga\n_START_PARAGRAPH_\nPjesnik \xc5\xa1e\xc4\x87e gradom, obilazi sva sveta mjesta, a zatim odlazi u \xc5\xa1etnju izvan grada, kre\xc4\x87e na istok. Dolazi do tri studenca, penje se na vrh s kojega se vidi cijeli grad, hoda po livadi na kojoj pasu konji. Jednoga osedla i nastavlja na istok \xc5\xbeele\xc4\x87i vidjeti kraj otoka. Iz daljine promatra Liku i Velebit te razgleda mnoge rapske lokalitete._NEWLINE_Put po kamenitom terenu nije ugodan ni njemu ni konju pa okre\xc4\x87e na zapad. Nije mogao obuzdati konja pa je dopustio da ga on odvede gdje god \xc5\xbeeli. Konj ga dovede do pastira; stri\xc5\xbea je ovaca, pa su tu i gradska vlastela. Dijele se sir i vuna: vlastelini uzimaju svoj dio prihoda. Kad ugledaju pjesnika, pozdravljaju ga i \xc4\x8daste. Nakon objeda slijedi razgovor za stolom: stariji (brade side) pou\xc4\x8davaju mla\xc4\x91e. Prvi govori Marin Zaro: hvali pjesnike koji u knjigama \xc4\x8duvaju vrijedna znanja i uspomene. Odlu\xc4\x8duju da \xc4\x87e Barakovi\xc4\x87 biti njihov pjesnik pa mu svi odreda stanu pripovijedati. Barakovi\xc4\x87 im daje obe\xc4\x87anje da \xc4\x87e pisati o Rabu te kre\xc4\x87e dalje na put._NEWLINE_Ja\xc5\xa1u\xc4\x87i, sti\xc5\xbee do mjesta Fruga, gdje su ga ponovno lijepo ugostili i pokazali mu put do Lopara. U Loparu ga tako\xc4\x91er ugodno do\xc4\x8dekaju. Odlu\xc4\x8di nastaviti put pje\xc5\xa1ice da bi do\xc5\xa1ao do obale. Vra\xc4\x87aju\xc4\x87i se do konja nai\xc4\x91e na pastira koji mu priredi ve\xc4\x8deru. Prespava u Loparu, ujutro osedla konja i nastavlja put. Pjesnik nailazi na mjesto gdje vlastela dijele sir i vunu, na drugu stri\xc5\xbeu ovaca. Ondje se ponovno malo okrijepi i razgovara s gospodom. Govore mu o razli\xc4\x8ditim mjestima na otoku, spominju Eneju i Rim, Tezeja, Stvoritelja, Adama i Evu, Abrahama; spominju se i mnoge druge teme, \xc5\xa1to svjedo\xc4\x8di o obrazovanosti Rabljana._NEWLINE_Nakon razgovora pjesnik nastavlja put. Sti\xc5\xbee do vode koja ga podsje\xc4\x87a na Mojsija i vodu koja je potekla u pustinji. Nakon poludnevnog jahanja ugleda spilju, a na vratima spilje \xc5\xbeenu u odje\xc4\x87i pastirice, pretvorenu u stijenu: iz o\xc4\x8diju joj izlazi voda, iz u\xc5\xa1iju dim._NEWLINE_Dok je sunce polako zalazilo, ugleda nekog \xc4\x8dovjeka koji mu se u\xc4\x8dini kao sablazan. Obrati mu se i upita ga otkuda je, za\xc5\xa1to pla\xc4\x8de i pije li tko onu isplakanu rijeku. Ovaj mu odgovara da zapamti i zapi\xc5\xa1e ono \xc5\xa1to \xc4\x87e mu re\xc4\x87i. Govori da je sagrije\xc5\xa1io, da mu nema milosti do suda, da je uvijek u pokori. Po naravi je \xc4\x8dovjek, ali \xc4\x8dini zvjerska djela, ima zvjersku dlaku, a sve mu se to dogodilo zbog ljubavi. Zove se Kalifronte. \xc4\x8cuvao je ovce zajedno s Barbatom, koji je imao k\xc4\x87er Dragu, pastiricu. Kad ju je Kalifronte jednom ugledao samu na livadi, obuzela ga je ljubavna strast. Unato\xc4\x8d poku\xc5\xa1aju da se odupre \xc5\xbeelji zbog prijateljstva s njezinim ocem, Kalifronte je nasrnuo na djevojku. Ona ga odbije i re\xc4\x8de da je od ro\xc4\x91enja obe\xc4\x87ana Dijani kao djevica i da \xc4\x87e prije izgubiti glavu nego po\xc5\xa1tenje. Kalifronte je bezuspje\xc5\xa1no poku\xc5\xa1ava nagovoriti da mu uzvrati ljubav omalova\xc5\xbeavaju\xc4\x87i zavjet Dijani. Djevojka poku\xc5\xa1a pobje\xc4\x87i, dotr\xc4\x8di do spilje, zazove Dijanu u pomo\xc4\x87 i ova ju pretvori u kameni kip koji lije suze. Kalifronta su bogovi osudili na \xc5\xbeivot dok mrtvi ne uskrsnu, dok Draga ne presu\xc5\xa1i; hranit \xc4\x87e se divljim plodovima, a svako podne i svaku pono\xc4\x87 mora sam pohoditi vrelo. Kad se Kalifronte izjada, povede pjesnika kroz \xc5\xa1umu. Nakon dugog obilaska napokon su iza\xc5\xa1li iz \xc5\xa1ume i Kalifronte moli pjesnika da ostane bdjeti s njim. Oko pono\xc4\x87i Kalifronte nakratko ostavlja pjesnika jer mora posjetiti Dragu. Kad se vratio, zapo\xc4\x8deo je istu, bolnu pri\xc4\x8du o ljubavi, a pjesnik ga moli da govori o Rabu jer ga to ne\xc4\x87e boljeti.\n_START_SECTION_\nU \xc4\x8detvrtu vrstu petja\n_START_PARAGRAPH_\nKalifronte zapo\xc4\x8dinje pri\xc4\x8du o bojevima s Atilom i njegovom vojskom te o udjelu rapske vlastele, devetorice hrabrih boraca u tim bitkama \xe2\x80\x93 Galcina, Zudeniga, Miklau\xc5\xa1a, Zare, Skafa, \xc4\x8cernota, Armulaisa, Nimira i Kon\xc4\x8dice. Oni su iz hrvatskog zale\xc4\x91a do\xc5\xa1li na prostor Raba za vrijeme provale Huna, a ondje su i ostali. Autor opisuje hrabrost onih koji su se borili. Sagradili su na otoku grad Vrhovnicu koju kasnije preimenuju u Kolent, po\xc5\xbeenili su se i dobili djecu. Potom su sagradili Rab gdje se razvija trgovina i sto\xc4\x8darstvo._NEWLINE_Spominje se da su neko vrijeme Grci dominirali primorjem. Svidio im se i Rab te dolaze ondje \xc5\xbeivjeti, ali ne kao gospodari, nego kao bra\xc4\x87a. Oni donose kosti svetaca da se tu \xc4\x8duvaju. Rabljani to rado primaju. S vremenom je gr\xc4\x8dka mo\xc4\x87 smanjena, pa su se Grci s Raba vratili u svoju zemlju._NEWLINE_Mnogi su bili zavidni Rabljanima; \xe2\x80\x9dGospoda Jenove\xc5\xa1\xc4\x87a\xe2\x80\x9d (Genovljani) poku\xc5\xa1avaju osvojiti Rab te \xc5\xa1alju gusare. Ugarski se kralj, \xc5\xbeele\xc4\x87i staviti Rab pod svoju vlast, poziva na podrijetlo Rabljana (nekad su \xc5\xbeivjeli u njegovim krajevima) i na podrijetlo \xc5\xbeena koje su o\xc5\xbeenila prva rapska gospoda (uzela su \xc5\xbeene s njegova dvora). Rabljanima nudi slobodu i za\xc5\xa1titu pod okriljem svoje krune. Rabljani su organizirali vije\xc4\x87e, mudri zbor, na kojem \xc4\x87e Galcina, Zudenigo, Mikuli\xc4\x8di\xc4\x87 aliti de Dominis, Zaro, Armolais i Kon\xc4\x8dica izre\xc4\x87i svoje mi\xc5\xa1ljenje o ponudi ugarskog kralja. Galacin uvodi u raspravu i postavlja pitanje trebaju li se boriti ili predati. Zudenigo govori da situaciju treba dobro procijeniti. Zaro tvrdi da se treba obratiti i pouzdati u Boga. Kon\xc4\x8dica se obra\xc4\x87a Zaru i tvrdi da im nitko ne mo\xc5\xbee ni\xc5\xa1ta jer bi morali presko\xc4\x8diti more da do\xc4\x91u do njih. Armolais se zala\xc5\xbee da se po\xc5\xa1alju dva poklisara Ugrima (Skafi\xc4\x87 i \xc4\x8cernota) te da se prihvate uvjeti ugarskog kralja. Rapska skup\xc5\xa1tina, uzdaju\xc4\x87i se u Boga i slogu, taj savjet prihva\xc4\x87a. Gospoda sastavljaju pismo za kralja: mnogi kraljevi zavide Rabu i \xc5\xbeele ga osvojiti, oni \xc4\x87e se staviti pod za\xc5\xa1titu ugarskog kralja \xe2\x80\x93 to uspore\xc4\x91uju s vjen\xc4\x8danim prstenom kojim mu\xc5\xbe stavlja \xc5\xbeenu pod svoju za\xc5\xa1titu. Ugarski kralj odu\xc5\xa1evljeno slu\xc5\xa1a poklisare i prihva\xc4\x87a sve njihove molbe._NEWLINE_Pri\xc4\x8da zavr\xc5\xa1ava sretnim povratkom poklisara svojim domovima. Djelo se ovdje prekida.\n_START_SECTION_\nStruktura\n_START_PARAGRAPH_\nDraga, rapska pastirica prigodni je spjev o znamenitostima otoka Raba. U njemu se ispreple\xc4\x87u elementi tipi\xc4\x8dni za epsku poeziju s elementima lirike, a na nekim su mjestima, kao u dramskom tekstu, istaknuta imena likova uz njihove iskaze. Djelo je oblikovano kao putopis: tematizira autorovo putovanje Rabom, pri \xc4\x8demu se navode realna mjesta, \xc5\xa1ume, naselja i zaljevi koji i danas postoje na otoku.\n_START_SECTION_\nFigure\n_START_PARAGRAPH_\nSpjev je u cijelosti pro\xc5\xbeet pohvalni\xc4\x8dkom dimenzijom te je time blizak modelu anti\xc4\x8dkoga panegiri\xc4\x8dkoga pjesni\xc5\xa1tva. S tim su u vezi stilska sredstva kojima se pjesnik koristi: sredstva poja\xc4\x8davanja izraza, figure nadma\xc5\xa1ivanja i neizrecivosti te brojne poredbe (Kad on sli\xc5\xa1a moje ri\xc4\x8di, / veselo mi obraz ganu, / kako likar kad izli\xc4\x8di / na \xc4\x8dloviku smrtnu ranu, s. 1428-1431.), metafore (za Rab \xe2\x80\x93 neg ostane samo janje / blizu lava kad je gladan, s. 2711-2712.) i figure nabrajanja (ta od pakla, ta od raja, / ta propasti od Babela, ta tuma\xc4\x8di sve do kraja / proro\xc4\x8danstva Daniela, s. 1228-1231.)._NEWLINE_Hiperboli\xc4\x8dnim pohvalama pro\xc5\xbeeto je cijelo djelo i one se uglavnom odnose na ljepote Raba (Otoci su mnozi ve\xc4\x87i / Delo, Kreta i Mesina, / dal\' ni jedan mo\xc5\xbee re\xc4\x87i / da j\' lip\xc5\xa1ega stvoren \xc4\x8dina..., s. 1120-1123.); na rapsku gospodu (ne sli\xc5\xa1ah od mladosti / lip\xc5\xa1e dru\xc5\xbeba da govori: sve beside od mudrosti, / a nitkor se ne umor, / ishode bo te kriposti / od onoga ki svit stvori, s. 1238-1243.) ili Kalifrontovu \xc5\xa1umu (Tko bi pro\xc5\xa1a\' sve primorje / do kraljevstva Davidova, / sve planine, sve zagorje; mnju, n\xc3\xae luga ve\xc4\x87 takova, s. 1885-1888). Opisuju\xc4\x87i rapske gospo\xc4\x91e, Barakovi\xc4\x87 pi\xc5\xa1e: Ako Grci jedne radi / hti\xc5\xa1e Troju razoriti, / koliki bi triba gradi / radi onih izgoriti! (s. 195-198.). Djelo sadr\xc5\xbei brojne sli\xc4\x8dne hiperbole._NEWLINE_Me\xc4\x91utim, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e su pro\xc5\xa1irene poredbe. Neki od primjera jesu: Ako kralji od istoka, / novu zvizdu kad slidi\xc5\xa1e, / budu\xc4\x87 ona za svidoka / da porojen Isus bi\xc5\xa1e, / da svititi ve\xc4\x87 ne hti\xc5\xa1e, / kad pak pride blizu roka / s veseljen ju svi vidi\xc5\xa1e. / Tako meni u veselju / osta srce krifko dosti / za\xc4\x8d ispunih moju \xc5\xbeelju, / kada vidih svete kosti... (s. 315-326.) i Dovede me na stani\xc5\xa1\xc4\x87e / ta \xc5\xbeivina prez razbora, / kako mornar ki zna vi\xc5\xa1\xc4\x87e / svaku luku pokraj mora, / al\' na staro sidali\xc5\xa1\xc4\x87e / lastovica gnizdo stvora, / na\xc5\xa1lo bi se da se i\xc5\xa1\xc4\x87e / u \xc4\x8dloviku naraf gora (s. 761-768.)._NEWLINE_Mogu se prona\xc4\x87i i neke od figura konstrukcije, a osobito je \xc4\x8dest polisindeton: nit \xc4\x87e sunce sjat na no\xc4\x87i, / nit \xc4\x87e nebo prez obrti, / nit je \xc4\x8dlovik u nemo\xc4\x87i (s. 1448-1450.). Gotovo su sve figure u funkciji isticanja i nagla\xc5\xa1avanja pozitivnih osobina prostora i ljudi koji se pojavljuju u spjevu, dakle slavljenja Raba, ili u funkciji iskazivanja pjesnikovih osje\xc4\x87aja. Rab je opisan kao idili\xc4\x8dan prostor._NEWLINE_U djelo su utkane i mnoge mudre misli, gnomski iskazi, s naznakom njihove usmene cirkulacije: Jer se re\xc4\x8de meju nami: / ko ne more konja biti, / a \xc5\xbeeli se osvetiti, / bije sedlo ostrogami (s. 2237-2240.) ili Tko ni bogu na milosti / ta ne mo\xc5\xbee raj dote\xc4\x87i (s. 2921-2922.). Najve\xc4\x87i ih je broj u posljednjem dijelu spjeva, a izgovaraju ih rapski plemi\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nTematski svijet\n_START_PARAGRAPH_\nBarakovi\xc4\x87ev je stil prepoznatljiv i vrvi postupcima tipi\xc4\x8dnim za njegovo vrijeme. K tome, legende s Raba koje on donosi mogle bi se izdvojiti iz djela kao samostalne cjeline. Jedna je od njih npr. ona o vrelu Draga iz kojega putnici mogu piti vodu (s. 1776-1791.). Osim \xc5\xa1to je usmjerena na proslavljanje Raba, opisuju\xc4\x87i brojne lokalitete i plemi\xc4\x87e, Draga, rapska pastirica, doti\xc4\x8de i povijesne momente rapske pro\xc5\xa1losti te vrijeme nastanka djela. Tako povijest pripovijeda pastir Kalifront, autorov posrednik znanja._NEWLINE_Me\xc4\x91utim, djelo je nedovr\xc5\xa1eno: povijesni se tematski svijet prekida u sredi\xc5\xa1tu razvoja, to\xc4\x8dnije, u trenutku kada ugarski kralj otpusti plemi\xc4\x87e koji se zatim vra\xc4\x87aju u Rab nakon odluke o ostanku otoka unutar Ugarsko-hrvatskog Kraljevstva.\n_START_SECTION_\nIzraz\n_START_PARAGRAPH_\nBarakovi\xc4\x87 je veliku pozornost posvetio izrazu i organizaciji fabule svog spjeva, u \xc4\x8demu se o\xc4\x8dituje njegova artificijelnost. U djelu su zastupljene razli\xc4\x8dite vrste stihova i strofa, \xc5\xa1to pjesnik zasebno nazna\xc4\x8duje prije svake njihove uporabe. Djelo je oblikovano u \xc4\x8detiri vrste petja. Takva metri\xc4\x8dko-strofi\xc4\x8dka organizacija djela ima svoju funkciju: naime, uporaba razli\xc4\x8ditih oblika stihova i strofa odgovara tematskim cjelinama djela. Usto, spjev se otvara dvjema osmera\xc4\x8dkim katrenama i jednom kvintom, \xc5\xa1to se ne ubraja u navedena \xc4\x8detiri na\xc4\x8dina pjevanja._NEWLINE_Nakon uvoda slijedi kra\xc4\x87a pjesma, odnosno pjesni\xc4\x8dka poslanica Rabljanima: Knjiga Jurja Barakovi\xc4\x87a Rabu gradu. Pisana je dvanaestercima maruli\xc4\x87evskog tipa u oktavama, a sadr\xc5\xbeava op\xc4\x87u pohvalu Rabu._NEWLINE_Drugom je vrstom pjevanja u osmercu, nakon katrena s rimom abba izmjenjuju se oktave i sestine s ukr\xc5\xa1tenom rimom, napisan dio naslovljen Razumnim ljudem koji \xc5\xa1te Jurja Barakovi\xc4\x87a Zadranina. U njemu autor opjevava i slavi Rabljane, navodi razloge zbog kojih je do\xc5\xa1ao na Rab, govori o na\xc4\x8dinu na koji su ga Rabljani primili na otok, o svadbenoj sve\xc4\x8danosti Nikole Zara i Marije Zudenigo i poznatim Rabljanima._NEWLINE_Sljede\xc4\x87a je tre\xc4\x87a, opet druga\xc4\x8dija vrsta pjevanja, na koju pjesnik upozorava naslovom U drugu vrstu petja. Ovaj je dio pisan osmera\xc4\x8dkim oktavama s ukr\xc5\xa1tenom rimom abababab. U njemu pjesnik opisuje razgledavanje sveta\xc4\x8dkih relikvija i ostalih znamenitosti grada Raba. Tako\xc4\x91er, u ovome dijelu pjesnik putuje na drugi kraj otoka._NEWLINE_Zadnji naslov glasi U \xc4\x8detvrtu vrstu petja, a metar se sastoji od osmera\xc4\x8dkih katrenia s obgrljenom rimom abba. Takvom metri\xc4\x8dkom organizacijom pjesnik opisuje povijesni pregled zbivanja na otoku i u gradu Rabu. Dakle, svaki dio Drage, rapske pastirice rabi druk\xc4\x8diji metar za razli\xc4\x8ditu tematiku i nagla\xc5\xa1ava promjenu pripovijedanja.\n_START_SECTION_\nTematske razine\n_START_PARAGRAPH_\nU Dragi, rapskoj pastirici ispreple\xc4\x87u se \xc4\x8detiri tematske razine: povijesna, mitolo\xc5\xa1ka (u kojoj lik Kalifronta posjeduje znanje o povijesti), biblijska i eshatolo\xc5\xa1ka koja je najmanje zastupljena. Dakako, javljaju se i sporedne teme koje su uklopljene u glavne._NEWLINE_Glavna tema cijeloga djela jest otok Rab, njegova povijest, lijepa priroda i gostoljubivi stanovnici. Op\xc4\x87enito, pjesnik pru\xc5\xbea svome \xc4\x8ditatelju "panoramsku sliku Raba". Barakovi\xc4\x87 je zamislio djelo kao pjesni\xc4\x8dku pohvalnicu otoka Raba (Rabu gradu da zahvalim / na ljubavi stanovito, s. 11-12.), zato je ime otoka stavljeno i u sami naslov. Draga, rapska pastirica mimeti\xc4\x8dko je djelo, tj. prenosi mno\xc5\xa1tvo stvarnih \xc4\x8dinjenica o otoku i o Barakovi\xc4\x87evu boravku na njemu.\n_START_SECTION_\nBiblijska tematika\n_START_PARAGRAPH_\nBiblijska tema sadr\xc5\xbeava cijeli niz likova, pojmova i doga\xc4\x91aja koji se u naraciji spominju: kralj David (s. 67), Nabukodonosor (s. 380), Mojsije (s. 451-458.), Babilon, Daniel, pakao i raj (s. 1228-1231.), Isus i njegovo ro\xc4\x91enje (s. 315-318.), Kristov vijenac od trnja i Poncije Pilat (s. 419-430.), Juda (s. 435-442.), zatim opet Isus (s. 443-450.), Petar i Pavao (s. 530, 820, 1433.), Marija i evan\xc4\x91elisti (s. 1168-1175.), dom kr\xc5\xa1\xc4\x87ana \xe2\x80\x93 crkva, katedrala (tempal stari, / gdi krstjani mole boga, s. 77-78, 2357-2358.). Nadalje, u djelu su prisutni mnogi kr\xc5\xa1\xc4\x87anski motivi: sveta misa (s. 532.), sveti oltar (s. 533.), sveta mista (s. 554, 658.), svete mo\xc4\x87i (s. 571.), sveta pisam (s. 535, 572.), sveta voda (s. 577.), svete kosti (s. 596.), sveti anjeli (s. 624.). \xc4\x8citatelju Drage ne\xc4\x87e biti \xc4\x8dudno \xc5\xa1to autor uple\xc4\x87e toliko biblijskih imena, kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih motiva i pri\xc4\x8da ako je \xc4\x8ditao Barakovi\xc4\x87evo drugo djelo, Jarulu, koja prepri\xc4\x8dava Sveto pismo, te ako zna da je autor bio sve\xc4\x87enik.\n_START_SECTION_\nEshatolo\xc5\xa1ka tematika\n_START_PARAGRAPH_\nU djelu se pojavljuje jo\xc5\xa1 jedna mikrotema koja se mo\xc5\xbee promatrati kao dio eshatolo\xc5\xa1ke teme. To je ljubav prema Rabu koja se pro\xc5\xa1iruje na temu ljubavi prema djevojci (Kalifrontova pri\xc4\x8da o Dragi, rapskoj pastirici, od s. 1484.). Kalifrontova ljubav opisana je motivima nesputane \xc5\xbeudnje prema \xc5\xbeeni koja prelazi u nasilno inzistiranje. Pjesniku je ovaj primjer zna\xc4\x8dajan kako bi prikazao gre\xc5\xa1ni akt koji se protivi kr\xc5\xa1\xc4\x87anskome, moralnome nauku, pa stoga po\xc4\x8dinitelj mora trpjeti do Sudnjeg dana.\n_START_SECTION_\nPovijesna tematika i biblijski motivi\n_START_PARAGRAPH_\nSljede\xc4\x87a je tema povijesnih osoba i drevnih gradova. Pjesnik spominje Atenu (s. 513-516.), Kretu (s. 1121), Aleksandra Velikoga (s. 1158.), Rim (s. 512.), Cicerona (s. 517-520, 603.), Julija Cezara i Pompeja (s. 1156.) te Atilu (s. 2659\xe2\x80\x932627.). Povijest otoka pjesniku pripovijeda Kalifront._NEWLINE_Promatraju\xc4\x87i ovu temu na motivskoj razini, uo\xc4\x8dljivo je da su sve manje cjeline unutar pripovijesti o povijesti Raba tako\xc4\x91er protkane mnogim biblijskim i kr\xc5\xa1\xc4\x87anskim motivima. Tijekom Atilina pohoda, hrvatsko plemstvo donosi odluku o bijegu na otok. \xc4\x8cin prelaska preko mora pro\xc5\xbeet je dubokom biblijskom tematikom. More prelaze na drvenoj splavi (s. 2281-2296.) te se neprestano isti\xc4\x8de motiv Bo\xc5\xbeje pomo\xc4\x87i, a ovaj prizor nedvojbeno podsje\xc4\x87a na biblijsku tematiku, odnosno na Mojsijev prelazak preko Crvenoga mora s interpolacijom motiva splavi iz pri\xc4\x8de o Noinoj arci. Dolaskom na otok podi\xc5\xbeu grad Vrhovnicu (s. 2340), a pjesnik posebno isti\xc4\x8de motiv kri\xc5\xbea koji je postavljen na mjestu gdje \xc4\x87e se graditi hram te plemi\xc4\x87i odmah odre\xc4\x91uju kome \xc4\x87e biti posve\xc4\x87en (Na \xc4\x8dast Kusme i Domjana, / templu jime postavi\xc5\xa1e, s. 2357\xe2\x80\x932358.). Potom se zapo\xc4\x8dinje s kratkim pregledom povijesti Raba._NEWLINE_Na motivskoj razini dominiraju Grci, Rimljani i Genovljani, a na kraju Ugarsko Kraljevstvo. Mo\xc5\xbee se re\xc4\x87i i da u ovome dijelu opisa rapske povijesti pjesnik tematizira neprestanu ugro\xc5\xbeenost grada Raba, odnosno otoka u cijelosti._NEWLINE_Zavr\xc5\xa1etak Drage, rapske pastirice donosi temu ugarske vlasti i pitanja o savezni\xc5\xa1tvu (s. 2721-2724.). Tematizira se neprestano ratovanje s raznim neprijateljima, \xc5\xbeelja za mirom, ali i oprez jer Rabljani ne \xc5\xbeele izgubiti slobodu. Pritom domoljubna komponenta djela nadilazi oto\xc4\x8dke okvire: ona poprima svojevrsnu kroatofilsku dimenziju, pa ni zaklju\xc4\x8dci Franje \xc5\xa0veleca ne djeluju presmiono:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eprirodno [je] \xc5\xa1to rapski plemi\xc4\x87i, (\xe2\x80\xa6) kao vjerni potomci onih najstarijih plemi\xc4\x87a Raba, naru\xc4\x8duju pohvalnu pjesmu u zadarskog pjesnika, u pjesnika koji pi\xc5\xa1e hrvatskim jezikom. (\xe2\x80\xa6) Takvo isticanje veza Raba s hrvatskim kopnenim zale\xc4\x91em, isticanje njegova vjekovnog pripadanja hrvatskom jeziku, u uvjetima mleta\xc4\x8dke vlasti, bez sumnje zna\xc4\x8di da autor politi\xc4\x8dku podijeljenost Dalmacije od sjeverne Hrvatske ne dr\xc5\xbei trajnim stanjem.\xe2\x80\x9d'