b'\n_START_ARTICLE_\nRanko Filjak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRanko Filjak je bio u\xc4\x8denik Elvire Marsi\xc4\x87 u Srednjoj \xc5\xa1koli Dr\xc5\xbeavnoga konzervatorija (dana\xc5\xa1nja Glazbena \xc5\xa1kola Vatroslava Lisinskog) u Zagrebu. Studij klavira nastavio je kod Ive Ma\xc4\x8deka i Svetislava Stan\xc4\x8di\xc4\x87a na Muzi\xc4\x8dkoj akademiji u Zagrebu, gdje je 1954. godine i diplomirao. Od 1955. do 1958. bio je u\xc4\x8ditelj klavira na Glazbenoj \xc5\xa1koli Vatroslava Lisinskog (tada\xc5\xa1njoj Dr\xc5\xbeavnoj muzi\xc4\x8dkoj \xc5\xa1koli), a od 1958. pa sve do svoje prerane smrti 1983. i profesor Muzi\xc4\x8dke akademije u Zagrebu, gdje je posljednje dvije godine bio i pro\xc4\x8delnik Odsjeka za klavir, orgulje i \xc4\x8dembalo._NEWLINE_Ranko Filjak je odr\xc5\xbeao brojne klavirske recitale u Hrvatskoj, ali i diljem biv\xc5\xa1e Jugoslavije. Ostat \xc4\x87e zapam\xc4\x87en po svojim promi\xc5\xa1ljenim i uvijek dojmljivim interpretacijama djela Beethovena, Chopina, Schumanna, Brahmsa, Liszta, Skrjabina, Prokofjeva i \xc5\xa0ostakovi\xc4\x8da. \xc4\x8cesto je i rado izvodio skladbe hrvatskih autora, primjerice Dore Peja\xc4\x8devi\xc4\x87, Bruna Bjelinskog, Mila Cipre, Bo\xc5\xbeidara Kunca, Borisa Papandopula, Ive Maleca te Stanka Horvata, \xc4\x8diji je Koncert za klavir i orkestar iz 1967. i praizveo. Zaslu\xc5\xbean je i za prve hrvatske izvedbe nekoliko najzna\xc4\x8dajnijih djela svjetske pijanisti\xc4\x8dke literature: Koncerta za glasovir i orkestar u A-duru, KV 414 Wolfganga Amadeusa Mozarta, Prvoga koncerta za glasovir i orkestar u d-molu, op. 15 Johannesa Brahmsa, Tre\xc4\x87ega koncerta za glasovir i orkestar u C-duru, op. 26 Sergeja Prokofjeva te Teme s \xc4\x8detiri varijacije (\xc4\x8cetiri temperamenta) za glasovir i guda\xc4\x8de Paula Hindemitha. Bio je vrstan komorni glazbenik, a nastupao je i kao solist uz pratnju prominentnih orkestara u biv\xc5\xa1em SSSR-u, \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dkoj, Poljskoj, Austriji, Italiji, Rumunjskoj i Bugarskoj. Milan Sachs, Antonio Janigro, Stjepan \xc5\xa0ulek, Fritz (Friedrich) Zaun, Igor Gjadrov, Pavle De\xc5\xa1palj, Milan Horvat, Lovro von Mata\xc4\x8di\xc4\x87, Jan Krenz, Claudio Abbado, Zubin Mehta, Sir Malcolm Sargent, Volker Wangenheim i Leopold Hager samo su neki od dirigenata s kojima je uspje\xc5\xa1no sura\xc4\x91ivao._NEWLINE_Svoj umjetni\xc4\x8dki credo Ranko Filjak je jednom prilikom najbolje objasnio vlastitim rije\xc4\x8dima:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eZvuk je moj pravi govor, pa mislim da jedino zvukom i na\xc4\x8dinom njegova oblikovanja, koji je samo i istinski moj, mogu nekoga u ne\xc5\xa1to uvjeriti... Vjera u moj posao jest vjera u djelo koje je za mene uvijek \xc5\xbeivo. To vam je kao neko vje\xc4\x8dito hodo\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x87e duha prema cilju koji je stalno u vama vidljiv, a ipak ostaje nedohvatljiv u svojoj cjelini. Kada se \xc4\x8dovjeku i \xc4\x8dini da je napokon dohvatio taj cilj, redovito se doga\xc4\x91a da se iza njega ponovno vidi cesta. I hodo\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x87e se nastavlja\xc2\xab.\xe2\x80\x9d'