b'\n_START_ARTICLE_\nHistologija\n_START_SECTION_\nRazvoj histologije kroz povijest\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja histologija prou\xc4\x8dava mikroskopsku gra\xc4\x91u organizma, no histologija je znanost koja se razvijala i prije upotrebe mikroskopa. Ve\xc4\x87 je Aristotel razlikovao pojedina osnovna tkiva u organizmu te je izu\xc4\x8davao njihova bitna svojstva. "Ocem histologije" danas smatramo Mariea Francoisa Xaviera Bichata koji je u svojoj knjizi Op\xc4\x87a anatomija (L\'anatomie generale) podrobno iznio svojstva pojedinih tkiva, ali bez mikroskopske analize. On je, naime, smatrao tkiva nedjeljivim elementima, a organe ujedinjenima te je tako u samim po\xc4\x8decima histologiju povezao s fiziologijom._NEWLINE_Tek je upotreba mikroskopa otvorila vrata novim spoznajama. Prvi korak u poznavanju bolje gra\xc4\x91e tkiva napravio je Robert Hooke kad je pomo\xc4\x87u mikroskopa utvrdio da je svako tkivo sastavljeno od sitnijih dijelova - stanica. _NEWLINE_Prvi koji u svojim radovima iznose shva\xc4\x87anja da je organizam izgra\xc4\x91en od stanica su Henri Dutrochet, Pierre Jean Francois Turpin, Francois Vincent Raspail i Carl Anton Meyer.'