b'\n_START_ARTICLE_\nKonrad Kol\xc5\xa1ek\n_START_PARAGRAPH_\nKonrad Kol\xc5\xa1ek (\xc5\xa0ibenik, Primorska banovina, 1933. \xe2\x80\x93 Celje, 2009.), bio je general-pukovnik Jugoslovenske narodne armije.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je 1933. godine u \xc5\xa0ibeniku , gdje mu je otac slu\xc5\xbebovao u Jugoslavenskoj kraljevskoj mornarici. Osnovnu je \xc5\xa1kolu zavr\xc5\xa1io u mjestu Letu\xc5\xa1, u savinjskoj dolini u dana\xc5\xa1njoj Sloveniji._NEWLINE_Za vojni poziv odlu\xc4\x8dio se 1949. godine, kada je upisao Artiljerijsku vojnu \xc5\xa1kolu u Zagrebu. Poslije toga zavr\xc5\xa1io je sve visoke vojne \xc5\xa1kole. Vojnu akademiju je zavr\xc5\xa1io 1974. godine, a zatim post diplomske studije u Centru visokih vojnih \xc5\xa1kola gdje je 1981. magistrirao._NEWLINE_Tijekom slu\xc5\xbebe u  Jugoslavenskoj narodnoj armiji (JNA) obavljao je brojne du\xc5\xbenosti od komandira do komandanta, kao i brojne \xc5\xa1tapske du\xc5\xbenosti na prostorima \xc4\x8ditave  Socijalisti\xc4\x8dke Federativne Republike Jugoslavije (SFRJ) i u General\xc5\xa1tabu JNA. Izme\xc4\x91u ostalog bio je zapovjednik titogradskoga korpusa i na\xc4\x8delnik Prve uprave General\xc5\xa1taba JNA. Dva puta je izvanredno unapre\xc4\x91ivan i to u potpukovnik a, 1971. i u general pukovnika 1986. godine. U \xc4\x8din general-pukovnika unaprije\xc4\x91en je  22. prosinca 1989. godine._NEWLINE_Na du\xc5\xbenost na\xc4\x8delnika sto\xc5\xbeera Pete vojne oblasti JNA, sa sredi\xc5\xa1tem u Zagreb, imenovan je u rujnu 1989 . godine i na toj ga je du\xc5\xbenosti zatekao po\xc4\x8detak  oru\xc5\xbeanih sukoba u SFRJ, to\xc4\x8dnije u Republici Sloveniji lipnja 1991. godine. On se tada na\xc5\xa1ao u "vakuum prostoru" jer se nije slagao sa stavovima najvi\xc5\xa1eg vojnog i dr\xc5\xbeavnog rukovodstva SFRJ u Beograd u, kao ni sa politi\xc4\x8dkim rukovodstvom Republike Slovenije u  Ljubljani. Ukazom Predsjedni\xc5\xa1tva SFRJ br. 623 od 29. lipnja a 1991. godine razrije\xc5\xa1en je s du\xc5\xbenosti na\xc4\x8delnika sto\xc5\xbeera Pete vojne oblasti, a na njegovo je mjesto postavljen general-pukovnik \xc5\xbdivota Avramovi\xc4\x87. U listopadu 1991. godine je umirovljen._NEWLINE_Po osamostaljenju Slovenije, odlu\xc4\x8dio je 1993. godine oti\xc4\x87i tamo, iako je u Beogradu imao osiguranu mirovinu, iako su mu tu bili ostali \xc4\x8dlanovi obitelj - supruga i dva sina. U Sloveniji ga je \xc4\x8dekala optu\xc5\xbenica za "izdaju i agresiju na Sloveniju", koja ga je teretila da je "naredio JNA osigurati dr\xc5\xbeavnu granicu SFRJ", zbog \xc4\x8dega je "poslao vojsku na grani\xc4\x8dne prijelaze s Italijom, Austrijom i Ma\xc4\x91arskom", \xc4\x8dime je " zapo\xc4\x8deo agresiju na Sloveniju ". Pred sudom se uspio obraniti, a u presudi je tako\xc4\x91er stajao zaklju\xc4\x8dak "da je u vrijeme rata u Sloveniji, Slovenija bila sastavni dio SFRJ i da je JNA bila jedina legitimna oru\xc5\xbeana sila zajedni\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave, te da stoga general Kol\xc5\xa1ek ne mo\xc5\xbee biti agresor u vlastitoj dr\xc5\xbeavi "._NEWLINE_O sukobima u SFRJ, napisao je dvije knjige, kao autenti\xc4\x8dno svjedo\xc4\x8denje i to "Sje\xc4\x87anja na po\xc4\x8detak oru\xc5\xbeanih sukoba u SFRJ 1991." i "1991. prvi pucnji u SFRJ "._NEWLINE_Umro je 27. travnja 2009. godine u  Celju.'