b'\n_START_ARTICLE_\nBurgundi\n_START_PARAGRAPH_\nBurgundi (lat. Burgundiones) su bili isto\xc4\x8dnogermansko pleme kojima je prvotna postojbina bila najvjerojatnije Skandinavija te su pre\xc5\xa1li na otok Bornholm, koji se na staronordijskom jeziku zvao Burgundarholmr (otok Burgunda), a od tamo su naselili Europu. Prema \xc3\x9eorsteins saga V\xc3\xadkingssonar, Veseti su naselili otok ili zemlju, koja se zvala zemlja Burgunda, tj. Bornholm. Alfred Veliki u svom prijevodu Orosiusa koristi ime Burgenda land. Pjesnik i mitolog Viktor Rydberg (1828. - 1895.), u djelu (Our Fathers\' Godsaga) govori da su Burgundi zadr\xc5\xbeali usmenu predaju o svom skandinavskom podrijetlu prema ranosrednjovjekovnom izvoru Vita Sigismundi.\n_START_SECTION_\nPodrijetlo plemena\n_START_PARAGRAPH_\nBurgundsku predaju o skandinavskom podrijetlu potvr\xc4\x91uju dokazi kao \xc5\xa1to su imena mjesta i pokrajina te arheolo\xc5\xa1ki dokazi (Stjerna) pa se zato mo\xc5\xbee smatrati da je njihova predaja to\xc4\x8dna . Zbog toga \xc5\xa1to je Skandinavija bila vrlo daleko od obzora ranih rimskih izvora, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i Tacita (koji spominje samo jedno skandinavsko pleme, Sveare, lat. Suiones), nitko ne spominje otkamo su Burgundi do\xc5\xa1li nego samo da su \xc5\xbeivjeli isto\xc4\x8dno od Rajne. Rani rimski izvori navode da su vjerojatno bili jedno od isto\xc4\x8dnogermanskih plemena._NEWLINE_Oko 300. godine, stanovni\xc5\xa1tvo Bornholma (otok Burgunda) naveliko nestaje s otoka. Ve\xc4\x87ina se groblja prestaje koristiti, a oni koji su se jo\xc5\xa1 koristili imali tek nekoliko pogreba (Stjerna)._NEWLINE_Godine 369., car Valentinijan I. je poveo vojsku protiv germanskog plemena Alemana . U to vrijeme, Burgundi su vjerojatno \xc5\xbeivjeli oko rijeke Visle prema Jordanu, povjesni\xc4\x8daru sredine 6. stolje\xc4\x87a. Neko vrijeme poslije rata s Alemanima, Burgunde je pobijedio Fastida, kralj Gepida te su bili pokoreni i skoro potpuno uni\xc5\xa1teni._NEWLINE_Otprilike desetlje\xc4\x87e kasnije, Burgundi su se ponovno pojavili. Pri povla\xc4\x8denju vojske Flavija Stilika u borbi protiv vizigotskog kralja Alarika I. (406. - 408.), sjeverna plemena su pre\xc5\xa1la Rajnu te je po\xc4\x8dela velika seoba naroda. Me\xc4\x91u njima su bili Alani, Vandali, Svevi, i vjerojatno Burgundi. Burgundi su migrirali prema zapadu i smjestili se u dolini Rajne._NEWLINE_Tamo su se Burgundi s vremenom sprijateljili s Hunima. Hunski obi\xc4\x8daj je bio da \xc5\xbeene umjetno produlje svoju glavu tako da ju \xc4\x8dvrsto zave\xc5\xbeu jo\xc5\xa1 dok su djevoj\xc4\x8dice. Germanski grobovi su povremeno bili ispunjeni hunskim ornamentima, ali i tako\xc4\x91er \xc5\xbeenskim glavama koje su bile tretirane na taj na\xc4\x8din. Zapadno od Rajne samo burgundska groblja sadr\xc5\xbee veliki broj takvih glava.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nNegdje na istoku Burgundi su se prebacili na arijski oblik kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva, koji je bio izvor sumnji i nepovjerenja izme\xc4\x91u Burgunda te katoli\xc4\x8dkog Zapadnog Rimskog Carstva. Stanje se o\xc4\x8digledno popravilo ili se popravljalo oko godine 500., kad je burgundski kralj Gundobad odr\xc5\xbeavao blisko osobno prijateljstvo s katoli\xc4\x8dkim biskupom Avitusom iz Vienne. \xc5\xa0tovi\xc5\xa1e, Gundobadov sin i nasljednik Sigismund, je bio katolik te postoje mnogi dokazi da su mnogi Burgundi pre\xc5\xa1li na katoli\xc4\x8danstvo uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i nekoliko \xc5\xbeenskih \xc4\x8dlanova vladaju\xc4\x87e obitelji.\n_START_SECTION_\nRana povezanost s Rimljanima\n_START_PARAGRAPH_\nBurgundi su imali burne veze s Rimljanima. Carstvo ih je koristilo da ne daju dolazak drugih plemena, da vr\xc5\xa1e prepade na grani\xc4\x8dnim podru\xc4\x8djima te da \xc5\xa1ire svoj utjecaj kad je god to mogu\xc4\x87e.\n_START_SECTION_\nPrvo kraljevstvo\n_START_PARAGRAPH_\n411. je godine burgundski kralj Gundahar ili \'Gundikar u suradnji s alanskim kraljem Goarom postavio marionetskog cara Jovina . Autoritetom galskog cara kojeg je kontrolirao, naselio se na lijevoj odnosno zapadnoj (t.j. rimskoj) obali Rajne, izme\xc4\x91u rijeka Lautera i Nahe, zauzev\xc5\xa1i Borbetomagus, Civitas Nemetum i Argentoratum. Prividno kao dio mira, rimski im car Honorije slu\xc5\xbebeno "dao" tu zemlju._NEWLINE_Unato\xc4\x8d njihovom novom statusu kao foederati, burgundski su upadi u rimsku gornju Galiju Belgicu postali nepodno\xc5\xa1ljivi i nemilosrdno privedeni kraju 436., kada je rimski zapovjednik Flavije Aecije pozvao hunske pla\xc4\x87enike da osvoje Rajnsko kraljevstvo (s glavnim gradom u starom keltsko-rimskom naselju Borbetomagus/Worms) \xc5\xa1to su i u\xc4\x8dinili 437. godine, a Gundahara su ubili u borbi. _NEWLINE_Hunsko uni\xc5\xa1tenje Wormsa i Burgundskog kraljevstva postalo je temelj juna\xc4\x8dke legende koja je kasnije bila opisana u Pjesmi o Nibelunzima prema kojoj je Richard Wagner bazirao svoj operni ciklus Prsten Nibelunga gdje su kralj Gundahar (Gunther) i kraljica Brunhilda na svom dvoru u Wormsu, a Siegfried (Sigfrid) dolazi zaprositi Kriemhildu. (Na staronordijskom imena su Gunnar, Brynhild, i Gudr\xc3\xban) Zapravo, rije\xc4\x8d Atli koja se spominje u pjesmi dolazi od imena hunskog vo\xc4\x91e Atile.\n_START_SECTION_\nDrugo kraljevstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZbog nepoznatih razloga, Burgundi su po drugi put dobili status federata, i 443. su se naselili po Aeciju u regiji Sapaudia.  Kako Sapaudia ne odgovara niti jednoj dana\xc5\xa1njoj modernoj regiji, Burgundi su vjerojatno \xc5\xbeivjeli pokraj Lugdunuma, danas poznatog kao Lyon.  \xc4\x8cini se da je novi kralj Gundiok, ili Gunderik, smatran Gundaharovim sinom, vladao nakon o\xc4\x8deve smrti.  Sve u svemu, osam burgundskih kraljeva iz ku\xc4\x87e Gundahar vladalo je kraljevstvom dok ga 534. godine nisu pregazili Franci._NEWLINE_Kao saveznici Rima u njegovim posljednjim desetlje\xc4\x87ima, Burgundi su se borili na strani Aecija, vizigotske konfederacije i drugih u borbi protiv Atile u bitci na Katalaunskim poljima 451. Izgleda da je je savez izme\xc4\x91u Burgunda i Vizigota bio vrlo jak, kad je Gundiok i njegov brat Kilperik I. pratio Teodorika II. u \xc5\xa0panjolsku da se bore protiv Sveva 455.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbenje prema Carstvu\n_START_PARAGRAPH_\nTako\xc4\x91er 455., dvosmislenom izjavom infidoque tibi Burdundio ductu  upu\xc4\x87uje da je neimenovani izdajni\xc4\x8dki burgundski vo\xc4\x91a ubio cara Petronija Velikog \xc5\xa1to je prethodilo plja\xc4\x8dki Rima od strane Vandala. Patricij Ricimer je tako\xc4\x91er bio optu\xc5\xbeen te taj doga\xc4\x91aj upu\xc4\x87uje na povezanost Burgunda i Ricimera, koji je vjerojatno bio Gundiokov \xc5\xa1urjak i Gundobadov ujak. _NEWLINE_Burgundi, o\xc4\x8digledno suo\xc4\x8deni sa rastom mo\xc4\x87i, pregovaraju 456. o teritorijalnom pro\xc5\xa1irenju i sklapaju ugovor o podjeli mo\xc4\x87i s lokalnim rimskim senatorima . _NEWLINE_Godine 457., Ricimer ru\xc5\xa1i i drugog cara, Avita, stavljaju\xc4\x87i Majorijana na prijestolje. Pokazalo se da novi car nije odvi\xc5\xa1e od pomo\xc4\x87i Ricimeru i Burgundima. Godinu dana nakon \xc5\xa1to je postao car, Majorian je oduzeo Burgundima zemlju koju su stekli dvije godine prije te nakon daljnjeg pokazivanja careve neovisnosti, Ricimer ga je ubio 461.._NEWLINE_Deset godina kasnije, 472., Ricimer kojemu je dosada zapadnorimski car Atemije bio \xc5\xa1urjak, planira ga s Gundobadom ubiti te zatim Gundobad odrubljuje glavu caru (vjerojatno osobno).  Ricimer tada carem imenuje Olibrija, ali zajedno umiru (iznena\xc4\x91uju\xc4\x87e - prirodnim putem) unutar nekoliko mjeseci. Gundobad je tada naslijedio svog ujaka kao patricij i kao onaj koji postavlja kralja, i uzdi\xc5\xbee Glicerija na tron. _NEWLINE_Izgleda da je 474. burgunskom utjecaju do\xc5\xa1ao kraj. Glicerije je bio smijenjen u korist Julije Nepota, a Gundobad se vratio u Burgundiju, vjerojatno zbog smrti svog oca Gundioka. U to vrijeme ili nedugo nakon, Burgundsko kraljevstvo se podijelilo izme\xc4\x91u Gundobada i njegove bra\xc4\x87e, Godegizela, Kilperika i Gundomara I.\n_START_SECTION_\nJa\xc4\x8danje kraljevstva\n_START_PARAGRAPH_\nPrema sv. Grguru iz Toursa, Gundobadov povratak u Burgundiju predstavlja krvavo ujedinjenje i ja\xc4\x8danje. Grgur govori da je Gundobad ubio brata Kilperika, utopio njegovu suprugu te njegove tri k\xc4\x87eri izgnao (jedna od njih postaje suprugom frana\xc4\x8dkog kralja Klodviga i vjerojatno je bio odgovoran za njegovo pokr\xc5\xa1tavanje).  To je osporavao npr. Bury, koji ukazuje na probleme Grgurove kronologije doga\xc4\x91aja._NEWLINE_Oko godine 500. Gundobad i Klodvig ratuju, a izgleda da je Gundobada izdao brat Godegizel, koji se pridru\xc5\xbeio Francima. Godegizelove i Klodvigove snage zatim uni\xc5\xa1tavaju Gundobadovu vojsku.  Gundobad je kratkotrajno ostao u Avignonu, te je ponovno skupiv\xc5\xa1i vojsku i oplja\xc4\x8dkao Vienne, gdje su Godegizel i njegova dru\xc5\xbeina ubijeni. Od tada, Gundobad biva jedini kralj Burgundije.  To bi dalo naslutiti da je njegov brat Gundomar ve\xc4\x87 mrtav, ali nema izvora koji bi to mogao potvrditi._NEWLINE_Gundobad i Klodvig su izgladili razlike, ili je Gundobad bio prisiljen da bude nekakav Klodvigov vazal zbog Klodvigove prija\xc5\xa1nje pobjede, jer burgundski kralj poma\xc5\xbee Francima 507. godine u njihovoj pobjedi nad Vizigotima i Alarikom II._NEWLINE_Za vrijeme prevrata, negdje izme\xc4\x91u 483. - 501. , Gundobad je unaprijed zapo\xc4\x8deo predstavljati Lex Gundobada, izdav\xc5\xa1i prvu polovicu, koja je vodila nacrtu Lex Visigothorum.  Kako je ja\xc4\x8dala njegova vlast , izme\xc4\x91u 501. i njegove smrti 516., Gundobad je izdao i drugu polovicu svog zakona, koja je bila vi\xc5\xa1e originalna burgundska.\n_START_SECTION_\nPad drugog kraljevstva\n_START_PARAGRAPH_\nBurgundi su pro\xc5\xa1irili svoju vlast na sjeveroistok Galije tj. na sjevernu Italiju, zapadnu \xc5\xa0vicarsku i jugoisto\xc4\x8dnu Francusku. Frana\xc4\x8dki kralj Klodvig I. se 493. o\xc5\xbeenio burgundskom kraljevnom Klotildom, Kilperikovom k\xc4\x87eri. Prvotno su Burgundi bili saveznici Franaka i Klodviga protiv Vizigota na po\xc4\x8detku 6. stolje\xc4\x87a, a zatim su ih pokorili ti isti Franci 534.. Burgundsko kraljevstvo je postalo dio Merovin\xc5\xa1kog Kraljevstva i Burgundi su kao takvi bili na\xc5\xa1iroko asimilirani.\n_START_SECTION_\nBurgundski zakoni\n_START_PARAGRAPH_\nBurgundi su ostavili za sobom tri legalna zakonika, najranijima me\xc4\x91u svim germanskim plemenima._NEWLINE_Liber Consitutionum sive Lex Gundobada (Knjiga ustrojstva iliti Gundobadovo pravo), tako\xc4\x91er poznata kao Lex Burgundionum, ili jednostavno Lex Gundobada ili Liber, izdao je u nekoliko dijelova izme\xc4\x91u 483. i 516., uglavnom Gundobad, ali tako\xc4\x91er i njegov sin, Sigismund.  Ona je slika burgundskog obi\xc4\x8dajnog prava i karakteristi\xc4\x8dna je me\xc4\x91u mnogim germanskim zakonicima toga vremena. Liber je bila posu\xc4\x91ena za Lex Visigothorum  i utjecala je kasnije na Lex Ribuaria.  Liber je jedna od primarnih izvora za tada\xc5\xa1nji burgundski \xc5\xbeivot i povijest njihovih kraljeva._NEWLINE_Kao u mnogih germanskih plemana, burgundska pravna tradicija dopustila je upotrebu pojedinih zakona za pojedine etnicitete. Tako, u dodatku Lex Gundobada, Gundobad tako\xc4\x91er izvodi (ili ozakonjuje) skup zakona za rimske teme u Burgundskom kraljevstvu, Lex Romana Burgundionum (Rimsko pravo Burgunda). U dodatku zakonika, Gundobadov sin Sigismund je kasnije izdao Prima Constitutio.\n_START_SECTION_\nPodrijetlo Burgundije\n_START_PARAGRAPH_\nIme Burgunda je do danas ostalo sa\xc4\x8duvano u imenu jedne od regija u Francuskoj - Bourgogne: vidi kasniju povijest Burgundije. Izme\xc4\x91u 6. i 20. stolje\xc4\x87a, granice i politi\xc4\x8dke poveznice ove regije su se \xc4\x8desto mijenjale. Nijedna od ovih promjena nije vi\xc5\xa1e ni\xc5\xa1ta imala s originalnim Burgundima. Imena originalnih Burgunda (germanskog plemena) i stanovnika dana\xc5\xa1nje Burgundije ( tako\xc4\x91er Burgunda) nemaju nikakve veze. Potomci pravih Burgunda se primarno danas mogu na\xc4\x87i u \xc5\xa0vicarskoj francuskog govornog podru\xc4\x8dja i susjednim dijelovima Francuske.\n_START_SECTION_\nVidi\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevi Burgundije svi.'