b'\n_START_ARTICLE_\nAthanasius Kircher\n_START_PARAGRAPH_\nAthanasius Kircher (Geisa kraj Fulde, 2. svibnja 1601. - Rim, 27. studenog 1680.), njema\xc4\x8dki isusovac i znanstvenik. Bio je jedan od najsvestranijih u\xc4\x8denjaka 17. stolje\xc4\x87a; bavio se geologijom, zemljopisom, astrononomijom, matematikom, lingvistikom, medicinom i glazbom, a prou\xc4\x8davao je i drevne civilizacije, vulkane i magnetizam. Napisao je oko \xc4\x8detrdeset djela, me\xc4\x91u kojima i enciklopediju Musurgia universalis u kojoj pi\xc5\xa1e o akustici, proizvodnji zvuka i teoriji glazbe, a pripisuje mu se i vi\xc5\xa1e izuma (lanterna magica).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRodio se u gradi\xc4\x87u Geisi na sjevernoj obali rijeke Rhone. Prema imenu tog podru\xc4\x8dja koristio je pridjevak Bucho ili Buchonius, a kasnije \xc4\x8desto i Fuldensis (prema imenu obli\xc5\xbenjeg gradskog sredi\xc5\xa1ta). Isusova\xc4\x8dkom redu pristupio je 1618. godine, studirao je u Paderbornu, K\xc3\xb6lnu i Koblenzu. Teolo\xc5\xa1ke studije zapo\xc4\x8deo je u Mainzu, gdje je i zare\xc4\x91en je za sve\xc4\x87enika 1628. godine. Studirao je i brojne jezike, me\xc4\x91u ostalim latinski, gr\xc4\x8dki, hebrejski i arapski. Od 1630. predavao je matematiku, filozofiju i isto\xc4\x8dnja\xc4\x8dke jezike u Avignonu, a od 1634. \xc5\xbeivio je uglavnom u Rimu i predavao matematiku na Rimskom kolegiju (lat. Collegio Romano)._NEWLINE_U \xc5\xbeelji da sakupi znanje, putovao je po \xc4\x8ditavoj Europi. Godine 1638. zatekao se u Napulju kada je potres uni\xc5\xa1tio grad Euphemiju, \xc5\xa1to ga je navelo da izbliza prou\xc4\x8di taj prirodni fenomen, kao i djelovanje vulkana. Desetlje\xc4\x87e ranije, zatra\xc5\xbeio je dozvolu od nadre\xc4\x91enih za misionarsko djelovanje u Kini, no njegova je molba odbijena \xc5\xa1to ga je veoma razo\xc4\x8daralo._NEWLINE_Pribaviv\xc5\xa1i teleskop 1625. godine ostavio je zabilje\xc5\xa1ke o astronomskim zapa\xc5\xbeanjima vezanim uz sun\xc4\x8deve pjege. Tako\xc4\x91er, bavio se prou\xc4\x8davanjem egipatske religije, smatraju\xc4\x87i je izvorom svih ostalih religija i vjerovanja, a posebnu pozornost posvetio je i egipatskim hijeroglifima, mada ih nije uspio de\xc5\xa1ifrirati, ali shvatio je poveznicu izme\xc4\x91u tog pisma i koptskog jezika._NEWLINE_Smatra ga se najve\xc4\x87im predstavnikom hermetizma unutar Crkve u razdoblju nakon reformacije. Jednako gorljivo kao \xc5\xa1to je prou\xc4\x8davao znanost, bavio se alkemijom i astrologijom.'