b'\n_START_ARTICLE_\nAustralopithecus garhi\n_START_SECTION_\nOtkri\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\nTim White bio je znanstvenik koji je 1996. prona\xc5\xa1ao prvog od klju\xc4\x8dnih fosila vrste A. garhi u formaciji Bouri u srednjem Ava\xc5\xa1u (Afarska depresija, Etiopija). Etiopski paleoantropolog Yohannes Haile-Selassie potvrdio ju je i osnovao 20. studenog 1997. godine. Epitet "garhi" u nazivu vrste na lokalnom afarskom zna\xc4\x8di "iznena\xc4\x91enje".\n_START_SECTION_\nMorfologija i tuma\xc4\x8denja\n_START_PARAGRAPH_\nOsobine fosila A. garhi, kao \xc5\xa1to je BOU-VP-12/130, donekle su druk\xc4\x8dije od onih koje se obi\xc4\x8dno mogu na\xc4\x87i kod vrsta Australopithecus afarensis i Australopithecus africanus. Jedan primjer razlika mo\xc5\xbee se na\xc4\x87i pri usporedbi gornje \xc4\x8deljusti iz Hadara (A. afarensis) s primjerkom A. garhi iz Bourija. Zapremina mozga A. garhi iznosila je 450cc, isto kao i kod ostalih australopitecina._NEWLINE_Donja \xc4\x8deljust klasificirana kao Asfaw et al.ima morfologiju koja op\xc4\x87enito odgovara toj istoj vrsti, ali je mogu\xc4\x87e da je pripadala nekoj drugoj vrsti hominina koja je zakopana u istim naslagama. Istra\xc5\xbeivanja pretkutnjaka i kutnjaka pokazala su nekoliko sli\xc4\x8dnosti s onima kod vrste Paranthropus boisei, budu\xc4\x87i da su ve\xc4\x87i nego u bilo kojeg gracilnog oblika australopitecina. Predlo\xc5\xbeeno je da bi, ako je A. garhi zaista bio predak roda Homo (tj. Homo habilisa), morfologija gornje \xc4\x8deljusti pro\xc5\xa1la kroz brze evolutivne promjene u otprilike 200 000 do 300 000 godina.\n_START_SECTION_\nNajraniji kameni alat\n_START_PARAGRAPH_\nUz fosile A. garhi prona\xc4\x91eno je nekoliko primitivno oblikovanih kamenih alata starih izme\xc4\x91u 2,5 i 2,6 milijuna godina, koji dosta sli\xc4\x8de na olduvansku tehnologiju. Predlo\xc5\xbeeno je da su ti alati stariji od onih koje je posjedovao Homo habilis, koji se smatra mogu\xc4\x87im izravnim pretkom modernijih hominina. Antropolozi su dugo vremena pretpostavljali da su samo rani pripadnici roda Homo imali sposobnost stvaranja slo\xc5\xbeenih alata. Me\xc4\x91utim, kod ovih grubo obra\xc4\x91enih drevnih alata nedostaju mnoge tehnike koje se obi\xc4\x8dno mogu na\xc4\x87i u kasnijim oblicima olduvanske i a\xc5\xa1elejenske kulture. Na jednom drugom nalazi\xc5\xa1tu u Bouriju (Etiopija) prona\xc4\x91eno je oko 3000 kamenih artefakata starosti oko 2,5 milijuna godina.'