b'\n_START_ARTICLE_\nHrvatski bo\xc5\xbei\xc4\x87ni obi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nHrvatski bo\xc5\xbei\xc4\x87ni obi\xc4\x8daji dio su hrvatske tradicije. Uz slavlje Bo\xc5\xbei\xc4\x87a razvili su se brojni obi\xc4\x8daji poput ki\xc4\x87enja bo\xc5\xbei\xc4\x87nog drvca na Badnjak, odlaska na misu polno\xc4\x87ku, pjevanja bo\xc5\xbei\xc4\x87nih pjesama i darivanja. Prije Bo\xc5\xbei\xc4\x87a, vrijeme je priprave, koje traje oko mjesec dana od po\xc4\x8detka do\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87a. Predvladavaju osje\xc4\x87aji i\xc5\xa1\xc4\x8dekivanja, nade i \xc4\x8de\xc5\xbenje. Posebno se obilje\xc5\xbeavaju dani sv. Barbare, sv. Nikole, sv. Lucije i sv. Tome. Bo\xc5\xbei\xc4\x87na p\xc5\xa1enica sije se na sv. Barbaru ili sv. Luciju. Djeca se posebno raduju sv. Nikoli, kada dobivaju poklone u \xc4\x8dizmice, a zlo\xc4\x8desta djeca \xc5\xa1ibu od Krampusa. U nekim krajevima postoje obi\xc4\x8daji djetinjci, materice i o\xc4\x8di\xc4\x87i, koji se doga\xc4\x91aju u tri tjedna do Bo\xc5\xbei\xc4\x87a. Brojni obi\xc4\x8daji za cilj imaju \xc5\xbeelju za blagostanjem, dobrim urodom, napretkom i dobrim zdravljem. Badnjak je bogat raznim obi\xc4\x8dajima poput uno\xc5\xa1enja slame u ku\xc4\x87u, sve\xc4\x8danog ure\xc4\x91enja blagdanskog stola, pripreme bo\xc5\xbei\xc4\x87ne hrane i odlaska na sv. misu polno\xc4\x87ku. Bo\xc5\xbei\xc4\x87 je dan, kada se s puno radosti, nade i \xc5\xbeara u sve\xc4\x8danom, veselom raspolo\xc5\xbeenju slavi Isusovo ro\xc4\x91enje. Proslavlja se u krugu obitelji, a sljede\xc4\x87i dan na dan sv. Stjepana posje\xc4\x87uju se ro\xc4\x91aci, prijatelji i susjedi i s njima se sve\xc4\x8dano proslavlja uz bogatu trpezu. Na svetog Ivana, narednog dana, blagoslivljalo se vino, a slama se iznosila iz doma i postavljala na vo\xc4\x87ke, da bi bolje rodile naredne godine. Na dan Nevine dje\xc4\x8dice, koji je sljede\xc4\x87i dan, \xc4\x8dest je obi\xc4\x8daj tzv. \xc5\xa1ibanja, kada bi se ljudi lagano udarali vrhovima \xc5\xa1iba, obilje\xc5\xbeavaju\xc4\x87i bol ubijene dje\xc4\x8dice. Djeca su se blagoslivljala na misama. Na Novu godinu me\xc4\x91usobno bi se \xc4\x8destitalo, ali bi ugo\xc4\x91aj bio manje intiman za razliku od bo\xc5\xbei\xc4\x87nog._NEWLINE_Svr\xc5\xa1etak dvanaestodnevnice, dvanaest bo\xc5\xbei\xc4\x87nih dana, blagdan je Sveta tri kralja ili Bogojavljenja. Na taj se dan spominjemo triju mudraca koji su darivali Isusa, odlazi se na misu, skidaju se ukrasi te zavr\xc5\xa1ava blagdansko razdoblje. Blagoslivljaju se ku\xc4\x87e za narednu godinu, a blagoslovljenom su se vodom blagoslivljali i vrtovi te budu\xc4\x87e ljetine. \xc4\x8cesto su bo\xc5\xbei\xc4\x87ne pjesme pjevali tzv. zvjezdari odjeveni u tri kralja nose\xc4\x87i zvijezdu. Za o\xc4\x8duvanje hrvatskih bo\xc5\xbei\xc4\x87nih obi\xc4\x8daja od zaborava najvi\xc5\xa1e se zalagao Antun Radi\xc4\x87, utemeljitelj hrvatske etnografije.\n_START_SECTION_\nDo\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\nDo\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87e ili advent vrijeme je priprave za Bo\xc5\xbei\xc4\x87. Do 16. stolje\xc4\x87a, trajalo je 6 tjedana, a od tada traje 4 tjedna. Predvladavaju osje\xc4\x87aji i\xc5\xa1\xc4\x8dekivanja, nade i \xc4\x8de\xc5\xbenje. Klju\xc4\x8dne osobe u do\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87u su sv. Ivan Krstitelj i Bla\xc5\xbeena Djevica Marija. Sv. Ivan Krtitelj prete\xc4\x8da je Isusova dolaska i priprema narod za Isusovo djelovanje te je poveznica izme\xc4\x91u Staroga i Novoga Zavjeta. Bla\xc5\xbeenoj Djevici Mariji posve\xc4\x87uje se rane jutarnje sv. mise \xe2\x80\x93 zornice, koje su vrlo ra\xc5\xa1irene u hrvatskom vjerni\xc4\x8dkom puku, pogotovo u sjevernim krajevima. Po\xc4\x8dinju prije zore, dok se jo\xc5\xa1 nije razdanilo. Imaju sve\xc4\x8dan ugo\xc4\x91aj. Hrvatske adventske pjesme imaju marijansko obilje\xc5\xbeje. Neke od poznatijih su: "Padaj s neba", "Zlatnih krila", "O Marijo, ti sjajna zornice", "Poslan bi an\xc4\x91eo Gabrijel", "Pti\xc4\x8dice lijepo pjevaju", "Visom lete\xc4\x87 ptice male". U tim adventskim pjesmama izra\xc5\xbeava se radost skorom dolasku Bo\xc5\xbei\xc4\x87a i poti\xc4\x8de se vjernike, da se duhovno pripreme za blagdan Bo\xc5\xbei\xc4\x87a te se iskazuje se po\xc5\xa1tovanje prema Bla\xc5\xbeenoj Djevici Mariji._NEWLINE_U pojedinim krajevima u razli\xc4\x8dito vrijeme po\xc4\x8dinju prave priprave za Bo\xc5\xbei\xc4\x87. U nekim krajevima BiH, gdje \xc5\xbeive Hrvati, priprema po\xc4\x8dinje ve\xc4\x87 na dan sv. Katarine Aleksandrijske 25. studenog. Od tada do Bo\xc5\xbei\xc4\x87a nema vi\xc5\xa1e vjen\xc4\x8danja i ve\xc4\x87ih proslava uz \xc5\xa1to postoji i izreka: "Sveta Kata zatvara vrata".\n_START_SECTION_\nAdventski vijenac\n_START_PARAGRAPH_\nU novije se vrijeme pro\xc5\xa1irio obi\xc4\x8daj izrade adventskog vijenca s \xc4\x8detiri svije\xc4\x87e, a na svaku bi se adventsku nedjelju palila po jedna svije\xc4\x87a. Plete se od zimzelenih gran\xc4\x8dica, ali tako da nema po\xc4\x8detka ni kraja \xc5\xa1to ozna\xc4\x8duje vje\xc4\x8dnost. \xc4\x8cine ga dva temeljna simbola - krug i svije\xc4\x87e odnosno svijetlo. U vijenac se ume\xc4\x87u \xc4\x8detiri svije\xc4\x87e koje ozna\xc4\x8duju \xc4\x8detiri razdjelnice u ljudskoj povijesti: stvaranje, utjelovljenje, otkupljenje i svr\xc5\xa1etak. Prve adventske nedjelje pali se prva svije\xc4\x87a i tako redom da do Bo\xc5\xbei\xc4\x87a gore sve \xc4\x8detiri. Svjetlo svije\xc4\x87a ozna\xc4\x8dava dolaze\xc4\x87e svjetlo Isusa. Adventske svije\xc4\x87e, izvorno crvene i bijele boje upu\xc4\x87uju na Isusovu \xc5\xbertvu i pobjedu. Prema dugoj tradiciji na vijenac stavljale su se tri ljubi\xc4\x8daste svije\xc4\x87e, znak pokore i obra\xc4\x87enja kao pripreme Isusova dolaska i jedna ru\xc5\xbei\xc4\x8dasta, koja se palila kao izraz radosti zbog Isusova ro\xc4\x91enja. Prema jednoj tradiciji, prva svije\xc4\x87a nazvana je prorokova svije\xc4\x87a, druga betlehemska, tre\xc4\x87a pastirska, a posljednja svije\xc4\x87a an\xc4\x91ela. Postupno paljenje svije\xc4\x87a, znak je pribli\xc5\xbeavanja Bo\xc5\xbei\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nSveta Barbara\n_START_PARAGRAPH_\nNa dan sv. Barbare 4. prosinca, u pojedinim hrvatskim krajevima postoje razni obi\xc4\x8daji. Najva\xc5\xbeniji je obi\xc4\x8daj sijanja p\xc5\xa1enice. U nekim krajevima p\xc5\xa1enica se sije kasnije na dan sv. Lucije (13. prosinca). Obi\xc4\x8daj sijanja p\xc5\xa1enice se\xc5\xbee porijeklo od starodrevnih kultova prizivanja dobre ljetine. Time se provjerava klijavost p\xc5\xa1enice i procjenuje kakva \xc4\x87e biti ljetina sljede\xc4\x87e godine. Susjedi se posje\xc4\x87uju i procjenjuju \xc4\x8dija je p\xc5\xa1enica gu\xc5\xa1\xc4\x87a, vi\xc5\xa1a, bujnija i zelenija. Vjeruje se, da je to znak da \xc4\x87e sljede\xc4\x87a godina biti rodna i uspje\xc5\xa1na. Kada p\xc5\xa1enica naraste, oko nje se ve\xc5\xbee vrpca od hrvatske trobojnice. U Virju u Podravini, zrna p\xc5\xa1enice sijala su se u kudelju, a novije vrijeme u pamuk, da se du\xc5\xbee sadr\xc5\xbei vlaga i da p\xc5\xa1enica bolje raste. U Podravini se dan sv. Barbare zove i "Barbarinje" i "Mali Bo\xc5\xbei\xc4\x87"._NEWLINE_U Slavoniji su na dan sv. Barbare po\xc4\x8dinjali bo\xc5\xbei\xc4\x87ni ophodi. Susjedi dolaze jedni drugima i govore: "Hvaljen Isus! \xc4\x8cestitam vam sv. Barbaru! Rodilo vam se, telilo se, \xc5\xbedrebilo se, prasilo se, jagnjilo se, macilo se i leglo se! \xc5\xbdivi i zdravi bili!" Uku\xc4\x87ani odgovaraju: "\xc5\xbdiv i zdrav i ti bio!" Tada doma\xc4\x87in donese doma\xc4\x87u slavonsku kobasicu, da se po\xc4\x8daste._NEWLINE_U selima oko Zagreba na sv. Barbaru tako\xc4\x91er dolaze \xc4\x8destitari, koji se ponegdje zovu i barbaro\xc5\xa1i ili polo\xc5\xbeajeki. Do\xc4\x91u doma\xc4\x87inu u ku\xc4\x87u, sjednu i ka\xc5\xbeu na kajkavskom narje\xc4\x8dju: "Da bi vam tak trdo kvo\xc4\x8dke sedile kak\' mi."_NEWLINE_U ju\xc5\xbenoj Dalmaciji na Pelje\xc5\xa1cu i u Konavlima priprema se varica od vi\xc5\xa1e vrsta \xc5\xbeitarica. Svatko pojede dio uz rije\xc4\x8di: "Koliko zrna, toliko uboraka"._NEWLINE_U Vrati\xc5\xa1incu u Me\xc4\x91imurju, djeca su obilazila od ku\xc4\x87e do ku\xc4\x87e i recitirala: "Sedam, sedam, posedam. Slavu Bari pozdravljam. Dej vam Bog piji\xc4\x8dev, voli\xc4\x8dev, teli\xc4\x8dev, puri\xc4\x8dev, pra\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x87e, ra\xc4\x8di\xc4\x87e, kruha i vina, bo\xc5\xbeega mira pak najve\xc4\x8d." Doma\xc4\x87ini su ih darivali orasima, suhim \xc5\xa1ljivama, kockama \xc5\xa1e\xc4\x87era i lje\xc5\xa1njacima.\n_START_SECTION_\nSveti Nikola\n_START_PARAGRAPH_\nU vrijeme do\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87a, slavi se i dan sv. Nikole 6. prosinca, negdje zvan i "Nikolinje". Tada se darivaju djeca po uzoru na sv. Nikolu biskupa, koji je prema legendi no\xc4\x87u potajno kroz prozor donosio darove siroma\xc5\xa1nim ljudima. Sv. Nikolu prate an\xc4\x91eli i Krampus ovisno, da li se radi o dobroj ili zlo\xc4\x8destoj djeci, koja od Krampusa dobivaju \xc5\xa1ibu, koja je obi\xc4\x8dno zlatne boje. Djeca \xc4\x8diste svoje \xc4\x8dizmice i stavljaju ih u prozore prije nego idu spavati, no\xc4\x87 prije dana sv. Nikole. U jutro, kad se probude, do\xc4\x8dekaju ih \xc4\x8dizmice pune poklona._NEWLINE_U nekim krajevima sredi\xc5\xa1nje Hrvatske, uku\xc4\x87ani se sakriju ispod prozora i zveckaju lancima, pla\xc5\xa1e\xc4\x87i djecu, da prolazi Krampus i tako ih poti\xc4\x8du, da budu poslu\xc5\xa1na i dobra._NEWLINE_U okolici Petrinje, mje\xc5\xa1tani su se obla\xc4\x8dili u biskupsku odoru i darivali djecu vo\xc4\x87em, idu\xc4\x87i od ku\xc4\x87e do ku\xc4\x87e. Uz sv. Nikolu i\xc5\xa1ao je i Krampus, koji ima crveni izbeljeni jezik, kravlje rogove, naopako obu\xc4\x8den kaput i na le\xc4\x91ima nosi ko\xc5\xa1aru u koju kupi zlo\xc4\x8destu djecu. U Donjoj Lomnici u Turopolju, Krampus je djeci dijelio "krampusove bombone" tj. ukra\xc5\xa1ene repe. Tamo su se na dan sv. Nikole odr\xc5\xbeavala i "spravi\xc5\xa1\xc4\x8da" (mjesna vije\xc4\x87a) na kojima su se birali ljudi, koji \xc4\x87e predstavljati zajednicu i biti \xc4\x8dlanovi nekada\xc5\xa1nje Plemenite op\xc4\x87ine Turopolje._NEWLINE_U Podravini su se na ovaj dan "zapijali mlinjari", tj. radili su se ugovori s mlinarima, a poslije se slavilo uz pe\xc4\x8denku i pi\xc4\x87e. Ako se netko zvao Nikola (Nik\xc5\xa1a, Mikula, Mika) dolazili su mu \xc4\x8destitari \xc4\x8destitati imendan, a on ih je pogostio. Pjevale su se pjesme prigodnice i rugalice: "Mi\xc5\xa1ko z brka\xc4\x8di z vinom se vra\xc4\x8di. Miku-laaa! Pod pe\xc4\x87 je legel, pak je ozebel. Mi-ku-la! Mi-ku-la"._NEWLINE_Za vrijeme komunisti\xc4\x8dkog re\xc5\xbeima, nastojalo se potisnuti tradiciju sv. Nikole. Organizirale su se podjele darova, koje je umjesto sv. Nikole donosio Djed Mraz. Ime je preuzeto iz ruskog jezika (rus. "\xd0\x94\xd0\xb5\xd0\xb4 \xd0\x9c\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb7" - "Ded Moroz"). Djed Mraz je dobro\xc4\x87udni starac duge bijele brade, s crvenom kapom na glavi, odjeven u crveni zimski kaput bijelih rubova. Posljednjih desetlje\xc4\x87a zove se "Djed Bo\xc5\xbei\xc4\x87njak" umjesto "Djed Mraz".\n_START_SECTION_\nSveta Lucija\n_START_PARAGRAPH_\nNa dan sv. Lucije, 13. prosinca, brojni su obi\xc4\x8daji \xc5\xa1irom Hrvatske. Do Bo\xc5\xbei\xc4\x87a je ostalo jo\xc5\xa1 12 dana. U Slavoniji postoji obi\xc4\x8daj promatranja vremena svaki dan do Bo\xc5\xbei\xc4\x87a. Svaki od tih 12 dana predstavlja jedan mjesec sljede\xc4\x87e godine. Ako je vrijeme sun\xc4\x8dano ili maglovito ili ki\xc5\xa1ovito, vjeruje se da \xc4\x87e takvo vrijeme biti taj pojedini mjesec u sljede\xc4\x87oj godini, kojeg predstavlja pojedini dan od sv. Lucije do Bo\xc5\xbei\xc4\x87a. Na sv. Luciju, djevojke upisuju imena 11 momaka na papiri\xc4\x87e, a jedan ostave praznim. Svaki dan vade jedan papiri\xc4\x87 i spale ga. Vjeruju, da je ime koje posljednje ostane - ime momka za kojeg \xc4\x87e se udati. A ako je posljednji papiri\xc4\x87 prazan, sljede\xc4\x87e godine ne\xc4\x87e se udati. U nekim sjeverozapadnim krajevima u zemlju se stavi 12 komadi\xc4\x87a crvenog luka. Poslije se po vla\xc5\xbenosti, procjenjuje kakvi \xc4\x87e biti mjeseci u sljede\xc4\x87oj godini._NEWLINE_Na Svetu Luciju sijala se bo\xc5\xbei\xc4\x87na p\xc5\xa1enica kao simbol plodnosti, novog \xc5\xbeivota i njegove obnove. Samim svojim izgledom davala je zelenilo i nadu usred zime i snijega, a slu\xc5\xbeila je i kao blagoslov ljetine istodobno ukra\xc5\xa1avaju\xc4\x87i domove. Isti obi\xc4\x8daj postoji i u Italiji i Portugalu, ali nije toliko ra\xc5\xa1iren. P\xc5\xa1enica bi rasla sve do Bo\xc5\xbei\xc4\x87a, kada bi se uredila. \xc4\x8cesto bi se ukrasila hrvatskim bojama - crveno-bijelo-plavom trobojnicom, a katkad se unutar nje stavljala jabuka ili pak svije\xc4\x87a. \xc5\xa0to je p\xc5\xa1enica bila gu\xc5\xa1\xc4\x87a i zelenija, vjerovalo se da \xc4\x87e biti bolja ljetina naredne godine. Poslije bo\xc5\xbei\xc4\x87nih blagdana p\xc5\xa1enicu se davalo pticama, da se taj sveti dio Bo\xc5\xbei\xc4\x87a ne bi uni\xc5\xa1tio._NEWLINE_Na isti se dan darivaju djeca u Slavoniji i Dalmaciji. Dje\xc4\x8daci obilaze ku\xc4\x87e s dobrim \xc5\xbeeljama kod Hrvata u Ma\xc4\x91arskoj, a \xc4\x8destitari kod ba\xc4\x8dkih Bunjevaca za\xc5\xbeele, da kvo\xc4\x8dka \xc4\x8dvrsto sjedi na jajima. Hrvati u okolici Sarajeva obilazili su ku\xc4\x87e tra\xc5\xbee\xc4\x87i tko \xc4\x87e im \xc5\xa1to dati. Obi\xc4\x8dno su im darivali jaja, pone\xc5\xa1to novaca i sl._NEWLINE_Budu\xc4\x87i, da je sv. Lucija za\xc5\xa1titnica o\xc4\x8diju postoje i obi\xc4\x8daji vezani za to. Taj dan \xc5\xa1tede se o\xc4\x8di pa se ne rade ru\xc4\x8dni radovi u okolici Zagreba, kod Hrvata u Bosni i ba\xc4\x8dkih Bunjevaca. Postoje i pohodi djevojaka omotanih u bijele plahte s no\xc5\xbeem i tanjurom i dva oka neke od doma\xc4\x87ih \xc5\xbeivotinja. Sveta Lucija \xc4\x8desto se prikazuje na slikama na taj na\xc4\x8din, jer se vjeruje da je ostala bez o\xc4\x8diju._NEWLINE_U Velikoj Gorici se na dan sv. Lucije odr\xc5\xbeavao veliki predbo\xc5\xbei\xc4\x87ni sajam, na kojem su Turopoljke kupovale nove cipele.\n_START_SECTION_\nDjetinjci, materice i o\xc4\x8di\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\nOvi obi\xc4\x8daji doga\xc4\x91aju se u tri tjedna prije Bo\xc5\xbei\xc4\x87a. U ju\xc5\xbenoj Dalmaciji i isto\xc4\x8dnoj Hercegovini, na djetinjce stariji ljudi tra\xc5\xbee, da im djeca darivaju vo\xc4\x87e kao otkupninu. Na materice tra\xc5\xbei se otkupnina od \xc5\xbeena, a na o\xc4\x8di\xc4\x87e otkupnina od mu\xc5\xa1karaca. Obi\xc4\x8daji postoje u Zagori, Sinjskoj krajini, kod Bunjevaca u Ba\xc4\x8dkoj i Hrvata u BIH. Otkupninu ve\xc4\x87inom \xc4\x8dine slatki\xc5\xa1i, orasi, lje\xc5\xa1njaci i drugo uglavnom suho vo\xc4\x87e. Bli\xc5\xbeoj rodbini darivali su se i rup\xc4\x8di\xc4\x87i, maramice. Posebno je sve\xc4\x8dano kada zet prvi put posjeti punicu. Ponegdje su se darivale jabuke u koje su bile umetnute kovanice.\n_START_SECTION_\nDan sv. Tome\n_START_PARAGRAPH_\nDan sv. Tome Apostola, 21. prosinca, ponegdje se zove i Tucin dan ili Tu\xc4\x8din dan. Tada se rade velike pripreme za Bo\xc5\xbei\xc4\x87. Pripremaju se bo\xc5\xbei\xc4\x87ne pe\xc4\x8denke i peku bo\xc5\xbei\xc4\x87na peciva. U Bosni peciva imaju posebne nazive: kruvokri\xc5\xbe, sv. Toma mlivosija i sl. Radi se okrugli kruh na koji se urezuju kri\xc5\xbeevi, razne \xc5\xa1are i modelirani likovi. Na Jadranu, osim okruglih kruhova, mijese se i kruhovi razli\xc4\x8ditih oblika. \xc4\x8cesto se u panonskim krajevima naprave dva kruha: jedan za Badnjak, a drugi za Bo\xc5\xbei\xc4\x87. \xc4\x8cistile su se i mele ku\xc4\x87e. Pripremalo se dovoljno drva za ogrjev. Prala se posteljina i krevetnina.\n_START_SECTION_\nBadnjak\n_START_PARAGRAPH_\nIme Badnjaka povezano je s rije\xc4\x8dju "bdjeti" (stsl. bad) budu\xc4\x87i da se na taj dan bdjelo \xc4\x8dekaju\xc4\x87i Isusovo ro\xc4\x91enje. Zbog samog obi\xc4\x8daja bdjenja i nekada\xc5\xa1nje situacije bez elektri\xc4\x8dne struje i modernih sprava, bilo je nu\xc5\xbeno osvijetliti prostorije svije\xc4\x87ama, koje su ujedno postale i simboli novog \xc5\xbeivota i nade. Izra\xc4\x91ivale su se posebne svije\xc4\x87e, tzv. vo\xc5\xa1tanice, a \xc4\x8desto su se povezivale tri svije\xc4\x87e hrvatskom trobojnicom. Obi\xc4\x8daj je i sje\xc4\x87anje na preminule uku\xc4\x87ane te molitva za njih._NEWLINE_Na sam su se Badnjak uku\xc4\x87ani rano ustajali, a \xc5\xbeene su napravile bo\xc5\xbei\xc4\x87ni objed, pospremile dom i spravile nemrsnu hranu za ve\xc4\x8deru, budu\xc4\x87i da se na Badnjak posti. Mu\xc5\xa1karci su pak hranili stoku, koja je trebala biti spokojna zbog bo\xc5\xbei\xc4\x87nih svetkovina, a tako\xc4\x91er su pripremali drva za ogrjev i nabavljali hranu koju bi doma\xc4\x87ice potom pripravljale._NEWLINE_Na Badnjak postoje brojni obi\xc4\x8daji, kojima je svrha \xc5\xbeelja za blagostanjem, dobrim urodom, napretkom i dobrim zdravljem. Od Badnjaka do Sveta tri kralja na stolu je stajao bo\xc5\xbei\xc4\x87ni kola\xc4\x8d \xe2\x80\x93 bo\xc5\xbei\xc4\x8dnjak, nekada i vi\xc5\xa1e njih. Bio je okrugao s rupom u sredini s raznim ukrasima po sebi. Ponegdje u Dalmaciji, ako je bilo vi\xc5\xa1e bo\xc5\xbei\xc4\x8dnjaka stavljali su se jedan na drugi, a kroz rupu u sredini zatakla bi se gran\xc4\x8dica masline, br\xc5\xa1ljana ili svije\xc4\x87a. Bo\xc5\xbei\xc4\x87ni kola\xc4\x8di razli\xc4\x8ditih su oblika, ukrasa i naziva. U okolici Sinja, u jugozapadnoj Bosni i isto\xc4\x8dnoj Hercegovini radila se poga\xc4\x8da, koja se davala ovcama i magarcima uz malo vina iz bukare. U Slavoniji i Srijemu pekle su se lepinje za doma\xc4\x87e \xc5\xbeivotinje. Na njima su se od tijesta radile sise: za krave \xc4\x8detiri sise, za svinje dvanaest sisa, za koze i ovce dvije. Mijesile su se i lepinje, koje bi se jele, da grlo ne boli, a poslije se pila rakija od meda._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da se na Bo\xc5\xbei\xc4\x87 ni\xc5\xa1ta nije radilo, u dane prije Bo\xc5\xbei\xc4\x87a temeljito se \xc4\x8distila ku\xc4\x87a i staja, pripremala se hrana za bo\xc5\xbei\xc4\x87ne dane, te hrana za doma\xc4\x87e \xc5\xbeivotinje. Djeca su se kupala i ure\xc4\x91ivala, \xc5\xa1i\xc5\xa1alo ih se i radile su im se frizure._NEWLINE_Na Badnjak na stolu su poslagani: orasi, lje\xc5\xa1njaci, roga\xc4\x8di, bademi, smokve, jabuke, kako u kojem kraju \xc5\xa1to uspijeva. Obi\xc4\x8dno su se blagovala jela od ribe, grah i med npr. med s \xc4\x8de\xc5\xa1njakom, riba na razne na\xc4\x8dine, brodet s palentom, a od kola\xc4\x8da fritule, fanjci, gibanice i badnja\xc4\x8da (vrsta kruha). Prije Badnje ve\xc4\x8dere upalila se svije\xc4\x87a i izmolila molitva. Jela su bila bez mesa, masti te posna._NEWLINE_U nekim krajevima na stol se stavi posuda s raznovrsnim \xc5\xbeitaricama u koju se utakne bo\xc5\xbei\xc4\x87na svije\xc4\x87a te jabuke bo\xc5\xbei\xc4\x87nice i blagoslovljena voda. Neki na stol stavljaju i alate i oru\xc4\x91e: leme\xc5\xa1, crtalo, jaram, konjski ham, bi\xc4\x8d, torbu, lance, vile i sl._NEWLINE_Ku\xc4\x87a se u Podravini nije mela do Nove godine, a jako se pazilo, da se na Badnjak ne ugasi vatra u ognji\xc5\xa1tu._NEWLINE_U Crnome Dabru na Velebitu, na Badnjak su se okupljali mje\xc5\xa1tani tog i susjednih sela, koji su bili i po \xc5\xa1est mjeseci odsje\xc4\x8deni od ostatka svijeta, zbog dubokog snijega. Zajedno su pri\xc4\x8dali pri\xc4\x8de o svojim precima, jeli bakalar i salatu od graha, pili vino s otoka Paga te pucali iz pu\xc5\xa1aka i kubura. Nakon 1976. godine u selu vi\xc5\xa1e nitko ne \xc5\xbeivi, preselili se u druge krajeve.\n_START_SECTION_\nBadnjak i slama\n_START_PARAGRAPH_\nStari je obi\xc4\x8daj bio unijeti na dan prije Bo\xc5\xbei\xc4\x87a tri velika panja, koja simboliziraju Sveto Trojstvo i postaviti ih pored ognji\xc5\xa1ta. Iz njihove vatre palile su se svije\xc4\x87e, a \xc4\x8desto bi se u vatru u kojoj su ti panjevi gorjeli dodao dio gozbe i pi\xc4\x87a, a njihova bi vatra trebala donijeti mir i dobro uku\xc4\x87anima. Badnjakom se nazivao i samo jedan veliki panj ili pak velika zelena grana, koju se obi\xc4\x8dno prislanjalo uza zid, bilo s vanjske, bilo s unutarnje strane doma. Kad bi otac obitelji unosio badnjak, \xc4\x8destitao bi uku\xc4\x87anima koji bi mu potom uzvra\xc4\x87ali._NEWLINE_U ku\xc4\x87u je obi\xc4\x8dno otac obitelji unosio slamu koju bi se rasprostrlo po podu, simboliziraju\xc4\x87i Isusovo ro\xc4\x91enje u staji na slami. O tome govore i stihovi pjesme Radujte se narodi:_NEWLINE_Vidi Bo\xc5\xbeje otajstvo u podrtoj \xc5\xa1talici_NEWLINE__NEWLINE_I tko trpi ubo\xc5\xa1tvo na toj tvrdoj slamici._NEWLINE_Slama se u Podravini donosi u plahti, a u okolici Petrinje u ko\xc5\xa1ari. Slama bi se postavila pod stolom pjevaju\xc4\x87i bo\xc5\xbei\xc4\x87ne pjesme. \xc4\x8cesto su \xc5\xbeene izvla\xc4\x8dile slamke, koja bi uhvatila du\xc5\xbeu, imala bi ve\xc4\x87u i bolju preslicu. Od ostatka slame pravili su se vijenci i snopovi, koji su simbolizirali plodnost i dobar urod ili bi se slama postavila na stol prekrivena, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e bijelim, stolnjakom. Na slami se sjedilo i pri\xc4\x8dalo sve do odlaska na misu polno\xc4\x87ku, a \xc4\x8desto se po no\xc4\x87i na njoj i spavalo, simboliziraju\xc4\x87i samog Isusa._NEWLINE_Va\xc5\xbenu ulogu ima i bo\xc5\xbei\xc4\x87no zelenilo, premda je na selu manje zastupljeno od slame. Va\xc5\xbean simbol je i bo\xc5\xbei\xc4\x87no \xc5\xbeito. Na jugu Dalmacije i Hercegovine, raznim gran\xc4\x8dicama ukra\xc5\xa1ava se unutra\xc5\xa1njost ku\xc4\x87a. Na Pelje\xc5\xa1cu se badnjak okiti ru\xc5\xbemarinom, maslinom i lovorom te prelije vinom i p\xc5\xa1enicom. Pjeva se: "Gombin, gombinje, zdravje i veseje, du\xc5\xa1am na spasenje".\n_START_SECTION_\nBo\xc5\xbei\xc4\x87no drvce\n_START_PARAGRAPH_\nPremda je ki\xc4\x87enje bo\xc5\xbei\xc4\x87nog drvca star obi\xc4\x8daj, u hrvatskim krajevima on nije bio ra\xc5\xa1iren sve do sredine 19. stolje\xc4\x87a, uglavnom utjecajem njema\xc4\x8dke tradicije te prostorno-politi\xc4\x8dkih dodira. Bez obzira na to \xc5\xa1to ki\xc4\x87enje drvca nije bilo ra\xc5\xa1ireno, domovi su se prije svejedno na Badnjak kitili cvije\xc4\x87em i plodovima, a posebno zelenilom, a to su naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e \xc4\x8dinila djeca. Isprva su se kitila bjelogori\xc4\x8dna stabla, a poslije zimzelena, i to vo\xc4\x87em, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e jabukama, ali i \xc5\xa1ljivama, kru\xc5\xa1kama te raznim slasticama i ukrasima izra\xc4\x91enim od papira, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e lanci te razne niti. \xc4\x8cest su i lijep ukras bili pozla\xc4\x87eni orasi i lje\xc5\xa1njaci kojima se kitilo drvce, a naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e su se postavljale svije\xc4\x87e, simboli nade i bo\xc5\xbeanstva. Poslije su se postavljali i komadi\xc4\x87i vate, voska ili papira koji su simbolizirali snijeg na drvcu i tako su ga ukra\xc5\xa1avali. Imu\xc4\x87niji su imali posebne figurice i ukrase.\n_START_SECTION_\nJaslice\n_START_PARAGRAPH_\nIspod drvca redovno su se stavljale jaslice, izra\xc4\x91ene naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e od drva. Ostaju do blagdana Bogojavljanja, a u crkvama do blagdana Kr\xc5\xa1tenja Isusova. One su prikaz Isusova ro\xc4\x91enja. Sastoje se od pomi\xc4\x8dnih ili nepomi\xc4\x8dnih figurica Djeteta Isusa, Djevice Marije, sv. Josipa te pejsa\xc5\xbenih kulisa. Slo\xc5\xbeenije jaslice imaju i mnoge druge likove poput pastira, an\xc4\x91ela, svetih triju kraljeva i dr. Vol i magarac su \xc4\x8desto sastavni dio jaslica. Isprva su bile samo u crkvama i kod imu\xc4\x87nijih ljudi, a \xc4\x8desto je postojalo "nadmetanje" tko \xc4\x87e napraviti ljep\xc5\xa1e jaslice. Najstarije se hrvatske jaslice nalaze na oto\xc4\x8di\xc4\x87u Ko\xc5\xa1ljunu te potje\xc4\x8du iz 17. stolje\xc4\x87a. Najljep\xc5\xa1e jaslice obi\xc4\x8dno su imali franjevci, jer one i potje\xc4\x8du od njih. Prve jaslice postavio je sv. Franjo Asi\xc5\xa1ki u talijanskom mjestu Grecciju 1223. godine. Jaslice su \xc4\x8desto nosili pjevaju\xc4\x87i koledari._NEWLINE_Kada su zazvonila zvona na an\xc4\x91eoski pozdrav (u 19h), otac obitelji upalio je svje\xc4\x87ice na bo\xc5\xbei\xc4\x87nom drvcu i na jaslicama, kleknuo s djecom, sklopio ruke i zapjevao: "Narodi nam se kralj nebeski". U Hrvatskom zagorju organizirala su se hodo\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x87a mlade\xc5\xbei, kako bi vidjeli jaslice u ve\xc4\x87im crkvama Hrvatskog zagorja.\n_START_SECTION_\nPolno\xc4\x87ka\n_START_PARAGRAPH_\nPoslije ve\xc4\x8dere na Badnjak, jo\xc5\xa1 se malo sjedilo i razgovaralo, pjevalo ili molilo, a poslije se ljudi okupljaju na ulicama i odlaze na sv. misu polno\xc4\x87ku (pono\xc4\x87ka, pono\xc4\x87nica ili polno\xc4\x87nica). Pri tome se pjeva i ponegdje puca iz mu\xc5\xbeara i karabita. Neki su propje\xc5\xa1a\xc4\x8dili velike udaljenosti po snijegu, da bi do\xc5\xa1li do crkve ili kapelice. Svi se obla\xc4\x8de u sve\xc4\x8danu odje\xc4\x87u ili narodne no\xc5\xa1nje._NEWLINE_Sveta misa polno\xc4\x87ka jedna je od najsve\xc4\x8danijih misa u godini i jedina, koja se slavi u pola no\xc4\x87i. Prije polno\xc4\x87ke, obi\xc4\x8dno je prigodan uvodni program u kojem se izvode bo\xc5\xbei\xc4\x87ni igrokazi i recitacije. Za \xc4\x8ditanje Evan\xc4\x91elja, od starine se izabire Lukin izvje\xc5\xa1taj o ro\xc4\x91enju Isusa u Betlehemu za vrijeme cara Augusta (Lk 2, 1-14)._NEWLINE_Na polno\xc4\x87ki se prvi puta pjevaju bo\xc5\xbei\xc4\x87ne pjesme, koje su sastavni dio bogoslu\xc5\xbeja. Uobi\xc4\x8dajen je ovaj redoslijed bo\xc5\xbei\xc4\x87nih pjesama: "Kyrie Eleison", "Svim na zemlji mir veselje", "Dvorani neba", "U to vrijeme godi\xc5\xa1ta" (u Dalmaciji: "U se vrime godi\xc5\xa1\xc4\x8da"), "Radujte se narodi". Postoje i drugi redoslijedi i druge bo\xc5\xbei\xc4\x87ne pjesme, nije svugdje isto. Obi\xc4\x8dno se na kraju izvodi "Tiha no\xc4\x87"._NEWLINE_Nakon polno\xc4\x87ke, okupljeni vjernici jedni drugima \xc4\x8destitaju "Sretan Bo\xc5\xbei\xc4\x87" i vra\xc4\x87aju se svojim ku\xc4\x87ama. Poslije polno\xc4\x87ke \xc4\x8desto je obilato jelo s mesom, bo\xc5\xbei\xc4\x87nim kola\xc4\x8dima i pi\xc4\x87ima.\n_START_SECTION_\nBo\xc5\xbei\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nUjutro uku\xc4\x87ani jedni drugima \xc4\x8destitaju Bo\xc5\xbei\xc4\x87. Za obilan i bogat doru\xc4\x8dak jede se pe\xc4\x8denica s hrenom, hladetina, doma\xc4\x87e kobasice, kulen, slanina, pr\xc5\xa1ut sa sirom i maslinama._NEWLINE_Na Bo\xc5\xbei\xc4\x87 se \xc4\x8desto odlazilo na tri mise, za po\xc4\x8detak na polno\xc4\x87ku na sam Badnjak na kojoj bi se do\xc4\x8dekao Bo\xc5\xbei\xc4\x87, zatim na ranojutarnju misu zornicu, tzv. malu misu gdje se obi\xc4\x8dno pri\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87ivalo, a na poldanicu, danju ili velu misu odlazilo se po danu. Na mise su djevojke \xc4\x8desto odlazile u razli\xc4\x8ditim sve\xc4\x8danim haljinama i sve\xc4\x8danim narodnim no\xc5\xa1njama._NEWLINE_\xc5\xbdene su dan prije pripremile bogati bo\xc5\xbei\xc4\x87ni jelovnik, a ru\xc4\x8dak je bio sve\xc4\x8dan i bogat te je za stolom okupljao cijelu obitelj. Jelo se: juhu, meso - razne pe\xc4\x8denke s povr\xc4\x87em, hladetinu, sarmu, pirjani kiseli kupus, kiselu repu, krumpir, razne vrste kruha (bo\xc5\xbei\xc4\x87na poga\xc4\x8da, \xc4\x8desnica, krsnica, bo\xc5\xbei\xc4\x87njak, kri\xc5\xbenica), peciva, vo\xc4\x87e i brojna druga jela. Od slastica jedu se: torte, orehnja\xc4\x8de, makovnja\xc4\x8de, kola\xc4\x8di od oraha, roga\xc4\x8da, sira, suhi sitni kola\xc4\x8di, paprenjaci, smokvenjaci, medenjaci, mu\xc5\xa1kaconi, prace i sl._NEWLINE_Na prvi dan Bo\xc5\xbei\xc4\x87a, obi\xc4\x8dno se ostajalo kod ku\xc4\x87e, a drugi dan Bo\xc5\xbei\xc4\x87a ide se u posjet ro\xc4\x91acima i susjedima. Koledanje ili \xc4\x8destitarenje \xc4\x8dinilo se pjevaju\xc4\x87i tradicionalne bo\xc5\xbei\xc4\x87ne pjesme, a \xc4\x8destitare bi se \xc4\x8desto darivalo._NEWLINE_Mladi\xc4\x87i su djevojkama \xc4\x8desto kao tradicionalni bo\xc5\xbei\xc4\x87ni dar darivali tzv. bo\xc5\xbei\xc4\x87nicu, ukra\xc5\xa1enu jabuku. Prvi posjetitelj koji bi posjetio ku\xc4\x87u na Bo\xc5\xbei\xc4\x87, tzv. polaznik ili polo\xc5\xbear, trebao bi biti zdrav, krepak, veseo \xc5\xa1to bi domu donijelo sre\xc4\x87u, a \xc4\x8desto su se unaprijed domovi dogovarali o "slu\xc4\x8dajnom" posjetitelju, da se ne bi izazvalo nesre\xc4\x87u. Ako bi pak na Bo\xc5\xbei\xc4\x87 padala ki\xc5\xa1a, vjerovalo se, da \xc4\x87e uroditi sve \xc5\xa1to se okopava motikom.\n_START_SECTION_\nBo\xc5\xbei\xc4\x87ne pjesme\n_START_PARAGRAPH_\nHrvatske bo\xc5\xbei\xc4\x87ne pjesme pripadaju me\xc4\x91u najbrojnije, najraznovrsnije i najljep\xc5\xa1e bo\xc5\xbei\xc4\x87ne pjesme na svijetu. Neke su vrlo stare, a neke su nastale prije 100 godina ili u novije vrijeme. Hrvatski pavlini objavili su prvu ve\xc4\x87u zbirku bo\xc5\xbei\xc4\x87nih pjesama pod nazivom "Cythara octochorda" 1731. godine. U toj pjesmarici nalazi se i pjesma: "Narodi nam se kralj nebeski". Jo\xc5\xa1 je starija pjesma "U se vrime godi\xc5\xa1\xc4\x87a (U to vrijeme godi\xc5\xa1ta)" koja je nastala na hrvatskom Jadranu. Ostale poznate bo\xc5\xbei\xc4\x87ne pjesme su: "Svim na zemlji", "Radujte se narodi", "Oj, pastiri", "Veselje ti navje\xc5\xa1\xc4\x8dujem" i mnoge druge. Sve su te pjesme nadahnute Evan\xc4\x91eljem pa su prepjevano Evan\xc4\x91elje. Izri\xc4\x8du duboke i lijepe osje\xc4\x87aje, koje je narod do\xc5\xbeivljavao u bo\xc5\xbei\xc4\x87no vrijeme slave\xc4\x87i utjelovljenje Bo\xc5\xbejeg Sina u osobi Isusa Krista. Ve\xc4\x87ina autora nije poznata. Zna se da pjesma "Spavaj, spavaj, djeti\xc4\x87u" potje\xc4\x8de iz Grohota na \xc5\xa0olti, pjesma "Marija se majka trudi" potje\xc4\x8de iz Me\xc4\x91imurja, a "Hajde, bra\xc4\x87o, da idemo" bunjeva\xc4\x8dka je bo\xc5\xbei\xc4\x87na narodna pjesma.\n_START_SECTION_\nDan sv. Stjepana\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi dan Bo\xc5\xbei\xc4\x87a slavi se dan sv. Stjepana Prvomu\xc4\x8denika (\xc5\xa0tefanje, Stipanje). Tada se mnogi obi\xc4\x8daji ponavljaju kao i na prvi dan Bo\xc5\xbei\xc4\x87a. Ide se na sv. misu, posje\xc4\x87uju se ro\xc4\x91aci, prijatelji, kumovi, susjedi. Slave se svetac za\xc5\xa1titnik i imendani._NEWLINE_Bio je obi\xc4\x8daj, da se u istarsko selo Trstenik do\xc4\x91e iz susjednih sela ja\xc5\xa1u\xc4\x87i na konjima i mulama. Kasnije je obi\xc4\x8daj napu\xc5\xa1ten, jer se vi\xc5\xa1e nisu uzgajali konji i mule._NEWLINE_U nekim krajevima iznosi se slama iz ku\xc4\x87e na dan sv. Stjepana. Na otoku Bra\xc4\x8du, toga dana bile su igre mlade\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\nBlagoslov domova i obitelji\n_START_PARAGRAPH_\nNa drugi dan Bo\xc5\xbei\xc4\x87a zapo\xc4\x8dinje blagoslov domova i obitelji. Obi\xc4\x8dno traje do Bogojavljanja, ovisno o broju vjernika u \xc5\xbeupi. U manjim sredinama, mo\xc5\xbee biti samo jedan dan._NEWLINE_Na selu je \xc5\xbeupnik sve\xc4\x8dano i\xc5\xa1ao po ku\xc4\x87ama u pratnji ministranata u bijelim haljinama i sakristana, koji je imao kadionicu s tamjanom (jedan od darova Sveta tri kralja). Za blagoslov se priprema \xc4\x8dista i uredna soba, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e dnevni boravak. Na stolu je kri\xc5\xbe, svije\xc4\x87a (koja gori za vrijeme blagoslova) i posuda s blagoslovljenom vodom i gran\xc4\x8dicom (naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e s bo\xc5\xbei\xc4\x87nog drvca), kojom sve\xc4\x87enik po\xc5\xa1kropi dom. Netko od uku\xc4\x87ana do\xc4\x8deka sve\xc4\x87enika na vratima doma i uvede ga. Sve\xc4\x87enik pozdravlja rije\xc4\x8dima: "Mir ku\xc4\x87i ovoj", a svi odgovaraju "I svima koji prebivaju u njoj!" Sve\xc4\x87enik izmoli molitve i blagoslovi uku\xc4\x87ane i dom svetom vodom te podijeli svete sli\xc4\x8dice, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e s bo\xc5\xbei\xc4\x87nim motivima. Uku\xc4\x87ani darivaju sve\xc4\x87enika milodarom._NEWLINE_Nekada se na vratima ispisivalo kredom: G + M + B, a danas se lijepi sveta sli\xc4\x8dica na kojoj pi\xc5\xa1e "Mir i blagoslov, G + M + B, te godina". G, M i B po\xc4\x8detna su slova imena Sveta tri kralja: Ga\xc5\xa1para, Melkiora i Baltazara.\n_START_SECTION_\nKolenda\n_START_PARAGRAPH_\nPonajvi\xc5\xa1e na Jadranu postoji obi\xc4\x8daj koledanja. Grupe ophodnika idu po mjestu od ku\xc4\x87e do ku\xc4\x87e i \xc4\x8destitaju uku\xc4\x87anima Bo\xc5\xbei\xc4\x87 i Novu godinu uz prigodne bo\xc5\xbei\xc4\x87ne pjesme. Obi\xc4\x8dno su mu\xc5\xa1karci razli\xc4\x8dite dobi. Grupe kolendara obi\xc4\x8dno su pjevale cijelu no\xc4\x87, a doma\xc4\x87ini su ih \xc4\x8dastili suhim smokvama, naran\xc4\x8dama, roga\xc4\x8dima, raznim slasticama, sokovima, vinom, rakijom a u novije vrijeme i novcem. Postoje razne pjesme poput ove: "Kolojani, kolojajte ovde, na dobu vam Mlado lite dojde." Kolendari mogu nositi i razne glazbene instrumente, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e mandoline, gitare i harmonike, \xc4\x8dijim sviranjem uljep\xc5\xa1avaju kolendu. Povijest kolendavanja se\xc5\xbee daleko u pro\xc5\xa1lost, a najstariji pisani tragovi se mogu prona\xc4\x87i u 13. stolje\xc4\x87u unutar Statuta Dubrova\xc4\x8dke Republike iz 1272. godine._NEWLINE_Obi\xc4\x8daj kolendavanja o\xc4\x8duvan je u Dubrovniku i okolici do danas, a kolenda se pjeva u no\xc4\x87i Badnjaka i Stare godine. Dana\xc5\xa1nje kolendavanje o\xc4\x8duvano je u promijenjenom obliku, a najomiljenije je kod djece, no i grupe odraslih kolendara u ove dane pjesmom na Stradunu i starim gradskim ulicama svojim sugra\xc4\x91anima i gostima \xc4\x8destitaju blagdane.\n_START_SECTION_\nDan sv. Ivana\n_START_PARAGRAPH_\nNa dan sv. Ivana (Janu\xc5\xa1evo, Ivanja, Ivanu\xc5\xa1) 27. prosinca, blagoslivlja se vino u crkvi. Dio vina se spremi, a dio popije sa \xc5\xbeeljom za dobro zdravlje. Na sjeveru Hrvatske, na taj se dan naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e iznosi bo\xc5\xbei\xc4\x87na slama iz ku\xc4\x87e. Daje se doma\xc4\x87im \xc5\xbeivotinjama, a dio se stavlja ispod koko\xc5\xa1i, koje \xc4\x87e se nasa\xc4\x91ivati. Vjerovalo se, da bo\xc5\xbei\xc4\x87na slama ima blagoslovljeno, posve\xc4\x87eno djelovanje._NEWLINE_U Sinjskoj krajini, \xc4\x8duva se pepeo s badnjaka iz ognji\xc5\xa1ta i njime se u prolje\xc4\x87e posipaju vo\xc4\x87ke, vinova loza i kukuruzi, vjeruju\xc4\x87i da ima ljekovita svojstva.\n_START_SECTION_\nNevina dje\xc4\x8dica\n_START_PARAGRAPH_\nDan Nevine dje\xc4\x8dice slavi se 28. prosinca. Zove se i \xc5\xa0ibarjevo, \xc5\xa0ibalice, Mladenci ili Mladinci (Dalmacija, Hercegovina, Slavonija). To je dan, kada se Crkva sje\xc4\x87a nevine dje\xc4\x8dice, koje je dao pogubiti \xc5\xbeidovski kralj Herod boje\xc4\x87i se, da \xc4\x87e novoro\xc4\x91eni Isus zauzeti njegovo prijestolje pa je naredio, da se poubijaju svi dje\xc4\x8daci u Betlehemu i po svoj okolici, od dvije godine nani\xc5\xbee (Mt 2,16), nadaju\xc4\x87i se da \xc4\x87e me\xc4\x91u njima biti i Isus._NEWLINE_U nekim se krajevi, ve\xc4\x87 na dan sv. Ivana pripremaju \xc5\xa1ibe za \xc5\xa0ibarjevo. Ujutro se uku\xc4\x87ani \xc5\xbeure zate\xc4\x87i susjede nespremne u krevetu i i\xc5\xa1ibati ih. Tada nastane borba, koja se odigrava po cijeloj ku\xc4\x87i i dvori\xc5\xa1tu. U Sinjskoj krajini, roditelji lagano udaraju djecu \xc5\xa1ibom, a poslije ih darivaju suhim vo\xc4\x87em i slatki\xc5\xa1ima._NEWLINE_U Iv\xc4\x8devi\xc4\x87 Kosi u Lici postoji obi\xc4\x8daj, da momci posje\xc4\x87uje djevojke na taj dan u njihovim ku\xc4\x87ama. Lijepo se obuku, tamburaju i pjevaju. Uku\xc4\x87ani ih lijepo prime, a djevojke im darivaju jabuke, lje\xc5\xa1njake i u\xc5\xa1tipke. Momci se zahvale, sviraju i odu do sljede\xc4\x87e ku\xc4\x87e, u kojoj ima djevojaka.\n_START_SECTION_\nNova godina\n_START_PARAGRAPH_\nBrojni obi\xc4\x8daji postoje i za Novu godinu (Mlado lito, Mladi Bo\xc5\xbei\xc4\x87), ali ih nema toliko koliko za Bo\xc5\xbei\xc4\x87. U ranom srednjem vijeku, Bo\xc5\xbei\xc4\x87 je bio po\xc4\x8detak godine, a kasnije je to postala Nova godina. Postoje ophodi \xc4\x8destitara i darivanje u sjeverozapadnoj Hrvatskoj. U Iv\xc4\x8devi\xc4\x87 kosi u Lici, djevojka daje darove uz rije\xc4\x8di: "Ja tebe darujem kruhom i novcem, a ti meni daj zdravlje i veselje". Ponegdje u dinarskim krajevima ponovno se pali badnjak._NEWLINE_Za Novu godinu obilat je blagdanski stol s kalori\xc4\x8dnim jelima kao \xc5\xa1to su: sarma, hladni pe\xc4\x8deni odojak s hrenom, pe\xc4\x8dena purica s mlincima, svinjetina iz rasola, pe\xc4\x8dene doma\xc4\x87e kobasice, vinski gula\xc5\xa1 i slastice: orehnja\xc4\x8da, makovnja\xc4\x8da, torta, fritule, u\xc5\xa1tipci, suhi kola\xc4\x8di. Pije se \xc5\xa1ampanjac.\n_START_SECTION_\nSveta tri kralja\n_START_PARAGRAPH_\nSveta tri kralja slave se 6. sije\xc4\x8dnja, kada zavr\xc5\xa1avaju katoli\xc4\x8dki bo\xc5\xbei\xc4\x87ni obi\xc4\x8daji, a nastavljaju se pravoslavni bo\xc5\xbei\xc4\x87ni obi\xc4\x8daji. Jo\xc5\xa1 se zove i Vodokr\xc5\xa1\xc4\x87e ili Vodobo\xc4\x8dci, jer se na taj dan sve\xc4\x87enik blagoslivlja vodu. Posljednji se put pali bo\xc5\xbei\xc4\x87na svije\xc4\x87a, zavr\xc5\xa1ava blagoslov domova i obitelji te se uklanjaju bo\xc5\xbei\xc4\x87na drvca iz domova._NEWLINE_U sjeverozapadnim i sjevernim krajevima npr. u okolici Zagreba i Bjelovara uobi\xc4\x8dajeni su bili ophodi zvjezdara. To je grupa od tri dje\xc4\x8daka, koji dr\xc5\xbee betlehemsku zvijezdu od kartona. Zovu se i betlemehari ili svje\xc4\x87ari. Obilazili su ku\xc4\x87e, nekad i uz pratnju dje\xc4\x8daka koji su svirali te pjevali: "O Sveta tri kralja o bla\xc5\xbeen va\xc5\xa1 dan, kad Sveti Kralj Mladi bil z neba poslan". Pri tome su dobivali poklone od mje\xc5\xa1tana svojeg i drugih sela.'