b'\n_START_ARTICLE_\nFrederick Banting\n_START_PARAGRAPH_\nSir Frederick Grant Banting (14. studenog, 1891. - 21. velja\xc4\x8de, 1941.) bio je kanadski znanstvenik, lije\xc4\x8dnik i dobitnik Nobelove nagrade za fiziologiju ili medicinu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nBanting je ro\xc4\x91en u gradu Alliston, dr\xc5\xbeava Ontario, Kanada. Nakon studija medicine na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Torontu diplomirao je 1916., slu\xc5\xbeio je u kanadskoj vojsci kao lije\xc4\x8dnik za vrijeme Prvog svjetskog rata. Za svoje zasluge dobio je odlikovanje Vojnog kri\xc5\xbea (engl: Military Cross)._NEWLINE_Poslije rata vratio se u Kanadu i izme\xc4\x91u 1919.g. i 1920.g. zavr\xc5\xa1io je obrazovanje za ortopeda u Bolnici za bolesnu djecu u Torontu. _NEWLINE_1920.g. radio je u Londonu, Ontario, gdje je na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu (University of Western Ontario) dr\xc5\xbeao predavanja iz endokrinologije._NEWLINE_Tamo je u no\xc4\x87i 31. listopada 1920. za vrijeme rutinskog \xc4\x8ditanja medicinskih \xc4\x8dasopisa, zapisao ideju kako izolirati sekret gu\xc5\xa1tera\xc4\x8de, \xc5\xa1to je bio odlu\xc4\x8duju\xc4\x87i korak za lije\xc4\x8denje dijabetesa.  _NEWLINE_Nezadovoljan svojim radom i odu\xc5\xa1evljen novom idejom Bantig je napustio London i preselio se u Toronto. Na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Torontu je 17. svibnja 1921. pod nadgledanjem profesora John Macleoda i uz pomo\xc4\x87 mladog studenta Charles Besta po\xc4\x8deo svoje istra\xc5\xbeivanje._NEWLINE_Tijekom ljeta 1921. Banting je isprobavao svoju ideju. Psima bi podvezao glavni vod gu\xc5\xa1tera\xc4\x8de koja bi djelomi\xc4\x8dno atrofirala. Nekoliko tjedana kasnije bi psima odstranio gu\xc5\xa1tera\xc4\x8du, koja bi po njegovim idejama tada bila puna \xc4\x8distog sekreta. Ekstrakt toga sekreta davao je psima sa dijabetesom i promatrao razinu \xc5\xa1e\xc4\x87era u krvi._NEWLINE_Nakon nekoliko mejseci intenzivnog rada, metoda koju je Banting koristio pokazala uspje\xc5\xa1nom, psi s dijabetesom \xc5\xbeivjeli su uz pomo\xc4\x87 ekstrakta._NEWLINE_Svoje rezultate pokazao je Macleodu koji \xc4\x8ditavo ljeto bio na godi\xc5\xa1njem odmoru._NEWLINE_Ovi rezultati dali su poticaj daljnjem istra\xc5\xbeivanju u jeseni. U istra\xc5\xbeivanje su se direktno uklju\xc4\x8dili Macleod i kemi\xc4\x8dar James Collip. Trud ekipe u sljede\xc4\x87e dvije godine, doveo je do mogu\xc4\x87nosti dobivanja korisnog ekstrakta koji je nazvan inzulin._NEWLINE_Nekoliko mjeseci kasnije po\xc4\x8dela je masovna proizvodnja i uskoro su produ\xc5\xbeeni milijuni \xc5\xbeivota ljudi koji su bolovali od endokrine bolesti diabetes mellitus._NEWLINE_1923.g. Banting i Macleod dobili su Nobelovu nagradu za fiziologiju ili medicinu._NEWLINE_Banting je podijelio novac od nagrade sa svojim asistentom, Bestom, smatraju\xc4\x87i da je Best vi\xc5\xa1e zaslu\xc5\xbeio nagradu nego Macleod, koji je zauzvrat podijelio svoj novac od nagrade s Collipom._NEWLINE_Banting je cijenjen u \xc4\x8ditavoj Kanadi kao prvi svjetski poznati znanstvenik iz Kanade. Vlada mu je dala do\xc5\xbeivotnu potporu za sva istra\xc5\xbeivanja. 1934. britanski kralj George V proglasio ga je vitezom.\n_START_SECTION_\nVojna istra\xc5\xbeivanja\n_START_PARAGRAPH_\n1930-ih je Banting u strahu od mogu\xc4\x87eg rata, po\xc4\x8deo nekoliko istra\xc5\xbeivanja. Odigrao je va\xc5\xbenu ulogu u nastanku prvog gravitacijkog odjela za masovnu proizvodnju koja su kasnije koristili piloti RAF (Royal Air Force) za vrijeme rata. Sura\xc4\x91ivao je i u izradi biolo\xc5\xa1kog oru\xc5\xbeja, u smislu protumjere i masovne proizvodnje antraksa, iako je njegova upletenost nejasna.  _NEWLINE_Banting je poginuo 21. velja\xc4\x8de, 1941. u avionskoj nesre\xc4\x87i, prilikom putovanja u Englesku. Avion se sru\xc5\xa1io ubrzo nakon polijetanja, 10 milja od mjesta Musgrave Harbour i pilot je pre\xc5\xbeivio uz pomo\xc4\x87 mje\xc5\xa1tana. _NEWLINE_To\xc4\x8dna svrha leta je nepoznata._NEWLINE_Banting je bio i nadobudni slikar._NEWLINE_Dva puta se \xc5\xbeenio (prva \xc5\xbeena je preminula) i imao je jednog sina (William) iz prvog braka.\n_START_SECTION_\nPaulescuvo otkri\xc4\x87e inzulina\n_START_PARAGRAPH_\n1916.g., Nicolae Paulescu, rumunjski fiziolog i profesor medicine, uspio je razviti vodenast esktrakt gu\xc5\xa1tera\xc4\x8de koji je nakon primjene na psima s dijabetesom kod njih normalizirao razinu \xc5\xa1e\xc4\x87era u krvi._NEWLINE_Poslije prvog svjetskog rata uspio je izolirati antidiabeti\xc4\x8dki hormon gu\xc5\xa1tera\xc4\x8de koji je on nazvao pankrein._NEWLINE_Na tu temu napisao je nekoliko znanstvenih radova i 10. travnja 1922. osigurao je autorska prava za svoju metodu proizvodnje pankreina.'