b'\n_START_ARTICLE_\nMahokrilac (zrakoplov)\n_START_PARAGRAPH_\nMahokrilac (en. Ornithopter, rus. \xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x85\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x91\xd1\x82, \xd0\xbf\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x80\xd1\x8b\xd0\xbb\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\xb0\xd0\xbf\xd0\xbf\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x82) je zrakoplov koji uzgon stvara ma\xc5\xa1u\xc4\x87i sa svojim krilima. U prirodi postoje mnogi primjeri takvog letjenja (kao \xc5\xa1to su let ptice, \xc5\xa1i\xc5\xa1mi\xc5\xa1a ili raznih insekata) kojeg dizajneri zrakoplova poku\xc5\xa1avaju opona\xc5\xa1ati. Uz mnoge neuspjele poku\xc5\xa1aje zabilje\xc5\xbeeno je i par uspje\xc5\xa1nih letova.\n_START_SECTION_\nPovijesni razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPrva ideja o imitiranju ptica prilikom konstruiranja krila za let potje\xc4\x8de iz starogr\xc4\x8dke legende o Dedalu i Ikaru. Roger Bacon je me\xc4\x91u prvima zapisao svoja razmi\xc5\xa1ljanja o tehnologiji leta. Leonardo da Vinci po\xc4\x8deo je prou\xc4\x8davati letenje ptica oko 1490. godine. Zaklju\xc4\x8dio je da su ljudi prete\xc5\xa1ki i preslabi za letenje upotrebom krila jednostavno pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87enih za ruke. Od tada radi na planovima ure\xc4\x91aja u kojem bi pilot le\xc5\xbee\xc4\x87i na tvrdoj podlozi pokretao dva opnasta krila pomo\xc4\x87u ruku preko poluga, sustavom zateza\xc4\x8da i no\xc5\xbenih pedala. Izradio je samo maketu takvog ure\xc4\x91aja.\n_START_SECTION_\nUspje\xc5\xa1ni letovi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi mahokrilac sposoban za let konstruiran je 1870.-tih u Francuskoj. Gustav Trouv\xc3\xa9ov model na prezentaciji za Francusku Akademiju Znanosti preletio je razdaljinu od 70 metara. Oko 1890. Lawrence Hargrave izradio je nekoliko mahokrilaca pokretanih parom ili komprimiranim zrakom. Prvi je upotrijebio mala krila koja ma\xc5\xa1u stvaraju\xc4\x87i tako vu\xc4\x8dnu silu, dok seuzgon stvarao na velikim nepokretnim krilima. U takvoj konstrukciji zup\xc4\x8dasti prijenosi su bili nepotrebni \xc5\xa1to je uveliko pojednostavilo konstrukciju letjelice. Danas se takva konstrukcija izbjegava jer se \xc5\xbeeli posti\xc4\x87i \xc5\xa1to ve\xc4\x87a sli\xc4\x8dnost letu ptice._NEWLINE_Do danas je bilo puno neuspjelih poku\xc5\xa1aja kao i raznih stupnjeva uspje\xc5\xa1nosti leta mahokrilca._NEWLINE_1929. godine mahokrilac pokretan snagom mi\xc5\xa1i\xc4\x87a leta\xc4\x8da kojeg je dizajnirao Alexander Lippisch preletjeo je udaljenost od 250-300 metara nakon \xc5\xa1to je uzletio uz pomo\xc4\x87 vu\xc4\x8de. Sam let je ostvaren snagom leta\xc4\x8da ali je najvjerojatnije udaljenost ostvarena balansiranim letom nakon postizanja visine vu\xc4\x8dom leta\xc4\x8da._NEWLINE_1942. godine Adalbert Schmid letio je s mahokrilcem kojeg je pokretao motor motocikla od 3 KS. Mala \xe2\x80\x9emahaju\xc4\x8da\xe2\x80\x9c krila bila su u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ena sa strane trupa iza velikih nepokretnih krila. Let je bez prekida trajao 15 minuta. Yves Rousseau 1995. ponovno poku\xc5\xa1ava letjeti mahokrilcom uz pomo\xc4\x87 ljudske snage. 20. travnja 2006. godine u njegovom 212. poku\xc5\xa1aju, pred ovla\xc5\xa1tenim slu\xc5\xbebenicima Aero-kluba Francuske uspijeva preletjeti 64 metara. Pri sljede\xc4\x87em 213. letu, uslijed naglog naleta vjetra, dolazi do loma krila i leta\xc4\x8d pada i biva te\xc5\xa1ko ozlije\xc4\x91en._NEWLINE_Tim stru\xc4\x8dnjaka u University of Toronto Institute for Aerospace Studies, kojeg vodi profesor James DeLaurier ve\xc4\x87 nekoliko godina radi na mahokrilcu kojeg \xc4\x87e pokretati motor i upravljati pilot. U srpnju 2006. na letili\xc5\xa1tu Bombardiera u Torontu DeLaurierova letjelica uzletjela je pomo\xc4\x87u mlaznog motora i ostvarila 14 sekundi leta. Prema njegovim rije\xc4\x8dima mlazni motor potreban je za kontinuiran let a letjelica se u zraku odr\xc5\xbeava pomo\xc4\x87u krila koja ma\xc5\xa1u.\n_START_SECTION_\nAerodinamika\n_START_PARAGRAPH_\nAerodinami\xc4\x8dki, mahokrilac se od aviona razlikuje u krilima koja su u stvari pokretni aeroprofil koji stvara i silu uzgona i silu potiska. Pokretni aeroprofili su veliki, tako da je i koli\xc4\x8dina zraka namijenjena stvaranju sile uzgona maksimalna. Kako "mahaju\xc4\x8da" krila stvaraju i potisak i uzgon, otpor koji stvaraju krila letjelice je minimalan. Te dvije prednosti mogu mahokrilcu osigurati veliki stupanj efikasnosti tijekom leta._NEWLINE_Prema op\xc4\x87enitim aerodinami\xc4\x8dkim zna\xc4\x8dajkama, mahokrilac ostavlja dojam ve\xc4\x87e efikasnosti u kori\xc5\xa1tenju snage od rotiraju\xc4\x87eg propelera ili potiska mlaznog motora. Problemi koji sprje\xc4\x8davaju ve\xc4\x87u prakti\xc4\x8dnu primjenu su zahtjevi mehanizama i strukture letjelice, kao i upitana udobnost putnika radi stalnog podrhtavanja trupa, uzrokovano pomicanjem krila.'