b'\n_START_ARTICLE_\nMegabiz II.\n_START_SECTION_\nPozadina\n_START_PARAGRAPH_\nMegabiz II. je bio sin Zopira i jedne od sestara Darija Velikog. Megabiz I., Zopirov otac odnosno djed Megabiza II., igrao je zna\xc4\x8dajnu ulogu u perzijskom gra\xc4\x91anskom ratu nakon smrti vladara Kambiza II.; zajedno sa sedmoricom urotnika je 522. pr. Kr. pomogao Dariju Velikom da svrgne magijskog uzurpatora Gaumatu. Zopir je tako\xc4\x91er slu\xc5\xbeio Darija, a najzna\xc4\x8dajnija njegova uloga jest ona prilikom gu\xc5\xa1enja ustanka u Babilonu, koji se pobunio pod vodstvom Nidintu-Bela a zatim Arakha._NEWLINE_Gr\xc4\x8dki povjesni\xc4\x8dar Herodot navodi kako je Zopir zbog svojih zasluga slu\xc5\xbeio kao satrap Babilonije, dok Ktezije tvrdi kako se Babilon nakon Kserksovog dolaska na vlast ponovo pobunio prilikom \xc4\x8dega je Zopir ubijen. Mogu\xc4\x87i razlog navedenog ustanka je taj \xc5\xa1to Kserkso nije prisustvovao svim ritualima u glavnom babilonskom hramu Esagili.\n_START_SECTION_\nGu\xc5\xa1enje babilonske pobune\n_START_PARAGRAPH_\nOdmah nakon izbijanja ustanka u Babiloniji, perzijski vladar Kserkso zadu\xc5\xbeio je Megabiza II. za gu\xc5\xa1enje pobune, u \xc4\x8demu on uspjeva. U slu\xc4\x8daju kako je Ktezijeva kronologija to\xc4\x8dna, ovaj doga\xc4\x91aj odigrao se prije Kserksovog pohoda protiv Gr\xc4\x8dke (480. pr. Kr.). Povijesni dokumenti prona\xc4\x91eni na klinastom pismu u Mezopotamiji spominju kako su vo\xc4\x91e babilonijske pobune bili \xc5\xa0ama\xc5\xa1-eriba i Bel-\xc5\xa1imanni, a datiraju iz ljeta 484. pr. Kr.\n_START_SECTION_\nRatovi protiv Gr\xc4\x8dke\n_START_PARAGRAPH_\nPrema Herodotu, Megabiz II. bio je jedan od glavnih vojskovo\xc4\x91a tijekom Kserksove ekspedicije protiv Gr\xc4\x8dke (480. pr. Kr.). Kao i ve\xc4\x87ina drugih perzijskih generala iz tog doba, Megabiz je bio obiteljski vezan uz vladaju\xc4\x87u dinastiju Ahemenida; bio je o\xc5\xbeenjen s perzijskom princezom odnosno Kserksovom k\xc4\x87eri Amitis. Precizna uloga Megabiza II. u pohodu protiv Gr\xc4\x8dke nije poznata, osim toga kako je vodio tre\xc4\x87inu perzijskih snaga od Dardanela preko Trakije do Makedonije. Pretpostavlja se kako je Megabiz II. ostao sa Kserksom sve do kraja njegove ekspedicije, te kako je sudjelovao u bitci kod Termopila._NEWLINE_Ktezije navodi kako je 479. pr. Kr. Kserkso naredio Megabizu II. da oplja\xc4\x8dka hram Apolona u Delfima, \xc5\xa1to je Megabiz odbio izvr\xc5\xa1iti. Ipak, Ktezijeva pri\xc4\x8da ne smatra se nimalo vjerodostojnom budu\xc4\x87i kako su Perzijanci uva\xc5\xbeavali Apolona kao ekvivalent zoroastrijskom vrhovnom bo\xc5\xbeanstvu Ahura Mazde, zbog \xc4\x8dega je te\xc5\xa1ko vjerovati kako bi naredili uni\xc5\xa1tenje jednog od njegovih hramova. Mogu\xc4\x87e obja\xc5\xa1njenje jest kako je Megabiz II. bio neimenovani zapovjednik u mirovnoj ekspediciji u Delfima 480. pr. Kr. (neto\xc4\x8dno opisanoj u Herodotovim djelima kao agresivni pohod kojeg je odbacila bo\xc5\xbeanska sila)._NEWLINE_Slijede\xc4\x87i Ktezijev rad, otprilike u isto vrijeme Megabizova \xc5\xbeena Amitis optu\xc5\xbeena je za preljub. Velik broj povjesni\xc4\x8dara povezuje ovaj doga\xc4\x91aj sa samim Kserksom, budu\xc4\x87i kako sli\xc4\x8dnu pri\xc4\x8du spominje i Herodot. Ipak, ne postoji nikakav dokaz kojim se navedena dva incidenta mogu povezati, osim kronolo\xc5\xa1kog podudaranja.\n_START_SECTION_\nSatrap Sirije\n_START_PARAGRAPH_\nDanas nije poznato koji je bio Megabizov polo\xc5\xbeaj nakon sukoba sa Gr\xc4\x8dkom 480./479. pr. Kr., no pretpostavlja se kako je bio satrap Sirije. Perzijski vladar Kserkso ubijen je po\xc4\x8detkom kolovoza 465. pr. Kr., a naslijedio ga je njegov sin Artakserkso I. Neposredno nakon ove politi\xc4\x8dke smjene izbijaju ustanci u Baktriji i Egiptu; pobunjenik Artaban od Baktrije pora\xc5\xbeen je nakon svega dvije bitke, dok su Egip\xc4\x87ani Inar i Amirtej I. uspjeli poraziti Artakserksovog brata odnosno egipatskog satrapa Ahemena. Nakon toga ostvarili su kontrolu nad Donjim Egiptom, te su po\xc4\x8deli pregovarati sa Grcima. Godine 460. pr. Kr. najve\xc4\x87i perzijski neprijatelj Atena \xc5\xa1alje Egip\xc4\x87anima pomo\xc4\x87 od 200 brodova i 6.000 hoplita. Potom zajedni\xc4\x8dkim snagama osvajaju grad Memfis osim perzijske citadele koja je nekoliko godina uspje\xc5\xa1no odolijevala njihovim napadima. Ovaj egipatski ustanak Perzijanci su shva\xc4\x87ali vrlo ozbiljno budu\xc4\x87i kako su mnogi njihovi plemi\xc4\x87i imali velike posjede u Egiptu, pa se nisu slagali sa politikom velikog kralja koji se vi\xc5\xa1e zamarao pobunom u Baktriji. Perzijski vrhovni sto\xc5\xbeer nije morao obuzdati najmanje dvije pobune, ve\xc4\x87 i neke od vlastitih zapovjednika.\n_START_SECTION_\nPohod protiv Egipta\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 456. pr. Kr. perzijski vladar Artakserkso I. u pohod protiv Egipta \xc5\xa1alje Megabiza II. i frigijskog satrapa Artabaza I. Unato\xc4\x8d tome \xc5\xa1to su imali na raspolaganju 300 brodova, njihova golema vojska od 200.000 vojnika (\xc5\xa1to se smatra Ktezijevim preuveli\xc4\x8davanjem) odlu\xc4\x8dila se za kopnenu trasu. Artabaz I., koji je u to vrijeme bio starac, rijetko se spominje u povijesnim dokumentima, zbog \xc4\x8dega se smatra kako je upravo Megabiz II. odigrao najzna\xc4\x8dajniju ulogu rijekom ove ekspedicije._NEWLINE_Megabiz II. porazio je Atenjane i Egip\xc4\x87ane te ih je protjerao iz Memfisa, nakon \xc4\x8dega su ostali izolirani na otoku Prosopisu. U lipnju 454. pr. Kr. prilikom niskog vodostaja Nila zbog \xc4\x8dega Atenjani nisu mogli koristiti svoje trireme, Megabiz pokre\xc4\x87e napad na spomenuti otok. Neposredno prije odlu\xc4\x8duju\xc4\x87e bitke, ponudio je Atenjanima sporazum prema kojem su napustili svoje egipatske saveznike i oti\xc5\xa1li u Cirenu. Nakon toga Egip\xc4\x87ani su s lako\xc4\x87om pora\xc5\xbeeni, dok je pobunjeni\xc4\x8dki vo\xc4\x91a Inar zarobljen. Herodot pi\xc5\xa1e kako su potom na mjesto egipatskog satrapa imenovani sinovi dvojice pobunjenih vo\xc4\x91a Pausir i Tanira, dok Ktezije tvrdi kako je ta pozicija pripala Arsamu._NEWLINE_Prema Kteziju, koji nije poznat po svojoj vjerodostojnosti ali predstavlja jedini izvor o ovim doga\xc4\x91ajima, Megabiz II. je nakon ove pobjede gotovo pao u nemilost kraljevskog dvora. Naime, perzijska kraljica-majka Amestris bila je srdita na Megabiza budu\xc4\x87i kako nije kaznio Grke koje je smatrala me\xc4\x91u odgovornima za ubojstvo njenog sina Ahemena, biv\xc5\xa1eg egipatskog satrapa. Njezin sin Artakserkso I. u po\xc4\x8detku joj nije dozvoljavao osvetu, no nakon pet godina (oko 449. pr. Kr.) dozvolio joj je da pogubi Inara i neke zarobljene Atenjane. Megabiz je prethodno dao rije\xc4\x8d vo\xc4\x91ama pobune kako \xc4\x87e ih po\xc5\xa1tedjeti, pa se zbog Amestrisinog postupka osje\xc4\x87ao vrlo uvrije\xc4\x91enim. Od velikog kralja Artakserksa I. zatra\xc5\xbeio je dopu\xc5\xa1tenje da se vrati u Siriju, \xc5\xa1to mu je ovaj dozvolio._NEWLINE_Ove Ktezijeve informacije kontradiktorne su djelima Diodora sa Sicilije, koji navodi kako su 449./448. pr. Kr. Megabiz II. i Artabaz I. i dalje bili zaokupljeni borbama protiv Grka. Glavno popri\xc5\xa1te sukoba bio je otok Cipar, koji je pripadao Megabizovoj satrapiji Siriji. Grke je predvodio atenski vojskovo\xc4\x91a Kimon, koji je poginuo ili preminuo tijekom bitke kod ciparske Salamine (450. pr. Kr.). Izvjesno je i to kako su Megabiz II. i Artabaz I. sudjelovali u pregovorima s Atenjanima, koji su zavr\xc5\xa1ili sklapanjem Kalijinog mira.\n_START_SECTION_\nPobuna protiv Artakserksa I.\n_START_PARAGRAPH_\nPovjesni\xc4\x8dar Ktezije dalje spominje Megabizov osobni rat protiv Artakserksa I., u kojem su sudjelovali i njegovi sinovi Zopir II. i Artifije. Megabiz je okupio lokalnu satrapsku vojsku i gr\xc4\x8dke pla\xc4\x87enike, te je dvaput porazio perzijsku vojsku predvo\xc4\x91enu Urisisom odnosno Menostanom. Nakon dvaju poraza, Artakserkso I. odlu\xc4\x8dio je pregovarati sa Megabizom, te mu je uz posredni\xc5\xa1tvo svog brata Artarija ponudio bezuvjetno pomilovanje._NEWLINE_Biv\xc5\xa1i pobunjenik prihvatio je ponudu velikog kralja i vratio se na perzijski dvor, no nedugo kasnije ponovo je zapao u probleme. Naime, prilikom jednog kraljevskog lova spasio je \xc5\xbeivot Artakserksu kojeg je napao lav, no pritom je prekr\xc5\xa1io strogo pravilo koje nala\xc5\xbee kako nitko ne smije baciti koplje prije samog vladara. Megabiz je zbog toga prognan u gradi\xc4\x87 na obali Perzijskog zaljeva, no nakon pet godina \xc5\xbeivota u egzilu preru\xc5\xa1en u gubavca vratio se na kraljevski dvor gdje ga je \xc5\xbeena Amitis jedva prepoznala. Amitis je iskoristila svoj kraljevski utjecaj pa ga je njezin brat Artakserkso ponovo dao pomilovati. Sude\xc4\x87i prema Kteziju, Megabiz vratio se na kraljevski dvor 444. pr. Kr., a nedugo kasnije umro je prirodnom smr\xc4\x87u u dobi od 76 godina.\n_START_SECTION_\nOstav\xc5\xa1tina\n_START_PARAGRAPH_\nKtezijev rad mo\xc5\xbeda se mo\xc5\xbee \xc4\x8diniti izmi\xc5\xa1ljenim, no prona\xc4\x91ene mezopotamske kronike na klinastom pismu govore kako su u to doba zaista \xc5\xbeivjeli ljudi koje spominje gr\xc4\x8dki povjesni\xc4\x8dar (npr. Menostan), pa se pretpostavlja kako je imao priliku osobno razgovarati sa sudionicima tih doga\xc4\x91aja. Mogu\xc4\x87e je kako je Megabizov ustanak \xc4\x8dinjenica, no to\xc4\x8dan razlog njegove pobune nije poznat; te\xc5\xa1ko je vjerovati kako je bio ozloje\xc4\x91en zbog Inarove sudbine. Postoji mogu\xc4\x87nost i kako je zaista pomilovan, te kako je zbog same pobune nedugo kasnije poslan u progonstvo._NEWLINE_Megabizova pobuna zna\xc4\x8dajna je po tome kako je on bio prvi perzijski vojskovo\xc4\x91a koji se koristio uslugama gr\xc4\x8dkih pla\xc4\x87enika; nakon njega to je postala op\xc4\x87a praksa. Tako\xc4\x91er, njegova pobuna dokaz je kako su perzijski plemi\xc4\x87i mogli biti pomilovani od strane ahemenidskih vladara._NEWLINE_Megabiz je sa Amitis imao sinove Zopira II. i Artifija; prvi je nakon o\xc4\x8deve smrti dobrovoljno oti\xc5\xa1ao u egzil u Atenu, to sudbina potonjeg nije poznata.'