b'\n_START_ARTICLE_\nElektrokemijska polarizacija\n_START_PARAGRAPH_\nElektrokemijska polarizacija ili elektrolitska polarizacija je pojava elektri\xc4\x8dnoga napona suprotnoga naponu galvanskoga \xc4\x8dlanka ili narinutomu naponu pri elektrolizi, zbog \xc4\x8dega napon na stezaljkama \xc4\x8dlanka opada ili sasvim nestaje, a provo\xc4\x91enje elektrolize zahtijeva uspostavljanje napona na stezaljkama barem jednakoga protunaponu polarizacije. Polarizacija mo\xc5\xbee nastati zbog izlu\xc4\x8divanja neke tvari na elektrodi, na primjer vodika na katodi Daniellova galvanskoga \xc4\x8dlanka, ili pri elektrolizi vode, zbog toga \xc5\xa1to se u okolini elektroda koncentracija elektrolita pove\xc4\x87ava ili smanjuje (koncentracijska polarizacija). U oba slu\xc4\x8daja nastaje protunapon polarizacije zbog stvaranja novoga \xc4\x8dlanka, u prvom slu\xc4\x8daju \xc4\x8dlanka kojemu je razvijena kemijska tvar (na primjer vodik) jedna od elektroda, a u drugom slu\xc4\x8daju \xc4\x8dlanka u kojem se elektri\xc4\x8dna energija stvara pri izjedna\xc4\x8denju razli\xc4\x8ditih koncentracija elektrolita u obama elektrodnim prostorima. Sprje\xc4\x8davanje polarizacije ili depolarizacija, ili njezino izbjegavanje, glavni je problem pri elektrolizi i pri konstrukciji galvanskih \xc4\x8dlanaka.\n_START_SECTION_\nObja\xc5\xa1njenje\n_START_PARAGRAPH_\nU posudu s razrije\xc4\x91enom sumpornom kiselinom stave se dvije elektrode od ugljena i spoje se s izvorom istosmjerne struje. Na katodi \xc4\x87e se izlu\xc4\x8divati vodik, a na anodi kisik. Prekinemo nakon nekog vremena elektrolizu i isklju\xc4\x8dimo izvor struje, a elektrode spojimo s ampermetrom. Kazaljka ampermetra \xc4\x87e skrenuti, \xc5\xa1to je dokaz da u strujnom krugu te\xc4\x8de elektri\xc4\x8dna struja. Ujedno \xc4\x87emo primijetiti da je njen smjer suprotan prvobitnom smjeru struje. Naime, zbog elektrolize zabrao se na katodi vodik, a anodi kisik, pa izme\xc4\x91u njih postoji razlika elektri\xc4\x8dnog napona koja prouzrokuje elektri\xc4\x8dnu struju. Ovo stvaranje polova zbog elektrolize zove se elektrolitska polarizacija._NEWLINE_Elektrolitska polarizacija se ne javlja kad se na anodi i katodi nalazi ista tvar, na primjer kod elektrolize otopine modre galice gdje je anoda od bakra. Kod te se naime elektrolize katoda pobakri, pa se na katodi i anodi nalazi bakar i nema elektrolitske polarizacije. Kod galvanskih \xc4\x8dlanaka zbiva se tako\xc4\x91er elektroliza zbog prolaza elektri\xc4\x8dne struje, pa se i tu javlja polarizacija koja prouzrokuje elektromotornu silu protivnog smjera i prividno pove\xc4\x87ava unutarnji elektri\xc4\x8dni otpor. Zbog toga elektromotorna sila \xc4\x8dlanka opada, a unutarnji otpor raste. Struja te\xc4\x8de sve dotle dok se te dvije elektromotorne sile, to jest elektromotorna sila \xc4\x8dlanka i elektromotorna sila polarizacije, ne izjedna\xc4\x8de, odnosno dok cijela katoda ne prije\xc4\x91e u otopinu ili dok se cijela anoda ne prevu\xc4\x8de materijalom od kojeg je i katoda, tako da vi\xc5\xa1e ne postoji razlika izme\xc4\x91u elektroda._NEWLINE_Da bi polarizirani \xc4\x8dlanak mogao dati struju, treba ukloniti vodik s polarizirane elektrode. To se mo\xc5\xbee u\xc4\x8diniti tako da se oko anode stavi neka tvar koja mo\xc5\xbee vodik reducirati, na primjer kalijev klorat ili manganov dioksid. Takve tvari koje sprje\xc4\x8davaju polarizaciju zovu se depolarizatori. Vodik se pri tom spaja s kisikom iz depolarizatora i stvara vodu koja nije \xc4\x8dista, pa je dobar elektri\xc4\x8dni vodi\xc4\x8d elektriciteta.'