b'\n_START_ARTICLE_\nBo\xc5\xbeo Milanovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nBo\xc5\xbeo Milanovi\xc4\x87 ro\xc4\x91en je u Kringi 1890. godine u hrvatskoj selja\xc4\x8dkoj obitelji oca Jakova i majke Ane. Osnovnu \xc5\xa1kolu polazio je u rodnome mjestu. Nakon pet razreda osnovne \xc5\xa1kole upisao je prvi razred hrvatske klasi\xc4\x8dne "Carsko-kraljevske velike dr\xc5\xbeavne gimnazije" u Pazinu. Za sve\xc4\x87enika zare\xc4\x91en je 7. srpnja 1914. godine u Trstu, a mladu misu obavio je u Kringi. Teologiju studirao je u Gorici. Doktorirao je u Be\xc4\x8du 1919. godine._NEWLINE_Za vrijeme talijanske fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke uprave u Istri bio je jedan od rijetkih koji su politi\xc4\x8dkim djelovanjem promicali prava netalijanskog stanovni\xc5\xa1tva, posebice hrvatske i slovenske inteligencije, koja je bila proganjana ili joj je prijetila asimilacija._NEWLINE_Bio je na glasu kao narodnjak. _NEWLINE_Po\xc4\x8detkom 1920-ih godina je u Kringi, gdje ga kao deklariranog hrvatskog domoljuba, tj. protivnika talijanizacije vi\xc5\xa1e puta tjelesno napadaju fa\xc5\xa1isti - jo\xc5\xa1 prije njihovog dolaska na vlast u Italiji. Godine 1922. postavljen je za kapelana u Trstu. U vrijeme izbora za talijanski parlament 1922. godine zapaljen mu je \xc5\xbeupni dvor, a njega samoga su fa\xc5\xa1isti (koji jo\xc5\xa1 nisu bili na vlasti u Italiji, ali su u Istri sna\xc5\xbeno djelovali) pretukli. Od 1923. godine je predsjednik Istarskog knji\xc5\xbeevnog dru\xc5\xa1tva sv. \xc4\x86irila i Metoda u Pazinu (tada nosi naziv Dru\xc5\xa1tvo sv. Mohora) i dugo godina upravljao je tim dru\xc5\xa1tvom; bogata izdava\xc4\x8dka djelatnost tog dru\xc5\xa1tva obuhva\xc4\x87a i djela koja je on sam napisao. Krajem 1920-ih \xc5\xbeivio je i radio u Trstu gdje je tiskao posljednju dopu\xc5\xa1tenu literaturu i vodio otpor u Istri preko zajedni\xc4\x8dke slovensko-hrvatske organizacije Edinost. U to doba fa\xc5\xa1izma u Istri mons. Milanovi\xc4\x87 proveo je dio vremena u internaciji zato \xc5\xa1to je sa skupinom sve\xc4\x87enika tiskao hrvatsku po\xc4\x8detnicu i dogovorio se sa \xc5\xbeupnicima da otvore hrvatske \xc5\xa1kole. _NEWLINE_Najpoznatiju ulogu imao je kao jedan od predstavnika Istre na Mirovnoj konferenciji u Parizu 1946. godine na kojoj se odlu\xc4\x8divalo o sudbini Istre nakon rata. Podatke koje su prikupili mons. Bo\xc5\xbeo Milanovi\xc4\x87, Zvonimir Brumni\xc4\x87 i drugi hrvatski sve\xc4\x87enici bili su jedan od glavnih argumenata za\xc5\xa1to je Istra pripala Hrvatskoj koja je bila dijelom Jugoslavije. Granice su dogovorene Pari\xc5\xa1kim mirovnim sporazumom 1947. godine po etni\xc4\x8dkom na\xc4\x8delu, pa je zbog toga na\xc4\x8dela Trst pripao Italiji, a Istra Hrvatskoj. Glavni dokument po kome se u Parizu postupalo bila je Spomenica hrvatskog sve\xc4\x87enstva u Istri Savezni\xc4\x8dkoj komisiji za razgrani\xc4\x8denje Julijske krajine donesena u Pazinu 12. velja\xc4\x8de 1946. godine. Spomenicu je donio "Zbor sve\xc4\x87enika sv. Pavla za Istru", a potpisali su je predsjednik Tomo Banko, tajnik Miro Bule\xc5\xa1i\xc4\x87, odbornici Bo\xc5\xbeo Milanovi\xc4\x87, Leopold Jurca, Josip Pavli\xc5\xa1i\xc4\x87, Antun Cukari\xc4\x87 i Sre\xc4\x87ko \xc5\xa0tifani\xc4\x87, kao i 48 \xc4\x8dlanova odbora. Sve\xc4\x87enici su u spomenici prikazali sve strahote koje su od Talijana podnosili Hrvati naro\xc4\x8dito sve\xc4\x87enici od 1918. do 1943. godine, ali je Istra i pokraj toga ostala nastanjena u velikoj ve\xc4\x87ini Hrvatima, pa zbog toga treba zauvijek pripasti jedino Hrvatskoj._NEWLINE_Milanovi\xc4\x87 je bnovio sjemeni\xc5\xa1te i bio je upravitelj sjemeni\xc5\xa1ne gimnazije od 1947. do 1968. godine, te upravitelj Visoke teolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1kole u Pazinu od 1955. do 1965. godine._NEWLINE_Godine 1962. dobio je po\xc4\x8dasni doktorat teologije Zagreba\xc4\x8dkog sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta._NEWLINE_Milanovi\xc4\x87 je uspio pre\xc5\xbeivjeti poslijeratne progone katolika u Istri, a mnogi njegovi bliski suradnici bili su meta totalitaristi\xc4\x8dkom re\xc5\xbeimu. Prema svjedo\xc4\x8denju suca Ivana Motike koje je dokumentirao povjesni\xc4\x8dar i sve\xc4\x87enik Ivan Grah, dok su ljudi kao on (Motika) bili u Istri, \xc5\xa1titili su narodnjake, i tako se do kraja 1944. godine donekle po\xc5\xa1tivalo sve\xc4\x87enike i narodnjake, a onda su njih maknuli. Motika je svjedo\xc4\x8dio Grahu da se fakultetski obrazovani nisu trpjeli s obi\xc4\x8dnim Partijcima te da je Centralni komitet vjerovao onima neobrazovanim s kojima su stvarali novu Jugoslaviju, pa budu\xc4\x87i da su iz CK ra\xc4\x8dunali na to da Saveznici ne\xc4\x87e do\xc4\x87i u Istru, onda su likvidirali narodnjake, pa su npr. 15 dana prije nego je okon\xc4\x8dao rat likvidirali i oca dana\xc5\xa1njeg pore\xc4\x8dko-pulskog biskupa Milovana, te sve koji su bili desna ruka Bo\xc5\xbei Milanovi\xc4\x87u.'