b'\n_START_ARTICLE_\nNedeljko \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nNedeljko \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87 ro\xc4\x91en je u Trebinju 20. sije\xc4\x8dnja 1895. godine kao sin austrijskog policijskog \xc5\xa1pijuna. Od samih po\xc4\x8detaka svog \xc5\xa1kolovanja nije bio ba\xc5\xa1 najbolji u\xc4\x8denik. Vjeran sebi u \xc4\x8detrnaestoj je godini odustao od daljeg \xc5\xa1kolovanja i posvetio se lutanju i trgovanju. No, od ne\xc4\x8deg se moralo \xc5\xbeivjeti pa se zaposlio. Tako je radio kao limar, tesar i tipograf. Ni na jednom poslu koji je radio njegove kolege nisu imale ba\xc5\xa1 naro\xc4\x8dito mi\xc5\xa1ljenje o njemu jer je bio izrazito svadljiva osoba. Uz to ni poslodavci nisu bili previ\xc5\xa1e zadovoljni njime jer nije bio naro\xc4\x8dito radi\xc5\xa1an._NEWLINE_Godine 1912. u Sarajevu je sudjelovao u tipografskom \xc5\xa1trajku zbog \xc4\x8dega je protjeran iz Sarajeva. Potom je radio u Trstu, Zagrebu i Beogradu. U Beogradu je na\xc5\xa1ao posao u tiskari Velika Srbija, a potom u Dr\xc5\xbeavnoj \xc5\xa1tampariji Kraljevine Srbije. \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87 ne samo da je mijenjao poslove ve\xc4\x87 je olako mijenjao i politi\xc4\x8dka uvjerenja. Tako je prvotno bio socijalist, potom anarhist da bi na kraju zavr\xc5\xa1io kao nacionalist. Ali tu je uvijek bila jedna konstanta - za \xc5\xa1to god se zalagao uvijek je to \xc4\x8dinio s jednakim \xc5\xbearom. U nekoj beogradskoj kavani major srpske vojske Tankosi\xc4\x87 vrbovao ga je za jednog od izvr\xc5\xa1itelja plana atentata na nadvojvodu Franju Ferdinanda, nasljednika austrijskog trona. Nakon uspje\xc5\xa1nog vrbovanja \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87 se pridru\xc5\xbeio Gavrilu Principu i Trifku Grabe\xc5\xbeu u vje\xc5\xbebanju strelja\xc4\x8dkih sposobnosti u kampu za vojnu obuku. Prije polaska u Bosnu s ciljem ostvarivanja zadanog plana oprostio se s Milicom Rackovi\xc4\x87, grafi\xc4\x8dkom radnicom, pokloniv\xc5\xa1i joj Tipografski kalendar 1911. godine za uspomenu, s napomenom: O meni \xc4\x87e\xc5\xa1 \xc4\x8duti za neki dan vi\xc5\xa1e... Iz Sarajeva se javio razglednicom Miki\xc5\xa1i Milenkovi\xc4\x87u, i Dragoljubu Gospi\xc4\x87u, svojim dobrim prijateljima. U obje razglednice stavio je naslove pjesama \xc4\x90ure Jak\xc5\xa1i\xc4\x87a: "Padajte bra\xc4\x87o!" i "Oj Vidovdane, \xc5\xbeeljeni brale". Dragoljub Gospi\xc4\x87 kasnije \xc4\x87e za njega re\xc4\x87i kako je bio "...romantik, sentimentalist, \xc4\x8dovjek kome za srce prianja svaka lijepa misao, svaka revolucionarna fraza, svaki herojski gest, bunovan, uvijek odlu\xc4\x8dan i pun poleta..."_NEWLINE_Na dan atentata 28. lipnja 1914. \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87 je prvi bacio bombu na kolonu vozila kojom se vozio nadvojvoda, ali nije uspio ubiti nadvojvodu ve\xc4\x87 je bomba pogodila pratnju. Vidjev\xc5\xa1i kako nije uspio u svojoj namjeri progutao je otrov te sko\xc4\x8dio preko zidi\xc4\x87a koji ga je dijelio od rijeke Miljacke. No, otrov je bio star (samim tim je izgubio svoja otrovna svojstva) te je izazvao samo povra\xc4\x87anje i mu\xc4\x8dninu u \xc5\xbeelucu. Kako je Miljacka tek nekoliko centimetara duboka rijeka za njim su sko\xc4\x8dili i ljudi iz nadvojvodina osiguranja te uhitili \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87a. Nedeljku \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87u i ostalim atentatorima organizirano je su\xc4\x91enje u listopadu 1914. godine._NEWLINE_Izjave koje su atentatori dali na su\xc4\x91enju bile su posve razli\xc4\x8dite, a koje su odgovarale na pitanje za\xc5\xa1to su po\xc4\x8dinili atentat. Od toga da su \xc5\xbeeljeli biti junaci, osvetiti se za bosansko siroma\xc5\xa1tvo, \xc5\xbeeljeli u\xc4\x8diniti dobro, da su borili za Veliku Srbiju itd. Za razliku od Gavrila Principa \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87 je na su\xc4\x91enju, sav u suzama, izrazio kajanje zbog po\xc4\x8dinjeg zlodjela. Progla\xc5\xa1en je krivim i kao maloljetnik osu\xc4\x91en na dvadeset godina zatvora. U prvim danima robije, u samici, \xc4\x8davlom grebe plehanu posudu za jelo urezuju\xc4\x87i slova i tako tiska svoj list Bomba, kratke vijesti i poruke u nekoliko re\xc4\x8denica. Umro je u 21. sije\xc4\x8dnja 1916. godine od tuberkuloze u zatvoru u Terezinu (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka). Poslije smrti \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87a, grob mu je zaravnat i zabetoniran kako se ne bi znalo mjesto gdje je sahranjen. Kada je 29. travnja 1918. godine umro i Gavrilo Princip, isto je postupljeno i s njim. Me\xc4\x91utim, jedan vojnik zabilje\xc5\xbeio je mjesta u dvori\xc5\xa1tu tvr\xc4\x91ave gdje su tijela sahranjena, pa su tako tijela, poslije Prvog svjetskog rata, na\xc4\x91ena i sahranjena u Sarajevu u zajedni\xc4\x8dkoj grobnici atentatora._NEWLINE_Kada je 1976. godine davana premijera filma Sarajevski atentat, mladi glumac Rado\xc5\xa1 Baji\xc4\x87, koji je igrao \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87a, posjetio je \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87evu sestru Hristinu, koja mu je ispri\xc4\x8dala njegove posljednje rije\xc4\x8di: "Pred atentat Nedeljko se obukao onako, obi\xc4\x8dno... oti\xc5\xa1ao je kod oca, stavio mu sat s lancem na tezgu i rekao: \'O\xc4\x8de, ovo si mi ti poklonio. Idem na put pa se bojim da ga ne izgubim... \' Onda se vratio i majci dao dijamantski prsten uz rije\xc4\x8di: \'Uzmi, idem na put, pa da ga ne prodam.\'".'