b'\n_START_ARTICLE_\nMaksimilijan Hohenberg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimilijan je ro\xc4\x91en 29. rujna 1902. godine u dvorcu Belvedere kao drugo dijete Franje Ferdinanda i Sofije Chotek. Nakon izvr\xc5\xa1enog atentata na njegove roditelje 1914. godine, brigu o Maksimilijanu, njegovoj sestri Sofiji i bratu Ernst, je preuzela njihova tetka Henriette grofice Chotek i bliski prijatelj njihova oca, grof Jaroslav od Thuna i Hohensteina. Slu\xc5\xbebeni skrbnik Maksimilijana, njegove sestre i brata, je postao kralj Franjo Josip I. 31. kolovoza 1917. austro-ugarski kralj Karlo I. Austrijski je Maksimilijanu i njegovom bratu dodijelio naslov princa, dokle je Sofiji dodijelio plemi\xc4\x87ki naslov grofice. 1918. godine, novoosnovana \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dka je ukinula pravo vlasni\xc5\xa1tva njegovih roditelja, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i ono na dvorac Konopi\xc5\xa1t\xc4\x9b i imanje u Chlumec nad Cidlinou. Maksimilijan je nakon Prvog svjetskog rata, 1919. godine, zajedno sa sestrom i bratom bio prislijen napustiti \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dku. \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke vlasti su im dozvolile da svaki sa sobom ponese svega 5 kg. prtljage. Preselili su se u Be\xc4\x8d i dvorac Artstetten blizu Wachaua. 1919. godine ukinuta im je plemi\xc4\x8dka titula austrijskim zakonom o plemstvu. Anschlussom Austrije 1938. godine, Maksimilijan i Ernest su zbog svojih protunacisti\xc4\x8dkih stavova bili uhi\xc4\x87eni. 1. travnja 1938. deportirani su u Koncentracijski logor Dachau zajedno sa 150 ostalih zatvorenika. Cjelokupnu imovinu u Austriji su im konfiscirale vlasti Tre\xc4\x87eg Reicha. U logoru su Maksimilijan i Ernst pro\xc5\xbeivljavali konstantna maltretiranja, mu\xc4\x8denja i poni\xc5\xbeavanja. 1939. godine Maksimilijan je preba\xc4\x8den u Koncentracijski logor Flossenb\xc3\xbcrg gdje je bio prisiljen raditi u kamenolomu. Pu\xc5\xa1ten je iz logora 1940. godine. Nakon rata postao je gradona\xc4\x8delnik Artstettena, du\xc5\xbenost koju je obna\xc5\xa1ao do ostavke 1960. godine. Artstetten je u to vrijeme bio dio Sovjetske okupacione zone u Austriji. 1961. godine predstavljao je Ottu von Habsburga u pregovorima sa austrijskim vlastima oko njegova povratka u Austriju iz \xc5\xa0panjolske. Maksimilijan Hohenberg umro je u Be\xc4\x8du 8. sije\xc4\x8dnja 1962., u \xc5\xa1estdesetoj godini \xc5\xbeivota. Mnogi vjeruju da je njegova prerana smrt poslijedica mu\xc4\x8denja u logorima nacisti\xc4\x8dke Njema\xc4\x8dke.'