b'\n_START_ARTICLE_\nNicolova prizma\n_START_PARAGRAPH_\nNicolova prizma je jedna od najpoznatijih naprava za stvaranje linearno polarizirane svjetlosti. Upotrebljava se kao polarizator i analizator. Sastoji se od dvaju komada kristala islandskoga dvolomca, zalijepljenih kanadskim balzamom u obliku romboedarske prizme. Nepolarizirana zraka svjetlosti koja padne na brid Nicolove prizme dvostruko se lomi te daje ordinarnu i ekstraordinarnu zraku. Za ordinarnu je zraku\xc2\xa0indeks loma islandskoga dvolomca 1,658, a za ekstraordinarnu 1,486. Indeks loma kanadskoga balzama za obje je zrake jednak, i to 1,53 (za \xc5\xbeutu natrijevu svjetlost). Ordinarna zraka koja na spojnicu od kanadskoga balzama dolazi pod kutom ve\xc4\x87im od kriti\xc4\x8dnoga totalno se reflektira, a ekstraordinarna zraka prolazi gotovo nesmetano kroz prizmu. Rezultat je da je izlazna zraka potpuno polarizirana. Taj sustav prizmi konstruirao je \xc5\xa1kotski fizi\xc4\x8dar William Nicol (1768. \xe2\x80\x93 1851.). Modifikacije Nicolove prizme upotrebljavaju se i za druge, posebne (specijalne) svrhe.\n_START_SECTION_\nObja\xc5\xa1njenje\n_START_PARAGRAPH_\nPojavu dvoloma u kristalima iskoristio je \xc5\xa1kotski fizi\xc4\x8dar W. Nicol 1828. za izradu polarizatora. Nicolov polarizator ili kratko nikol izra\xc4\x91en je od islandskog dvolomca, tako bru\xc5\xa1enog da kut izme\xc4\x91u kra\xc4\x87eg i duljeg brida na jednoj plohi prizme iznosi 68\xc2\xb0. Kristal je prepiljen kroz dijagonalni presjek, i obje su polovine slijepljene kanadskim balzamom. Upadna zraka prirodne svjetlosti lomi se dvostruko, pa izvanredna zraka prolazi kroz sloj kanadskog balzama bez loma. Redovna zraka \xc4\x8diji je indeks loma ve\xc4\x87i od indeksa loma kanadskog balzama pada na sloj kanadskog balzama pod kutom ve\xc4\x87im od kuta totalne refleksije, totalno se reflektira i apsorbira u crnom obvoju nikola. Dakle, prolazi samo izvanredna zraka i prema tome potpuno polarizirana svjetlost._NEWLINE_Svaki polarizator mo\xc5\xbeemo upotrijebiti i kao analizator da ispitamo je li svjetlost polarizirana ili nije. Polarizator i analizator mogu se namjestiti u dva glavna polo\xc5\xbeaja: paralelni polo\xc5\xbeaj, kada su im glavni presjeci paralelni, i ukr\xc5\xa1teni polo\xc5\xbeaj, kada su im glavni presjeci okomiti. Polarizator i analizator u paralelnom polo\xc5\xbeaju propu\xc5\xa1taju svjetlost jer izvanredna zraka iz jednog prolazi i kroz drugi kao izvanredna zraka. Ukr\xc5\xa1teni nikoli ne propu\xc5\xa1taju svjetlost, jer izvanredna zraka iz polarizatora prolazi kroz analizator kao redovna, totalno se reflektira i apsorbira. Polarizator i analizator upotrebljavaju se zajedno kao polarizacioni filtri i imaju veliku primjenu u fotografiji. Zakretanjem jednog prema drugome dobijemo ve\xc4\x87u ili manju koli\xc4\x8dinu polarizirane svjetlosti. Pomo\xc4\x87u ovakvih filtara ukida se polarizirana svjetlost koja nastaje refleksijom na povr\xc5\xa1inama. Na taj na\xc4\x8din dobijemo jasne slike, \xc5\xa1to bi ina\xc4\x8de bez ovakvih filtara bilo nemogu\xc4\x87e.'