b'\n_START_ARTICLE_\nTvrdalj Petra Hektorovi\xc4\x87a u Starom Gradu\n_START_PARAGRAPH_\nTvrdalj (Tvardoj), dvorac pjesnika Petra Hektorovi\xc4\x87a, najpoznatiji je spomenik Staroga Grada na Hvaru.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nTvrdalj je postupno gra\xc4\x91en tijekom stolje\xc4\x87a u Tvrdaljskoj uvali uz brojne pregradnje i nadogradnje. Obitelj Hektorovi\xc4\x87 se tek 1448. spominje kao vlasnik posjeda Tvrdalj kada dobivaju dozvolu za gradnju ku\xc4\x87e te ih s vremenom podi\xc5\xbeu \xc4\x8dak \xc4\x8detiri. Nakon smrti oca, Petar otkupljuje dijelove Tvrdalja od svojih ro\xc4\x91aka (do 1540.) te ga po\xc4\x8dinje pretvarati u ladanjski kompleks s perivojem oko ribnjaka. Tvrdalj spaja obrambeni i ladanjski tip arhitekture (ka\xc5\xa1tel i dvorac) \xc5\xa1to mu daje poseban izgled utvr\xc4\x91ene renesansne vile. Uskoro Petar pred Turcima bje\xc5\xbei u Italiju odakle se vra\xc4\x87a 1541. i zapo\xc4\x8dinje s utvr\xc4\x91ivanjem Tvrdalja prema vlastitim zamislima i uz pomo\xc4\x87 doma\xc4\x87ih majstora \xc5\xa1to se o\xc4\x8dituje u jednostavnom i rusti\xc4\x8dnom izgledu kompleksa. Prije toga je sagra\xc4\x91ena samo altana na sjevernom zidu koja je danas okru\xc5\xbeena zgradama na isto\xc4\x8dnoj i zapadnoj strani. Na SI kutu se gradi dvokatna retirata, a planiran je bio i revelin u JI uglu te ka\xc5\xa1tel na JZ. 1571. Tvrdalj su napali i zapalili Turci pa Petar nije uspio dovr\xc5\xa1iti revelin i ka\xc5\xa1tel, a i ostali dijelovi Tvrdalja su bili dosta o\xc5\xa1te\xc4\x87eni. Nakon Petrove smrti, Tvrdalj je podijeljen izme\xc4\x91u njegovih ro\xc4\x91aka i u ru\xc5\xa1evnom je stanju, a postepeno se po\xc4\x8dinje popravljati tek krajem 17. st. i po\xc4\x8detkom 18. st. 1834. prestaju vrijediti mleta\xc4\x8dki zakoni kojima su bile za\xc5\xa1ti\xc4\x87ene odredbe oporuke Petra Hektorovi\xc4\x87a o gradnji na Tvrdalju pa Tvrdalj sada do\xc5\xbeivljava velike gra\xc4\x91evinske zahvate: ru\xc5\xa1i se ju\xc5\xbeni zid kompleksa, preure\xc4\x91uje se revelin, grade se svodovi oko ribnjaka, a cijeli kompleks se podi\xc5\xbee na dva kata dok se na SI podi\xc5\xbee nova dvokatnica. U ovom je razdoblju nasipana i uvala pred Tvrdaljem. U 20. st. ve\xc4\x87e promjene do\xc5\xbeivljava revelin 1901. kada je sru\xc5\xa1en njegov isto\xc4\x8dni zid i sagra\xc4\x91ena ku\xc4\x87a iznad svoda i cisterna do vrata kojima se i danas ulazi u taj dio Tvrdalja._NEWLINE_Najve\xc4\x87a znamenitost Tvrdalja je bez sumnje njegov ribnjak s bo\xc4\x8datom vodom, nastanjen ciplima. Ribnjak je vjerojatno nastao na ostatku neke anti\xc4\x8dke piscine ili lu\xc4\x8dke naprave. Iza ribnjaka, prema jugu, pru\xc5\xbea se bri\xc5\xbeno njegovan perivoj._NEWLINE_Pjesnik je na Tvrdalju postavio nekoliko desetaka natpisa na latinskom i hrvatskom te jedan na talijanskom jeziku. Natpisi su ve\xc4\x87inom pisani u moralisti\xc4\x8dkom tonu u duhu humanizma. \xc4\x8citav je sklop posve\xc4\x87en Stvoritelju Svega (OMNIVM CONDITORI). Jedna od zanimljivosti Tvrdalja je zahod SI od altane iznad kojeg je natpis \xe2\x80\x9cAko zna\xc5\xa1 \xc5\xa1to si, za\xc5\xa1to se oholi\xc5\xa1\xe2\x80\x9c (SI TE NOSTRI CVR SVUPERBIS). Natpis nad ulaznim vratima upu\xc4\x87uje da je pjesnik Tvrdalj sagradio za sebe i za svoje prijatelje, no drugi nam natpisi ukazuju da je gostoprimstvo je bilo pru\xc5\xbeano i putnicima (PRO ITINERANNTIBUS) i siromasima (PRO PAUPERIBUS).'