b'\n_START_ARTICLE_\nVelika Kladu\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nVelika Kladu\xc5\xa1a se prvi put spominje 30. listopada 1280. po imenu "Cladosa". Za vrijeme Bizantskog Carstva, pretpostavlja se da je broj stanovnika u gradu po\xc4\x8deo polako rasti. Od 10. stolje\xc4\x87a do 1464., Velika Kladu\xc5\xa1a je bila pod upravom Hrvatskog Kraljevstva. Oko 1464. Osmansko Carstvo se \xc5\xa1iri prema ovoj regiji, a grad je kona\xc4\x8dno osvojen 1633. Velika Kladu\xc5\xa1a \xc4\x87e kasnije postati sredi\xc5\xa1te osmanske ekspanzije u susjednoj Hrvatskoj, kao i ostatak Europe. Na po\xc4\x8detku okupacije Bosne i Hercegovine od strane Austrougarske 1878., Velika Kladu\xc5\xa1a, zajedno s drugima u regiji, je digla najve\xc4\x87i otpor u regiji. Ipak, ona se razvila otvaranjem \xc5\xa1kola, uvo\xc4\x91enje zemlji\xc5\xa1nih knjiga, a gra\xc4\x91ene su d\xc5\xbeamije i katoli\xc4\x8dke crkve. U vrijeme rata u BiH od 1993. do 1995. bila je sredi\xc5\xa1te Republike Zapadne Bosne pod Fikretom Abdi\xc4\x87em.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nS ju\xc5\xbene strane grani\xc4\x8di s op\xc4\x87inama Unsko-sanske \xc5\xbeupanije Bu\xc5\xbeim i Cazin, a sa zapada, sjevera i istoka s Republikom Hrvatskom, odnosno op\xc4\x87inama Cetingrad, Vojni\xc4\x87, Topusko, Glina i Dvor. Upravno je podru\xc4\x8dje op\xc4\x87ine podijeljeno na 14 mjesnih zajednica, razli\xc4\x8ditih po povr\xc5\xa1ini i po broju stanovnika._NEWLINE_Geoprometni polo\xc5\xbeaj Velike Kladu\xc5\xa1e je veoma zna\xc4\x8dajan za njezino stanovni\xc5\xa1tvo, za Unsko-sansku \xc5\xbeupaniju i Bosnu i Hercegovinu u cjelini. Mnogi je nazivaju "kapijom Bosne". Njenim podru\xc4\x8djem prolazi magistralna cesta M4-2 koja je povezana sa sredi\xc5\xa1tem \xc5\xbeupanije na jugu, a na sjeveru s gospodarskim sredi\xc5\xa1tima u Hrvatskoj._NEWLINE_Zemlji\xc5\xa1te op\xc4\x87ine Velika Kladu\xc5\xa1a predstavlja jedan od najva\xc5\xbenijih \xc4\x8dimbenika u razvoju op\xc4\x87ine s obzirom na zemljopisni polo\xc5\xbeaj, klimatske i hidrolo\xc5\xa1ke prilike, geolo\xc5\xa1ke i pedolo\xc5\xa1ke karakteristike. Od ukupne povr\xc5\xa1ine zemlji\xc5\xa1ta najve\xc4\x87i postotak predstavlja poljoprivredno zemlji\xc5\xa1te - 22,375 ha ili 67,48% ukupnog podru\xc4\x8dja._NEWLINE_Na podru\xc4\x8dju op\xc4\x87ine postoji nekoliko speleolo\xc5\xa1kih objekata, ali samo je pe\xc4\x87ina Hukavica s obzirom na veli\xc4\x8dinu, kulturne ostatke, pe\xc4\x87inske ukrase i lagan pristup pogodna za mogu\xc4\x87u turisti\xc4\x8dku prezentaciju.\n_START_SECTION_\nNaseljena mjesta\n_START_PARAGRAPH_\nBaraka, Bosanska Bojna, Brda, Bukovlje, Crvarevac, \xc4\x8caglica, \xc4\x8celinja, Dolovi, Donja Slapnica, Donja Vidovska, Elezovi\xc4\x87i, Glavica, Glinica, Golubovi\xc4\x87i, Gornja Slapnica, Gornja Vidovska, Grabovac, Gradina, Grahovo, Johovica, Klupe, Kudi\xc4\x87i, Kumarica, Mala Kladu\xc5\xa1a, Marjanovac, Miljkovi\xc4\x87i, Mrcelji, Nepeke, Or\xc4\x8deva Luka, Podzvizd, Poljana, Polje, Ponikve, Rajnovac, Staband\xc5\xbea, \xc5\xa0abi\xc4\x87i, \xc5\xa0estanovac, \xc5\xa0iljkova\xc4\x8da, \xc5\xa0mrekovac, \xc5\xa0umatac, Todorovo, Todorovska Slapnica, Trn, Trnovi, Vejinac, Velika Kladu\xc5\xa1a, Vrnogra\xc4\x8d, Vrnogra\xc4\x8dka Slapnica, Zagrad i Zbori\xc5\xa1te.  _NEWLINE_U op\xc4\x87ini je 1991. \xc5\xbeivjelo 52,908 stanovnika, dok podru\xc4\x8dje op\xc4\x87ine iznosi 331,55 km\xc2\xb2 \xc5\xa1to ovu op\xc4\x87inu uvr\xc5\xa1tava u najgu\xc5\xa1\xc4\x87e naseljene prostore Bosne i Hercegovine. Procjenjuje se da danas op\xc4\x87ina ima oko 44,350 stanovnika.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRanih 1980-ih godina Velika Kladu\xc5\xa1a je ostvarila najve\xc4\x87i gospodarski procvat u povijesti svog postojanja. U tom vremenu ostvaren je ravnomjerni gospodarski razvoj op\xc4\x87ine kao cjeline jer su na podru\xc4\x8dju svake mjesne zajednice izgra\xc4\x91eni gospodarski kapaciteti poljoprivredno-prehrambenog kombinata "Agrokomerc" d.d. sa zna\xc4\x8dajnom biolo\xc5\xa1kom, poljoprivrednom i prera\xc4\x91iva\xc4\x8dkom proizvodnjom. Prepoznatljivosti Velike Kladu\xc5\xa1e svakako su doprinijeli i "Saniteks" d.d. u tekstilnoj industriji i "Grupex" d.d. u gra\xc4\x91evinarstvu i proizvodnji betonskih konstrukcija._NEWLINE_Do sada izvr\xc5\xa1enim geolo\xc5\xa1kim istra\xc5\xbeivanjima utvr\xc4\x91ene su pojave i le\xc5\xbei\xc5\xa1ta nemetalnih i metalnih mineralnih sirovina. Od nemetalnih mineralnih sirovina zna\xc4\x8dajnija su nalazi\xc5\xa1te barita (intenzivna eksploatacija od 1948.), vapnenca i dolomita. Metalne mineralne sirovine su nedovoljno istra\xc5\xbeene i eksploatirane na podru\xc4\x8dju op\xc4\x87ine, iako se procjenjuje da se le\xc5\xbei\xc5\xa1ta Mangana na ovom podru\xc4\x8dju mogu svrstati me\xc4\x91u najve\xc4\x87a u Europi._NEWLINE_Za gospodarstvo op\xc4\x87ine nisu zanemariva ni ostala prirodna bogatstva kojima ovo podru\xc4\x8dje obiluje kao \xc5\xa1to su teku\xc4\x87e i termalne vode, 9.057 ha \xc5\xa1umskog zemlji\xc5\xa1ta pokrivenog mje\xc5\xa1ovitim \xc5\xa1umama bukve, hrasta kitnjaka i pitomog kestena.\n_START_SECTION_\nInfrastruktura op\xc4\x87ine\n_START_PARAGRAPH_\nCestovnu mre\xc5\xbeu op\xc4\x87ine \xc4\x8dine magistralna cesta M-4.2 du\xc5\xbeine 16.6 km, regionalne ceste du\xc5\xbeine 79 km i lokalne ceste du\xc5\xbeine 103 km. Podru\xc4\x8dje op\xc4\x87ine je sa svim grani\xc4\x8dnim op\xc4\x87inama povezan asfaltiranim cestovnim pravcima. Elektroenergetski objekti na podru\xc4\x8dju op\xc4\x87ine uklju\xc4\x8deni su u jedinstveni elektro-energetski sustav BiH i napajaju se preko mjesne TS 110/35/10 kV koja je dalekovodom 110 kV priklju\xc4\x8dena na 110 kV elektro mre\xc5\xbeu. Na podru\xc4\x8dju op\xc4\x87ine ima vi\xc5\xa1e od 140 distributivnih TS koje osiguravaju preko niskonaponske mre\xc5\xbee du\xc5\xbeine oko 850 km preko 9.000 doma\xc4\x87instva, industrijska postrojenja i ostale kapacitete op\xc4\x87ine. Sva doma\xc4\x87instva na podru\xc4\x8dju op\xc4\x87ine su elektrificirana._NEWLINE_Telefonska-fiksna mre\xc5\xbea pokriva gotovo cjelokupni prostor op\xc4\x87ine. Digitalna centrala s preko 10.000 telefonskih priklju\xc4\x8daka, uz podru\xc4\x8dne telefonske centrale u zonalnim centrima op\xc4\x87ine, mo\xc5\xbee zadovoljiti potrebe svih doma\xc4\x87instava, industrije, uslu\xc5\xbenih djelatnosti, javnih ustanova i ostalih pravnih osoba na podru\xc4\x8dju op\xc4\x87ine Velika Kladu\xc5\xa1a.'