b'\n_START_ARTICLE_\nGaleazzo Ciano\n_START_PARAGRAPH_\nGaleazzo Ciano (Livorno, 18. o\xc5\xbeujka 1903. - Verona, 11. sije\xc4\x8dnja 1944.), grof, talijanski politi\xc4\x8dar._NEWLINE_Sin talijanskog admirala i junaka I. svjetskog rata Constanza Ciana koje je za svoje zasluge kao zapovjednika postrojbi podmorskih diverzanata od Kralja nagra\xc4\x91en titulom grofa, i koji je potom bio me\xc4\x91u osniva\xc4\x8dima Nacionalne fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke stranke i vo\xc4\x91a fa\xc5\xa1ista u Livornu._NEWLINE_U listopadu 1922. sudjelovao je, zajedno sa svojim ocem, u fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkom "pohodu na Rim". Tijekom studija u Rimu je stjecao iskustvo iz novinarstva sura\xc4\x91uju\xc4\x87i u vi\xc5\xa1e \xc4\x8dasopisa, \xc5\xbeive\xc4\x87i na visokoj nozi - njegov je otac naime bio vrlo bogat. Nakon \xc5\xa1to je diplomirao pravo 1925. godine, ulazi u diplomatsku slu\xc5\xbebu, te postaje ata\xc5\xa1e u Rio de Janeiru, potom u Pekingu i Buenos Airesu. 1929. godine postaje prvi sekretar talijanskog veleposlanstva pri Vatikanu. _NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je 1930. postao Mussolinijev zet, karijera mladog i talentiranog fa\xc5\xa1iste s najboljim mogu\xc4\x87im socijalnim vezama dobiva jo\xc5\xa1 ja\xc4\x8di poticaj: najprije tast \xc5\xa1alje 27-godi\xc5\xa1njeg Ciana da stekne iskustvo na du\xc5\xbenosti  talijanskog konzula u sredi\xc5\xa1tu svjetske trgovine u Aziji \xc5\xa0angaju (dobiva ondje i ovlasti posebnog izaslanika Italije), da bi nakon povratka u Italiju 1933. godine postao \xc5\xa1ef Duceovog ureda za tisak (odakle se efektivno kontroliralo masovne medije u Italiji). 1935. postaje Ciano ministar za propagandu i \xc4\x8dlan Velikog fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkog vije\xc4\x87a, a 1936. ministar vanjskih poslova.  _NEWLINE_Vodio je politiku, slijede\xc4\x87i Mussolinijeve direktive, \xc5\xa1to ve\xc4\x87eg vezivanja Italije uz Njema\xc4\x8dku radi ekspanzije Italije na Balkanu i Sredozemlju. _NEWLINE_Imao je odlu\xc4\x8dnu ulogu u pregovorima s vlastima novosnovane Nezavisne Dr\xc5\xbeave Hrvatske, koji su rezultirali Rimskim ugovorima. _NEWLINE_Na sjednici Velikog savjeta fa\xc5\xa1izma (Gran consiglio del fascismo) 24. srpnja 1943. godine daje glas za rezoluciju koja je pozvala Kralja da preuzme vlast u zemlji, i nakon koje je kralj Viktor Emanuel III. odmah dao uhititi  Mussolinija. _NEWLINE_Sa suprugom Eddom i troje njihove djece (Mussolinijeve unu\xc4\x8dadi) odlu\xc4\x8dio je nakon kapitulacije Italije otputovati u M\xc3\xbcnchen, 28. kolovoza 1943. godine (njema\xc4\x8dke trupe su u to vrijeme ve\xc4\x87 okupirale najve\xc4\x87i dio Italije: sam Rim je okupiran na sam dan kada su Saveznici objavili da im se Italija predala), nadaju\xc4\x87i se da \xc4\x87e mu diplomatski kontakti osigurati ondje sigurno uto\xc4\x8di\xc5\xa1te i omogu\xc4\x87iti avionski prijevoz za \xc5\xa0panjolsku pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u Francisca Franca. Me\xc4\x91utim su njegov \xc5\xa1ogor (\xc5\xbeenin brat) Vittorio Mussolini i neki drugi visokorangirani fa\xc5\xa1isti putem radija gromko optu\xc5\xbeivali Ciana za izdaju, te su ga Nijemci zadr\xc5\xbeali, a 17. listopada 1943. godine izu\xc4\x8dili na zahtjev vlasti novorofmirane (marionetske) Talijanske Socijalne Republike.  U sije\xc4\x8dnju 1944. godine je u Veroni osu\xc4\x91en na smrt zajedno s jo\xc5\xa1 \xc4\x8detvoricom \xc4\x8dlanova Velikog savjeta fa\xc5\xa1izma koji su glasovali za Mussolinijevu smjenu. Nakon oklijevanja podnio je dan prije zakazanog strijeljanja molbu za pomilovanje,  svojem tastu, Duceu. Mussolini nije htio pomilovati oca svoje unu\xc4\x8dadi, ali ni potpisati odluku kojem se pomilovanje odbija. Glavni tajnik Nacionalne fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke stranke Allesandro Pavolini je \xc4\x8ditavu no\xc4\x87 obilazio du\xc5\xbenosnike koji su mogli potpisati odluku, ali su svi redom odbijali; naposljetku je Pavolini iznudio potpis jednog manje va\xc5\xbenog du\xc5\xbenosnika. Putem svojega ispovjednika, poru\xc4\x8dio je Ciano svojoj djeci (Fabrizio, ro\xc4\x91en 1931., Raimonda, ro\xc4\x91ena 1933. i Marzio, ro\xc4\x91en 1937.): "Poru\xc4\x8di mojoj djeci da umirem bez gor\xc4\x8dine prema nikome. Sve nas je zahvatila ista oluja." Galeazzo Ciano je strijeljan 11. lipnja 1944. godine; vezan za stolicu kako bi ga metci pogodili u le\xc4\x91a, kako nala\xc5\xbee talijanski obi\xc4\x8daj kada se pogubljuje izdajnike. _NEWLINE_Poslije rata objavljeni su njegovi memoari u dvije knjige: Dnevnik i Europa prema katastrofi. Predstavljaju vrlo va\xc5\xbean izvor za povjesni\xc4\x8dare, izme\xc4\x91u ostalog i za povijest Hrvatske, osobito usta\xc5\xa1kog pokreta i NDH._NEWLINE_Fabrizio Ciano (Shangai, Kina, 1931. - Heredia, Kostarika, 2008) je 1991. godine objavio knjigu "Quando il nonno fece fucilare pap\xc3\xa0" ("Kada je dida dao strijeljati tatu").'