b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Ko\xc5\xbeari\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Ko\xc5\xbeari\xc4\x87 (Petrinja, 10. lipnja 1921.), hrvatski kipar.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nKiparstvo na Akademiji likovne umjetnosti u Zagrebu upisuje 1943., a diplomira 1947. Od 1943. do 1945. bio je pripadnik prosvjetni\xc4\x8dke bojne koju je vodio slikar Josip Horvat Me\xc4\x91imurec. Godine 1949. zavr\xc5\xa1ava specijalku kod prof. Antuna Augustin\xc4\x8di\xc4\x87a. Izlagati po\xc4\x8dinje 1953. godine, a samostalno izla\xc5\xbee od 1955. godine._NEWLINE_Godine 1959./60. Ko\xc5\xbeari\xc4\x87 nekoliko mjeseci boravi u Parizu kao stipendist Fonda Mo\xc5\xa1a Pijade. To je razdoblje vrlo va\xc5\xbeno za njegovo bolje upoznavanje s europskom umjetno\xc5\xa1\xc4\x87u, ali i za provjeru vlastitih kreativnih potencijala. Posredstvom francuskog kriti\xc4\x8dara Jacques Lassaignea, koji ga posebno uva\xc5\xbeava, sura\xc4\x91uje s Galerijom Maguy \xc4\x8diji mu vlasnik otkupljuje vi\xc5\xa1e radova. Unato\xc4\x8d povoljnim okolnostima i mogu\xc4\x87nosti ostanka u Parizu, Ko\xc5\xbeari\xc4\x87 se vra\xc4\x87a u Zagreb odlu\xc4\x8div\xc5\xa1i karijeru nastaviti u domovini. Po\xc4\x8detkom \xc5\xa1ezdesetih Ko\xc5\xbeari\xc4\x87 je \xc4\x8dlan neformalne grupe Gorgona, zajedno sa slikarima Marijanom Jev\xc5\xa1ovarom, Julijem Kniferom, \xc4\x90urom Sederom i Josipom Vani\xc5\xa1tom, arhitektom Miljenkom Horvatom, povjesni\xc4\x8darem umjetnosti i konceptualnim umjetnikom Dimitrijem Ba\xc5\xa1i\xc4\x8devi\xc4\x87em Mangelosom, te kriti\xc4\x8darima Matkom Me\xc5\xa1trovi\xc4\x87em i Radoslavom Putarom._NEWLINE_Izlagao je na mnogim va\xc5\xbenim me\xc4\x91unarodnim izlo\xc5\xbebama kao \xc5\xa1to su primjerice Veneciji (1976.) i Biennale u Sao Paolu (1979.). Djela mu se nalaze u brojnim privatnim zbirkama, kao i u muzejima u zemlji i svijetu. Zastupljen je u antologijama svjetske i europske skulpture (Michel Seuphor: La sculpture de ce siecle; Nouveau dictionnaire de la sculpture moderne, izdanje Fernand Hazan, 1970.). Vi\xc5\xa1e njegovih skulptura trajno je postavljeno u vanjskim prostorima me\xc4\x91u kojima i one najpoznatije, spomenik A.G. Mato\xc5\xa1u i Prizemljeno sunce u Zagrebu (dio Zagreba\xc4\x8dkog Sun\xc4\x8devog sustava). Dosad je izlagao na \xc5\xa1ezdesetak samostalnih i oko dvije stotine skupnih izlo\xc5\xbebi, u zemlji i inozemstvu.\n_START_SECTION_\nNagrade i priznanja\n_START_PARAGRAPH_\nDobitnik je brojnih nagrada za svoj rad. Posljednju, Nagradu "Vladimir Nazor" za \xc5\xbeivotno djelo, dobio je 1997. godine. Iste godine postao je i redovni \xc4\x8dlan Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti.'