b"\n_START_ARTICLE_\nMladen Stojanovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nMladen Stojanovi\xc4\x87 ro\xc4\x91en je 7. travnja 1896. godine u pravoslavnoj srpskoj obitelji. Otac, Simo Stojanovi\xc4\x87 bio je pravoslavni sve\xc4\x87enik. Stojanovi\xc4\x87 je kao \xc4\x91ak zavr\xc5\xa1avao razred po razred gimnazije u Tuzli i sve vi\xc5\xa1e iskazivao ljubav prema svojoj rodnoj grudi i njezinom narodu u BiH. Austro-Ugarska je BiH zaposjela 1878. godine a aneksirala 1908. godine. Kao \xc4\x91ak tuzlanske gimnazije pripadao je omladini povezanoj s Mladom Bosnom. _NEWLINE_Nekoliko dana nakon atentata na prijestolonasljednika Franju Ferdinanda u Sarajevu, kao maturanta 3. srpnja 1914. godine austrijske vlasti zatvorile su Mladena Stojanovi\xc4\x87a u Tuzli. Su\xc4\x91enje je odr\xc5\xbeano od 13. do 30. rujna 1915. godine u Biha\xc4\x87u. Mladen Stojanovi\xc4\x87 je osu\xc4\x91en na 16 godina robije, a njegov brat Sreten na 10 godina. Mladen je amnestiran nakon 3 godine.\n_START_SECTION_\nStudij i rad\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1918. kada je zavr\xc5\xa1io Prvi svjetski rat, Stojanovi\xc4\x87 je nastavio studij i zavr\xc5\xa1io medicinu u Be\xc4\x8du. Godine 1930. vratio se u rodni Prijedor. Dolaskom u Prijedor sirotinju je besplatno lije\xc4\x8dio, a \xc4\x8desto bi siroma\xc5\xa1nom bolesniku dao novac za put do ku\xc4\x87e. Lije\xc4\x8dio je Kraji\xc5\xa1nike bez nagrade govore\xc4\x87i: \xc2\xbbNajve\xc4\x87a mi je nagrada zahvalne o\xc4\x8di bolesnika, koje se pridi\xc5\xbeu i u \xc5\xbeivot vra\xc4\x87aju.\xc2\xab_NEWLINE_Tako je svojom \xc4\x8destito\xc5\xa1\xc4\x87u i ljudskim odnosom prema narodu stekao simpatije. Zadobio je veliko po\xc5\xa1tovanje i autoritet u narodu Kozare i Potkozarja i u\xc5\xa1ao u pjesmu naroda Krajine jo\xc5\xa1 i prije narodnog ustanka.\n_START_SECTION_\nKomunisti\xc4\x8dka partija Jugoslavija (KPJ) i po\xc4\x8detak rata\n_START_PARAGRAPH_\nU Prijedoru se Stojanovi\xc4\x87 priklju\xc4\x8dio radni\xc4\x8dkom pokretu. Krajem rujna 1940. godine dr. Mladen Stojanovi\xc4\x87 primljen je u \xc4\x8dlanstvo Komunisti\xc4\x8dke partije Jugoslavije. Nose\xc4\x87i iskustva iz mladosti, Mladen je do\xc4\x8dekao Drugi svjetski rat kao prekaljen revolucionar. Kao vojni lije\xc4\x8dnik, Travanjski rat do\xc4\x8dekao je u Dalmaciji. Nakon toga vratio se u Prijedor i nastavio s ilegalnim radom._NEWLINE_Dana 22. lipnja 1941. godine usta\xc5\xa1e su dr. Mladena Stojanovi\xc4\x87a uhitile i zatvorile u Prijedoru s jo\xc5\xa1 40 talaca, a 17. srpnja 1941. godine zapaliv\xc5\xa1i slamu u zatvorskoj \xc4\x87eliji i iskoristiv\xc5\xa1i zabunu stra\xc5\xbeara, uspio je pobje\xc4\x87i iz prijedorskog zatvora u kozarska sela._NEWLINE_Samo osam dana kasnije, 25. srpnja 1941. godine u selu Gornji i Donji Orlovci, kod Prijedora, na partijskom savjetovanju dr. Mladenu Stojanovi\xc4\x87u povjerena je du\xc5\xbenost rukovoditelja ustanka na Kozari. Dana 3. kolovoza 1941. godine govorio je na narodnom zboru kod crkve u selu Marinima. Obi\xc5\xa1ao je i mjesta Karan u Gornjoj Dragotinji i Balj. Ljudi su mu beskrajno vjerovali, cijenili ga i po\xc5\xa1tovali, u mno\xc5\xa1tvu odazivali su se njegovom pozivu i bez oklijevanja prihva\xc4\x87ali liniju Narodnooslobodila\xc4\x8dkog pokreta. Od tada se pod Kozarom po\xc4\x8dinju odvijati doga\xc4\x91aji koji se ne mogu nikako odvojiti od njegovoga imena. Stojanovi\xc4\x87 je poticatelj mnogobrojnih smjelih akcija pod Kozarom, koje su imale dalekose\xc5\xbeni zna\xc4\x8daj.\n_START_SECTION_\nPrve borbe\n_START_PARAGRAPH_\nNa Partijskom savjetovanju u Kne\xc5\xbeici 15. kolovoza 1941. godine, izabran je za komandanta jedinstvenog ustani\xc4\x8dkog sto\xc5\xbeera za podru\xc4\x8dje Kozare. U to vrijeme Nijemci su pripremali prvu ofanzivu protiv ustanika kozara\xc4\x8dkog kraja. Tada su se po\xc4\x8deli nizati okr\xc5\xa1aji s usta\xc5\xa1ama i Nijemcima._NEWLINE_Dana 10. rujna 1941. godine pet dotada\xc5\xa1njih odreda preraslo je u tri jake i dobro naoru\xc5\xbeane jedinice na \xc4\x8delu s dr. Mladenom Stojanovi\xc4\x87em, koji sudjeluje u pripremama svih pokreta i akcija._NEWLINE_\xc2\xbbKotarska oblast\xc2\xab\xc2\xa0iz Bosanske Gradi\xc5\xa1ke 1. studenoga 1941. godine obavje\xc5\xa1tava usta\xc5\xa1ko redarstvo u Zagrebu o napadu ustanika na Gornje Podgradce._NEWLINE_Dana 16. studenoga 1941. godine izvr\xc5\xa1en je napad na Turjak i zarobljavanje 33. satnije domobrana. Stojanovi\xc4\x87 je tada izvijestio ovako:\xc2\xa0\xc2\xbbMoral partizanskih \xc4\x8deta je odli\xc4\x8dan. Priliv naroda u \xc4\x8dete svakim danom sve ja\xc4\x8di. Suradnja izme\xc4\x91u naroda i vojske sve tje\xc5\xa1nja i dublja. Partizanska vojska postaje svakim danom prava vojska svoga naroda\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nBitka na Mrakovici\n_START_PARAGRAPH_\nPoslije neuspjele ofenzive na Kozari, neprijatelj je ostavio jaku posadu na Mrakovici. Dr. Stojanovi\xc4\x87 tada je napomenuo kako\xc2\xa0\xc2\xbbna Kozari ne mogu biti dva gospodara, ve\xc4\x87 samo partizani\xc2\xab\xc2\xa0i 5. prosinca 1941. godine poveo je svoje borce u napad na Mrakovicu. Mrakovica je zauzeta. Neprijatelj je imao vi\xc5\xa1e od 120 poginulih i 119 zarobljenih. Zarobljena je velika koli\xc4\x8dina oru\xc5\xbeja i municije, mnogo ratnog materijala. Ovo je bila najzna\xc4\x8dajnija akcija Kozarskog odreda od njegovog formiranja. Pobjeda na Mrakovici silno je oja\xc4\x8dala borbeni moral boraca i naroda. Odred je nastavio s akcijama.\n_START_SECTION_\nNastavak rata\n_START_PARAGRAPH_\nDana 28. prosinca 1941. godine do\xc5\xa1lo je do susreta partizana i muslimanskih seljaka u Orahovi. U mnogim selima tada se mogla \xc4\x8duti pjesma:\xc2\xa0\xc2\xbbIde Mladen, vodi partizane, razveo ih na sve \xc4\x8detir' strane\xc2\xab._NEWLINE_Odred je u to vrijeme ve\xc4\x87 imao oko 1.000 boraca. Glavni sto\xc5\xbeerni usta\xc5\xa1ki odjel, priznaju\xc4\x87i da je dr. Stojanovi\xc4\x87 organizirao snagu od oko 5.000 pu\xc5\xa1aka, 100 mitraljeza i 4 baca\xc4\x8da, dodaje u jednom aktu kako je on\xc2\xa0\xc2\xbbistaknuti komunist i cijeli njegov pokret je na komunisti\xc4\x8dkoj bazi, iako je privukao sebi i prili\xc4\x8dan broj seljaka.\xc2\xab_NEWLINE_Odred je pod Stojanovi\xc4\x87evim zapovjedni\xc5\xa1tvom izvodio pobjedonosne oru\xc5\xbeane akcije na Turjaku, Metalci, Podgradcima, na pruzi Bosanska Kostajnica-Bosanski Novi-Prijedor. Slobodni teritorij Drugoga kraji\xc5\xa1kog odreda pro\xc5\xa1irio se i prema Lijev\xc4\x8da polju i ju\xc5\xbeno od pruge Prijedor-Ivanjska._NEWLINE_Sije\xc4\x8dnja 1942. godine Stojanovi\xc4\x87 odlazi s Kozare na novu du\xc5\xbenost i nove zadatke. \xc4\x8cim je pre\xc5\xa1ao Sanu i stupio na pod grme\xc4\x8dko tlo,\xc2\xa0\xc2\xbbdo\xc4\x8dekala ga je \xc5\xa1uma barjaka i nepregledna masa seljaka i omladine\xc2\xab, zapisao je Branko \xc4\x86opi\xc4\x87. Susret ve\xc4\x87 legendarnog komandira i pisca opredijelio je \xc4\x86opi\xc4\x87a, po savjetu dr. Stojanovi\xc4\x87a, za pisanje i stihova o ratnim danima i podvizima._NEWLINE_Dana 22. sije\xc4\x8dnja 1942. godine dr. Stojanovi\xc4\x87 je u sto\xc5\xbeeru Prvoga kraji\xc5\xa1kog odreda poslije obilaska Podgrme\xc4\x8da, gdje mu je dato priznanje da je njegov Kozarski odred\xc2\xa0\xc2\xbbnajorganiziraniji i najsre\xc4\x91eniji u Bosanskoj krajini: vojni\xc4\x8dki, politi\xc4\x8dki i u svakom drugom pogledu.\xc2\xab\xc2\xa0Tako\xc4\x91er na Grme\xc4\x8du dr. Stojanovi\xc4\x87 je obilazio jedinice i narod.\n_START_SECTION_\nPogibija\n_START_PARAGRAPH_\nDana 10. velja\xc4\x8de 1942. godine na vojno-politi\xc4\x8dkoj konferenciji u Skender Vakufu (danas Kne\xc5\xbeevo), dr. Stojanovi\xc4\x87 izabran je za na\xc4\x8delnika Operativnog \xc5\xa1taba za Bosansku krajinu. Kako bi suzbio djelovanje \xc4\x8detnika u sredi\xc5\xa1njoj Bosni, kao na\xc4\x8delnik Operativnog \xc5\xa1taba za Bosansku krajinu, kre\xc4\x87e tamo s kozarskim proleterima._NEWLINE_Dana 8. o\xc5\xbeujka 1942. godine dr. Stojanovi\xc4\x87 s Kozarskom proleterskom \xc4\x8detom krenuo je prema Lipovcu gdje se nalazila satnija predratnog u\xc4\x8ditelja Laze Te\xc5\xa1anovi\xc4\x87a, ni partizanska ni \xc4\x8detni\xc4\x8dka. Na proletere koji su po uskoj snje\xc5\xbenoj stazi, prtini, i\xc5\xa1li pjevaju\xc4\x87i. Te\xc5\xa1anovi\xc4\x87 je iz zasjede naredio paljbu. Dvanaest Stojanovi\xc4\x87evih boraca je ubijeno, a me\xc4\x91u ranjenima bio je i dr. Stojanovi\xc4\x87. Proleteri su na kraju odbili napad iz zasjede, pokopali mrtve i prenijeli ranjenike u Gornju Jo\xc5\xa1avku. Ovaj doga\xc4\x91aj je u cijeloj Bosanskoj krajini, a posebno na Kozari, izazvao ogor\xc4\x8deno reagiranje naroda. Dana 1. travnja 1942. godine ranjen u glavu, dr. Stojanovi\xc4\x87 le\xc5\xbeao je s ostalim ranjenicima u bolnici u Gornjoj Jo\xc5\xa1avci, a zatim je prenesen u obli\xc5\xbenju ku\xc4\x87u Danila Vukovi\xc4\x87a. Od ranjenog komandanta nije se odvajala dr. Danica Perovi\xc4\x87, koja ga je i operirala. Posebnog osiguranja nije bilo, jer se nije znalo da Rade Radi\xc4\x87 priprema \xc4\x8detni\xc4\x8dki pu\xc4\x8d. Posljednji je ranjenog dr. Stojanovi\xc4\x87a posjetio Kosta Na\xc4\x91. Toga dana, u 23 sata, u ku\xc4\x87u je nahrupila skupina \xc4\x8detnika. Oduzeli su dr. Stojanovi\xc4\x87u pu\xc5\xa1ku i pi\xc5\xa1tolj, ali su se ujutro povukli._NEWLINE_Dana 2. travnja 1942. godine bio je koban za dr. Mladena Stojanovi\xc4\x87a. On i dr. Danica Perovi\xc4\x87 ostali su cijeli dan sami u ku\xc4\x87i Danila Vukovi\xc4\x87a. No\xc4\x87 ranije \xc4\x8detnici su zvjerski ubili partizanske ranjenike u obli\xc5\xbenjoj bolnici. Rade Radi\xc4\x87 je zatra\xc5\xbeio od doktora Mladena neka napi\xc5\xa1e izjavu koja bi odgovarala \xc4\x8detnicima, ali je on prkosno odbio. Uve\xc4\x8der je po ranjenika do\xc5\xa1la nova skupina \xc4\x8detnika koje je predvodio Stanko Vrhovac iz Kokora. Iznijeli su dr. Stojanovi\xc4\x87a u i blizu potoka Mlinska rijeka neljudski, mu\xc4\x8dki ubili s dva metka iz pu\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nLegenda o Mladenu\n_START_PARAGRAPH_\nStojanovi\xc4\x87 je bio izuzetna osobnost. Bio je, a to je i danas legenda za Kozar\xc4\x8dane, Prijedor\xc4\x8dane i Kraji\xc5\xa1nike, simbol ljubavi i brige za \xc4\x8dovjeka, heroj snage epa. Me\xc4\x91u herojima Bosanske krajine Mladen Stojanovi\xc4\x87 zauzima posebno mjesto. On je postao legendarni junak ne samo u Krajini nego i u \xc4\x8ditavoj biv\xc5\xa1oj Jugoslaviji._NEWLINE_Drugi kraji\xc5\xa1ki (kozarski) NOP odred, 19. travnja 1942. godine, dobio je naziv Drugi kraji\xc5\xa1ki NOP odred \xe2\x80\x9eDr Mladen Stojanovi\xc4\x87\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Odlukom Vrhovnog \xc5\xa1taba NOP i DVJ, 7. kolovoza 1942. godine, progla\xc5\xa1en je za narodnog heroja Jugoslavije, me\xc4\x91u prvim borcima NOV i POJ. U \xe2\x80\x9eBiletenu Vrhovnog \xc5\xa1taba\xe2\x80\x9c br 17-19 o progla\xc5\xa1enju Mladena Stojanovi\xc4\x87a za narodnog heroja Jugoslavije pi\xc5\xa1e:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eNa predlog Operativnog \xc5\xa1taba NOP i DV za Bosansku Krajinu, Vrhovni \xc5\xa1tab NOP i DVJ dodjeljuje naziv narodnog heroja drugu Mladenu Stojanovi\xc4\x87u, na\xc4\x8delniku Operativnog \xc5\xa1taba za Bosansku Krajinu, koji je od izdajni\xc4\x8dke \xc4\x8detni\xc4\x8dke ruke zaklan u selu Jo\xc5\xa1avci, gdje je ranjen le\xc5\xbeao. Drug Mladen je od prvog dana ustanka vrijedno radio na organizovanju partizanskih odreda, a posebno Kozare. Njegovo ime je poznato \xc5\xa1irom Krajine kao ime vrijednog i neustra\xc5\xa1ivog borca za narodno oslobo\xc4\x91enje. \xe2\x80\x9d_NEWLINE_ _NEWLINE_Dana 10. rujna 1972. godine, istog dana kad je Josip Broz Tito otkrio spomenik na Kozari, Drugi kraji\xc5\xa1ki NOP odred \xe2\x80\x9eDr Mladen Stojanovi\xc4\x87\xe2\x80\x9c odlikovan je Ordenom narodnog heroja."