b'\n_START_ARTICLE_\nAlexej von Jawlensky\n_START_SECTION_\nDjetinstvo i mladost\n_START_PARAGRAPH_\nJawlensky je ro\xc4\x91en kao peto od \xc5\xa1estoro djece u drugom braku pukovnika Georgija Nikiforowitscha Jawlenskog sa Alexandrom Petrownom Medwedewom. Kao svi sinovi u obitelji, tako je i Alexej imao namjeru poha\xc4\x91ati vojnu \xc5\xa1kolu i postati \xc4\x8dasnik. Na jednoj izlo\xc5\xbebi u Moskvi  je 1882.po prvi put vidio slike u ulju i akvarele i otkrio svoju ljubav prema slikarstvu. Vikendom je posje\xc4\x87ivao Tretjakow \xe2\x80\x93 galeriju i kao autodidakt zapo\xc4\x8deo slikati i crtati. Iste godineje  umro njegovo otac i nov\xc4\x8dana situacija familije se pogor\xc5\xa1ala, Jawlensky nije mogao poha\xc4\x91ati \xc5\xa1kolu slikanja kako je to \xc5\xbeelio, tako da se koncentrirao postati najbolji apsolvent na vojnoj akademiji. Kao \xc4\x8dasnik je 1889. postigao premje\xc5\xa1taj u Petrograd jer mu je samo tamo bilo mogu\xc4\x87e poha\xc4\x91ati Akademiju umjetnosti i slu\xc5\xbeiti u vojsci. 1890.je uspje\xc5\xa1no pola\xc5\xbeio prijemni ispit i dobio dozvolu pored vojne karijere posje\xc4\x87ivati  umjetni\xc4\x8dku akademiju. Na akademiji je na po\xc4\x8detku poha\xc4\x91ao predavanja o teoriji umjetnosti, te je  crtao po gipsenim lijevcima ili statuama. _NEWLINE_Tamo je upoznao poznatog ruskog realisti\xc4\x8dkog slikara Ilju Repina. Ve\xc4\x87 godinu dana kasnije je Jawlensky zahvaljuju\xc4\x87i svojoj  talentiranosti i uspjehu pre\xc5\xa1ao na vi\xc5\xa1i stupanj akademije. Jawlenskov profesor estetike Sachetti mu je savjetovao  da dalje u\xc4\x8di kod Ilje Repina, koji ga je ubrzo upoznao sa drugim umjetnicima,  Ivana Siskina, Konstantina Korowina, Archipa Kuindzia, Vassilija Surikova, Valentina Serova , sa kojim je dugo godina njegovao prijateljstvo. Kuindizi je mu je pri\xc4\x8dao o impresionistima, posebno o Manetu i Sisleyu. Ilja Repin je Jawlenskom savjetovao u\xc4\x8diti slikarstvo kod njegove biv\xc5\xa1e privatne u\xc4\x8denice, bogate barunice Marianne von Werefkin, koja je bila u Rusiji toliko uspje\xc5\xa1na da je dobila nadimak \xe2\x80\x9eruski Rembrandt\xe2\x80\x9c. Von Werefkin je bila uvjerena da je Jawlensky predestiniran postati vrlo dobar slikar, ali na\xc5\xbealost iz tog vremena prijelaza u novo stolje\xc4\x87e je sa\xc4\x8duvano tek nekoliko njegovih djela. _NEWLINE_Marianne von Werefkin, njezina 11godi\xc5\xa1nja slu\xc5\xa1kinja Helena Nesnakomoff i Alexej von Jawlensky su se 1896. doselili u M\xc3\xbcnchen. Werefkin je deset godina zanemarila vlastito slikanje da bi se koncentrirala na podu\xc4\x8davanje Jawlenskog, ali u M\xc3\xbcnchenu je dalju izobrazbu Jawlenskog prepustila slovencu Antonu A\xc5\xbebeu  Jawlensky je bio odu\xc5\xa1evljen A\xc5\xbebeovom \xc5\xa1kolom slikarstva, ne samo da je njegov novi u\xc4\x8ditelj imao izvrstan smisao za boje, svjetlucanje i trepetanje svjetla, imao je osim toga  \xe2\x80\x9evirtuoznu tehniku slikanja\xe2\x80\x9c. U A\xc5\xbebeovoj \xc5\xa1koli je u\xc4\x8dio zajedno sa prijateljima iz Rusije, Igorom Grabarom i Dmitrijem Kardowskim. _NEWLINE_Karakteristi\xc4\x8dna za fazu u kojoj je A\xc5\xbebe utjecao na njega je 1900. nastala slika \xe2\x80\x9ePetnaestogodi\xc5\xa1nja Helena\xe2\x80\x9c. To je slika koja se nalazi izme\xc4\x91u relisti\xc4\x8dke i ekspresionisti\xc4\x8dke faze, stilski je sa Lehnbach-sme\xc4\x91im tonovima jo\xc5\xa1 uvijek realisti\xc4\x8dka, a \xe2\x80\x9crad sa \xc5\xa1irokim linijama\xe2\x80\x9c markira stil nadolaze\xc4\x87ih godina. Prva orijentacija prema pari\xc5\xa1koj avantgardi primjetna je u 1902. kad je Jawlensky zapo\xc4\x8deo slikati mrtve prirode i krajolike u neoimpresionisti\xc4\x8dkom stilu.  1903. je Jawlensky otputovao u Pariz. Slika iz tog vremena \xe2\x80\x9cEin Haus im Wald\xe2\x80\x9c (Ku\xc4\x87a u \xc5\xa1umi) potvru\xc4\x91uje razradu djela Van Gogha, koji ga je okupirao dugo godina._NEWLINE_\xe2\x80\x9eTanz in Freien\xe2\x80\x9c je slika koja izvanredno potkrijepljuje slikarev  razvoj u igri svjetla i sjene, osim toga sadr\xc5\xbeava odre\xc4\x91ena iznena\xc4\x91enja.  Slika je nastala 1903., u godini kada je Marianne von Werefkin sa ruskim slikarom Alexandrom von Salzmann, bez Jawlenskog, otputovala u Normandiju.  Slika je snimljena rentgenski i ispod aktualne je otkrivena jo\xc5\xa1 jedna, na njoj se vidi jedna damu u crnoj suknji koja pokazuje sli\xc4\x8dnost sa slikom \xe2\x80\x9eHelene u \xc5\xa1panjolskom kostimu\xe2\x80\x9c i koja je mo\xc5\xbeda varijacija iste. Po izvorima i izjavama Marianne von Werefkin i Alexeja Jawlenskog je slika nastala 1904. i time dobiva klju\xc4\x8dno zna\xc4\x8denje kao prethodnik djela \xe2\x80\x9eAbend in Reichertshausen\xe2\x80\x9c.  U usporedbi sa ranijim slikama vidljiv je ponovni obrat u Jawlenskovom slikarstvu. Boju nanosi u dugim, kaligrafi\xc4\x8dkim prugama po uzoru na A\xc5\xbebea. Boja stoji u kontrastu sa plo\xc5\xa1no\xc5\xa1\xc4\x87u njegove pozadine u kojoj je boja nane\xc5\xa1ena u pahuljama i kva\xc4\x8dicama, karakteristike mladog francuskog slikarstva. Njegove su slike postajale \xc5\xa1arenije, 1905. nastaje veliki broj slika za vrijeme njegovog boravka u F\xc3\xbcssenu i Allg\xc3\xa4u. Sve su slike nastale pod utjecajem neoimpresionizma i Vincenta Van Gogha. U ovoj stilskoj fazi su nastale i slike koje je Jawlensky izlo\xc5\xbeio na izlo\xc5\xbebi Salon d\xc2\xb4Automne u Parizu. Jawlensky je u svojim autobiografskim zapisima pogre\xc5\xa1no datirao njegovo vrlo zna\xc4\x8dajno putovanje kroz Francusku sa Mariannom von Werefkin  u 1905.,umjesto u 1906. godinu. M\xc3\xb6glicherweise ist Jawlenskys Irrtum dadurch zu erkl\xc3\xa4ren, dass er erst 1937/38 \xe2\x80\x93 immerhin drei\xc3\x9fig Jahre nach der f\xc3\xbcr ihn und die Kunstwissenschaft so wichtigen Frankreichreise \xe2\x80\x93 damit begann, seine Lebenserinnerungen zu diktieren._NEWLINE_Marianne von Werefkin je na tom putovanju, to\xc4\x8dnije u blizini Marseillea kod njezinog prijatelja slikara Pierre-Paul Gierieud, ponovo  zapo\xc4\x8dela slikati. Alexej Jawlensky je iskoristio putovanje na jug Francuske da bi posjetio grob nedavno preminulog slikara Paula Cezannea. _NEWLINE_Na \xc4\x8detvrtoj izlo\xc5\xbebi Salona d`Automne u Parizu je Jawlensky dao nekoliko slika, bile su to studije nastale u Bretagni, danas nejasno o kojim se slikama radilo. _NEWLINE_Bo\xc5\xbei\xc4\x87ne praznike su Werefkin i Jawlensky proveli u Sausset-les-Pins te su u sije\xc4\x8dnju 1907. otputovali u Genf posjetiti Ferdinanda Hodlera, odakle su se vratili u M\xc3\xbcnchen. U velja\xc4\x8di iste godine upoznaje Jawlensky u minhenskij umjetni\xc4\x8dkoj grupi  berlinskog slikara Curt Hermann i slikara monaha i Nabiste Jana Verkade koji je pod pseudonimom \xe2\x80\x9eLangejan\xe2\x80\x9c objavljivao tekstove o umjetnosti. _NEWLINE_Do 1908. je \xe2\x80\x9eLangejan\xe2\x80\x9c \xc4\x8desto slikao u atelijeu Jawlenskog. U kolovozu 1907. su von Werefkin i Jawlensky boravili u Kaisheimu, mjeseca dana kasnije u Wasserburgu na Innu, na jesen u Murnau am Staffelsee. Krajem godine je Verkadesov prijatelj Paul Serusier do\xc5\xa1ao u M\xc3\xbcnchen, nedaleko od Jawlenskog je na njega \xc4\x8dekao od prijatelja ve\xc4\x87 iznajmljeni atelje, Seusier je tamo  Jawlenskom pribli\xc5\xbeio slikarski stil Paula Cezanna \xc5\xa1ta se posebno dobro vidi u njegovim  mrtvim prirodama. 1908. otkriva Jawlensky slikarstvo Paula Gauguina koji ga fascinira._NEWLINE_Jan Verkade je Jawlenskog upoznao sa poljskim slikarem i Gaugauinovim prijateljem Wladyslawom Slewinskim . To je bio susret koji je Alexeja Jawlenskog napokon pomaknuo od njegovog pointilisti\xc4\x8dkog slikarstva, Slewinski je imao averziju protiv neoimpresionisti\xc4\x8dkog \xe2\x80\x9epackanja\xe2\x80\x9c  i ponukao je Jawlenskog napustiti njegov stil to\xc4\x8dkica i kva\xc4\x8dica te \xe2\x80\x9ekonvertirati\xe2\x80\x9c na Gauguinovo plo\xc5\xa1no, simboli\xc4\x8dko slikarstvo. Ova promjena stila je bila zna\xc4\x8dajna i u slikarstvu Wassillija Kandinskog i Gabriele M\xc3\xbcnter i drugih minhenskih kolega, \xc4\x8dije je stilove Jawlensky vlastitim preobra\xc5\xbeajem preusmjerio. Ljeto  1908. su Marianne von Werefkin i Alexeja Jawlensky  proveli sa  slikarskim parom  Gabriele M\xc3\xbcnter i  Wassilijem Kandinskim, u tom su periodu nastale mnogobrojne slike. Predpostavlja se da je odnos izme\xc4\x91u dvaju parova bio kratko poreme\xc4\x87en jer su Jawlensky, Werefkin, Adolf Erbsl\xc3\xb6h i Oscar Wittenstein pri kraju 1908. osnovali Minhensku grupu bez Gabreile M\xc3\xbcnter i Wassilija Kandinskog  \xc5\xa1ta jo\xc5\xa1 godinama kasnije bio razlog Kandinskijevoj sr\xc4\x91bi. Uzroci njegovog prvotnog oklijevanje preuzeti presjedavaju\xc4\x87u ulogu u Minhenskoj grupi le\xc5\xbei u ovoj zlovolji. _NEWLINE_Po\xc4\x8detkom 1909. je Kandinski preuzeo ulogu predsjedatelja Minhenskog kruga.  Za vrijeme ljeta 1909. su oba slikarska para ponovo zajendo radili u Murnau.  Plesa\xc4\x8d Alexander Sacharoff je u to vrijeme sa Werefkin i Jawlenskim pripremao  va\xc5\xbean nastup u minhenskom Odeonu. Nakon prve izlo\xc5\xbebe Minhenskog kruga, koja je dobila izuzetno lo\xc5\xa1e kritike, se odnos izme\xc4\x91u Jawlenskog i Marianne vo Werefkin pogor\xc5\xa1ao i slikarica je otputovala u Kaunas, u ruskoj Litvi, gdje je boravila do po\xc4\x8detka 1910. kod brata Petera von Werefkin koji je u Kaunasu  bio guverner._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom 1910 se Marianne von Werefkin vratila u M\xc3\xbcnchen, par mjeseci kasnije je Adolf Erbsl\xc3\xb6h, u to vrijeme jo\xc5\xa1 sekretar Minhenskog kruga ,  otputovao u Pariz sa Pierrom Girieudom, da bi francuske umjetnike nagovorio sudjelovati u drugoj izlo\xc5\xbebi Minhenskog kruga, koja je bila planirana za po\xc4\x8detak rujna iste godine. U usporedbi sa prvom izlo\xc5\xbebom, na kojoj je sudjelovalo 16 umjetnika, je druga izlo\xc5\xbeba bila sa 29 umjetnika uspje\xc5\xa1no organizirana, ali na\xc5\xbealost su kritike bile podjednako lo\xc5\xa1e kao i prvi put. Franz Marc je inkognito posjetio izlo\xc5\xbebu i napisao povijesno- umjetni\xc4\x8dki fundiranu  recenziju koju je krajem rujna pro\xc4\x8ditao Erbsl\xc3\xb6h. Kratko vrijeme kasnije je Franz Marc upoznao umjetnike Minhenskog kruga, sa Mariannom von Werefkin i Alexejem  Jawlenskim je vrlo brzo sklopio prijateljstvo. _NEWLINE_Istog dana kao i Franz Marc su August Macke i njegova \xc5\xbeena posjetili von Werefkin i Jawlenskog. Pred kraj godine se i Kandinsky vratio iz Rusije u M\xc3\xbcnchen i 31. 12. 1910. su se u salonu Marianne von Werefkin upoznali  FranZ Marc i Wassily Kandinsky . _NEWLINE_Zanimljiv je posjet koncerta Arnolda Sch\xc3\xb6neberga. Werefkin, Jawlensky, M\xc3\xbcnter, Macke, Kandinsky i Marc su zajedno posjetili koncert 2. sje\xc4\x8dnja 1911 . Rezultat je bila diskusija o \xe2\x80\x9ene\xc4\x8disto\xc4\x87i\xe2\x80\x9c u slikarstvu , umjetni\xc4\x8dki problem kojeg je Werefkin ve\xc4\x87  1907. u njezinim  slikama rije\xc5\xa1ila. _NEWLINE_Ljeto  1911 su Werefkin i Jawlensky zajedno sa Helenom i Andreasom proveli na Balti\xc4\x8dkom moru, za Jawlenskog jedna od najva\xc5\xbenijih faza njegovog ekspresionisti\xc4\x8dkog stvaranja: \xe2\x80\x9eTamo sam slikao [\xe2\x80\xa6] sna\xc5\xbenim i \xc5\xbearkim bojama, nimalo naturalisti\xc4\x8dki ili sadr\xc5\xbeajno [\xe2\x80\xa6]To je bio preobrat u mojoj umjetnosti.\xe2\x80\x9c Iste je godine u Barmenu imao samostalnu izlo\xc5\xbebu, posebno informativne slike iz tog perioda su bile \xe2\x80\x9eDer Buckel I\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eAn der Ostsee\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eKirche in Perow\xe2\x80\x9c. Pred kraj 1911. su von Werefkin i Jawlensky otputovali u Pariz gdje su upoznali Henria Matissea. Po\xc4\x8detkom prosinca 1911. je Minhenski krug odbio sliku koju je Kandinsky predlo\xc5\xbeio za tre\xc4\x87u izlo\xc5\xbebu,\xe2\x80\x9c Kompisition V/ Das j\xc3\xbcngste Gericht\xe2\x80\x9c, \xc5\xa1ta je rezultiralo Kandinskijevim napu\xc5\xa1tanjem Minhenskog kruga. Gabreille M\xc3\xbcnter i Franz Marc su ga slijedili. _NEWLINE_Ljeto 1912. su Jawlensky i Werefkin proveli sa Kardowskym i njegovom suprugom Olgom Della Vos koja je bila uspje\xc5\xa1na slikarica. To je bila godina u kojoj je Jawlensky dostigao zenit svog  slikarstva. Markantne slike iz tog vremena su \xe2\x80\x9eTurandot II\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eSelbstbildnis\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eBlaue Berge\xe2\x80\x9c . Nakon povratka u M\xc3\xbcnchen su von Werefkin i Jawlensky napustili Minhensku grupu, povod njihovom protestu je bila knjiga Ottoa Fischera sa prilozima o umjetnicima Minhenske grupe, koja je izdana kao u uvod u 3. izlo\xc5\xbebu. _NEWLINE_Iste je godine Jawlensky upoznao Emila Noldea sa kojim ga je godinama vezivalo blisko prijateljstvo. _NEWLINE_1913 su Jawlensky i Werefkin sudjelovali na izlo\xc5\xbebi Plavog jaha\xc4\x8da te na izlo\xc5\xbebi Ertser Deutscher Herbstsalon. Na\xc5\xbealost su njihovi odnosi bili napeti i Werefkin je napustila Njema\xc4\x8dku i vratila se Rusiju, tj u Litvu gdje je posjetila brata. Slike Jawlenskog su u isto vrijeme izgubile svoju \xc5\xbearkost. Osim toga je sa odlaskom  Marianne von Werefkin ostao bez mecene i novca.  Slike koje su nastale po\xc4\x8detkom 1913 u Bordigheri na talijanskoj rivijeri su vesele i svijetle, bez tjeskobe koja je karakterizirala njegove prethodna djela. Osim toga su u njegovim slikama naslikani poneki detalji koje se i danas u Bordigheri nalaze._NEWLINE_Nakon povratka u M\xc3\xbcnchen se Jawlenski odlu\xc4\x8dio otputovati u Rusiju i nagovoriti Mariannu Werefkin da se vrati u Njema\xc4\x8dku. Nakon uspje\xc5\xa1nog razgovora sa slikaricom, vratio se krajem lipnja u M\xc3\xbcnchen, Werefkin se vratila 26. srpnja, \xc5\xa1est dana prije po\xc4\x8detka prvog svjetskog rata.\n_START_SECTION_\nGodine u \xc5\xa0vicarskoj 1914.-1921.\n_START_PARAGRAPH_\nZa vrijeme Prvog svjetkog rata je Njema\xc4\x8dka protjerala sve strance iz zemlje. Jawlensky i Werefkin su zajedno sa njegovom ljubavnicom  Helenom i sinom Andreasom emigrirali u \xc5\xa0vicarsku. Na po\xc4\x8detku su \xc5\xbeivjeli prili\xc4\x8dno skromno i Jawlensky se morao odre\xc4\x87i luksuza kojeg mu je Marianna Werefkin do tada omogu\xc4\x87ila. Sjede\xc4\x87i na prozoru u njegovoj maloj sobi, poku\xc5\xa1avao je slikati, koncentriraju\xc4\x87i se na po\xc4\x8detku na ljepotu krajolika. U to je vrijeme okoli\xc5\xa1 jo\xc5\xa1 i prepoznatljiv, da bi se kasnije detalji krajolika pretvorili u svojevrsne metafore iz svijeta emocija. Prve radove koji su na takav na\xc4\x8din nastali je Jawlenski nazvao \xe2\x80\x9eLieder ohne Worte - Pjesme bez teksta\xe2\x80\x9c ili oficijalno \xe2\x80\x9eVarijacije na temu krajolika\xe2\x80\x9c. Sa ovim slikama je slikar zapo\xc4\x8deo seriju neusporedivog ekspresionisti\xc4\x8dkog opusa u kojima su boje i forme prerasle njihovu prvotnu ulogu. _NEWLINE_1916. je Jawlensky upoznao Galku Scheyer koja je preuzela ulogu Marianne Werefkin i u budu\xc4\x87nosti poticala njegovu umjetnost, ali sa jednom razlikom, ona je ugovorom obavezala Jawlenskog da joj od svake prodaje pripada 45% prihoda. _NEWLINE_Krajem 1917. su se Jawlensky i Werefkin preselili u Wollishofen u blizini Z\xc3\xbcricha, gdje je zapo\xc4\x8deo slikati misti\xc4\x8dne glave. Prete\xc5\xbeno se radilo o \xc5\xbeenskim glavama u \xc5\xbearkim bojama, kao slika "Galka". Iste godine je Jawlensky zapo\xc4\x8deo sa slikanjem lica koja su se razlikovala od svih dotada\xc5\xa1njih. On ih je nazvao "Christusk\xc3\xb6pfe \xe2\x80\x93 Isusove glave". Lako ih je prepoznati po \xc5\xa1iljastim uvojcima koji se na \xc4\x8delu nekoliko puta prekri\xc5\xbeuju i simboliziraju isusovu krunu od trnja: "Christus" i "Ruhendes Licht". _NEWLINE_1918. se Jawlensky i Werefkin sele u Kanton Tessin na Lago Maggiore. Nastaju nove serije misti\xc4\x8dnih glava, tzv. "konstruktivne glave" ili "lica spasitelja". Glave i lica su bez vrata i ramena, veza sa relanim svijetom sve se vi\xc5\xa1e reducira. Lica nisu slikana samo frontalno ve\xc4\x87 i nagnuta na lijevo ili desno, osim toga imaju ponekad i zatvorene o\xc4\x8di. Kasnije slika samo frontalno, uvijek heraldske "U" forme i zatvorenih o\xc4\x8diju, geometrijski krugovi su se primjetno u\xc4\x8destali.\n_START_SECTION_\nGodine u Njema\xc4\x8dkoj 1920.-1941.\n_START_PARAGRAPH_\n1920. su se  Werefkin i Jawlensky kona\xc4\x8dno rastali  i napustili zajedni\xc4\x8dki stan u M\xc3\xbcnchenu. Galka Scheeyer je organizirala sudjelovanje Jawlenskog  na izlo\xc5\xbebi Nassauischer Kunstverein u Wiesbadenu. Izlo\xc5\xbeba je imala vrlo uspje\xc5\xa1ni ishod, Jawlensky je sklopio ugodna poznanstva, zbog \xc4\x8dega je odlu\xc4\x8dio preseletiti se u Wiesbaden. 1922. se Jawlensky vjen\xc4\x8dao sa Helenom. _NEWLINE_U isto vrijeme se  po\xc4\x8deo baviti litografijom i crtanjem. Nassauischer Kunstverein posjeduje mape sa \xc5\xa1est litografija, crno-bijele glave, te nekoliko crte\xc5\xbea._NEWLINE_Lyonel Feininger, Vasilij Kandinski, Paul Klee, Jawlensky  i Galka Scheyer su se 1924. odlu\xc4\x8dili formirati udrugu sa kojom bi svoje slike mogli promovirati i prodavati  u SAD-u. Grupu su nazvali "Die Blaue Vier \xe2\x80\x93 Plava \xc4\x8detvorica". Prva izlo\xc5\xbeba Plave \xc4\x8detvorice bila je iste godine u San Franciscu. Usprkos  tome je Jawlensky imao nepostojan financijski uspjeh sa pozitivnim i negativnim fazama. _NEWLINE_Postojana prijateljstva je u Wiesbadenu sklopio tek 1927. i to sa dvije slikarice, Lisa Kuemmel se brinule o njemu, sa vremenom je postala najva\xc5\xbenija osoba u njegovom \xc5\xbeivotu. Ona je do njegove smrti organizirala sve poslovne i privatne stvari, brinula se o njegovim slikama, napravila prvi popis svih djela Jawlenskog, te po njegovom diktatu napisala memoare. Iste godine je po prvi put primjetio da boluje od reumati\xc4\x8dkog  artritisa i po prvi put otputovao u toplice Bad Woerishofen. Bekker von Rath, koju je upozano krajem godine, je 1929. osnovala udru\xc5\xbeenje \xe2\x80\x9eVereinigung der Freunde der Kunst Alexej von Jawlenskys \xe2\x80\x93 Udruga prijatelja umjetnosti Alekeja von Jawlenskog\xe2\x80\x9c  u nadi pobolj\xc5\xa1anja njegove financijske situacije.   _NEWLINE_Na\xc5\xbealost se njegovo zdravstveno stanje sve vi\xc5\xa1e pogor\xc5\xa1avalo i po\xc4\x8detkom 1930. je po prvi put do\xc5\xbeivio momente uzetosti, zbog \xc4\x8dega ga je tri mjeseca boravio u jednoj bolnici u Stuttgartu, sa nov\xc4\x8danom podr\xc5\xa1kom slikarice Ide Kerkovius. Njegovi su bolovi tek privremeno bili ubla\xc5\xbeeni, bolest ga je  sve \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e mjesecima vezivala za krevet, permanentno je bio u lije\xc4\x8dni\xc4\x8dkom tretmanu. 1933. su do\xc5\xa1li nacionalni socijalisti sa Adolfom Hitlerom na vlast i zabranili mnogim umjetnicima, tako i Jawlenskom, izlaganje djela. Godinu dana kasnije je reumati\xc4\x8dki artritis u fazama potpuno pralizirao njegovu desnu ruku. Pogor\xc5\xa1anje bolesti je bio uzrok novom na\xc4\x8dinu rada, novonastale slike glava su bile na prijelazu iz apstraktnih u meditacije. Njihova karakteristika je nagib glave na lijevo ili desno, na po\xc4\x8detku imaju okruglu bradu kao npr. u slici: "Erinnerung an meine kranke H\xc3\xa4nde \xe2\x80\x93 Sje\xc4\x87anje na moje bolesne ruke". Sredinom 1930. je Jawlensky bio prisiljen po\xc4\x8deti slikati lijevom rukom._NEWLINE_Lisa K\xc3\xbcmmel i slikar Alo Altripp su zajedno pomagali Jawlenskom, Altripp se pobrinuo da sve slike koje su nastale od 1937. pod nazivom "Meditacije" budu cjelokpno sa\xc4\x8duvane. On je bio i prvi koji je Jawlenskog nazvao \xe2\x80\x9eslikarom Ikona 20.stolje\xc4\x87a\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Sa pogor\xc5\xa1avanjem bolesti su se mijenjale i glave, njihovi su oblici manje okrugli, brada je \xc4\x8dak odrezana donjim rubom slike kao npr. u slici "R\xc3\xbcckblick". Kasnije se bolest tako progresivno razvila, bilo mu je mogu\xc4\x87e slikati samo vodoravne, okomite ili kose linije. U "Meditacijama" je jo\xc5\xa1 samo slikao "en face". Kad god je ruka bar malo bila pokretljiva i bolovi podno\xc5\xa1ljivi, slikao je krajolike ili mrtve prirode. Zahvaljuju\xc4\x87i Altrippu je Jawlenski 1936. naslikao pet Meditacija na papiru sa zaltnom folijom, "Meditation auf Goldgrund"._NEWLINE_1937. je sjedio u invalidskim kolicima i jedini kontakt sa vanjskim svijetom je bila Ilse K\xc3\xbcmmel._NEWLINE_72 njegovih slika su nacionalni socijalisti zaplijenili, 3 slike su izlo\xc5\xbeene na izlo\xc5\xbebi sa imenom: "Entartete Kunst \xe2\x80\x93 Degenerirarana umjetnost" u M\xc3\xbcnchenu. Krajem 1937. je naslikao zadnju "Meditaciju", slike su bile sve tamnije, skoro monokrone,ali jo\xc5\xa1 uvijek su djelovale translucidno, npr. "Das grosse Leiden \xe2\x80\x93 Velika  bol". _NEWLINE_1938. je Jawlensky bio potpuno paraliziran i nije vi\xc5\xa1e mogao napustiti krevet. Umro je 15. o\xc5\xbeujka [[1941]., sa 76 godina. Njegov je lijes polo\xc5\xbeen na odar pred ikonostasom ruskog slikara Carla Timoleona u rusko - ortodoksnoj crkvi u Wiesbadenu, govor je dr\xc5\xbeao njegov dugogodi\xc5\xa1nji prijatelj Adolf Erbsl\xc3\xb6h. Pokopan je na rusko-ortodoskom groblju u Wiesbadenu. _NEWLINE_Njegova ostav\xc5\xa1tina se nalazi u Jawlensky- Arhivu u Locarnu u \xc5\xa0vicarskoj.\n_START_SECTION_\nJawlensky i Japonizam\n_START_PARAGRAPH_\n1904/05 se po prvi put javljaju japonisti\xc4\x8dke karakteristike u njegovim djelima. Pod utjecajem Van Gogha je Jawlensky naslikao dvije mrtve prirode sa japanskim lutkama. Jednu je nazvao \xe2\x80\x9eBagatelles -  Nebitnosti", a drugu jednostavno \xe2\x80\x93 "Mrtva priroda". Obje su slike kupili prijatelji, prvu je kupio Otto Fischer, a drugu Alexander Sacharoff._NEWLINE_U to vrijeme se sve vi\xc5\xa1e kristalizira jedna posebnost u njegovom slikarstvu, koja postaje va\xc5\xbenom karakteristikom Jawlenskog, on uokviruje njegove slike tamnoplavom ili crnom linijom. To je bilo tipi\xc4\x8dno za japanske drvoreze koje je Jawlensky poznavao i sakupljao. Mogu\xc4\x87e je da je ovo uokvirenje preuzeo iz umjetnosti Nabista. _NEWLINE_Slike u kojima se najvi\xc5\xa1e vidi japanski utjecaj su portreti plesa\xc4\x8da Sacharoffa: \xe2\x80\x9eDie weisse Feder - Bijelo pero\xe2\x80\x9c  i \xe2\x80\x9eDame mit F\xc3\xa4cher - Dama sa lepezom \xe2\x80\x9c. Prva slika je danas izlo\xc5\xbeena u "Lenbachhaus" u M\xc3\xbcnchenu, druga u Muzeju u Wiesbadenu.\xe2\x80\x9c Dame mit Feder\xe2\x80\x9c  je slika koja zadivljuje \xc5\xbeenstvenim \xc5\xa1armom i gracijom. Jawlensky je slikao po uzoru na japanske drvoreze, osim toga po uzoru na sliku \xe2\x80\x9eOrian\xe2\x80\x9c Vincenta Van Gogha, portret  kurtizane Keisai Eisen _NEWLINE_Grandiozna inscenacija u samopotretu iz 1912. je podjednako nastala po utjecajem japonizma. Slika djeluje iznenan\xc4\x91uju\xc4\x87e egzoti\xc4\x8dno zahvaljuju\xc4\x87i \xc5\xbearkim bojama kojima je naslikao svoje lice. Jawlensky je upoznao japanske drvoreze za vrijeme u kojem je bilo moderno slikati po uzoru japanskih umjetnika. Ali osim toga je u svoje slike integriao i majstorsku disciplinu japanskih slikrara, u portretima je osobe slikao obuhva\xc4\x87aju\xc4\x87i njihov karakter i raspolo\xc5\xbeenja, \xc5\xa1ta je postao za\xc5\xa1titni znak njegovog slikarstva.\n_START_SECTION_\nPlemi\xc4\x87ki naslov\n_START_PARAGRAPH_\nNije jasno da li je Jawlensky imao plemi\xc4\x87ki naslov. Kandinsky je jednom prilikom rekao da se Jawlensky ne bi smio koristiti plemi\xc4\x87ki predikat \xe2\x80\x9evon\xe2\x80\x9c . Oficijalno ga nije ni koristio. Natpis na \xc5\xa1koli crtanja i slikanja je glasio "A. Jawlensky", i na posjetnici  podjednako. Nabist Jan Verkade je uvijek govrio o \xe2\x80\x9e Rusu, Alexeju  Jawlenskom\xe2\x80\x9c, dok je sa druge strane nagla\xc5\xa1avao plemi\xc4\x87ki naslov njegove prijateljice \xe2\x80\x9e Ekscelencija Marianne von Werefkin\xe2\x80\x9c . Zanimljivo je spomenuti da potomci nisu nasljedili  plemi\xc4\x87ki naslov.'