b'\n_START_ARTICLE_\nHarmonika triestina\n_START_PARAGRAPH_\nHarmonika triestina (tal. Triestina: Tr\xc5\xa1\xc4\x87anka), u Istri poznata i kao trie\xc5\xa1tina ili trie\xc5\xa1tinka, dijatonska harmonika koja se od 1862. izra\xc4\x91ivala u Trstu u radionici A. Plonera (zbog \xc4\x8dega se nazivala i plonerica), a poslije i kod drugih majstora (G. Ladich, G. Miklavcich, V. Tominec i dr.). Poznata je i pod nazivom harmonika na batuni\xc4\x87e._NEWLINE_Lako je prenosivo i maleno glazbalo, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e s 25 dugmeta i 8 ili 12 basova. U Istri se po\xc4\x8dela svirati nakon Prvog svjetskog rata i ubrzo se udoma\xc4\x87ila, osobito u sjevernim i zapadnim krajevima (podru\xc4\x8dja Buzeta i Kopra). Ima o\xc5\xa1tar zvuk i namijenjena je uglavnom svirci za ples, poglavito plesovima iz alpskoga etnografskog prostora sjeverne Italije i Austrije, odnosno tirolskog kraja (mafrina, \xc5\xa1ete pa\xc5\xa1i, mar\xc4\x8da, polka, valcer i dr.)_NEWLINE_S vremenom su svira\xc4\x8de na trie\xc5\xa1tini prihvatili i gunjci. U drugoj polovici 20. stolje\xc4\x87a u Istri su se pojavile novije harmonike i postupno zamijenile trie\xc5\xa1tine. Stoga je Kulturno umjetni\xc4\x8dko dru\xc5\xa1tvo\xc2\xa0\xc2\xbbIstarski \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dar\xc2\xab\xc2\xa0pokrenulo 1989. specijalizirani festival posve\xc4\x87en o\xc5\xbeivljavanju i njegovanju svirke na trie\xc5\xa1tini Z armoniku v Ro\xc4\x8d, koji je postao me\xc4\x91unarodnim. Njezinoj popularnosti pridonijele su i emisije Radio Kopra, emitirane tijekom 1986. i 1987. godine.'