b'\n_START_ARTICLE_\nGeodetsko mjerenje\n_START_PARAGRAPH_\nGeodetsko mjerenje ima za cilj utvr\xc4\x91ivanje mjernih i opisnih podataka, radi odre\xc4\x91ivanja polo\xc5\xbeaja karakteristi\xc4\x8dnih to\xc4\x8daka terena (objekta) za grafi\xc4\x8dki, analogni ili digitalni. Prostorni polo\xc5\xbeaj to\xc4\x8dke odre\xc4\x91en je na osnovu poznavanja triju koordinata. Polo\xc5\xbeaj geodetske to\xc4\x8dke u ravnini dan je dvjema koordinatama, tre\xc4\x87a koordinata je nadmorska visina koja se odnosi na referentnu nivo plohu mora. Da bi se izveo postupak preslikavanja, potrebno je odrediti kartografsku projekciju. Za hrvatsko podru\xc4\x8dje usvojena je konformna (sa\xc4\x8duvani su kutovi), popre\xc4\x8dna, cilindri\xc4\x8dna projekcija \xe2\x80\x93 Gauss-Krugerova projekcija._NEWLINE_Po\xc4\x8detna ploha od koje se uzimaju nadmorske visine (apsolutne visine, kote) to\xc4\x8daka je nivo ploha mora (nivo ploha mora je ploha geoida, smjer djelovanja sile te\xc5\xbee u svim to\xc4\x8dkama je okomit na tu plohu). Srednji vodostaj mora odre\xc4\x91uje se instrumentima \xe2\x80\x93 mareografima. Mareografi se nalaze u gradovima: Rovinj, Bakar, Split i Dubrovnik. Za odre\xc4\x91ivanje srednje razine mora potrebno je kontinuirano mjerenje plime i oseke u razdoblju od 18,6 godina._NEWLINE_Geodetskom izmjerom zemlji\xc5\xa1ta utvr\xc4\x91uju se mjerni i opisni podaci o zemlji\xc5\xa1tu, radi kori\xc5\xa1tenja tih podataka za izradu karata i planova za potrebe prostornog planiranja i ure\xc4\x91enja, za kori\xc5\xa1tenje gra\xc4\x91evinskog zemlji\xc5\xa1ta, za izradu katastra nekretnina, za op\xc4\x87u prostornu dokumentaciju i druge potrebe.\n_START_SECTION_\nTehnike geodetskih mjerenja\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovne mjerene veli\xc4\x8dine geodetskih mjerenja jesu linearne veli\xc4\x8dine i kutovi. Duljina je jedna od osnovnih veli\xc4\x8dina. Duljine se mogu mjeriti direktno ili indirektno. Danas se duljine mogu mjeriti mehani\xc4\x8dkim, opti\xc4\x8dkim i elektroni\xc4\x8dkim putem. U geodetskim mjerenjima mjere se vodoravni i okomiti kutovi. Osnovni instrument za mjerenje kutova je teodolit._NEWLINE_To\xc4\x8dna mjerenja nisu mogu\xc4\x87a. Uzrok tome je nesavr\xc5\xa1enost izvedbe mjernih instrumenata, djelovanje vanjskih \xc4\x8dombenika, nesavr\xc5\xa1enost ljudskih osjetila i drugo. Mjerenje je proces podlo\xc5\xbean promjenama, tj. odstupanjima od prave ili istinite vrijednosti.\n_START_SECTION_\nMehani\xc4\x8dki teodoliti\n_START_PARAGRAPH_\nMehani\xc4\x8dki teodoliti su teodoliti starije konstrukcije, koje karakterizira primjena krugova (limbova) od kovine, s obi\xc4\x8dnim pove\xc4\x87alom ili jednostavnim mikroskopom. Dalekozor je relativno velike duljine s izo\xc5\xa1travanjem slike na osnovi vanjskog izo\xc5\xa1travanja. Prvi mehani\xc4\x8dki teodolit datira od 1730.\n_START_SECTION_\nOpti\xc4\x8dki teodoliti\n_START_PARAGRAPH_\nOpti\xc4\x8dki teodoliti su teodoliti s krugovima od stakla. Uz slo\xc5\xbeeniju gra\xc4\x91u mikroskopa omogu\xc4\x87en je prijenos slike limba na pogodno mjesto za o\xc4\x8ditanje. Okular mikroskopa za o\xc4\x8ditanje nalazi se do okulara dalekozora.\n_START_SECTION_\nElektroni\xc4\x8dki teodoliti\n_START_PARAGRAPH_\nElektroni\xc4\x8dki teodoliti imaju posebnu granu krugova pogodnu za digitalno o\xc4\x8ditanje primjenom optoelektroni\xc4\x8dkih sustava. Elektroni\xc4\x8dki sklopovi omogu\xc4\x87uju memoriranje o\xc4\x8ditanja limbova, te uz primjenu memoriranih programa razli\xc4\x8ditu obradbu podataka.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdiroteodolit\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdiroteodolit je geodetski mjerni instrument namijenjen, uglavnom, za mjerenja pod zemljom. Koristi se za kontrolu orijentacije to\xc4\x8daka geodetske osnove u tunelu. \xc5\xbdiroteodolit se sastoji od teodolita i \xc5\xbeiroskopa. Glavni dio \xc5\xbeiroskopa je \xc5\xbeiromotor koji, obje\xc5\xa1en u okomitoj osovini teodolita, slu\xc5\xbei za orijentaciju teodolita u odnosu prema Zemljinom sjeveru. Pouzdanost odre\xc4\x91ivanja smjera je oko \xc2\xb11". Pri razvijanju poligonskih vlakova u tunelu, preporuka je, da se nakon svake pete to\xc4\x8dke provjeri orijentacija pravaca uz pomo\xc4\x87 \xc5\xbeiroteodolita. U tunelu La Manche na svakoj petoj (u po\xc4\x8detku radova, a poslije \xc4\x8dak na svakoj drugoj) provjeravana je orijentacija pravaca \xc5\xbeiroteodolitom.\n_START_SECTION_\nNivelir\n_START_PARAGRAPH_\nNivelir je osnovni instrument za mjerenje visinskih razlika kod geodetskih mjerenja. Osnovni princip zasniva se na djelovanju sile te\xc5\xbee, odnosno dovo\xc4\x91enje vizurne osi dalekozora u vodoravan polo\xc5\xbeaj. To se posti\xc5\xbee primjenom libele ili kompenzatora. Kori\xc5\xa1tenjem nivelira, visinske razlike se dobivaju iz direktnih mjerenja. Nivelmanska letva treba biti okomito postavljena u prostoru, \xc5\xa1to se posti\xc5\xbee kru\xc5\xbenom libelom.\n_START_SECTION_\nMehani\xc4\x8dko mjerenje du\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nZa mehani\xc4\x8dko, izravno mjerenje, mjerenje du\xc5\xbeina rabe se vrpca, \xc5\xbeica, letva. Pojavljuju se problemi s konfiguracijom terena i utjecajem temperature.\n_START_SECTION_\nOpti\xc4\x8dko mjerenje du\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nOpti\xc4\x8dko mjerenje je neizravno mjerenje du\xc5\xbeina, koje se kre\xc4\x87u naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e do 100 m, a najvi\xc5\xa1e do 200 m.\n_START_SECTION_\nElektroni\xc4\x8dko mjerenje du\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nElektroni\xc4\x8dko mjerenje du\xc5\xbeina koristi elektromagnetske valove, \xc5\xa1to omogu\xc4\x87ava mnogo ve\xc4\x87i doseg, kao i ve\xc4\x87u brzinu.\n_START_SECTION_\nTotalna stanica\n_START_PARAGRAPH_\nTotalna stanica, mjerna stanica ili elektroni\xc4\x8dki tahimetar je kompjutorizirana ina\xc4\x8dica elektroni\xc4\x8dkog teodolita. Totalne stanice imaju u sebi ra\xc4\x8dunalo, memoriju i elektroni\xc4\x8dki daljinomjer. Totalna stanica omogu\xc4\x87ava jednostavnije snimanje detalja, iskol\xc4\x8davanja, te br\xc5\xbee i preciznije izvo\xc4\x91enje radova. Elektroni\xc4\x8dki daljinomjer je najve\xc4\x87a prednost totalnih stanica. Takvi daljinomjeri sastoje se od oda\xc5\xa1ilja\xc4\x8da koji emitira elektromagnetsko zra\xc4\x8denje u infracrvenom ili radio spektru. Elektroni\xc4\x8dki daljinomjer zahtijeva reflektor na kraju mjerenje du\xc5\xbeine koji reflektira odaslane elektromagnetske valove. Preciznost elektroni\xc4\x8dkog daljinomjera kod totalnih stanica je oko 2 mm na 1 km mjerenje duljine._NEWLINE_Instrumenti koji omogu\xc4\x87uju mjerenje vodoravnog kuta, okomitog kuta i kose duljine nazivaju se tahimetri (gr\xc4\x8d. brzomjer). U 19. stolje\xc4\x87u pojavili su se opti\xc4\x8dki tahimetri, a 1970-tih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a prvi elektroni\xc4\x8dki tahimetri. Tijekom razvoja automatiziran je tijek mjerenja, uspostavljena automatska registracija, omogu\xc4\x87ena razna ra\xc4\x8dunanja u samom instrumentu, te se danas takvi instrumenti nazivaju totalnim stanicama ili mjernim stanicama (engl. total station).'