b'\n_START_ARTICLE_\nRadoslav Kati\xc4\x8di\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRadoslav Kati\xc4\x8di\xc4\x87 ro\xc4\x91en je u Zagrebu 1930. godine. Poha\xc4\x91ao je Klasi\xc4\x8dnu gimnaziju u Zagrebu koju je zavr\xc5\xa1io 1949. godine. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu diplomirao je klasi\xc4\x8dnu filologiju a na istome fakultetu doktorirao je disertacijom Pitanje jedinstva indoeuropske glagolske fleksije. Prvi su mu radovi iz gr\xc4\x8dke filologije. Od 1958. godine je na Filozofskome fakultetu asistent na Katedri za indoeuropsku poredbenu gramatiku. Docent je postao 1961., izvanredni profesor 1966. i redoviti 1972. godine. Utemeljitelj je studija op\xc4\x87e lingvistike i indologije na Filozofskome fakultetu u Zagrebu. Od 1961. do 1977. godine bio je pro\xc4\x8delnik novoosnovanoga Odsjeka za op\xc4\x87u lingvistiku i orijentalne studije. Bio je jedan od autora Deklaracije o nazivu i polo\xc5\xbeaju hrvatskog knji\xc5\xbeevnog jezika, 1967. godine. Od 1977. godine do umirovljenja profesor je slavenske filologije na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Be\xc4\x8du. Od 1978. do 1987. godine bio je predstojnik tamo\xc5\xa1njega Instituta za slavistiku a od 1998. godine je profesor emeritus Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Be\xc4\x8du. _NEWLINE_Bio je \xc4\x8dlan HAZU (izvanredni od 1973. i redoviti od 1986. godine), Austrijske akademije znanosti (izvanredni od 1981. i redoviti od 1989. godine - isto od 1989. predsjednik Balkanske komisije te akademije), ANUBiH, Norve\xc5\xa1ke akademije te Academia Europaea i Accademia dei Lincei (Italija)._NEWLINE_Radoslav Kati\xc4\x8di\xc4\x87 preminuo je 10. kolovoza 2019. godine u dobi od 89 godina. Pokopan je 29. kolovoza 2019. godine na zagreba\xc4\x8dkome groblju Mirogoju.'