b'\n_START_ARTICLE_\nAnamb\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nAnamb\xc3\xa9.- pleme ameri\xc4\x8dkih Indijanaca jezi\xc4\x8dne skupine Oyampi, porodice Tupi-Guarani, nastanjeno u brazilskoj dr\xc5\xbeavi Par\xc3\xa1 na rezervatu Terra Ind\xc3\xadgena Anamb\xc3\xa9 (7,882 hektara) u op\xc4\x87ini Moju, uz gornji tok rijeke Cairari, pritok rijeke Moju; 132 (2000).\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nAnamb\xc3\xa9 su u pro\xc5\xa1losti (1. polovica 19. stolje\xc4\x87a) \xc5\xbeivjeli zapadno od Tocantinsa, na rijeci Pacaj\xc3\xa1, pritoci rijeke Par\xc3\xa1, blizu Portela. Bijelci koji prvi dolaze u ovaj kraj zarate sa Anambama, \xc5\xa1to su iskoristili jezuiti, koji su ispo\xc4\x8detka \xc5\xbeivjeli sa njima u miru, i po\xc4\x8deli odvajati \xc5\xbeene od mu\xc5\xa1karaca, i odvoditi ih u Portel. Mu\xc5\xa1karci su radili za njih na poljima (ro\xc3\xa7as) ili kao vesla\xc4\x8di, a \xc5\xbeene da im peru i kuhaju. Ovo je uvredljivo za Anamb\xc3\xa9, pa postaju nepokorni poglavici. U to vrijeme do\xc4\x91e i do napada nekog ljudo\xc5\xbederskog plemena, poznatog kao "Curumbu" (potpuno nepoznati), na \xc5\xa1to su se Anamb\xc3\xa9 povukli na rijeku Cururu\xc3\xad, pritok Pacaje i osnovali selo Tau\xc3\xa1. Godine 1852. dio Anamba dolazi na lijevu obalu Tocantinsa, gdje su zatra\xc5\xbeili za\xc5\xa1titu i smje\xc5\xa1teni u jedno selo u distriktu Bai\xc3\xa3o. Ostatak Anamba ostao je na gornjoj Pacaj\xc3\xa1. Do 1874. preostalo je nakon rata sa plemenom "Curumbu" 46 Indijanca. Sljede\xc4\x87e godine od boginja ih je umrlo 37. Preostali se priklju\xc4\x8de Anambama na selu na rijeci Tocantins. Do kraja 19 stolje\xc4\x87a Anamb\xc3\xa9 su ostali \xc5\xbeivjeti u blizini grada Bai\xc3\xa3o, na otocima Santos i Tau\xc3\xa1, kada odlaze na lijevu obalu Tocantinsa u bazen rijeke Moju._NEWLINE_Prvi zapisi o njima u bazenu Mojua brkaju ih sa Indijancima Turiwara i Amanay\xc3\xa9. Antropolog Napole\xc3\xa3o Figueiredo, ka\xc5\xbee da na Moju dolaze sa plemenom Gavi\xc3\xb5es do Oeste, koji su ih kasnije otjerali prema rijeci Cairari. Isprva su oni jedini stanovnici na gornjoj Cairari, ali od sredine 20 stolje\xc4\x87a po\xc4\x8dinju dolaziti drvosje\xc4\x8de i sakuplja\xc4\x8di balate (=gutta-percha), gumolikog materijala dobivenog su\xc5\xa1enjem mlije\xc4\x8dnog soka drveta Manilkara bidentata. 1970.-tih godina neki Anamb\xc3\xa9 rade za drvosje\xc4\x8de zara\xc4\x91uju\xc4\x87i sebi nadnice, ili prodaju drvo za regat\xc3\xa3o, putuju\xc4\x87e amazonske trgovce). Anamb\xc3\xa9 isprva mahom odlaze na rad za drvosje\xc4\x87e, no u sljede\xc4\x87oj dekadi, do toga dolazi tek slu\xc4\x8dajno.\n_START_SECTION_\nKultura: Kulturna pro\xc5\xbeimanja i akulturacija\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nji Anamb\xc3\xa9 su izgubili glavninu svog eksternalnog domoroda\xc4\x8dkog kulturnog elementa, a njihov na\xc4\x8din \xc5\xbeivota je dosta sli\xc4\x8dan lokalnom ne-indijanskom stanovni\xc5\xa1tvu. Njihove ku\xc4\x87e prekrivene slamom ili drvenim otpadom, ne razlikuju se mnogo od drugih ku\xc4\x87a u tom podru\xc4\x8dju. Izuzetak ovdje \xc4\x8dine malene ko\xc5\xa1are, spiralna sita, vretena, pil\xc3\xb5es (te\xc5\xa1ki mu\xc5\xbeari, avani za mljevenje kukuruza i drugog zrnja, dugout-kanui poznati pod imenom ub\xc3\xa1s, i naravno lukovi i strijele, to su sve one stvari koje su Indijancu i Indijanki potrebne za svakodnevni posao. Kroz kojih 4 generacije Anamb\xc3\xa9 su preko inter-etni\xc4\x8dkih brakova i ne-indijanskih supru\xc5\xbenika uvu\xc4\x8deni u \xc5\xbeivot sela. 1980.-tih godina stari Anamb\xc3\xa9 vo\xc4\x91a, mo\xc5\xbeda je posljednji koji je jo\xc5\xa1 upoznat sa starim tradicijama i pjesmama, a vodstvo \xc4\x87e pripasti mla\xc4\x91em o\xc5\xbeenjenom mu\xc5\xa1karcu \xc4\x8dija obitelj \xc5\xbeivi u urbanoj sredini._NEWLINE_Napole\xc3\xa3o Figueiredo ka\xc5\xbee da su Anamb\xc3\xa9 1940.-tih pokr\xc5\xa1teni u Bel\xc3\xa9mu, i svima im je kum guverner dr\xc5\xbeave Par\xc3\xa1 Joaquim de Magalh\xc3\xa3es Cardoso Barata. Po\xc4\x8detkom 1960.-tih Anamb\xc3\xa9 po\xc4\x8dinju voditi svoju djecu na kr\xc5\xa1tenje u grad Mocajuba, a uspostavljaju i kontakt sa pentekostalnom crkvom iz Vila Erlima, blizu njihovog sela. Njihova mitologija stoga ima i katoli\xc4\x8dkog i evangelisti\xc4\x8dkog utjecaja, dok je paj\xc3\xa9 (njihov \xc5\xa1aman) postao tek figura, koja \xc4\x87e sa vremenom nestat.'