b'\n_START_ARTICLE_\nSpanija\n_START_SECTION_\nOsvajanje i osnivanje kolonije\n_START_PARAGRAPH_\nOsvajanje Vandalskog kraljevstva u Tunisu i ponovno uspostavljanje bizantske provincije Mauretanije bilo je zavr\xc5\xa1eno 534. godine. Vandalski kralj Gelimer nije uspio uspostaviti savez s vizigotskim kraljem Teudisom, koji je iskoristio kolaps Vandalskog kraljevstva kako bi osvojio Septem (dana\xc5\xa1nja Ceuta) 533. godine, vjerojatno kako bi sprije\xc4\x8dio Bizantince da je upotrijebe kao bazu odakle bi pokrenuli napade na Hispaniju. Ceutu su Belizarovi vojnici osvojili sljede\xc4\x87e godine, ali Hispaniju nisu napadali. Ceuta, koju su nakratko opet zauzeli Vizigoti 540., postala je dio Mauretanije._NEWLINE_Godine 550., za vrijeme vladavine Agile, u Hispaniji su podignuta dva velika ustanka. Gra\xc4\x91ani C\xc3\xb3rdobe su se pobunili protiv arijanskih Vizigota i Agila je pobije\xc4\x91en, a njegov sin ubijen i kraljevska riznica izgubljena. Sam Agila se povukao u Emeritu Augustu (Meridu). Nadnevak ovog ustanka se ne mo\xc5\xbee utvrditi sa sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u, a u obzir se uzimaju dvije godine: 549. i 551. (najkasnije). Tada je plemi\xc4\x87 Atanagild zauzeo Emeritu Augustu i proglasio se kraljem, suprotstaviv\xc5\xa1i se na taj na\xc4\x8din Agili._NEWLINE_Povjesni\xc4\x8dari su podijeljeni u tome tko je prvi potra\xc5\xbeio pomo\xc4\x87 od Bizanta, uglavnom, jedan od pretendenata na vizigotsko prijestolje je pozvao Justinijana, koji je poslao vojsku iz Konstantinopola pod zapovjedni\xc5\xa1tvom Liberija. Ta je vojska krenula otprilike u isto vrijeme kad je Jordanes zavr\xc5\xa1io svoju Getiku (izme\xc4\x91u 550. i 551)._NEWLINE_ \xe2\x80\x9e"Njega (Teudisa) naslijedio je Agila, koji i danas vlada kraljevstvom. Atanagild se pobunio protiv njega, i \xc4\x8dak i sada provocira mo\xc4\x87no Rimsko carstvo. Zato je patricije Liberije sad krenuo sa svojom vojskom suprotstaviti mu se."\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Me\xc4\x91utim, prema Izidoru Seviljskom, Atanagild je bio taj koji je u jesen 551. ili zimu 552. tra\xc5\xbeio pomo\xc4\x87 od isto\xc4\x8dnorimskog cara. Vojska je vjerojatno bila poslana 552., a stigla je u Hispaniju u lipnju ili srpnju. Liberijevi vojnici su se vjerojatno iskrcali na u\xc5\xa1\xc4\x87u Guadalete ili kod Malage i pridru\xc5\xbeili se Atanagildu koji je krenuo u susret Agili u rujnu 552. godine. Rat je trajao dvije godine te se Liberije vratio u Konstantnopol u svibnju 553._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom o\xc5\xbeujka 555. bizantska vojska je krenula iz Italije kako bi se pridru\xc5\xbeila svojim suborcima u okolini Seville. Njihov dolazak u Sevillu bio je obilje\xc5\xbeen nasiljem. Katoli\xc4\x8dko stanovni\xc5\xa1tvo grada, u koje je spadala i obitelj Leandra Seviljskog, bilo je naklonjeno Vizigotima tako da je bizantska vlada bila prisiljena ukinuti njihove slobode. Ova represija je trajala godinama. Leandar i mnogi \xc4\x8dlanovi njegove obitelji bili su izgnani i antibizantski osje\xc4\x87aj se od tada provla\xc4\x8di kroz sva njegova djela._NEWLINE_Krajem o\xc5\xbeujka 555. godine, Agiline prista\xc5\xa1e su se okrenule protiv njega i ubile ga, a potom prihvatile Atanagilda kao jedinog kralja Vizigota koji bi se suprotstavio Bizantincima, koji su sada prijetili Vizigotskom kraljevstvu. Novi kralj se poku\xc5\xa1ao rije\xc5\xa1iti isto\xc4\x8dnorimskog prisustva, no bezuspje\xc5\xa1no, jer su se Bizantinci odnosili prema Hispaniji kao prema carskoj provinciji na koju su polagali puno pravo, okupirav\xc5\xa1i mnoge priobalne gradove u Betici. Ova regija je ostala pod bizantskom vla\xc5\xa1\xc4\x87u kao provincija carstva s vlastitom upravom tijekom punih 75 godina, sve dok ga Zapadni Goti nisu ponovo osvojili.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nBizantska provincija Spanija je uglavnom obuhva\xc4\x87ala samo primorje i nikad se nije \xc5\xa1irila dublje u unutra\xc5\xa1njost. Tako\xc4\x91er, metropola joj nikada nije poklanjala mnogo pa\xc5\xbenje, vjerojatno jer joj je jedina svrha bila obrana u slu\xc4\x8daju vizigotske invazije na Afriku. Osim toga, u to doba Bizant je bio zaokupljen Perzijskim carstvom na istoku, koje je tada predstavljalo ozbiljnu prijetnju. Najva\xc5\xbeniji gradovi bizantske Spanije su bili Malaga i Cartagena, koji su se koristili kao luke gdje su se iskrcavali bizantski vojnici. Ne zna se koji je od ova dva grada bio prijestolnica. Gradovi su bili sredi\xc5\xa1ta bizantske mo\xc4\x87i i dok su Vizigoti lako osvojili sela Spanije, bili su prili\xc4\x8dno bezuspje\xc5\xa1ni u opsadi utvr\xc4\x91enih gradova._NEWLINE_Za vrlo malo gradova se sa sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u zna da su bili pod bizantskom upravom u ovom razdoblju. Grad Asidona bio je pod bizantskom upravom do 572., kada ju je osvojio Leovigild. Gisgonsa je tako\xc4\x91er bila pod bizantskom upravom sve do vladavine Viteriha (603.\xe2\x80\x94610.), \xc5\xa1to navodi na zaklju\xc4\x8dak da je cijeli jug provincije Betika bio potpuno pod bizantskom vla\xc5\xa1\xc4\x87u \xe2\x80\x94 od Malage do Guadalete. U provinciji Cartaginiensis, gdje se nalazi Cartagena koja je glavni grad provincije, grad Basa je tako\xc4\x91er bio pod bizantskom upravom i vjerojatno se odupirao napadima Leovigilda oko 570., ali je ve\xc4\x87 589. bio pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u Vizigota._NEWLINE_Me\xc4\x91u gradovima za koje je mogu\xc4\x87e da su bili bizantski u to doba, nalazila se i C\xc3\xb3rdoba. Neki povjesni\xc4\x8dari misle da je C\xc3\xb3rdoba bila prva prijestolnica same provincije Spanije, kao i gradovi Esija (Astigi), Cabra (Egabra), Guadiks (Aski) i Granada (Iliberis), ali nema \xc4\x8dvrstih argumenata u literaturi o rimskoj upravi u ovim gradovima. Gra\xc4\x91ani Cordobe su izme\xc4\x91u 566. i 567. digli pobunu, kojoj se tako\xc4\x91er pridru\xc5\xbeila i Sevilla, sve dok je Leovigild nije ugu\xc5\xa1io 572. godine. Mogu\xc4\x87e je da je C\xc3\xb3rdoba u tom razdoblju imala lokalnu samoupravu, ali tako\xc4\x91er i da je priznavala vrhovnu vlast carstva._NEWLINE_Osim ju\xc5\xbenih dijelova provincija Betika i Cartaginiensis (ju\xc5\xbeni Levant), Bizantinci su tako\xc4\x91er dr\xc5\xbeali i Ceutu na drugoj strani Gibraltara i Baleare, koji su im dopali zajedno s ostatkom Vandalskog kraljevstva. Ceuta, iako je bila vizigotska i tradicionalno vezana za Iberijski poluotok, bila je vezana i za provinciju Mauretanija. Baleari su s Betikom i Cartaginiensisom formirali novu provinciju Spanija.'