b'\n_START_ARTICLE_\nKerubin \xc5\xa0egvi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nKerubin \xc5\xa0egvi\xc4\x87 (Split, 23. velja\xc4\x8de 1867. - Zagreb, 30. srpnja 1945.), bio je hrvatski povjesni\xc4\x8dar, knji\xc5\xbeevni kriti\xc4\x8dar, politi\xc4\x8dar, katoli\xc4\x8dki sve\xc4\x87enik i profesor filologije; pogubio ga je nakon Drugoga svjetskog rata jugokomunisti\xc4\x8dki re\xc5\xbeim.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nKerubin \xc5\xa0egvi\xc4\x87 ro\xc4\x91en je u Splitu 1867. godine, u selja\xc4\x8dkoj obitelji kao Matej-Marin \xc5\xa0egvi\xc4\x87. Pohodio je zadarski Teolo\xc5\xa1ki fakultet, gdje je i doktorirao. Zaredio se je 1889. godine, ali je kasnije napustio franjeva\xc4\x8dki red i ostao samo biskupski sve\xc4\x87enik. Od 1890. do 1891. godine i od 1895. do 1898. godine studirao je filologiju u Zagrebu, a nakon toga arheologiju u Be\xc4\x8du._NEWLINE_U Splitu i Kotoru \xc5\xa0egvi\xc4\x87 je radio kao srednjo\xc5\xa1kolski profesor hrvatskog jezika, povijesti, gr\xc4\x8dkog i latinskog. Nakon umirovljenja \xc5\xa0egvi\xc4\x87 se posvetio potpuno intelektualnoj djelatnosti, pi\xc5\xa1u\xc4\x87i brojne \xc4\x8dlanke i knjige. Na otoku \xc5\xa0olti od 1914. do 1918. godine bio je na sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkoj slu\xc5\xbebi, a od 1918. godine \xc5\xbeivio je i djelovao uglavnom u Zagrebu. Ne\xc5\xa1to kasnije imenovan je i ravnateljem crkvice Ranjenog Isusa na Jela\xc4\x8di\xc4\x87evom trgu.\n_START_SECTION_\nKerubin \xc5\xa0egvi\xc4\x87 kao povjesni\xc4\x8dar, knji\xc5\xbeevnik i intelektualni djelatnik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0egvi\xc4\x87 je od 1906. godine ure\xc4\x91ivao sarajevski Hrvatski dnevnik. Iz Sarajeva je bio protjeran zbog zagovaranja hrvatskih prava. \xc5\xa0egvi\xc4\x87 je bio pokreta\xc4\x8d i urednik Hrvatskog lista u Osijeku 1918. godine, a od 1923. godine lista Hrvatska rije\xc4\x8d u Splitu te list Hrvatske zajednice Hrvat._NEWLINE_Godine 1933. osnovao je list Hrvatsku smotru. Hrvatska smotra predstavljala je \xc4\x8dasopis koji je okupljao hrvatske intelektualce na desnici, od onih umjerenijih do radikalnijih, poput Stjepana Bu\xc4\x87a i Vilka Riegera. \xc4\x8casopis je, naro\xc4\x8dito u prvim brojevima, zagovarao \xc5\xbeestok sukob s marksizmom, obru\xc5\xa1iv\xc5\xa1i se tako na lijevo orijentirane pisce u Hrvatskoj poput Miroslava Krle\xc5\xbee.  _NEWLINE_Kao povjesni\xc4\x8dar, poku\xc5\xa1ao je na temelju radova kroni\xc4\x8dara Tome Arhi\xc4\x91akona i njegovog dijela Historia Salonitana objasniti Gotsku teoriju o podrijetlu Hrvata. Tako\xc4\x91er je autor jednoga od prvih \xc5\xbeivotopisa Ante Star\xc4\x8devi\xc4\x87a (1911.), te studije o \xc5\xbeivotu Eugena Kvaternika (1921.). U Zagrebu je 1907. godine u dva sveska objavio i navodne dnevni\xc4\x8dke zapise Eugena Kvaternika pod naslovom Prvo progonstvo Eugena Kvaternika, koji su u historiografiji dugo izazivali brojne zablude i pogre\xc5\xa1ke, budu\xc4\x87i da se \xc5\xa0egvi\xc4\x87 odlu\xc4\x8dio redigirati zapise, te ih je tako kratio, preformulirao i iskrivio. \xc5\xa0egvi\xc4\x87 je tako\xc4\x91er pisao o Frankapanima i Zrinskima, Svetom Jeronimu, Grguru Ninskom, Grgi Marti\xc4\x87u, Frani Buli\xc4\x87u, Mihovilu Pavlinovi\xc4\x87u, Petru Preradovi\xc4\x87u i mnogim drugim osobama i temama. Godine 1927. \xc5\xa0egvi\xc4\x87 objavljuje svoju knjigu Toma Spli\xc4\x87anin \xe2\x80\x93 dr\xc5\xbeavnik i pisac \xe2\x80\x93 1200.-1268. \xe2\x80\x93 njegov \xc5\xbeivot i djelo. Iako danas mo\xc5\xbeemo o Tomi re\xc4\x87i vi\xc5\xa1e, osobito s obzirom na utjecaje vremena, mjesta i ljudi u kojima i s kim \xc5\xbeivi i obrazuje se, kao i nakon provedene analize djela uzimaju\xc4\x87i u obzir povijesna istra\xc5\xbeivanja obavljena u me\xc4\x91uvremenu, ipak temelji za sva nova istra\xc5\xbeivanja o Tomi nalaze se u monografiji Kerubina \xc5\xa0egvi\xc4\x87a._NEWLINE_Kerubin \xc5\xa0egvi\xc4\x87 autor je i povijesnih romana Posliednji Kotromani\xc4\x87i ili propast bosanske dr\xc5\xbeavne nezavisnosti i Na solinskih ru\xc5\xa1evinah. Pripoviest iz staro-kr\xc5\xa1\xc4\x87anske dobe u Solinu, ilustrirane zbirke pripovijedaka Bo\xc5\xbei\xc4\x87 bana Borka i druge pripovijetke, te niza drugih pripovjedaka. Pod pseudonimom Pierre Lucki objavio je \xe2\x80\x9epovjestni\xc4\x8dku pripoviest iz dubrova\xc4\x8dke okolice\xe2\x80\x9c Lopudska sirotica prema nedovr\xc5\xa1enom epu Petra Preradovi\xc4\x87a. Ostale pripovijesti su mu: Boj na Grahovcu: pripovijest iz dobe hercegova\xc4\x8dkih ustanaka, Ja\xc4\x8da od smrti: \xc4\x8detiri pripovijesti, Juna\xc4\x8dka djela senjskih Uskoka, S mora: pripovijesti. Kao knji\xc5\xbeevni kriti\xc4\x8dar i povjesni\xc4\x8dar napisao je 1911. godine Kratku povijest hrvatske (srpske) knji\xc5\xbeevnosti od njenih po\xc4\x8detaka do g. 1900 te studiju \xc5\xbeivota i djela Luke Boti\xc4\x87a (1930.). Osim knji\xc5\xbeevnih poku\xc5\xa1aja, priredio je nekoliko klasika hrvatske knji\xc5\xbeevnosti. Tu prednja\xc4\x8de Gunduli\xc4\x87eva djela: Dubravka,  Suze sina razmetnog  i Osman u suradnji s Ivanom Brozom. Tako\xc4\x91er, preveo je sa i na talijanski nekoliko \xc4\x8dlanaka i knjiga.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dko djelovanje Kerubina \xc5\xa0egvi\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nPripadao je ovim strankama: dalmatinskoj \xc4\x8cistoj stranci prava, Hrvatskoj stranci prava (\xc4\x8dlanici Hrvatsko-srpske koalicije), Star\xc4\x8devi\xc4\x87evoj stranci prava (milinovci) te za vrijeme ju\xc5\xbenoslavenske dr\xc5\xbeave, Hrvatskoj zajednici i Hrvatskoj federalisti\xc4\x8dkoj selja\xc4\x8dkoj stranci._NEWLINE_Kronologija je i\xc5\xa1la ovako: izvorno je bio prava\xc5\xa1ki usmjeren. Podr\xc5\xbeavao je isprva prava\xc5\xa1ku struju Josipa Franka, no nakon tzv. Aneksijske krize u Austro-Ugarskoj, \xc5\xa0egvi\xc4\x87 se okrenuo Mili Star\xc4\x8devi\xc4\x87u i tako sudjelovao u raskolu stranke prava. Potom je postao \xc4\x8dlan Star\xc4\x8devi\xc4\x87eve stranke prava. a kada je 1918. godine progla\xc5\xa1en raspad Austro-Ugarske pridru\xc5\xbeio se gra\xc4\x91anskoj Hrvatskoj zajednici pod vodstvom Matka Laginje. _NEWLINE_Od 1919. do 1923. godine bio je zastupnik Hrvatske zajednice u beogradskoj Skup\xc5\xa1tini. Beogradski re\xc5\xbeim ga je uhitio 1925. godine (vidi \xc4\x8dlanke u Hrvatskom borcu), tri mjeseca nakon \xc4\x8dega se povukao iz aktivnoga politi\xc4\x8dkog \xc5\xbeivota. U zatvoru je zadr\xc5\xbean \xc4\x8ditavih \xc5\xa1est mjeseci. Tijekom Kraljevine Jugoslavije \xc5\xa0egvi\xc4\x87 je uglavnom zauzimao oporbeni stav naspram vlasti u Beogradu, nije glasovao u skup\xc5\xa1tini za Vidovdanski ustav niti prisegnuo, a kritizirao je i Stjepana Radi\xc4\x87a. Me\xc4\x91utim, zauzimao se je realisti\xc4\x8dne politi\xc4\x8dke stavove, a nakon progla\xc5\xa1enja \xc5\xa0estosije\xc4\x8danjske diktature kao i mnogi hrvatski politi\xc4\x8dari i intelektualci nadao se u boljitak zemlje i rje\xc5\xa1enje Hrvatskog pitanja._NEWLINE_Premda se je \xc5\xa0egvi\xc4\x87 zalagao za samostalnu Hrvatsku dr\xc5\xbeavu i pozdravio 1941. godine progla\xc5\xa1enje NDH, nije bio \xc4\x8dlan usta\xc5\xa1kog pokreta. Dapa\xc4\x8de, iako nije gubio vjeru u nezavisnu Hrvatsku bio je kriti\xc4\x8dan prema usta\xc5\xa1kom re\xc5\xbeimu, napose prema Rimskim ugovorima, za koje je napisao: Pratio sam to sve najve\xc4\x87om bolju u du\xc5\xa1i i bio sretan, \xc5\xa1to nisam u broju onih, koji bijahu pratili Poglavnika u Rim._NEWLINE_Ipak, agresivan i nacionalisti\xc4\x8dki ton njegovih polemika stekao mu je mnoge neprijatelje, a misija u slu\xc5\xbebi NDH koju je 1941. godine poduzeo u Italiju i Vatikan na kojoj se susreo izme\xc4\x91u ostalih i s papom Pijom XII., Benitom Mussolinijem, Giovannijem Montinijem - budu\xc4\x87im papom Pavlom VI. i designiranim hrvatskim kraljem Tomislavom II., dovela je \xc5\xa0egvi\xc4\x87a u izravnu vezu s usta\xc5\xa1kim re\xc5\xbeimom._NEWLINE_Ipak, potrebno je napomenuti kako nakon te misije 1941. godine u Italiji \xc5\xa0egvi\xc4\x87 vi\xc5\xa1e nije slu\xc5\xbeio dr\xc5\xbeavnim zadatcima. Izvadak iz njegova dnevnika U prvim mjesecima stvaranja N.D.H. Moje poslanje u Italiju 7. IX.-24. IX. 1941. bio je zabranjen, a sam se \xc5\xa0egvi\xc4\x87 ograni\xc4\x8dio na pisanje kra\xc4\x87ih \xc4\x8dlanaka i priloga za brojne \xc4\x8dasopise i glasila.\n_START_SECTION_\nO gotskoj teoriji\n_START_PARAGRAPH_\nKao povjesni\xc4\x8dar imao je nekoliko teza koje je poku\xc5\xa1ao znanstvenom logikom potkrijepiti. Jedna od njegovih teorija je bila da Hrvati nisu slavenskog nego gotskog podrijetla. Iako se oslanjao na tekstove Ludwiga Gumplowitza s po\xc4\x8detka 20. stolje\xc4\x87a u kojima se poku\xc5\xa1alo dokazati neslavensko podrijetlo Hrvata, do teorije je postupno do\xc5\xa1ao vlastitim istra\xc5\xbeivanjima. Pritom je \xc5\xa0egvi\xc4\x87 kao glavne dokaze (vrela) iznosio zapise Tome Arhi\xc4\x91akona u Salonitanskoj kronici i Ljetopis popa Dukljanina. U \xc4\x8dlanku \xe2\x80\x9eHrvat, Got, Slav\xe2\x80\x9c izdanom 1932. Kerubin \xc5\xa0egvi\xc4\x87 izdvaja navode iz Tomine kronike u kojima se spominju Goti i uglavnom prepri\xc4\x8dava vrelo bez prevelikog teoretiziranja, ali ipak zaklju\xc4\x8duje: Nemogu\xc4\x87e je dakle u Tominu djelu pore\xc4\x87i ovu sinonimnost: Chroati, Gothi, Sclavi za Hrvate._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da je teorija tako izravno Hrvate odjeljivala od Slavena i Srba, postala je izuzetno pogodna u propagandne svrhe usta\xc5\xa1kog re\xc5\xbeima i ideologije, naro\xc4\x8dito dijelu usta\xc5\xa1ke vlasti koji se zalagao za bli\xc5\xbeu suradnju s Hitlerom, a ne Italijom. Gotska teorija navedena je u optu\xc5\xbenici Kerubina \xc5\xa0egvi\xc4\x87a 1945. godine i bila je jedan od glavnih razloga zbog kojeg su ga jugokomunisti osudili na smrt. Osudio ga je vojni sud II. armije na smrt zbog "teorije o neslavenskom podrijetlu Hrvata, odnosno zbog raspirivanja me\xc4\x91unacionalne mr\xc5\xbenje"._NEWLINE_Nakon 1940. godine \xc5\xa0egvi\xc4\x87 je objavio nekoliko populisti\xc4\x8dkih prikaza povijesti Hrvatske na njema\xc4\x8dkom i talijanskom jeziku, u kojima tako\xc4\x91er zastupa gotsku teoriju, a ubrajaju se u njegova najslabija djela. _NEWLINE_Iako i danas postoje povjesni\xc4\x8dari koji zagovaraju tu tezu, uglavnom je slo\xc5\xbeno odba\xc4\x8dena. Pojam "Goti" kod Popa Dukljanina predstavlja vjerojatno tek posu\xc4\x91enicu od drugih povjesni\xc4\x8dara koja je preseljena u imaginarno ju\xc5\xbenoslavensko kraljevstvo, a da Toma rabi ime Goti samo u pogrdnom obliku, za slavensko stanovni\xc5\xa1tvo zale\xc4\x91a.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0egvi\xc4\x87eva smrt\n_START_PARAGRAPH_\nUbrzo nakon uvo\xc4\x91enja jugokomunisti\xc4\x8dkog re\xc5\xbeima u Hrvatskoj \xc5\xa0egvi\xc4\x87 je uhi\xc4\x87en i ve\xc4\x87 u lipnju 1945. godine pogubljen, iako nije poznato kako. Po slu\xc5\xbebenoj verziji je obje\xc5\xa1en, iako Bogdan Radica navodi kako je \xc5\xa0egvi\xc4\x87 ubijen kasnije u nekom samostanu. Tako\xc4\x91er se spominju i glasine koje su kolale Zagrebom da su \xc5\xa0egvi\xc4\x87a mu\xc4\x8dili, na na\xc4\x8din da je polu\xc5\xbeiv vezan za vozilo koje ga je vuklo ulicama Zagreba Maksimirskom i Pe\xc5\xa1\xc4\x8denice dok nije usmr\xc4\x87en kako bi ga ponizili pred narodom i pohvalili se svojim navodnim uspjehom, a njegovo je tijelo nakon toga raskomadano. _NEWLINE_Nakon 1945. godine je desetlje\xc4\x87ima hrvatska historiografija o \xc5\xa0egvi\xc4\x87u i njegovoj Hrvatskoj smotri pisala nekriti\xc4\x8dki, bez dubljeg poznavanja njegove biografije i djelatnosti u i prije NDH.'