b'\n_START_ARTICLE_\nKromosfera\n_START_PARAGRAPH_\nKromosfera je sloj Sun\xc4\x8deve atmosfere, iznad fotosfere i visok je oko 2 000 kilometara. Gusto\xc4\x87a se dosta mijenja po visini, od 2 \xe2\x88\x99 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb4 kg/m\xc2\xb3 u blizini fotosfere do 1 \xe2\x88\x99 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb9 kg/m\xc2\xb3 u blizini prijelaznog podru\xc4\x8dja s koronom. Iz jo\xc5\xa1 nepoznatog razloga, temperatura kromosfere je ve\xc4\x87a od fotosfere, koja je bliza sredi\xc5\xa1tu Sunca. Dok se temperature fotosfere kre\xc4\x87u izmedu 4 000 i 6 400 K, temperature kromosfere se kre\xc4\x87u od 4 500 do 20 000 K. _NEWLINE_Ime fotosfere (doslovno obojena kugla), dolazi od crvenkaste boje, jer u spektru svjetlosti prevladava crvena H-alfa spektralna linija vodika. Crvena boja se mo\xc5\xbee vidjeti direktno bez teleskopa, za vrijeme pomr\xc4\x8dine Sunca. Normalno se fotosfera ne mo\xc5\xbee vidjeti zbog jake svjetlosti fotosfere, pa treba koristiti filtere sa uskim pojasem ili uskopojasne filtre koji pokrivaju H-alfa spektralnu liniju. Tada se mogu vidjeti prominencije (pramenovi), a i koronalne izba\xc4\x8daje masa._NEWLINE_Za kromosferu su najzna\xc4\x8dajnije osobine spikule (bodlje), duge tanke cjev\xc4\x8dice sjajnog plina, koje izgledaju kao vlati trave koja rastu iz fotosfere ispod. Spikule se di\xc5\xbeu do vrha kromosfere i nakon 10 minuta padaju nazad. Postoji i ne\xc5\xa1to druk\xc4\x8diji oblik spikula, koje li\xc4\x8de vi\xc5\xa1e na pramenove i traju duplo du\xc5\xbee._NEWLINE_Ipak, najspektakularnija pojava su Sun\xc4\x8deve prominencije, koje se di\xc5\xbeu kroz kromosferu i kao svjetle\xc4\x87i pramenovi mogu dostignuti i 700 000 km u Sun\xc4\x8devoj atmosferi._NEWLINE_Iznad kromosfere se di\xc5\xbee prijelazno podru\xc4\x8dje, gdje se temperature naglo di\xc5\xbeu do korone, od nekih 20 000 K do skoro 1 000 000 K. Iznad kromosfere se izdi\xc5\xbeu spikule kojima se zvjezdana tvar prenosi u koronu.'