b'\n_START_ARTICLE_\nIvo Herge\xc5\xa1i\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nIvo pl. Herge\xc5\xa1i\xc4\x87 (Zagreb, 23. srpnja 1904. \xe2\x80\x93 Zagreb, 29. prosinca 1977.), bio je hrvatski povjesni\xc4\x8dar knji\xc5\xbeevnosti, knji\xc5\xbeevni kriti\xc4\x8dar, filmski kriti\xc4\x8dar, kazali\xc5\xa1ni kriti\xc4\x8dar, teoreti\xc4\x8dar, teatrolog, prevoditelj, novinar, esejist i diplomat. Pisao je o filmskoj poetici, studije, oglede, radijska izvje\xc5\xa1\xc4\x87a, likovne kronike i feljtone.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je 1904. godine u Zagrebu. U Zagrebu je maturirao na gimnaziji 1923. godine. Studirao je pravo, medicinu, romanistiku i germanistiku te 1927. godine polo\xc5\xbeio rigoroz. Doktorat je stekao tezom o biografskoj pozadini Maupassantova "Le sentiment et la pens\xc3\xa9e dans l\xe2\x80\x99oeuvre de Guy de Maupassant". Dvije se godine usavr\xc5\xa1avao na pari\xc5\xa1koj Sorbonni, kod slavnog Ferdinanda Baldenspergera, najpoznatijeg onovremenog svjetskog komparatista. Dvogodi\xc5\xa1nje \xc5\xa1kolovanje u Parizu oformilo je njegovu viziju komparativne knji\xc5\xbeevnosti, koju je otad temeljio na\xc2\xa0\xc2\xbbfrancuskoj \xc5\xa1koli\xc2\xab\xc2\xa0ove grane literarne historiografije. Herge\xc5\xa1i\xc4\x87 je ostao i teorijski i metodologijski ostao je prista\xc5\xa1om te \xc5\xa1kole. Sna\xc5\xbene sveze ova su dvojica komparatista zadr\xc5\xbeala i poslije, pa je na Herge\xc5\xa1i\xc4\x87ev poticaj, profesor sa Sorbonne gostovao u Zagrebu i odr\xc5\xbeao dva predavanja._NEWLINE_Gotovo cijelo me\xc4\x91ura\xc4\x87e bio je novinar, urednik i zamjenik glavnog urednika Obzora. 1936. godine dobio je mjesto naslovnog docenta komparativne knji\xc5\xbeevnosti na zagreba\xc4\x8dkom Filozofskom fakultetu, ali ta je epizoda u karijeri trajala kratko te se ubrzo vratio novinstvu. Druge polovice 1930-ih tajnik je Francuskog instituta. 1939. godine bio je \xc4\x8dlan ravnateljstva zastupni\xc5\xa1tva ameri\xc4\x8dke filmske kompanije Twentieth Century Fox. Poslije rata bio je zastupnik iste kompanije 1945\xe2\x80\x9347. Tijekom rata bio je u diplomaciji. 1941\xe2\x80\x9345. bio je kancelar portugalskoga konzula u Zagrebu. Studirao je medicinu. 1950-ih radi na Radio-Zagrebu. Urednik je od 1950\xe2\x80\x9353. Slijedi rad u kazali\xc5\xa1tu. 1953\xe2\x80\x9356. direktor je Zagreba\xc4\x8dkoga gradskoga kazali\xc5\xa1ta \xc2\xbbKomedija\xc2\xab._NEWLINE_Utemeljio je, 1956. godine, studij odsjeka komparativne knji\xc5\xbeevnosti na Filozofskom fakultetu Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu. Isprva je bio izvanredni, a od 1962. godine redoviti profesor i pro\xc4\x8delnik do umirovljenja, 1971. godine. Herge\xc5\xa1i\xc4\x87ev je rad u komparatistici napravio veliki odmak od dotada\xc5\xa1nje prakse. U me\xc4\x91ura\xc4\x87u je hrvatsko knji\xc5\xbeevnoslovlje u istra\xc5\xbeivanju i tuma\xc4\x8denju tradicije velikim dijelom bilo konzervativno, a Herge\xc5\xa1i\xc4\x87 je primio jednu suvremenu tendenciju u pristupu njezinim fenomenima, dok je u ovoj znanstvenoj grani jo\xc5\xa1 uvijek postojao zazor prema\xc2\xa0\xc2\xbbstranim utjecajima\xc2\xab\xc2\xa0u djelima hrvatskih pisaca "zbog tobo\xc5\xbenje ugroze nacionalnog identiteta ili devalvacije estetskog digniteta preko tih utjecaja, koji se dignitet odmjeravao parametrima romanti\xc4\x8darskoga pogleda na originalnost knji\xc5\xbeevnih tekstova". Zaslu\xc5\xbean je za to \xc5\xa1to se hrvatska hispanistika znanstveno osamostalila. Za\xc4\x8detnik je teorijskog razmi\xc5\xa1ljanja o filmu u hrvatskoj znanosti._NEWLINE_Hrvatsku knji\xc5\xbeevnost Herge\xc5\xa1i\xc4\x87 je promatrao u kontekstu europske, odn. svjetske knji\xc5\xbeevnosti. Sustavno je nagla\xc5\xa1avao stvarala\xc4\x8dku recepciju stranih uzora u hrvatskoj knji\xc5\xbeevnosti, ali sustavno nagla\xc5\xa1ava nacionalnu autohtonost hrvatske knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_Pisao je o romantizmu, Baudelaireu, knji\xc5\xbeevnoj situaciji u Francuskoj, o prijevodima i prevo\xc4\x91enju, Pirandellu, hrvatskim tiskovinama, Shakespeareu, Moliereu, Goetheu i inima._NEWLINE_Sastavio je antologiju francuske lirike i njema\xc4\x8dkih pripovjedaka. Priredio je zbirku kulturno-politi\xc4\x8dkih eseja francuskih pisaca. Bavio se hrvatskom modernom. Bavio se i trivijalnom knji\xc5\xbeevno\xc5\xa1\xc4\x87u, malo znanim ili posve neznanim inozemnim piscima. Tuma\xc4\x8dio je sociolo\xc5\xa1ke i knji\xc5\xbeevne aspekte tzv. trivijalne knji\xc5\xbeevnosti, vrsno opisav\xc5\xa1i Mariju Juri\xc4\x87 Zagorku._NEWLINE_Javlja se u: Obzoru, Savremeniku, Knji\xc5\xbeevniku, Hrvatskoj reviji, Jutarnjem listu, Hrvatskom kolu, Komediji, Annales de l\xe2\x80\x99Institut fran\xc3\xa7ais de Zagreb, Vjesniku, Borbi.\n_START_SECTION_\nPrevoditelj\n_START_PARAGRAPH_\nNa hrvatski je preveo, priredio za tisak i popratio pogovorima djela pedesetak stranih pisaca: Charles Baudelaire, Albert Camus, Miguel de Cervantes, Dante Alighieri, Gustave Flaubert, James Joyce, Thomas Mann, Laurence Sterne i dr. Prevodi je djela iz francuske, njema\xc4\x8dke, talijanske, \xc5\xa1panjolske, engleske i nizozemske knji\xc5\xbeevnosti.'