b'\n_START_ARTICLE_\nNikola iz Oresma\n_START_PARAGRAPH_\nNikola iz Oresma (Allemagne 1320.- Lisieux 11. svibnja 1382.)_NEWLINE_Nikola iz Oresma, tako\xc4\x91er zvan, Nikola \xc4\x8f Oresme,ili Nikolas Oresme jedan je od najutjecajnijih i najpoznatijih filozofa 14. stolje\xc4\x87a _NEWLINE_Bio je filozof, astronom, teolog, ekonomist, matemati\xc4\x8dar, fizi\xc4\x8dar, muzikolog, biskup u Lisieux, sposoban prevoditelj, savjetnik francuskog kralja Karla V. i jedan od najorginalnijih mislioca \xc4\x8detrnaestog stolje\xc4\x87a. _NEWLINE_Ro\xc4\x91en je izme\xc4\x91u 1320-1325 u mjestu Allemagneu, sada\xc5\xa1njem Fleury-sur-Orne u blizini Caen, Normandija u biskupiji Bayeuxu. Jako malo se zna o njegovoj obitelji. \xc4\x8cinjenica da je poha\xc4\x91ao Navarski kolegi, ustanovu za studente koji nisu mogli platiti svoje tro\xc5\xa1kove boravka na pari\xc5\xa1kom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu govori da je dolazio iz siroma\xc5\xa1ne seoske obitelji.\n_START_SECTION_\nSlu\xc5\xbeba Nikole iz Oresma\n_START_PARAGRAPH_\nOresme zapo\xc4\x8dinje svoj studi u Parizu prije 1342. god. zajedno s Ivanom Buridanom (Johanes Buridanus) i Albertom Saksonskim (Albertus de Saxonia), gdje dobiva svoj naslov Magister Artium. Nedavno otkriveno papinsko pismo gdje se Nikola oslovljava kao Magistar Artium datirano je 1342. godine. Ovo pismo ga smje\xc5\xa1ta u Pariz za vrijeme Ockhamova nominalizma. Teolo\xc5\xa1ki studij zapo\xc4\x8dinje 1348. godine, a 1356. godine prima doktorat te iste godine postaje ravnatelj (grand-ma\xc3\xaetre) Navarskog kolegija. Mnogi njegovi promi\xc5\xa1ljeni traktati na latinskom iz 1360. godine pokazuju da je Oresme bio u to vrijeme uva\xc5\xbeeni i po\xc5\xa1tovani znanstvenik koji je privukao pa\xc5\xbenju kraljevske obitelji, njegov rad ga dovodi u osobni kontakt s budu\xc4\x87im Karlom V. u 1365. godini. Po\xc4\x8detkom 1356. godine, tijekom zarobljeni\xc5\xa1tva njegova oca Ivana II., u Engleskoj, Karlo V. je nastupio kao regent i od 1364. do 1380. godine vladao kao kralj Francuske. U rujnu 1359. godine Oresme postaje kraljev tajnik (secretaire du roi) i u kratkom roku kapelan i savjetnik kralja. Postoji duga tradicija da je Nikola bio i odgojitelj Karla V. ali nema previ\xc5\xa1e dokaza koji bi potvrdili tu tvrdnju. Kralj je imao veliko povjerenje i po\xc5\xa1tovanje prema Nikoli i njegovim postignu\xc4\x87ima te je \xc4\x8desto slijedio njegove savjete, tako\xc4\x91er ga je potaknu da napi\xc5\xa1e mnoga djela koja su potpomogla razvoju znanosti u francuskom kraljevstvu. Puno toga se mo\xc5\xbee re\xc4\x87i o utjecaju Nikole na kralja i njegovu vladavinu. Kraljeva progresivna politika u ekonomskom, eti\xc4\x8dkom i filozofskom pogledu mora se pripisati Oresmu. Kraljevo povjerenje u Oresmea o\xc4\x8dituje se iz vi\xc5\xa1e slu\xc4\x8dajeva, jo\xc5\xa1 kao ravnatelja Navarskog kolegija 1356. \xc5\xa1alje ga u Rouen da isposluje zajam od gradskih vlasti te opet 1360. godine. Oresmeova marljivost nije ostala nenagra\xc4\x91ena.1361. godine postaje arhi\xc4\x91akon u Bayeuxu. Poznato je da Nikola nije s odu\xc5\xa1evljenjem prihvatio imenovanje jer je morao napustit mjesto ravnatelja Navarskog kolegija. Postav\xc5\xa1i magistar teologije 23. rujna 1362. godine istodobno postaje kanonik katedrale u Rouenu, u vrijeme imenovanja jo\xc5\xa1 uvijek predaje kao redoviti profesor na Pari\xc5\xa1kom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu. U velja\xc4\x8di 1363. postaje kanonik Svete Kapele (La Saint Chapelle) dobiva i prebendu a 1364. godine postaje dekan katedrale u Rouenu. Vjerojatno je da je kraljevska ruka Ivana II. imala utjecaj na Nikolina \xc4\x8desta mijenjanja slu\xc5\xbebi koja su se vr\xc5\xa1ila na savjet Karla V. Za vrijeme njegovog slu\xc5\xbebovanja u Ruoenu (1364.-1377.) Oresmo je dosta vremena provodio u Parizu obavljaju\xc4\x87i poslove sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta. Mnogi dokumenti potvr\xc4\x91uju njegov boravak u Parizu ali nema ni jednog koji bi potvrdio \xc4\x8dinjenicu da je i predavao na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u to vrijeme. Oresmo zapo\xc4\x8dinje dugo odga\xc4\x91ano prevo\xc4\x91enje knji\xc5\xbeevnih djela na latinski i fracuski jezik po prijedlogu KarlaV. u Parizu \xc5\xa1to se najbolje vidi iz pisama \xc5\xa1to ih prima od Karla V. (28. kolovoza i 11, studenog 1372.) koji za to vrijeme boravi u Rouenu. Boravak u Parizu je kralj Nikoli produ\xc5\xbeio do 1380, kada je zavr\xc5\xa1io prijevod i komentar Aristotelove Etike, tako\xc4\x91er prevodi i Politiku 1372.godine i Ekonomiju do 1374. godine a djelo O nebu i svijetu (De caelo i mundo) u 1377. godini. Oresmo je primao naknadu iz kraljevske riznice ve\xc4\x87 1371. godine kao naknadu za njegove napore. Upravo njemu a ne Decartesu pripada \xc4\x8dast da je uporabio francuski jezik za izra\xc5\xbeavanje velikih znanstvenih i filozofskih istina. Zauzeti rad Nikole iz Oresma za dobrobit kraljevstva i kralja nagra\xc4\x91ena je od strane Karla V. 3. rujna 1377. godine kada je postavljen za biskupa u Lisieuxu. Oresmo je preuzeo svoju biskupsku katedru tek u rujnu 1380. godine. Malo toga se zna za posljednjih 5 godina Nikolina \xc5\xbeivota. Preminuo je u Lisieuxu 11. svibnja 1382. godine, dvije godine nakon Karla V. Pokopan je u svojoj katedrali.\n_START_SECTION_\nZnanstveni rad Nikole iz Orezma\n_START_PARAGRAPH_\nNikola iz Orema priznat je kao jedan od najve\xc4\x87ih mislilaca  14. stolje\xc4\x87a \xc5\xa1to je i vidljivo iz njegovih spisa. U svojim djelima on raspravlja o ekonomskim, politi\xc4\x8dkim i eti\xc4\x8dkim problemima, kao i o pitanjima fizike i astronomije. Pogled na ekonomsku problematiku sadr\xc5\xbean je u njegovu komentaru Aristotelove Etike Livre apell\xc3\xa9 \xc3\xa9conomique koja je izdana u Parizu 1370., kao i komentar na Aristotelovu Politiku i Ekonomiju Livre apell\xc3\xa9 politique i De origine, natura, jure et mutationibus monetarum 1371. Ova tri dijela napisana su na francuskom i latinskom jeziku a posljednje je obilje\xc5\xbeilo autora kao za\xc4\x8detnika znanosti u ekonomiji kao i utemeljitelja francuskog znanstvenog jezika i terminologije.\n_START_SECTION_\nDoprinos na polju matematike\n_START_PARAGRAPH_\nNajva\xc5\xbeniji doprinos na polju matematike nalazi se u djelu Tractatus de cofiguratione qualitatum et motuum, koje je jo\xc5\xa1 u rukopisu. Dio ovog djela \xc5\xa1tampan je knjizi Ivana od Svetog Martina Tractatus de latitudinibus formarum, te je dugo vremena bilo jedini izvor za izu\xc4\x8davanje Oresmovih matemati\xc4\x8dkih dostignu\xc4\x87a. Zanimljiva je i \xc4\x8dinjenica da se znakovi za sabiranje (+) i oduzimanje (-) koji su u dana\xc5\xa1njoj uporabi javljaju po prvi puta kod Oresmea (u njegovim djelima) no mogu\xc4\x8de je da je prepisiva\xc4\x8d, a ne Oresmo, koristio taj simbol.\n_START_SECTION_\nDoprinosi na polju psihologije\n_START_PARAGRAPH_\nKoriste\xc4\x87i jaku empiri\xc4\x8dku metodu, Oresmo je istra\xc5\xbeivao cijeli jedan kompleks fenomena ljudske psihe. Bio je uvjeren u djelovanje nutarnjeg osjeta (sensus interior), njegove kompleksnosti i subjektivnosti percepcije svijeta. Koriste\xc4\x87i ove pristupe Oresmo je bio tipi\xc4\x8dni predstavnik \xc2\xabPari\xc5\xa1ke psiholo\xc5\xa1ke \xc5\xa1kole\xc2\xbb koju su predstavljali Ivan Buridan, Henri od Hesse, i dugi. Njegov rad na ovom polju doveo ga je i u odnos s znastvenim radom na polju optike koju zastupaju Alhazen, Roger Bacon, Witelo i drugi.U dodatku Oresmo je anticipirao neke va\xc5\xbene \xc4\x8dinjenice psihologije u 19. i 20. stolje\xc4\x87u, pogotovo na poljima kognitivne psihologije.\n_START_SECTION_\nDoprinosi na podru\xc4\x8dju fizike\n_START_PARAGRAPH_\nNa polju fizike Oresmo koristi i slijedi svog predhodnika Ivana Buridana i njegovog suvremenika Alberta Saksonca pogotovo kod problema statike i dinamike. Buridanovu teoriju impetusa iskoristio je Oresme  da bi rije\xc5\xa1io svoju tezu o dnevnoj rotaciji zemlje oko svoje osi. Ta teorija glasi: Kako to da kamenje koje je pu\xc5\xa1teno padati s tornja pada ispod njega a ne iza njega, ako se zemlja vrti oko svoje osi? On koristi teoriju impetusa svog u\xc4\x8ditelja, da je rotacija zajedni\xc4\x8dka i ovom kamenju koje ne usporava rotaciju. Premda jo\xc5\xa1 nisu posve poznata sva njegova djela, ipak se mo\xc5\xbee s sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u ustvrditi kako veli Etienne Gilson da imamo Oresmu zahvaliti za tri velika otkri\xc4\x87a. On je jasno pokazao zakon, prema kojemu padaju tjela; svagdanje okretanje zemlje oko svoje osi;  i prvu ideju analiti\xc4\x8dke geometrije. Osim toga odgovorio je i na pote\xc5\xa1ko\xc4\x87e sa strane teologije, osobito one, koje se zasnivaju na Svetom Pismu, koje se tako izra\xc5\xbeava, kao da se sunce okre\xc4\x87e oko zemlje. Oresme odgovara, da se Sveto Pismo u tome prilago\xc4\x91ava na\xc5\xa1em na\xc4\x8dinu govora. Istina, o ovim se stvarima mnogo raspravljalo u pari\xc5\xa1kim znanstvenim krugovima. Tema kao takva aktualna je jo\xc5\xa1 od vremena svetog Augustina. Sveti Augustin je tvrdio kako kozmolo\xc5\xa1ka koncepcija Biblije (zemlja je ravna ploha natkriljena nebeskim svodom) proturje\xc4\x8di gr\xc4\x8dkoj (Zemlja je kugla, a planeti se kre\xc4\x8du oko nje): dakle, bila je rije\xc4\x8d da se pojasne kriteriji kojih se treba pridr\xc5\xbeavati u tuma\xc4\x8denju Pisma. Hiponski je biskup  potvr\xc4\x91ivao razliku izme\xc4\x91u istine vjere i istine o prirodi; izma\xc4\x91u onoga \xc5\xa1to se odnosi na vjeru i onoga \xc5\xa1to se odnosi na poznavanje prirode. Sveti Toma je izjavio da su astrolo\xc5\xa1ka u\xc4\x8denja (ptolomejsko i arestotelovsko) bila \xc2\xabpretpostavke\xc2\xbb (suppositiones) koje slu\xc5\xbee tomu da dadnu neko krajnje tuma\xc4\x8denje ra\xc4\x8dunanju kretanja planeta. Stoga  je veliki zna\xc4\x8daj Oresmove misli na ovom polju. Stav tj. pogled sv. Augustina prihva\xc4\x8den je i u kasnijoj patristi\xc4\x8dkoj egzegezi i autoritativno preuzet od svetog Tome. Ali nitko nije iznosio tako jasne razloge za nauk, da se zemlja okre\xc4\x87e oko sunca, a ne sunce oko zemlje, kao Nikola iz Oresme.\n_START_SECTION_\nTuma\xc4\x8denje Aristotelove knjige O nebu i svijetu\n_START_PARAGRAPH_\nU svom djelu kojim je protuma\xc4\x8dio Aristotelov O nebu i svijetu (De celo et mundo), posvetio je \xc4\x8detiri poglavlja pitanju, dali se zemlja okre\xc4\x8de oko sunca, ili sunce oko zemlje:_NEWLINE_*I. poglavlje _NEWLINE_Nitko ne mo\xc5\xbee dokazati nikakvim iskustvom, da se nebo ke\xc4\x8de svagdanjim kretanjem, a zemlja da se ne kre\xc4\x87e._NEWLINE_*II. poglavlje_NEWLINE_Ovo se nemo\xc5\xbee dokazati niti iz razuma._NEWLINE_*III. poglavlje_NEWLINE_Nekoliko lijepih razloga ,koji dokazuju, da se zemlja kre\xc4\x87e svagdanjim kretanjem, a nebo da se ne kre\xc4\x87e_NEWLINE_*IV. poglavlje_NEWLINE_Kako su korisna ova promatranja za obranu na\xc5\xa1e vjere._NEWLINE_Oresmo je pretpostavio da su boja i svijetlo iste prirode. Sa njegova gledi\xc5\xa1ta boja je ni\xc5\xa1ta drugo nego razbijeno bijelo svijetlo, govori da su sve boje dijelovi bijelog svijetla. U svom dijelu De visione stellarum Oresmo se pita dali su zvijezde stvarno tamo gdje ih vidimo i mislimo da jesu. Koriste\xc4\x87i optiku Oresmo odgovara da nisu. Vidimo da on anticipira i brzinu svijetlosti, tema  koja je jo\xc5\xa1 mnogo vremena poslije bila aktualna.'