b'\n_START_ARTICLE_\nNemetalne mineralne sirovine\n_START_SECTION_\nKvarcne sirovine\n_START_PARAGRAPH_\nKvarc(SiO\xe2\x82\x82) je mineral koji spada u grupu silikata. Kvarc, koji sam \xc4\x8dini 12\xc2\xa0% Zemljine kore, drugi je po u\xc4\x8destalosti mineral koji se pojavljuje u prirodi. Sastavni je dio kiselih magmatski, sedimentnih i metamorfnih stijena. Na Mohsovoj ljestvici nalazi se pod brojem 7. Kvarc kristalizira u heksagonskom sustavu, a ubraja se u tektosilikate, jer se kristalna struktura sastoji od (SiO\xe2\x82\x84)-tetraedara koji svojim povezivanjem preko kiskovih atoma stvaraju prostornu strukturu. Staklastog je sjaja, ima nepravilan lom te je piezoelektri\xc4\x8dan.\n_START_SECTION_\nKvarcni pijesci i pje\xc5\xa1\xc4\x8denjaci\n_START_PARAGRAPH_\nPijesci su sedimenti sastavljeni od zrna veli\xc4\x8dine od 0,063 do 2 mm. Kvarcni pijesak je rastresita nevezana stijena koja se u osnovi sastoji od kvarcnih zrna. Nastaje mehani\xc4\x8dkim raspadanjem i kemijskom razgradnjom stijena koje sadr\xc5\xbee kvarc \xe2\x80\x93 granita, pje\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, kvarcita i dr. Kvarcni pijesak nalazimo u proizvodima koje svakodnevno koristimo, od limenki za pi\xc4\x87a do izolacije. Vrlo je va\xc5\xbena mineralna sirovina u staklarskoj industriji, gra\xc4\x91evinskoj industriji, proizvodnji umjetnih gnojiva, filtera za pro\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87avanje pitke i otpadne vode, kemijskoj industriji itd.\n_START_SECTION_\nKvarcne sirovine u Hrvatskoj\n_START_PARAGRAPH_\nRezerve kvarcnih sirovina u Hrvatskoj su velike, a nalazi\xc5\xa1ta i pojave su zabilje\xc5\xbeeni u Slavoniji, Hrvatskom zagorju, Istri, Dalmaciji, Lici, Kordunu, Baniji, Podravini i Posavini. Premda su le\xc5\xbei\xc5\xa1ta zabilje\xc5\xbeena diljem Hrvatske, najzna\xc4\x8dajnija su ona u slavonskim planinama i Moslava\xc4\x8dkoj gori.\n_START_SECTION_\nGlina\n_START_PARAGRAPH_\nU sitnozrnate klasti\xc4\x8dne sedimente ubrajaju se stijene koje se prete\xc5\xbeno sastoje od \xc4\x8destica dimenzija praha i gline, dakle, manje od 0,063 mm. Pelitni sedimenti koji sadr\xc5\xbee vi\xc5\xa1e od 2/3 glinovite komponente, s obzirom na stupanj litifikacije, poznati su pod imenom glina, kao nevezana, i glinjak kao vezana stijena. Glina je sediment nastao raspadanjem razli\xc4\x8ditih magmatskih, i silikatnih stijena pod djelovanjem atmosferalija i drugih utjecaja (mehani\xc4\x8dko, kemijsko i organsko raspadanje). Sastoji se od \xc4\x8destica minerala glina (kaolinit, ilit, montmorilonit, haloazit, nontronit, itd.) i drugih primjesa: kvarca, hidroksida \xc5\xbeeljeza, karbonata, glinenaca (ortoklasa), organskih ostataka.\n_START_SECTION_\nBentonitna glina\n_START_PARAGRAPH_\nBentonit je termin koji ozna\xc4\x8dava plasti\xc4\x8dnu glinu koja se dominantno sastoji od smektitnih minerala, naro\xc4\x8dito montomorilonita.  Montmorilonit je mineral koji nastaje tro\xc5\xa1enjem vulkanskog pepela u alkalnim vodama, a odlikuje se malom tvrdo\xc4\x87om (1 do 2 po Mohsovoj skali) i izrazitim bubrenjem kada se navla\xc5\xbei.  Bentonit je materijal kojim se planira brtviti i zapunjavati podzemna odlagali\xc5\xa1ta nuklearnog otpada u dubokim magmatskim strukturama. U Hrvatskoj postoji vi\xc5\xa1e lokacija le\xc5\xbei\xc5\xa1ta ili pojava bentonita. Neka od njih su eksploatirana u pro\xc5\xa1losti, dok su druga manje ili vi\xc5\xa1e istra\xc5\xbeivana. Najve\xc4\x87a le\xc5\xbei\xc5\xa1ta nalaze se u podru\xc4\x8djima Poljanske luke, Gornje Jelenske i Bednje.\n_START_SECTION_\nKaolin\n_START_PARAGRAPH_\nKaolin je vrsta gline bogata mineralom kaolinitom, a poznata je i pod nazivom bijela glina. U prirodi se kaolin javlja kao bijeli, mekani prah. Osim kaolinita, kaolin obi\xc4\x8dno sadr\xc5\xbei i minerale: muskovit, kvarc i feldspat. Kada je kaolin pomije\xc5\xa1an sa vodom (20 do 35\xc2\xa0%) postaje plasti\xc4\x8dan, tj. nakon prestanka djelovanja naprezanja, ne vra\xc4\x87a se u prvobitan oblik. Koli\xc4\x8dina vode koja je potrebna da bi kaolin postao plasti\xc4\x8dan ovisi o koli\xc4\x8dini i dimenzijama zrna kaolinita. Pribli\xc5\xbeno 40\xc2\xa0% kaolina koristi se u industriji papira kao punilo i sredstvo kojim se premazuje papir. Kaolin se koristi i u kerami\xc4\x8dkoj industriji, a njegova otpornost na visoku temperaturu posebno dolazi do izra\xc5\xbeaja u proizvodnji porculana i vatrostalnih materijala. Osim bentonitne gline i kaolina, u Hrvatskoj postoje le\xc5\xbei\xc5\xa1ta vatrostalnih i kerami\xc4\x8dkih glina.\n_START_SECTION_\nGips\n_START_PARAGRAPH_\nGips je mineral koji spada u skupinu sulfata, tj.soli sumporne kiseline koje su u velikoj koli\xc4\x8dini zastupljene u Zemljinoj kori. Kemijska formula gipsa glasi (CaSO4x2H2O), a kemijski naziv je kalcij-sulfat dihidrat. Odlikuje se malom tvrdo\xc4\x87om i \xc4\x8dvrsto\xc4\x87om. Gusto\xc4\x87a mu je 2,4 g/cm3. Primjena gipsa je raznolika, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se koristi kalcinirani gips, koji je svoju uporabu na\xc5\xa1ao u gra\xc4\x91evinarstvu, jer pomije\xc5\xa1an s vodom slu\xc5\xbei kao vezivo, za proizvodnju gipsnih plo\xc4\x8da i elemenata, za izradu klupa itd. Mljeveni gips se korsti u industriji papira, tekstila, gume, boja, zatim u poljoprivredi i za\xc5\xa1titi okoli\xc5\xa1a za tretiranje tla. Budu\xc4\x87i da nastaju u sli\xc4\x8dnim uvjetima, le\xc5\xbei\xc5\xa1ta gipsa i anhidrita se redovito pojavljuju zajedno. Prema postanku razlikuju se tri tipa le\xc5\xbei\xc5\xa1ta, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a su sedimentna i inflitracijska le\xc5\xbei\xc5\xa1ta, dok su metasomatska le\xc5\xbei\xc5\xa1ta rijetka. Uz prirodni gips, danas se proizvodi i sinteti\xc4\x8dki gips, koji se pojavljuje kao nusprodukt nekih tehnolo\xc5\xa1kih procesa. Najve\xc4\x87e koli\xc4\x8dine sinteti\xc4\x8dkog gipsa dobivaju se procesom odsumporavanja dimnih plinova iz termoelektrana koje koriste ugljen.\n_START_SECTION_\nSol\n_START_PARAGRAPH_\nSol se u prirodi javlja u formi minerala halita. U lagunama, zaljevima i jezerima u podru\xc4\x8djima sa suhom i toplom klimom isparavanje (evaporacija) vode mo\xc5\xbee biti br\xc5\xbea od dotoka svje\xc5\xbee vode. Time se koncentracija otopljenih soli stalno pove\xc4\x87ava, pa se kod odre\xc4\x91enih prezasi\xc4\x87enja i temperature po\xc4\x8dinju izlu\xc4\x8divati minerali odre\xc4\x91enim redoslijedom, me\xc4\x91u kojima je i halit (NaCl). Halit se talo\xc5\xbei iz morske vode pri temperaturi od 30\xc2\xb0C i pove\xc4\x87anju saliniteta vode 10 puta, u odnosu na prosje\xc4\x8dan salinitet. U Republici Hrvatskoj nema fosilnih le\xc5\xbei\xc5\xa1ta soli i zbog toga se potreba za njom, kroz povijest, na podru\xc4\x8dju teritorija dana\xc5\xa1nje dr\xc5\xbeave, podmirivala proizvodnjom iz morske vode i uvozom. U pro\xc5\xa1losti se sol proizvodila u mnogim ve\xc4\x87im ili manjim solanama. Potrebna koncenetracija za obaranje soli, u velikim bazenima, postizala se isparavanjem uslijed djelovanja Sunca i vjetra. Proces se sastojao od sljede\xc4\x87eg: prvo su se izdvajala te\xc5\xbee topive soli, potom kuhinjska sol i na kraju lako topiva sol (gorki i higroskopni magnezijev klorid). Na\xc5\xa1e najpoznatije solane nalaze se na Pagu, Ninu i Stonu.\n_START_SECTION_\nDolomit\n_START_PARAGRAPH_\nPremda je mineral dolomiti CaMg(CO3)2 stabilan u morskoj vodi, a naro\xc4\x8dito u toplim i plitkim morima, on se vrlo te\xc5\xa1ko ili se uop\xc4\x87e ne izlu\xc5\xbeuje izravno iz morske vode kao primarni mineral, ve\xc4\x87 uglavnom nastaje potiskivanjem aragonita, Mg-kalcita i kalcita. Do takva potiskivanja mo\xc5\xbee do\xc4\x87i neposredno nakon izlu\xc4\x8divanja i talo\xc5\xbeenja tih minerala pa su to tada ranodijagenetski dolomiti ili sinsedimentacijski dolomiti, odnosno primarni dolomiti. Ako se potiskivanje zbiva u ve\xc4\x87 o\xc4\x8dvrsnutim stijenama \xe2\x80\x93 vapnencima, onda su to kasnodijagenetski dolomiti, odnosno postsedimentacijski dolomiti ili sekundarni dolomiti. Dolomit je u prvome redu poznat kao kvalitetan tehni\xc4\x8dki gra\xc4\x91evni kamen i kao takav se eksploatira u mnogima kamenolomima u sjevernoj Hrvatskoj, Dalmaciji i Lici. No, manje je poznato da su kod nas dolomiti istra\xc5\xbeivani i kao mineralna sirovina za druge potrebe. Utvr\xc4\x91ena je visoka kvaliteta dolomita u zagorskim planinama.\n_START_SECTION_\nFosforit\n_START_PARAGRAPH_\nFosforit je sedimentna stijena koja sadr\xc5\xbei veliki udio fosfatnih minerala. Fosforit sadr\xc5\xbei najmanje 15\xcb\x9720\xc2\xa0% fosfata, dok druge sedimentne stijene obi\xc4\x8dno sadr\xc5\xbee manje od 0,2\xc2\xa0% fosfata. Fosfati se javljaju u obliku fluorapatita Ca5(PO4)3F (CFA) i hidroksiapatita Ca5(PO4)3OH ili Ca10(PO4)6(OH)2. Fosfati se talo\xc5\xbee u vrlo plitkom moru, u blizini obale te u podru\xc4\x8djima s malom energijom okoli\xc5\xa1a. U takva podru\xc4\x8dja spadaju supratajdalni i intertajdalni pojasevi te u\xc5\xa1\xc4\x87a. Fosforiti se mogu javljati u obliku nodula. Zrna fosforita su obi\xc4\x8dno dimenzija pijeska, no \xc4\x8desta su i zrna dimenzija ve\xc4\x87ih od 2 mm. Takva, ve\xc4\x87a sferi\xc4\x8dna zrna nazivaju se nodule a mogu biti centimetarskih dimenzija. Uz nodularne fosforite, fosforiti nastaju talo\xc5\xbeenjem slojeva bogatih fosfatima koji sadr\xc5\xbee skelete fosila, npr. brahiopoda, koji dodatno oboga\xc4\x87uju slojeva sa P2O5. Naslage koje sadr\xc5\xbee dovoljnu koncentraciju fosfata za ekonomi\xc4\x8dno rudarenje nisu \xc4\x8deste. Dva glavna izvora fosfata su guano i stijene koje sadr\xc5\xbee mineral apatit. Pribli\xc5\xbeno 90\xc2\xa0% fosfata koristi se za dobivanje gnojiva i kao suplementi za sto\xc4\x8dnu hranu te u kemijskoj industriji. Fosfor iz fosforita tako\xc4\x91er se koristi kao anti-korozivno sredstvo te u metalurgiji, industriji keramike, proizvodnji fungicida i kozmetici. Le\xc5\xbei\xc5\xa1ta fosforita u Hrvatskoj su prona\xc4\x91ena na vi\xc5\xa1e mjesta u istarskom i dalmatinskom kr\xc5\xa1u, a sva je uporabiva ruda davno pova\xc4\x91ena.\n_START_SECTION_\nGrafit\n_START_PARAGRAPH_\nGrafit je, kao i dijamant, alotropska modifikacija ugljika. Dok je dijamant najtvr\xc4\x91a poznata tvar, grafit je mekan zbog vrlo slabih van der Waalsovih privla\xc4\x8dnih sila izme\xc4\x91u slojeva ugljika. U grafitu, svaki atom ugljika vezan je s tri susjedna atoma ugljika \xc4\x8dvrstim kovalentnim \xcf\x83 i \xcf\x80 vezama. Zbog slabih van der Waalsovih sila izme\xc4\x91u slojeva, lako dolazi do klizanja slojeva, tj. postoji savr\xc5\xa1ena kalavost paralelno slojevima, a grafit u cjelini ima malu tvrdo\xc4\x87u. Grafit dolazi u metamorfnim i magmatskim stijenama te u meteoritima. Minerali koji se javljaju uz grafit su kvarc, tinjci, turmalin i kalcit, a u meteoritima dolazi uz troilit i silikatne minerale. Prirodni grafit svoju ulogu pronalazi u proizvodnji vatrostalnih materijala, baterija, proizvodnji \xc4\x8delika, ko\xc4\x8dionih obloga, maziva i dr.(U.S. Geological Survey). Najpoznatija nalazi\xc5\xa1ta grafita i grafiti\xc4\x8dnih \xc5\xa1kriljavaca prona\xc4\x91ena su u slavonskim planinama Psunju i Papuku.\n_START_SECTION_\nBoksit\n_START_PARAGRAPH_\nBoksit je prirodni agregat sastavljen uglavnom od jednog, dvaju ili triju aluminijeva hidroksida, a to su: gibbsite, bemit, dijaspor. Sporedni minerali su kaolinitski minerali, iliti\xc4\x8dni material, hematite, goethite, kvarc i polimorfne modifikacije TiO2, rutil i anatas. Ako ne sadr\xc5\xbei okside i hidrokside \xc5\xbeeljeza ili fino raspr\xc5\xa1eni pirit, boksit je bijele ili prljavobijele boje. Goethit mu daje \xc5\xbeutu boju, hematite crvenu, a pirit sivu. Boksit je glavna ruda aluminija. S obzirom na ishodi\xc5\xa1ne stijene, na\xc4\x8din postanka i okoli\xc5\xa1 u kojem nastaju, boksiti mogu biti lateralni i kr\xc5\xa1ki. U Hrvatskoj se nalaze le\xc5\xbei\xc5\xa1ta kr\xc5\xa1kih boksita. U dolini rijeke Mirne otkopavan je tzv. piritni boksit koji je slu\xc5\xbeio za proizvodnju sumporne kiseline.\n_START_SECTION_\nTupina\n_START_PARAGRAPH_\nSve do posljednjih dva desetlje\xc4\x87a, cement se proizvodio od lapora zvanog tupina s oko 76% CaCO3, koji je idealna smjesa za proizvodnju cementa. Smanjenjem koli\xc4\x8dina ove sirovine, cement se nastavio proizvoditi mije\xc5\xa1anjem ostalih \xc4\x8dlanova fli\xc5\xa1ke serije: vapnenaca, lapora, gline, lesa, pje\xc5\xa1\xc4\x8denjaka i dr. Pri analizi prirodnih materijala utvr\xc4\x91uje se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e sadr\xc5\xbeaj CaCO3, te je stoga od izuzetne va\xc5\xbenosti poznavanje korelacijske veze oksida u mineralnoj sirovini'