b'\n_START_ARTICLE_\nPrag\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNa prostoru Praga postoje arheolo\xc5\xa1ki nalazi iz starijeg kamenog doba. Oko 2000 g.p.K. su Kelti osnovali naselje Z\xc3\xa1vist ju\xc5\xbeno od grada. U doba seobe naroda su taj prostor naselili germanski Markomani i kasnije Slaveni. Prema legendi je grad Prag osnovao P\xc5\x99emisl, osniva\xc4\x8d prve \xc4\x8de\xc5\xa1ke dinastije P\xc5\x99emislovi\xc4\x87a, zajedno sa svojom \xc5\xbeenom Libu\xc5\xa1om. Jezgra starog Praga je tvr\xc4\x91ava Vy\xc5\xa1ehrad na obali Vltave. U 9. st. je sagra\xc4\x91ena tvr\xc4\x91ava na mjestu dana\xc5\xa1njeg Pra\xc5\xa1kog dvorca koja postaje jezgra grada. 973. godine je osnovana biskupija koja je bila dio nadbiskupije Mainza do 1344. kad je postala samostalna nadbiskupija. Ubrzo nakon toga je Prag postao sjedi\xc5\xa1te \xc4\x8de\xc5\xa1kih kraljeva._NEWLINE_Od 10. st. Prag postaje zna\xc4\x8dajan trgova\xc4\x8dki centar u kojeg se doseljavaju trgovci raznih naroda (posebno Nijemci i \xc5\xbdidovi). Postojali su dijelovi grada gdje su \xc5\xbeivjeli pripadnici pojedinih naroda. Prvi most preko Vltave je sagradio kralj Vladislav II. 1170. godine._NEWLINE_Grad se ja\xc4\x8de razvio u 14. st. (zlatno doba Praga). Car Svetog Rimskog Carstva Karlo IV. iz dinastije Luksemburg je izabran za kralja \xc4\x8ce\xc5\xa1ke i 1355. je odlu\xc4\x8dio da Prag postane prijestolnica cijelog Carstva. U Prag dolaze mnogi naseljenici iz svih dijelova Carstva. Karlo IV. je poduzeo mnoge gradnje, od kojih su najpoznatiji Karlov most i katedrala sv. Vida. Osnovao je i Karlovo sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te (najstarije sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te u Srednjoj Europi). Tada je Prag bio tre\xc4\x87i grad po veli\xc4\x8dini u Europi. U Pragu je djelovao teolog Jan Hus koji je pokrenuo vjerski pokret Husiti kojima su se priklju\xc4\x8dili mnogi \xc4\x8cesi (Husitski ratovi)._NEWLINE_Godine 1618. su \xc4\x8cesi kroz prozor Pra\xc5\xa1kog dvorca izbacili izaslanike cara Ferdinanda II. (pra\xc5\xa1ka defenestracija). Taj doga\xc4\x91aj je bio povod Tridesetogodi\xc5\xa1njeg rata izme\xc4\x91u katoli\xc4\x8dkih i protestantskih snaga u koji je bila uvu\xc4\x8dena ve\xc4\x87ina europskih zemalja. Prag je bio \xc5\xbeestoko pogo\xc4\x91en ratom i stanovni\xc5\xa1tvo mu se tijekom rata smanjilo za dvije tre\xc4\x87ine. 1689. je grad koji se obnovio nakon rata pogodio katastrofalni po\xc5\xbear._NEWLINE_U 18. st. ponovo raste gospodarska snaga grada. 1757. je tijekom Sedmogodi\xc5\xa1njeg rata pruska vojska razorila grad. 1784. su pojedine gradske \xc4\x8detvrti formalno ujedinjene u jedan grad. Grad je naglo narastao i dobio na gospodarskom zna\xc4\x8denju tijekom Industrijske revolucije u 19. st. Po\xc4\x8deo se br\xc5\xbee razvijati nakon izgradnje \xc5\xbeeljeznice 1845. kada je ugljen iz bazena Kladno omogu\xc4\x87io razvoj metalurgije, \xc5\xa1to je dovelo do pove\xc4\x87anja broja stanovnika. Godine 1830. u Pragu je \xc5\xbeivjelo 180.000 ljudi, a godine 1910. ve\xc4\x87 224.000. Grad je postao sna\xc5\xbeno industrijsko sredi\xc5\xa1te i postupno uklju\xc4\x8dio u svoj sastav susjedna manja naselja kao industrijske gradske \xc4\x8detvrti pa su tako nastali Libe\xc5\x88 s pristani\xc5\xa1nim bazenom Vyso\xc4\x8dany, Hloub\xc4\x9bt\xc3\xadn, Karl\xc3\xadn i Sm\xc3\xadchov s tvornicama strojeva, vozila, vagona, stakla, papira i prehrambenih proizvoda. Prag je postao i trgova\xc4\x8dki centar te veliko \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dko \xc4\x8dvori\xc5\xa1te, a tome su kasnije pridodane i cestovne veze te velika zra\xc4\x8dna luka Ruzyn\xc4\x9b udaljena samo 10 km od gradskog sredi\xc5\xa1ta._NEWLINE_1848. je u gradu izbila revolucija koja je dio europskih revolucija iste godine. Tada ja\xc4\x8da \xc4\x8de\xc5\xa1ka nacionalna svijest i \xc5\xbeelja za nezavisno\xc5\xa1\xc4\x87u. Prag je bio centar \xc4\x8ce\xc5\xa1kog narodnog preporoda i ostalih \xc4\x8de\xc5\xa1kih nacionalisti\xc4\x8dkih pokreta. Prag je bio centar panslavisti\xc4\x8dkog pokreta. U Pragu su se sastajali intelektualci iz ostalih slavenskih naroda koji su iznosili ideje o vlastitim nacionalnim pokretima._NEWLINE_1918. se raspala Austrougarska monarhija, i \xc4\x8ce\xc5\xa1ka je zajedno sa Slova\xc4\x8dkom stekla nezavisnost, ali se ujedinila u zajedni\xc4\x8dku dr\xc5\xbeavu \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dku. Prag je od 1918. do 1939., te od 1945. do 1993. bio glavni grad \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke. Jedna je od rijetkih prijestolnica Srednje Europe koja je u Drugom svjetskom ratu ostala gotovo potpuno po\xc5\xa1te\xc4\x91ena ratnih razaranja. Grad je ipak bombardiran na samom kraju rata. 1948. je u \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dkoj zavladao socijalizam. Prag je bio centar protukomunisti\xc4\x8dkih pokreta (Pra\xc5\xa1ko prolje\xc4\x87e 1968. i Bar\xc5\xa1unasta revolucija 1989.). Od 1993. je glavni grad novonastale \xc4\x8ce\xc5\xa1ke Republike koja je nastala razdru\xc5\xbeivanjem \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke. Zbog izvrsno o\xc4\x8duvane srednjoeuropske arhitekture postao je, pogotovo nakon zavr\xc5\xa1etka hladnog rata, jedno od najpopularnijih srednjoeuropskih turisti\xc4\x8dkih odredi\xc5\xa1ta i omiljena lokacija za snimanje mnogih filmova s povijesnom tematikom, \xc4\x8demu je pridonijela i gotovo stoljetna tradicija proizvodnje vlastitih filmova.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nPrag je smje\xc5\xa1ten u srednjoj \xc4\x8ce\xc5\xa1koj na rijeci Vltavi. Nalazi se 40 km od u\xc5\xa1\xc4\x87a Vltave u Labu. Zbog svog polo\xc5\xbeaja neposredno na rijeci jezgra je u pro\xc5\xa1losti \xc4\x8desto bila izlo\xc5\xbeena poplavama. Na rijeci postoji nekoliko otoka (Slovansk\xc3\xbd ostrov, D\xc4\x9btsk\xc3\xbd ostrov i St\xc5\x99eleck\xc3\xbd ostrov). Prag je unutar visoravni \xc4\x8ce\xc5\xa1ke zavale. Reljef na prostoru grada je brdovit. Zapadno od grada je Bijela gora, a ju\xc5\xbeno gora \xc4\x8cihadlo. Klima je umjerena. Na prostoru grada se mije\xc5\xa1aju kontinentski i oceanski utjecaji na klimu.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0to se ti\xc4\x8de javnog prijevoza, on se sastoji od integrirane mre\xc5\xbee pra\xc5\xa1kog metroa, pra\xc5\xa1kog tramvajskog sustava, gradskih autobusa te \xc5\xbei\xc4\x8dare. Pra\xc5\xa1ki tramvajski sustav jedan je od ve\xc4\x87ih u svijetu, sa oko 900 kompozicija tramvajskih vozila, ukupne duljine tra\xc4\x8dnica od 140 km. Ima 33 linije, a godin\xc5\xa1nje preveze 356 milijuna putnika. Sve vrste prijevoza imaju zajedni\xc4\x8dki sustav naplate. Javni prijevoz dodatno nadopunjuju taksi prijevoznici te turisti\xc4\x8dki brodovi koji voze Vltavom. Osim toga, postoje i razne druge turisti\xc4\x8dke vo\xc5\xbenje, poput onih u automobilima oldtimerima._NEWLINE_Glavni automobilski pravci prolaze centrom grada. Tunel Blanka predstavlja rje\xc5\xa1enje gradskih gu\xc5\xbevi u sjeverozapadnom dijelu grada i sa svojih 5.5 km najdu\xc5\xbei je gradski tunel u Europi. Gradnja ovog objekta zaop\xc4\x8dela je 2007., a zavr\xc5\xa1etak se o\xc4\x8dekuje 2011. ili 2012. Tunel je dio gradskog prestena cesta, koji slu\xc5\xbei kao prometno rje\xc5\xa1enje zbog velikog intenziteta prometa. Ju\xc5\xbeni dio prstena otvoren je 22. rujna 2010. godine, du\xc5\xbeine vi\xc5\xa1e od 20 km._NEWLINE_Prag je glavni \xc4\x8dvor \xc5\xbeeljeznica u \xc4\x8ce\xc5\xa1koj. Sustav prigradske \xc5\xbeeljeznice koji vozi pra\xc5\xa1kom regijom zove se Esko Praha. Glavni \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dki kolodvor zove se Hlavn\xc3\xad n\xc3\xa1dra\xc5\xbe\xc3\xad (Glavni kolodvor), te je povezan sa mnogim gradovima u Europi. Osim toga, me\xc4\x91ugradski vlakovi pristaju i na ove kolodvore: Praha-Sm\xc3\xadchov, Praha-Vr\xc5\xa1ovice, Praha-Hole\xc5\xa1ovice, Praha-Libe\xc5\x88 i Masarykovo n\xc3\xa1dra\xc5\xbe\xc3\xad. U gradu postoji jo\xc5\xa1 kolodvora, ali imaju manji prometni zna\xc4\x8daj._NEWLINE_Glavna pra\xc5\xa1ka zra\xc4\x8dna luka nosi naziv Praha Ruzyn\xc4\x9b te je to jedna od najprometnijih zra\xc4\x8dnih luka u Srednjoj i Isto\xc4\x8dnoj Europi. Ostale zra\xc4\x8dne luke u gradu ili okolici su: Kbely (slu\xc5\xbei za doma\xc4\x87e i me\xc4\x91unarodne vojne snage, a ondje sa nalazi i Muzej \xc4\x8de\xc5\xa1kog zrakoplovstva), zra\xc4\x8dna luka  Let\xc5\x88any (slu\xc5\xbei za privatne zrakoplove) i zra\xc4\x8dna luka Aero Vodochody (koristi se kao pista za pokusne letove). Postoji i jo\xc5\xa1 nekoliko malih zra\xc4\x8dnih luka (pista) koje koriste aeroklubovi, kao npr. zra\xc4\x8dna luka To\xc4\x8dn\xc3\xa1._NEWLINE_Grad je pre\xc5\xa1ao nekoliko me\xc4\x91unarodnih ruta, izme\xc4\x91u ostalih E50 (Brest - Paris - N\xc3\xbcrnberg - Ko\xc5\xa1ice - Donjeck - Maha\xc4\x8dkala) i E65 (Malm\xc3\xb6 - Szczecin - Zagreb - Split - Skopje - Khania).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrag ostvaruje 25\xc2\xa0% \xc4\x8de\xc5\xa1kog BDP-a. U gradu su europska sjedi\xc5\xa1ta mnogih poznatih me\xc4\x91unarodnih kompanija._NEWLINE_Od 1990-ih pa do danas pra\xc5\xa1ko se gospodarstvo restrukturiralo od industrijski orijentiranog do onog \xc4\x8diji najve\xc4\x87i dio \xc4\x8dine usluge. Najzastupljenije grane industrije su farmaceutska, tiskarska, prehrambena, proizvodnja transportne opreme, proizvodnja ra\xc4\x8dunalne tehnologije te elektrotehni\xc4\x8dki in\xc5\xbeinjering. U sektoru usluga najzna\xc4\x8dajnije su financijske, komercijalne i usluge ugostiteljstva (restorani, hoteli, pansioni, hosteli). 80\xc2\xa0% zaposlenih radi u sektoru usluga._NEWLINE_Prag je omiljena destinacija mnogih turista. Gotovo polovina novca koji \xc4\x8ce\xc5\xa1ka zaradi od turizma dolazi upravo iz Praga. Grad tako u svojoj ponudi nudi oko 73.000 kreveta, a ve\xc4\x87ina tih smje\xc5\xa1tajnih kapaciteta sagra\xc4\x91ena je nakon 1990._NEWLINE_Oko 20% svih investicija u \xc4\x8ce\xc5\xa1koj odvija se u Pragu._NEWLINE_Zanimljivo je dodati kako je Prag u razdoblju od 1990. do 2000. bio vrlo popularno mjesto za snimanje filmova me\xc4\x91unarodne produkcije te filmova iz Hollywooda i Bollywooda. Kombinacija arhitekture, niskih tro\xc5\xa1kova te dobrih lokacija pokazala se privla\xc4\x8dnom za filmsku industriju._NEWLINE_Tako\xc4\x91er, sve va\xc5\xbenije \xc4\x8de\xc5\xa1ke tvrtke i institucije imaju svoje sjedi\xc5\xa1te u Pragu.'