b'\n_START_ARTICLE_\nOsloba\xc4\x91anje Me\xc4\x91imurja\n_START_SECTION_\nPozadina\n_START_PARAGRAPH_\nMe\xc4\x91imurje, gotovo etni\xc4\x8dki \xc4\x8disti hrvatski kraj (1910.godine = 90%), stolje\xc4\x87ima unatrag na meti ma\xc4\x91arskih ekspanzionista, do kraja 18. stolje\xc4\x87a bilo je u pravilu sastavni dio Kraljevine Hrvatske. No, prate\xc4\x87i tada\xc5\xa1nje feudalne i administrativne podjele, zavr\xc5\xa1ava u ma\xc4\x91arskoj \xc5\xbeupaniji Zala. Godine 1848. ban Josip Jela\xc4\x8di\xc4\x87 je Me\xc4\x91imurje ponovno oru\xc5\xbejem vratio Hrvatskoj, da bi od 1861. do 1918. Me\xc4\x91imurje pripadalo Kraljevini Ugarskoj. Provo\xc4\x91ena je sustavna ma\xc4\x91arizacija, zabranjena je uporaba hrvatskog jezika i hrvatskih dru\xc5\xa1tava. Pogotovo vodio je agresivnu ma\xc4\x91arizaciju Josip Margitaj: u \xc4\x8cakovcu je djelovala u\xc4\x8diteljska \xc5\xa1kola, koja je i obu\xc4\x8dila ma\xc4\x91arone u Me\xc4\x91imurju. Hrvatske u\xc4\x8ditelje su poslali u ma\xc4\x91arske kraje, dok u Me\xc4\x91imurje su do\xc5\xa1li ma\xc4\x91arski, ili ma\xc4\x91aronski u\xc4\x8ditelji. Margitaj je pisao na kajkavskom narje\xc4\x8dju knjige, kalendare i novine, koji jezik Margitaj je zvao za medjumurski jezik. Ba\xc5\xa1 ove publikacije na me\xc4\x91imurskom jeziku su bile samo sredstva ma\xc4\x91aronske demagogije, u kojih su psovali hrvatski narod, i ovako poku\xc5\xa1ali za asimilaciju prisiliti me\xc4\x91imurske Hrvate._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom studenog 1918. me\xc4\x91u lokalnim Hrvatima su izbili neredi prouzrokovani op\xc4\x87im nezadovoljstvom. Skidani su ma\xc4\x91arski natpisi, paljene su op\xc4\x87inske zgrade, plja\xc4\x8dkani su veleposjedi i trgovine. Ma\xc4\x91arska vojska je uputila poja\xc4\x8dane posade u Me\xc4\x91imurje da uvedu red i mir tijekom nesigurnih mjeseci raspada Austro-Ugarske. Me\xc4\x91utim, uskoro je uslijedila o\xc5\xa1tra represija i teror nad hrvatskim stanovni\xc5\xa1tvom. Procjenjuje se da je strijeljano ili obje\xc5\xa1eno izme\xc4\x91u 53 i 128 Me\xc4\x91imuraca. Narodno vije\xc4\x87e je tra\xc5\xbeilo od srpske vojske da zaposjedne Me\xc4\x91imurje. Ona je to odbila jer je njeno vrhovno zapovjedni\xc5\xa1tvo sklopilo primirje s Ma\xc4\x91arima. 13. studenoga 1918. u Beogradu su Bela Linden (u ime ma\xc4\x91arske vlade) i general Henry (u ime zapovjedni\xc5\xa1tva savezni\xc4\x8dkih antantinih armija na Istoku) potpisali vojnu konvenciju kojom je rijeka Drava odre\xc4\x91ena kao demarkacijska linija od austrijske granice do Bar\xc4\x8da. Tu liniju srpska vojska nije imala namjeru prelaziti. Narodno vije\xc4\x87e Dr\xc5\xbeave SHS tra\xc5\xbeilo je tada od savezni\xc4\x8dkog zapovjedni\xc5\xa1tva u Solunu da Me\xc4\x91imurje zaposjednu francuske trupe. Kad je i to odbijeno, odlu\xc4\x8deno je da to u\xc4\x8dine hrvatske vojne postrojbe.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeava SHS\n_START_PARAGRAPH_\nJezgra snaga Narodnog vije\xc4\x87a bile su postrojbe sastavljene od domobrana 25. i 26. domobranske pukovnije, zajedno s vojnicima 53. i 96. pukovnije zajedni\xc4\x8dke austro-ugarske vojske, dobrovoljcima i domobranima iz ostalih postrojbi, pod zapovjedni\xc5\xa1tvom potpukovnika Slavka Kvaternika, Stjepana Serti\xc4\x87a, majora Mirka Pogledi\xc4\x87a te satnika Josipa \xc5\xa0poljara (koji je organizirao Karlova\xc4\x8dku pukovniju od 26. i 96. pukovnije). Na \xc4\x8delu povjerenstva za obranu Narodnog vije\xc4\x87a Dr\xc5\xbeave SHS bio je Mate Drinkovi\xc4\x87._NEWLINE_U Vara\xc5\xbedinu se polako skupljala hrvatska vojska. Jezgru oslobodila\xc4\x8dke vojske \xc4\x8dinila su dva karlova\xc4\x8dka bataljuna. Zapovjednici bataljuna bili su Tartaglia i major Josip \xc5\xa0poljar. Zajedni\xc4\x8dko zapovjedni\xc5\xa1tva nad oba bataljuna imao je major Mirko Pogledi\xc4\x87. Osim toga, iz Karlovca su u borbu po\xc5\xa1li i pitomci kadetske \xc5\xa1kole i hrvatski sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tarci. Bili su pod zapovjedni\xc5\xa1tvom satnika \xc5\xa0ege, satnika Izera i natporu\xc4\x8dnika Krpana. Osim Karlovca, i u drugim gradovima organizirala se vojska za osloba\xc4\x91anje Me\xc4\x91imurja. U Zagrebu je odvjetnik dr. Lav Mazzura organizirao "Dobrovolja\xc4\x8dku sokolsku legiju" pod zapovjedni\xc5\xa1tvom poru\xc4\x8dnika fregate Roberta Anti\xc4\x87a. Nju su \xc4\x8dinili hrvatski mornari biv\xc5\xa1e austro-ugarske ratne mornarice. U Vara\xc5\xbedinu su reorganizirane i poja\xc4\x8dane snage koje su izvr\xc5\xa1ile neuspjeli napad 13. i 14. studenog. Satnik Stjepan Serti\xc4\x87 poja\xc4\x8dao je svoj domobranski bataljun i pretvorio ga u "Vara\xc5\xbedinski bataljun". "Me\xc4\x91imurska satnija" pod zapovjedni\xc5\xa1tvom natporu\xc4\x8dnika Franje Glogovca poja\xc4\x8davana je tijekom mjeseca studenog i prosinca dobrovoljcima koji su pobjegli iz Me\xc4\x91imurja. Osim toga, u Vara\xc5\xbedinu je stvorena i konjica. Od vojnika v\xc5\xa1e 10. husarske domobranske pukovnije sastavljena su 2 konji\xc4\x8dka eskadrona pod zapovjedni\xc5\xa1tvom majora Mihajla Georgijevi\xc4\x87a i satnika Matije \xc4\x8cani\xc4\x87a. Major Ivo Henneberg doveo je u pomo\xc4\x87 "Sisa\xc4\x8dki bataljun". Na vrijeme za sudjelovanje u akciji stigao je i satnik Radoslav Ra\xc4\x8dki koji je u Novoj Gradi\xc5\xa1ki sastavio "Novogradi\xc5\xa1ki bataljun" ja\xc4\x8dine 750 vojnika i 20. prosinca krenuo u borbu za oslobo\xc4\x91enje Me\xc4\x91imurja. Osim tih snaga, prikupljene su i 2 bitnice poljskog topni\xc5\xa1tva i 2 bitnice te\xc5\xa1kog topni\xc5\xa1tva, 1 oklopni automobil, 11 kamiona i druge pomo\xc4\x87ne snage.\n_START_SECTION_\nPrvi poku\xc5\xa1aj\n_START_PARAGRAPH_\nU no\xc4\x87i s 13. na 14. studenoga Me\xc4\x91imurski odred domobranskog satnika Serti\xc4\x87a i Me\xc4\x91imurska \xc4\x8deta, sastavljena od izbjeglica i dobrovoljaca natoporu\xc4\x8dnika Glogovca, krenuli su iz Vara\xc5\xbedina i pre\xc5\xa1li most preko Drave. Ja\xc4\x8dine oko 400 pripadnika, upali su u Nedeli\xc5\xa1\xc4\x87e i oslobodili civile koje su zato\xc4\x8dili ma\xc4\x91arski oru\xc5\xbenici. Glavna kolona hrvatskih snaga nastavila je dalje prema \xc4\x8cakovcu, zaustaviv\xc5\xa1i se blizu \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkog kolodvora. Me\xc4\x91utim, ma\xc4\x91arske snage su se brzo pribrale. U rano jutro 14. studenoga u \xc4\x8cakovec su iz Nagykanisze do\xc5\xa1la \xc4\x8detiri vlaka puna vojnika, vojne opreme i konja. Ma\xc4\x91arska vojska je istog dana krenula u napad. Mnogobrojnija, bolje opremljena i izvje\xc5\xbebana, uspjela je brzo iz Nedeli\xc5\xa1\xc4\x87a potisnuti hrvatske snage, koje su se uz osjetne gubitke u ljudstvu i materijalu povukle u Vara\xc5\xbedin. Ma\xc4\x91arska konjica je prilikom povla\xc4\x8denja presjekla hrvatskim snagama odstupnicu prema Dravi, zbog \xc4\x8dega se mnogi hrvatski vojnici i dobrovoljci nisu uspjeli preko mostova prebaciti preko Drave, nego su je prelazili plivaju\xc4\x87i. Ma\xc4\x91arska vojska zaposjela je oba mosta na Dravi i topni\xc5\xa1tvom zaprijetila Vara\xc5\xbedinu._NEWLINE_Nekoliko dana nakon neuspje\xc5\xa1ne akcije u \xc4\x8cakovcu su se sastali hrvatski i ma\xc4\x91arski politi\xc4\x8dari (na\xc4\x8delnici, \xc5\xbeupani, gradona\xc4\x8delnici i saborski zastupnici) i zapovjednici lokalnih postrojbi. No, do opipljivog dogovora nije do\xc5\xa1lo._NEWLINE_Nakon okupljanja ve\xc4\x87ih snaga u Vara\xc5\xbedinu pod zapovjedni\xc5\xa1tvom Slavka Kvaternika, operaciji se pristupilo ozbiljnije i takti\xc4\x8dnije. Provedena su izvi\xc4\x91anja te su dobivene potpunije informacije o rasporedu i brojnosti ma\xc4\x91arskih snaga. Operacija je predvi\xc4\x91ena za 6. prosinca, no nemiri u Zagrebu 5. prosinca prouzrokovali su odgodu. Kako hrvatske snage nisu mogli ra\xc4\x8dunati na pravovremeni dolazak in\xc5\xbeinjerijskih postrojbi, uz pomo\xc4\x87 lokalnog stanovni\xc5\xa1tva organizirane su velike splavi za radni materijal i vozila te 20-ak \xc4\x8damaca za prijelaz preko Drave. Potpukovnik Kvaternik je odredio da akcija za osloba\xc4\x91anje Me\xc4\x91imurja po\xc4\x8dne 24. prosinca 1918. godine u 6 sati.\n_START_SECTION_\nDruga akcija\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna kolona je preko mosta kod Vara\xc5\xbedina pre\xc5\xa1la rijeku Dravu i krenula cestom prema \xc4\x8cakovcu. Do 10 sati glavnina ove kolone zauzela je Nedeli\xc5\xa1\xc4\x87e, a prethodnica je stigla u blizinu \xc4\x8cakovca. Istovremeno je bojnik Pogledi\xc4\x87 splavima i \xc4\x8damcima prebacio kod Hr\xc5\xbeenice u Me\xc4\x91imurje svoje 2 bojne pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tva, konjicu i topni\xc5\xa1tvo i po\xc4\x8deo napredovati prema Prelogu. Nakon osiguranja Preloga krenuo je prema Donjem Kraljevcu. Zauzev\xc5\xa1i Donji Kraljevec presjekao je \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dku prugu Budimpe\xc5\xa1ta \xe2\x80\x93 Trst i time sprije\xc4\x8dio iznenadni mogu\xc4\x87i dolazak ma\xc4\x91arskih poja\xc4\x8danja iz Nagykanisze. Konjica bojnika Pogledi\xc4\x87a doprla je oko 10 sati do Gori\xc4\x8dana i osigurala most preko Mure._NEWLINE_Sisa\xc4\x8dki bataljun pod zapovjedni\xc5\xa1tvom majora Henneberga krenuo je u \xc5\xa1est sati iz Dravskog Sredi\xc5\xa1\xc4\x87a i napredovao uz lijevu obalu Drave prema \xc4\x8cakovcu. Oko deset sati nalazio se blizu naselja \xc5\xa0enkovec kod \xc4\x8cakovca. Grupa pod zapovjedni\xc5\xa1tvom kapetana Juri\xc5\xa1i\xc4\x87a pre\xc5\xa1la je u \xc5\xa1est sati \xc5\xa1tajersko-ma\xc4\x91arsku granicu i preko gornjeg Me\xc4\x91imurja spustila se prema Murskom Sredi\xc5\xa1\xc4\x87u. U selu Sv. Martin na Muri sjedinila se s polubataljunom Slovenaca pa su obje grupe zajedno napredovale u pravcu Murskog Sredi\xc5\xa1\xc4\x87a. Usput su zauzeli i skelu na Muri i osigurali se od mogu\xc4\x87eg iznenadnog napada ma\xc4\x91arske vojske s le\xc4\x91a._NEWLINE_Do deset sati hrvatske su snage nesmetano napredovale, bez okr\xc5\xa1aja. Ma\xc4\x91ari su se u panici povukli preko Mure mostovima kod Kotoribe, Letenja i Murskog Sredi\xc5\xa1\xc4\x87a, dok je ma\xc4\x91arska posada u \xc4\x8cakovcu ostala na polo\xc5\xbeaju. Potpukovnik Perko po\xc4\x8deo je pripremati napad na \xc4\x8cakovec i u tu svrhu je izdao zapovijed za zauzimanje borbenih polo\xc5\xbeaja. No, prije po\xc4\x8detka napada Perko je odlu\xc4\x8dio poku\xc5\xa1ati izbje\xc4\x87i bespotrebne gubitke, pozivaju\xc4\x87i bojnika Gy\xc3\xb6ryja na predaju rije\xc4\x8dima: "Majore Gy\xc3\xb6ry! U ime starih pravica pozivam vas na predaju. Va\xc5\xa1e su \xc4\x8dete opkoljene!"._NEWLINE_Bojnik Gy\xc3\xb6ry se odlu\xc4\x8dio posavjetovati sa svojim pod\xc4\x8dinjenima. Doznav\xc5\xa1i da je \xc4\x8cakovec opkoljen i da bi otpor bio uzaludan odlu\xc4\x8dio se predati. Kapitulirao je u 10.30 sati blizu \xc4\x8dakove\xc4\x8dkog glavnog kolodvora. Nakon toga u \xc4\x8cakovec je u\xc5\xa1la hrvatska vojska i u sve\xc4\x8danom mimohodu, pra\xc4\x87ena od tisu\xc4\x87a gra\xc4\x91ana, pro\xc5\xa1la gradom. Potpukovnik Perko obavijestio je telefonom potpukovnika Kvaternika u Vara\xc5\xbedinu da je akcija uspjela. Tako je do 11 sati oslobo\xc4\x91eno cijelo Me\xc4\x91imurje, osim najisto\xc4\x8dnijeg djela oko Kotoribe i Legrada. Po nalogu potpukovnika Perka, jedan putni\xc4\x8dki vlak je zaustavljen i ispra\xc5\xbenjen, a u njega se tada ukrcao satnik Serti\xc4\x87 s 8 strojnica i pola Vara\xc5\xbedinskog bataljuna. Vlakom se odvezao do Kotoribe i do 13 sati zauzeo \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dki most preko Mure te skele kod Kotoribe. Time je cijelo Me\xc4\x91imurje bilo oslobo\xc4\x91eno ma\xc4\x91arske vlasti, i to u roku od sedam sati.\n_START_SECTION_\nVanjskopoliti\xc4\x8dke posljedice\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc4\x91ari se nisu lako pomirili s gubitkom Me\xc4\x91imurja te su sve nade polagali u diplomaciju. O ulasku hrvatske vojske u Me\xc4\x91imurje odmah su izvijestili Mirovnu konferenciju u Parizu, a ona je zatra\xc5\xbeila obja\xc5\xa1njenje od Vrhovnog zapovjedni\xc5\xa1tva srpske vojske u Beogradu. Srbi su 30. sije\xc4\x8dnja 1919. izvijestili Mirovnu konferenciju da se vojna intervencija u Me\xc4\x91imurju dogodila prije nego su oni preuzeli zapovjedni\xc5\xa1tvo u biv\xc5\xa1im zemljama Austro-Ugarske te da su vojne operacije izvr\xc5\xa1ene od strane lokalne vlade._NEWLINE_Iako se \xc5\xbeivot postupno normalizirao, ipak je hrvatska uprava tretirana kao privremeno stanje koje za svoje razrje\xc5\xa1enje \xc4\x8deka odluku Mirovne konferencije u Parizu. Kad je u o\xc5\xbeujku 1919. u Ma\xc4\x91arskoj izbila revolucija, pregovori su prekinuti. Kad su nastavljeni, u Me\xc4\x91imurju je boravila me\xc4\x91unarodna vojna komisija za razgrani\xc4\x8denje, te se na licu mjesta uvjerila u hrvatski karakter Me\xc4\x91imurja. Vode\xc4\x87i se principom samoodre\xc4\x91enja naroda, Mirovna konferencija je odlu\xc4\x8dila da Me\xc4\x91imurje pripadne Kraljevini SHS. Mirovnim ugovorom potpisanim u Trianonu 4. lipnja 1920. Ma\xc4\x91ari su se, uz protest, odrekli svih teritorija koji su pripali Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca.\n_START_SECTION_\nDrugi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nU Travanjskom ratu, Horthyjeva Ma\xc4\x91arska je okupirala Me\xc4\x91imurje i jednostrano ga pripojila. To je do kraja rata ostao glavni razlog napetosti izme\xc4\x91u NDH i Ma\xc4\x91arske, a odnosi su u jednom trenutku bili tako lo\xc5\xa1i da se prijetilo prijekidom diplomatskih veza. Postrojbe Bugarske vojske, Sovjetske Crvene armije i NOVJ kona\xc4\x8dno su oslobodile Me\xc4\x91imurje u travnju 1945. godine.'