b'\n_START_ARTICLE_\nJoel Brand\n_START_PARAGRAPH_\nJoel Brand (N\xc4\x83s\xc4\x83ud, Rumunjska, 25. travnja 1906. - Bad Kissingen, Njema\xc4\x8dka, 13. srpnja 1964.) bio je ma\xc4\x91arski \xc5\xbdidov, koji je spa\xc5\xa1avao \xc5\xbdidove u Drugom svjetskom ratu._NEWLINE_Bio je vode\xc4\x87i \xc4\x8dlan Odbora za pomo\xc4\x87 i spa\xc5\xa1avanje (Va\'ada Ezra ve\'Hatzalah, ili Va\'ada), podzemne cionisti\xc4\x8dke skupina u Budimpe\xc5\xa1ti, koja je spa\xc5\xa1avala \xc5\xbdidove iz dijelova Europe okupiranih od nacista tijekom holokausta, koji su dolazili u Ma\xc4\x91arsku, gdje su imali relativnu sigurnost. Kada je Njema\xc4\x8dka u o\xc5\xbeujku 1944. napala Ma\xc4\x91arsku, Brand je postao poznat po svojim naporima da spasi \xc5\xbeidovsku zajednicu od deportacije u koncentracijski logor Auschwitz u Poljskoj pod okupacijom Njema\xc4\x8dke._NEWLINE_U travnju 1944. susreo se s Adolfom Eichmannom, njema\xc4\x8dkim \xc4\x8dasnikom SS-a, koji je stigao u Budimpe\xc5\xa1tu kako bi organizirao deportacije. Eichmann je predlo\xc5\xbeio da Joel Brand bude posrednik dogovora izme\xc4\x91u SS-a i Sjedinjenih Ameri\xc4\x8dkih Dr\xc5\xbeava ili Britanije, u kojem bi nacisti zamijenili milijun \xc5\xbdidova za 10 000 kamiona za isto\xc4\x8dni front i velike koli\xc4\x8dine \xc4\x8daja i druge robe. Bio je to najambiciozniji niz takvih dogovora izme\xc4\x91u SS-a i \xc5\xbeidovskih vo\xc4\x91a. Eichmann ga je nazvao "Blut gegen Waren" ("krv za robu"). _NEWLINE_Ni\xc5\xa1ta nije bilo od prijedloga koji je The Times iz Londona nazvao jednom od najgorih pri\xc4\x8da o ratu. Povjesni\xc4\x8dari su smatrali, da su SS-ovci, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i njegovoga zapovjednika Heinricha Himmlera, koristili pregovore kao pokri\xc4\x87e za mirovne pregovore sa zapadnim Saveznicima kako bi isklju\xc4\x8dili Sovjetski Savez, a mo\xc5\xbeda \xc4\x8dak i Adolfa Hitlera. Bez obzira na svrhu, prijedlog je sprije\xc4\x8dila britanska vlada. Uhvatili su Joela Branda u Alepu (tada pod britanskom kontrolom), gdje je oti\xc5\xa1ao predlo\xc5\xbeiti Eichmannovu ponudu organizaciji \xc5\xbdidovskoj agenciji. Zavr\xc5\xa1ilo je nakon \xc5\xa1to su Britanci sve otkrili medijima. _NEWLINE_Neuspjeh prijedloga i \xc5\xa1ire pitanje za\xc5\xa1to Saveznici nisu mogli spasiti 435,000 ma\xc4\x91arskih \xc5\xbdidova deportiranih u Auschwitz izme\xc4\x91u svibnja i srpnja 1944. postali su predmetom ogor\xc4\x8denih rasprava dugi niz godina. Godine 1961. \xc4\x8dasopis Life naziva Branda "\xc4\x8dovjekom koji \xc5\xbeivi u sjeni sa slomljenim srcem".  On je u jednom intervjuu rekao neposredno prije svoje smrti 1964. godine: "\xc5\xbdivotna nesre\xc4\x87a stavila je sudbinu milijun ljudskih bi\xc4\x87a na moja ramena. Jedem i spavam i mislim samo na njih."'