b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik (Ljubljana, 23. sije\xc4\x8dnja 1872. - Ljubljana, 7. sije\xc4\x8dnja 1957.), najve\xc4\x87i slovenski arhitekt i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni profesor\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nNakon prve neuspje\xc5\xa1ne godine u ni\xc5\xbeoj gimnaziji, napustio je \xc5\xa1kolovanje. Otac ga je potom uzeo u svoju stolarsku radionicu gdje je Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik po\xc4\x8deo polako graditi svoj zanat. Uz dr\xc5\xbeavnu stipendiju nastavio svoje obrazovanje u Dr\xc5\xbeavnoj obrtni\xc4\x8dkoj \xc5\xa1koli u Grazu. Izu\xc4\x8dio je zanat stolara i dizajnera namje\xc5\xa1taja._NEWLINE_Arhitekturom se po\xc4\x8deo baviti nakon \xc5\xa1to je ostao zapanjen vidjev\xc5\xa1i nacrte Berlinske katedrale Otta Wagnera._NEWLINE_Nadugo zatim se upisao na studij u Grazu, a potom u Be\xc4\x8du u klasi gospodina Wagnera. Njegove rane projekte karakteriziraju racionalna organizacija i planiranje, tipi\xc4\x8dni za Wagnerove dizajne stanova i infrastrukture i bogato dekorirane povr\xc5\xa1ine s organskim motivima tipi\xc4\x8dnim za secesiju. _NEWLINE_Kao nagradu za izvrsno napravljen diplomski rad o nizozemskom ljetovali\xc5\xa1tu Scheveningenu dobio je Rimsku stipendiju koja mu je omogu\xc4\x87ila vi\xc5\xa1emjese\xc4\x8dno studijsko putovanje po Italiji i Francuskoj._NEWLINE_Godine 1901. je otvorio samostalni arhitektni atelje. Od 1911. godine je bio profesor na Umjetni\xc4\x8dko-obrtnoj \xc5\xa1koli u Pragu, od 1920. na Tehni\xc4\x8dkom fakultetu u Ljubljani._NEWLINE_1938. godine je postao \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti i umjetnosti. Progla\xc5\xa1en je za po\xc4\x8dasnog gra\xc4\x91anina Ljubljane, te je dobio odlikovanje Zasluge za narod, Pre\xc5\xa1ernovu nagradu._NEWLINE_Do uvo\xc4\x91enja eura, njegov lik se nalazio na nov\xc4\x8danici od 500 tolara, a na pozadini slika njegovog velikog djela Narodne i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ne biblioteke u Ljubljani.\n_START_SECTION_\nSluga Bo\xc5\xbeji\n_START_PARAGRAPH_\nO pedesetogodi\xc5\xa1njici Ple\xc4\x8dnikove smrti Slovenija je proglasila Ple\xc4\x8dnikovu godinu. Tada je i katoli\xc4\x8dka Crkva po\xc4\x8dela postupak za Ple\xc4\x8dnikovo progla\xc5\xa1enje bla\xc5\xbeenim i svetim. Tako mu od tada pripada naziv Sluga Bo\xc5\xbeji. Ple\xc4\x8dnik je u svom \xc5\xbeivotu \xc5\xbeivio kao uvjereni katolik. U tome i u mnogim drugim stvarima je sli\xc4\x8dan \xc5\xa1panjolskom arhitektu Antoniju Gaud\xc3\xadju, koji je projektirao jo\xc5\xa1 nedovr\xc5\xa1enu crkvu u Barceloni Sagrada Familia; on je naime tako\xc4\x91er kandidat za sveca.'