b'\n_START_ARTICLE_\nNikola Stojanovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nNikola M. Stojanovi\xc4\x87 (Mostar, 1880. - Beograd, 1964.), bio je srpski knji\xc5\xbeevnik, politi\xc4\x8dar i velikosrpski intelektualac. Bio je istaknuti protivnik Austro-Ugarske Monarhije i zalagao se za stvaranje Kraljevine Jugoslavije. Kao \xc4\x8dlan Centralnog nacionalnog komiteta Kraljevine Jugoslavije, osniva\xc4\x8d je Jugoslavenskog odbora u Parizu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nObrazovanje je zavr\xc5\xa1io u Beogradu. Pravo je doktorirao u Be\xc4\x8du. Nakon prosvjeda u Zagrebu 1902. godine bio je primoran vratiti se iz Austrije i posvetiti se novinarskom poslu. Bio je urednik oporbenog lista Narod koji je u po\xc4\x8detku izlazio u Mostaru._NEWLINE_Tijekom aneksije Bosne i Hercegovine 1908. godine bio je u Z\xc3\xbcrichu i tamo objavio knjigu na njema\xc4\x8dkom jeziku pod naslovom Autonomija Bosne i Hercegovine._NEWLINE_Od 1910. godine bio je zastupnik u Bosansko-hercegova\xc4\x8dkom saboru, a pred po\xc4\x8detak Prvoga svjetskog rata napustio je zemlju i oti\xc5\xa1ao u Pariz gdje je bio jedan od osniva\xc4\x8da Jugoslavenskog odbora._NEWLINE_Tijekom rada Mirovne konferencije u Versaillesu 1919. godine sudjelovao je u delegaciji SHS kao stru\xc4\x8dnjak za pitanje Bosne i Hercegovine._NEWLINE_Od 1920. godine do po\xc4\x8detka Drugoga svjetskog rata rata posvetio se odvjetni\xc4\x8dkim zanimanju. 1. travnja 1941. godine imenovan je za bana Vrbaske banovine ukazom jugoslavenskog kralja Petra II. Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87a._NEWLINE_U ljeto 1941. godine po\xc4\x8deo je s radom u beogradskoj organizaciji Dra\xc5\xbee Mihailovi\xc4\x87a, a slu\xc5\xbebeno je u\xc5\xa1ao u sastav Centralnog nacionalnog komiteta u kolovozu 1943. godine._NEWLINE_Radio je na ure\xc4\x91ivanju lista Za slobodu i demokratiju, a bio je i urednik jednog broja listova koje je u ilegali tiskala omladina Ravnogorskog pokreta (JURAO). Tijekom okupacije dva puta je uhi\xc4\x87en i zatvaran u logoru na Banjici._NEWLINE_U svibnju 1943. godine Nijemci su ga internirali u Francusku, gdje je do\xc4\x8dekao kraj rata. Nakon rata se vra\xc4\x87a u zemlju i prijavljuje novim vlastima koje su ga odmah zatvorile i osudile na zatvorsku kaznu zbog politi\xc4\x8dkog djelovanja, a onda su tu kaznu, nakon jedne godine robije, zamjenili za osloba\xc4\x91aju\xc4\x87u, ali su mu oduzeli gra\xc4\x91anska prava u trajanju od 10 godina, te vi\xc5\xa1e nije mogao politi\xc4\x8dki djelovati._NEWLINE_U Beogradu je nakon zatvora \xc5\xbeivio kod svojih ro\xc4\x91aka, jer mu je ku\xc4\x87a bila zaplijenjena. Umro je u Beogradu 1964. godine.\n_START_SECTION_\n"Srbi i Hrvati"\n_START_PARAGRAPH_\nNikola Stojanovi\xc4\x87 poznat je kao autor \xc4\x8dlanka "Srbi i Hrvati" (navodi se i pod kolokvijalnim naslovom "Do istrage na\xc5\xa1e ili va\xc5\xa1e\xe2\x80\x9d = "do nestanka na\xc5\xa1eg ili va\xc5\xa1eg"), koji je prvobitno objavljen u Srpskom knji\xc5\xbeevnom glasniku u Beogradu ( br. 7 od 1. kolovoza 1902.) a potom u \xc4\x8dasopisu Srbobranu (br. 168 i 169 od 22. i 23. kolovoza 1902. godine) koji je tada kao glasilo Srpske samostalne stranke u Hrvatskoj izlazio u Zagrebu.  _NEWLINE_U svojem \xc4\x8dlanku navodi izme\xc4\x91u ostaloga sljede\xc4\x87e teorije:_NEWLINE_Srbi i Hrvati su, po mi\xc5\xa1ljenju nekih, dva plemena istoga naroda; po mi\xc5\xa1ljenju drugih, dva posebna naroda (narodnosti); po mi\xc5\xa1ljenju tre\xc4\x87ih, jedan narod, jedno pleme.Pleme nastaje u vremenu pre ustanovljenja dr\xc5\xbeave, a narod nastaje u dr\xc5\xbeavi inicijativom jednog plemena. Ta se uloga pripisuje u na\xc5\xa1oj istoriji plemenu kojim je upravljao Stevan Nemanja, ali i iza toga imamo i suvi\xc5\xa1e primera koji pokazuju da srpske velmoze nisu htele ili nisu mogle shvatiti zajednicu interesa svih krajeva, bez koje nema govora o trajnom politi\xc4\x8dkom jedinstvu. Politi\xc4\x8dki je Srbe ujedinila zajedni\xc4\x8dka odbrana na Kosovu i kasnije zajedni\xc4\x8dka sudbina robovanja jednoj istoj vlasti. Kulturno jedinstvo, kome je udario temelj Sv. Sava, ogledalo se najbolje u toj veli\xc4\x8danstvenoj odbrani i u kasnijem stapanju srpske aristokracije sa demokracijom u jednu nerazdeljivu, divnu sastavinu - demokraciju s aristokratskim ponosom. U tom i le\xc5\xbei va\xc5\xbenost kosovskog boja, u tom smislu srpski poraz na Kosovu znaci jednu veliku pobedu._NEWLINE_...Hrvati dakle nisu ni pleme ni posebna narodnost. Oni se nalaze na prelazu iz plemena u narodnost, ali bez nade da \xc4\x87e sa\xc4\x8dinjavati ikada posebnu narodnost._NEWLINE_Dakle do (identitetskog) nestanka jednoga od ta dva naroda (stranke). Stojanovi\xc4\x87 nije nimalo sumnjao da \xc4\x87e u toj beskompromisnoj borbi Hrvati \xe2\x80\x9epodle\xc4\x87i\xe2\x80\x9c, a da \xc4\x87e Srbi biti pobjednici, jer im to garantira i \xe2\x80\x9eproces op\xc5\xa1te evolucije\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eprirodna \xc5\xbeivotna snaga\xe2\x80\x9c te kona\xc4\x8dno \xe2\x80\x9enadmo\xc4\x87nost na bojnom polju\xe2\x80\x9c. S druge strane, tvrdio je da Hrvati \xe2\x80\x9enemaju jezika, obi\xc4\x8daja ni zajedni\xc4\x8dkog \xc5\xbeivota\xe2\x80\x9c, kao ni \xe2\x80\x9esvijesti o zajedni\xc4\x8dkoj pripadnosti\xe2\x80\x9c te da \xe2\x80\x9eu tu\xc4\x91im slugama gledaju ideal pa \xc4\x87e i sami postati sluge\xe2\x80\x9c. Stojanovi\xc4\x87 je kasnije zdu\xc5\xa1no sudjelovao u stvaranju jugoslavenske dr\xc5\xbeave i nacije, pa s dosta sigurnosti mo\xc5\xbeemo predmnijevati kako je cijeli jugoslavenski pothvat razumijevao kao \xe2\x80\x9eistragu\xe2\x80\x9c Hrvata u \xe2\x80\x9epro\xc5\xa1irenoj otad\xc5\xbebini\xe2\x80\x9c._NEWLINE_...Ta se borba mora voditi do istrage na\xc5\xa1e ili va\xc5\xa1e. Jedna stranka mora podle\xc4\x87i. Da li \xc4\x87e to biti Hrvati, garantuje nam njihova manjina, geografski polo\xc5\xbeaj, okolnost, \xc5\xa1to \xc5\xbeive svuda pome\xc5\xa1ani sa Srbima, i proces op\xc5\xa1te evolucije, po kome ideja Srpstva znaci napredak.._NEWLINE_Posrbljavanje Hrvata dakle po Stojanovi\xc4\x87u nije dovoljno, i po njemu Hrvati moraju u potpunosti nestati jer je to "evolucijski neizbje\xc5\xbeno"._NEWLINE_Slijedili su protusrpski prosvjedi u Zagrebu a tada prvi puta javno nastupa i Stjepan Radi\xc4\x87. Ti prosvjedi nisu bili samo zbog tog antihrvatskog \xc4\x8dlanka, nego su posljedica dugogodi\xc5\xa1njeg izaziva\xc4\x8dkog pisanja ovog lista.'