b'\n_START_ARTICLE_\nJabuka (Grude, BiH)\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nS obzirom da se Jabuka ne spominje na popisu iz 1743. i 1768., selo je svakako nastalo kasnije. Na\xc5\xbealost, o selu Jabuci ne postoje gotovo nikakvi podaci do polovice 19. stolje\xc4\x87a. U selu su svi stanovnici istog prezimena - Roso.\n_START_SECTION_\nTeorije o naseljavanju\n_START_PARAGRAPH_\nPo jednoj predaji Jabu\xc4\x8dani su podrijetlom Mar\xc5\xa1i\xc4\x87i iza Pogane Vlake - prepodstavlja se iz Rasna. Po toj predaji bilo je devet bra\xc4\x87e Mar\xc5\xa1i\xc4\x87a koji su imali sestru Mariju a otac im je bio pu\xc5\xa1kar. Neki Alija Hamzi\xc4\x87 iz Hamzi\xc4\x87a je birao i na silu uzimao po svojoj volji kr\xc5\xa1\xc4\x87anske djevojke, o \xc4\x8demu se pjevala pjesma: "Sve oljubi Hamzi\xc4\x87u Alija samo osta Mar\xc5\xa1i\xc4\x87a Marija". Kada je to pjevanje \xc4\x8duo Alija Hamzi\xc4\x87, odlu\xc4\x8dio je na silu odvesti Mariju. _NEWLINE_Me\xc4\x91utim bra\xc4\x87a su ga protiv o\xc4\x8deve volje ubila kada su za to doznala. Konj je Aliju dovukao u Hamzi\xc4\x87e. Bra\xc4\x87a su pobjegla u Podovlje iznad Vojni\xc4\x87a, a pred Turcima su pobjegli u Zavojane i na kraju se naselili u Jabuci uz dogovor s Turcima da \xc4\x87e davati oko jungu masla godi\xc5\xa1nje. Dvojica bra\xc4\x87e su se naselila u Kupinjaku odakle su se njihovi potomci ra\xc5\xa1irili po cijeloj Jabuci. Godine 1853. u Jabuci su bile svega \xc4\x8detiri obitelji. _NEWLINE_Druga, mnogo vjerovatnija, teorija je da su prezime Roso i Jabu\xc4\x8dani zapravo potomci starog i znamenitog roda Rozi\xc4\x87a iz Sritnica, zaseoka sela Kru\xc5\xa1eva kraj Mostara. Nakon oslobo\xc4\x91enja Vrgorske krajine od turske vlasti 1688. jedan je ogranak Rozi\xc4\x87a prebjegao iz Sritnica u Vrgorac na poticaj franjevaca gdje su ih venecijanske vlasti smjestile u sela Mijaca i Zavojane i dodijelili im zemlji\xc5\xa1te. Oni su se odatle raseljavali u okolna mjesta - Papratnica, Poljica, Kozica, a neki su se s vremenom naselili na ljubu\xc5\xa1ko-grudskom podru\xc4\x8dju (Tihaljina, Dole, Ka\xc5\xa1\xc4\x87e, Drinovci, Vitina, Jabuka). Ova vrgora\xc4\x8dko-hercegova\xc4\x8dka grana Rosi\xc4\x87a se je kasnije opredijelila za kra\xc4\x87i oblik prezimena Roso. Ova teorija je mnogo vjerodostojnija i povijesno utemeljenija o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8di \xc4\x8dinjenica da i danas Rose postoje u Zavojanima, Mijacima, Drinovcima itd. O povezanosti Rosa iz Jabuke s onima iz Zavojana odakle su do\xc5\xa1li svjedo\xc4\x8di i to da su Jabu\xc4\x8dani dugo vremena svoje mrtve pokapali u Zavojanima. _NEWLINE_O Jabu\xc4\x8danima postoje i podaci iz druge polovice 19. stolje\xc4\x87a. _NEWLINE_Ilija (Ilko) Roso iz Jabuke ubio je zajedno s Bla\xc5\xbeom Kmad\xc5\xbei\xc4\x87em iz \xc5\xbdlibine dr\xc5\xbeavnog slu\xc5\xbebenika  jer mu je ovaj nekoliko puta ukrao duhan koji je Ilko prodavao u Makarskoj. Ilko je pobjegao u \xc5\xa1umu i prikrivao se desetak godina.Poslije su se Iliji pridru\xc5\xbeili i drugi odmetnici koji su snjim po\xc4\x8dinili jo\xc5\xa1 neka zlodjela. Na njegovu glavu je bila raspisana tjeralica od 200 fiorina. Nakon \xc5\xa1to su njegovu ku\xc4\x87u u Jabuci opkolili odbio se predati te je poku\xc5\xa1ao proboj. Ubio ga je zapovjednik oru\xc5\xbeni\xc5\xa1tva iz Gorice koji se dan poslije ubio jer mu se na isti dan Ilijina ubojstva utopio sin u Drinovcima.\n_START_SECTION_\nHercegova\xc4\x8dki ustanak u Jabuci\n_START_PARAGRAPH_\nSelo Jabuka spominje se u dokumentima o Hercegova\xc4\x8dkom ustanku 1874.-1878. U Jabuku su se povukli ustanici predvo\xc4\x91eni Musi\xc4\x87em i Ljubibrati\xc4\x87em, nakon \xc5\xa1to su 5. o\xc5\xbeujka 1876. kod Ka\xc5\xa1\xc4\x8da odbili Turski napad. Odatle su ustanici krenuli dalje niz Tihaljinu prema Ru\xc5\xbei\xc4\x87ima i kroz Drinovce prema Gorici i Posu\xc5\xa1ju.\n_START_SECTION_\nTurska karaula\n_START_PARAGRAPH_\nTurska karaula sagra\xc4\x91ena je nakon razgrani\xc4\x8denja Turskog Carstva i Mleta\xc4\x8dke Republike tzv. Po\xc5\xbeareva\xc4\x8dkim mirom 21. srpnja 1718., nakon maloga rata (1715. - 1717.). Zidana je vapnom i kamenom, a bila je pokrivena plo\xc4\x8dom. Okrugla je oblika i promjera oko 8 metara._NEWLINE_Bila je razdijeljena na dva dijela, imala je kamine (ognji\xc5\xa1ta) itd. Oko nje je tako\xc4\x91er bio zidani bedem danas dosta ru\xc5\xa1evan. Karaulu je navodno zidalo stanovni\xc5\xa1tvo od Metkovi\xc4\x87a, a stanovni\xc5\xa1tvo iz ovih krajeva gradilo je karaulu na Sebi\xc5\xa1ini. Karaula je sru\xc5\xa1ena u hercegova\xc4\x8dkom ustanku 1876. godine.'