b'\n_START_ARTICLE_\nIlarion Ruvarac\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nJovan Ruvarac je osnovnu \xc5\xa1kolu zavr\xc5\xa1io u Starom Slankamenu i Starim Banovcima, a gimaziju u Srijemskim Karlovcima i Be\xc4\x8du. U Be\xc4\x8du je studirao pravo i bavio se povije\xc5\xa1\xc4\x87u. Karlova\xc4\x8dku bogosloviju je zavr\xc5\xa1io 1859. godine. Tu je po\xc4\x8deo i raditi. Godine 1861. se zaredio i uzeo ime Ilarion. U manastiru Grgeteg postao je arhimandrit, pa rektor Karlova\xc4\x8dke bogoslovije._NEWLINE_Njegova naobrazba i kriti\xc4\x8dko prosu\xc4\x91ivanje definira ga prvim obrazovanim srpskim povjesni\xc4\x8darom. Zbog svojih stavova je \xc4\x8desto upadao u neprilike i duge polemike. Ruvarac se obra\xc4\x8dunavao sa starijom srpskom historiografijom koja je izvo\xc4\x91ena prete\xc5\xbeno na tradiciji i epskoj narodnoj pjesmi. Godine 1869. Ruvarac je postao \xc4\x8dlan Srpskog u\xc4\x8denog dru\xc5\xa1tva, a 1888. Srpske kraljevske akademije._NEWLINE_Ruvarac se bavio i srednjovjekovnom bosanskom povijesti, gdje je kroz nekoliko radova dao zna\xc4\x8dajan doprinos razumijevanju dinastije Kotromani\xc4\x87a, posebno vremena bana Tvrtka I. Kotromani\xc4\x87a, te o pravoslavlju u Bosni i Hercegovini (Banovanje Tvrtka bana 1353. do 1377, 1894.; Dvije bosanske kraljice, 1893.; Ne\xc5\xa1to o Bosni dabarskoj i dabro-bosanskoj episkopiji i o srpskim manastirima u Bosni, 1878.; O humskim episkopima i hercegova\xc4\x8dkim metropolitima do godine 1766, 1901.).'