b"\n_START_ARTICLE_\nBazilika svetog Antuna u Padovi\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika Svetog Antuna (tal. Basilica di Sant'Antonio da Padova) je glavni padovanski spomenik, jedno od najve\xc4\x87ih remek-djela svjetske umjetnosti i jedno od najposje\xc4\x87enijih kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih sveti\xc5\xa1ta._NEWLINE_Autor ove bazilike, \xc4\x8dija je izgradnja zapo\xc4\x8dela 1232. godine u slavu Svetog Antuna Padovanskog koji je umro u Padovi 1231. godine, je nepoznat. U svom glavnom dijelu bazilika je dovr\xc5\xa1ena krajem 12. stolje\xc4\x87a. Bazilika ima impozantne strukture romani\xc4\x8dkog stila, dok \xc4\x8ditav apsidalan dio, vitak s devet kapelica u polukrugu, pripada goti\xc4\x8dkom stilu. Duga je 115 metara, u najve\xc4\x87em rasponu je \xc5\xa1iroka 55 metara, a unutarnja visina dose\xc5\xbee 38,50 m; nad njom se izdi\xc5\xbee 8 kupola, 2 zvonika i 2 vitka tornji\xc4\x87a; dva srodna zvonika dosi\xc5\xbeu visinu od 68 m.\n_START_SECTION_\nUnutra\xc5\xa1njost\n_START_PARAGRAPH_\nSve\xc4\x8deva je bazilika izgra\xc4\x91ena u obliku latinskog kri\xc5\xbea, a podijeljena je na tri la\xc4\x91e sa \xc5\xa1irokom i kratkom popre\xc4\x8dnom la\xc4\x91om. Bo\xc4\x8dne se la\xc4\x91e produljuju u hodnik koji okru\xc5\xbeuje prezbiterij. Velik je i broj grobnih spomenka podignutih u \xc4\x8dast vojskovo\xc4\x91a, u\xc4\x8denjaka i crkvenih osoba. S unutarnje strane pro\xc4\x8delja isti\xc4\x8de se velika freska Petra Anningonija (1985.) koja predstavlja Svetog Antuna na orahu u trenutku propovijedanja. Na prvom stupu slijeva nalazi se \xc2\xabGospa s Djeti\xc4\x87em\xc2\xbb Stjepana iz Ferrare (1350.). Prvi oltar u lijevoj la\xc4\x91i posve\xc4\x87en je Sv. Maksimilijanu Kolbeu, mu\xc4\x8deniku koncentracijskog logora u Auschwitzu. Oltarna slika, djelo Petra Annigonija (1981.) predstavlja \xc5\xbertvu poljskog franjevca.\n_START_SECTION_\nSve\xc4\x8deva kapela\n_START_PARAGRAPH_\nPretpostavlja se da je arhitekt Sve\xc4\x8deve kapele bio T. Lombardo. Na njoj su radili najve\xc4\x87i renesansni venecijanski kipari. Uzdu\xc5\xbe zidova se nalazi devet mramornih reljefa koji prikazuju doga\xc4\x91aje iz \xc5\xbeivota Svetog Antuna i njegova \xc4\x8dudesa: \xc2\xabRedovni\xc4\x8dko obla\xc4\x8denje sv. Antuna\xc2\xbb (A. Minello, 1512.), \xc2\xabLjubomoran mu\xc5\xbe bode\xc5\xbeom ranjava \xc5\xbeenu\xc2\xbb (G. Rubino i S. Cosini, 1529.), \xc2\xabSv. Antun uskrisuje mladi\xc4\x87a\xc2\xbb (D. Cattaneo i G. Campagna, 1577.), \xc2\xabUskrisenje utopljene djevojke\xc2\xbb (Jakov Sandovino, 1563.), \xc2\xabSv. Antun uskrisuje utopljeno dijete\xc2\xbb (A. Minello i J. Jansovino, 1534.), \xc2\xab\xc4\x8cudo lihvareva srca\xc2\xbb (T. Lombardo, 1525.), \xc2\xab\xc4\x8cudo odsje\xc4\x8dene i iscijeljene noge\xc2\xbb (T. Lombardo, 1525.), \xc2\xabBa\xc4\x8dena \xc4\x8da\xc5\xa1a ostaje \xc4\x8ditava\xc2\xbb (G. Mosca i P. Stella, 1520.-1529.), \xc2\xabNovoro\xc4\x91en\xc4\x8de svjedo\xc4\x8di maj\xc4\x8dinu neporo\xc4\x8dnost\xc2\xbb (A. Lombardo, 1505.) U sredi\xc5\xa1tu se izdi\xc5\xbee oltar-grob sv. Antuna koji je djelo Ticijana Aspettija s kraja 16. stolje\xc4\x87a, a na stranama ima dva velika srebrna svije\xc4\x87njaka iz 17. stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nGospina kapelica\n_START_PARAGRAPH_\nGospina kapelica je preostali dio negda\xc5\xa1nje crkve Svete Marije koju je padovanski biskup Jakov darovao sv. Antunu 1229. godine. Tu je sv. Antun slavio misu, ispovjedao i propovijedao. Na tom mjestu je i pokopan i na tom su mjestu se nalazili njegovi posmrtni ostatci do 1263. godine. Na zidovima se nalaze razne freske iz 13. i 14. stolje\xc4\x87e, koje nisu danas ba\xc5\xa1 u dobrom stanju. U kapelici se nalazi i goti\xc4\x8dki kip francuskog umjetnika Rinaldina Puydarrieuxa s kipom presvete Djevice.\n_START_SECTION_\nKapelica bla\xc5\xbeenog Luke Belludija\n_START_PARAGRAPH_\nU ovu kapelicu se ulazi sa sjeverne strane Gospine kapelice. U njoj se nalaze razne freske autora Just de' Menabuoija (1382.), te sarkofag koji slu\xc5\xbei kao oltar, a u kojem po\xc4\x8divaju posmrtni ostatci bla\xc5\xbeenog Luke, u\xc4\x8denika sv. Antuna.\n_START_SECTION_\nKapelica svetog Jakova\n_START_PARAGRAPH_\nNalazi se nasuprot kapelice Sve\xc4\x8deva groba i jedna je od remek-djela talijanskog tre\xc4\x8denta (\xc4\x8detrnaesto stolje\xc4\x87e). Podigao ju je, kao obiteljski kapelicu, Bonificije Lupi 1372. godine prema nacrtu Mle\xc4\x8danina Andriola de Santija. Freskama ju je oslikao Altichiero iz Verone, najve\xc4\x87i talijanski slikar kasnoga tre\xc4\x8denta. Na pozadini, koja je podijeljena na tri dijela, isti\xc4\x8de se \xc2\xabRaspe\xc4\x87e\xc2\xbb. Na krajnjim stranama istoga zida nalaze se dva groba obitelji koje su naru\xc4\x8dile kapelicu. U gornjim lunetama i na pokrajnim zidovima prikazane su epizode iz legende o svetom Jakovu, za\xc5\xa1titniku \xc5\xa0panjolske. S desne strane prolazi se kroz kapelice Presvetog Srca i dolazi do kapelice Presvetog Sakramenta.\n_START_SECTION_\nKapelica Presvetog Sakramenta\n_START_PARAGRAPH_\nPodignuta je 1457. godine u gotskim stilu za smje\xc5\xa1taj grobova Gattamelate i njegove obitelji. U njoj se nalaze sarkofazi Erazma Gattamalete i njegova sina Ivana Antuna, te skulpture Grgura d'Allegreta (1458.) 1651. godine preure\xc4\x91ena je u kapelicu Presvetog Sakramenta. Bogata je suvremenim dekoracijama \xc4\x8diji je autor Ljudevit Pogliaghi (1927.-1936.) koji je \xc5\xbeelio uzveli\xc4\x8dati Euharistijsko otajstvo. U tu je svrhu prosuo mramor, broncu i umjetni\xc4\x8dka djela. Nasuprot oltaru, na pilastri, vidi se slika na platnu \xc2\xabMu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo svete Agate\xc2\xbb G. B. Tiepola (1736.)\n_START_SECTION_\nPrezbiterij i Glavni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nIz kapelice Presvetog Sakramenta skre\xc4\x87e se prema sredi\xc5\xa1tu crkve, a zatim prema glavnom oltaru i prezbiteriju ogra\xc4\x91enom elegantno balustradom (krase je \xc4\x8detiri bron\xc4\x8dana kipa Ticijana Aspettija). Tu dominiraju djela Donatella koja zajedno \xc4\x8dine najznamenitije umjetni\xc4\x8dko djelo bazilike._NEWLINE_Suvremen raspored skulptura na oltaru i oko njega djelo je Kamila Boita (1895.), kojemu pripada i nacrt sada\xc5\xa1njeg ure\xc4\x91enja glavnog oltara. Nad svime dominira \xc2\xabPropelo\xc2\xbb (1446.) pod kojim se pru\xc5\xbea \xc2\xablik Gospe\xc2\xbb. Sa strane se nalazi \xc5\xa1est kipova: svetog Franje, svete Justine, svetog Ljudevita An\xc5\xbeuvinskog, svetog Antuna, Daniiela i Prozdo\xc4\x8dima (prvog padovanskog biskupa). Ostala bron\xc4\x8dana djela predstavljaju \xc4\x8dudesa svetog Antuna, simbole Evan\xc4\x91elista, an\xc4\x91ele koji pjevaju i sviraju, te \xc2\xabMrtvi krist\xc2\xbb koji se nalazi izme\xc4\x91u dva tu\xc5\xbena an\xc4\x91ela._NEWLINE_Na pole\xc4\x91ini oltara \xc2\xabIsusovo polaganje u grob\xc2\xbb se s lijeve strane izdi\xc5\xbee bron\xc4\x8dani \xc2\xabSvije\xc4\x87njak\xc2\xbb, djelo Andrije Briosca (1515.) koji po svojim dimenzijama i umjetni\xc4\x8dkoj vje\xc5\xa1tini se smatra najljep\xc5\xa1im svije\xc4\x87njakom na svijetu. U pokrajne zidove prezbiterija umetnuto je dvanaest plo\xc4\x8dica s doga\xc4\x91ajima iz Staroga zavjeta (B. Bellano 1588. i A. Briosco 1507.) Na lukovima gdje se ulazi u prezbiterij oslikani su franjeva\xc4\x8dki sveci.\n_START_SECTION_\nSamostan i klaustri\n_START_PARAGRAPH_\nS ju\xc5\xbene strane bazilike nalazi se franjeva\xc4\x8dki samostan, koji se, polaze\xc4\x87i od malog i siroma\xc5\xa1nog prebivali\xc5\xa1ta svetog Antuna, vremenom sve vi\xc5\xa1e razvijao. Dijeli se na razne zgrade koje karakterizira pet prostranih trijemova i klaustra: Raja, Magnolije, Novicijata, Generala i Muzeja._NEWLINE_U samostanu su stolje\xc4\x87ima \xc5\xbeivjeli redovnici slavni po svetosti, kulturi i va\xc5\xbenim ulogama koje su imali u Katoli\xc4\x8dkoj crkvi. U njemu je odgajan i budu\xc4\x87i papa Siksto IV. (15. stolje\xc4\x87e), a za vrijeme hodo\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x87a tu su se zadr\xc5\xbeavali pape Pio VI. i Pio VII.\n_START_SECTION_\nVanjski izgled bazilike\n_START_PARAGRAPH_\nBron\xc4\x8dana vrata djelo su C. Boita (1895.); a nad njima se u luneti nalazi kopija djela Am Mantegne (1452.), \xc4\x8diji se original \xc4\x8duva u samostanu. Kip svetog Antuna iznad lunete, tako\xc4\x91er je kopija djela francuskog autora Rinaldina. Prostor pred bazilikom nekada je slu\xc5\xbeio kao groblje, a tome svjedo\xc4\x8de i neke preostale grobne plo\xc4\x8de. Danas tim prostorom dominira kip vojskovo\xc4\x91e E. Gattamelate iz Narnija \xc5\xa1to ga je u bronci modelirao i izlio Donatello."