b'\n_START_ARTICLE_\nMiljenko Smoje\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nSmoje se rodio u ribarskoj obitelji u Splitu. Djed i otac su mu bili ribari. Odrastao je u \xc4\x8detvrti Varo\xc5\xa1._NEWLINE_U Splitu je 1941. godine zavr\xc5\xa1io gimnaziju. Kasnije je diplomirao hrvatski i povijest na Vi\xc5\xa1oj pedago\xc5\xa1koj \xc5\xa1koli. Nedugo zatim je u travanjskom ratu pala Kraljevina Jugoslavija, a Split okupiran i anektiran od fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke Italije. Smoje se nakon toga priklju\xc4\x8dio antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkom pokretu otpora, kao i Komunisti\xc4\x8dkoj partiji Jugoslavije. Me\xc4\x91utim, njegova buntovna priroda ga je dovela do toga da vrlo brzo bude isklju\xc4\x8den iz Partije.   _NEWLINE_Nakon rata Smoje je kra\xc4\x87e vrijeme radio kao u\xc4\x8ditelj, da bi od 1950. godine po\xc4\x8deo raditi kao novinar u splitskom dnevnom listu Slobodna Dalmacija. Vrlo brzo je na vidjelo iza\xc5\xa1ao njegov talent za pisanje reporta\xc5\xbea u kojima bi, uz veliku dozu humora, vje\xc5\xa1to koristio \xc4\x8dakavski dijalekt. U svojim putopisima (koji su u biti bili i novinski \xc4\x8dlanci i intervjui s mje\xc5\xa1tanima i opis mjesta), objavljivanim u "Slobodnoj Dalmaciji" (veli\xc4\x8dine cijele stranice ili cijele dvije stranice) je novinarskim neformalnim pristupom pisao o dalmatinskim malim mjestima. Pokrenuo je humoristi\xc4\x8dki list Pomet koji je poslije postao tjedni prilog u Slobodnoj Dalmaciji._NEWLINE_Smoje je postao jedan od najuglednijih novinara tada\xc5\xa1nje Hrvatske i Jugoslavije, ali je njegovoj slavi ipak najvi\xc5\xa1e doprinio rad na  humoristi\xc4\x8dkoj TV-seriji Na\xc5\xa1e malo misto iz 1970. godine, koja je burne ekonomske, politi\xc4\x8dke i kulturne promjene prije, za vrijeme i poslije drugog svjetskog rata pokazala kroz prizmu malih ljudi u dalmatinskom gradi\xc4\x87u. Serija je 1982. godine dobila i filmski nastavak u obliku igranog filma Servantes iz Malog mista._NEWLINE_Smoje je 1979. godine oti\xc5\xa1ao u mirovinu, ali je za Slobodnu Dalmaciju nastavio pisati kolumnu Dnevnik jednog penzionera._NEWLINE_Godinu dana kasnije je prema vlastitoj knjizi napisao scenarij za Velo misto, TV-seriju koja je obra\xc4\x91ivala povijest Splita od 1910. do 1947. godine. Iako je serija bila predmetom sna\xc5\xbene cenzure od tada\xc5\xa1njih komunisti\xc4\x8dkih vlasti, do\xc5\xbeivjela je veliku popularnost i kultni status koji traje do danas._NEWLINE_Osamdesetih godina , pa i nakon njegove smrti od strane javnosti okarakteriziran je vrlo lo\xc5\xa1e i neopravdano optu\xc5\xbeivan za jugonostalgi\xc4\x8dara, no Smoje nije bio politi\xc4\x8dar, a njegov rad velik je doprinos hrvatskoj komediografiji. Nakon \xc5\xa1to je Slobodna Dalmacija godine 1993. kontroverznom privatizacijom pre\xc5\xa1la u ruke Tu\xc4\x91manovog prista\xc5\xa1e Miroslava Kutle, Smoje je postao kolumnist satiri\xc4\x8dnog tjednika Feral Tribune gdje je pisao sve do svoje smrti._NEWLINE_Miljenko Smoje je pokopan u \xc5\xbdrnovnici, pokraj Splita.\n_START_SECTION_\nCitati\n_START_PARAGRAPH_\nO sucima:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eMi se skandaliziramo kad se fuzbali\xc5\xa1ti pobiju na plac. A kad koji \xc5\xa1porta\xc5\xa1 jo\xc5\xa1 udre suca, onda je to velika afera i \xc4\x8deka ga te\xc5\xa1ka kazna i do\xc5\xbeivotna suspenzija. Ne ispituje se je li sudac kriv, je li sudac lupe\xc5\xbe. \xe2\x80\x9d'