b'\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Domenico Cassini\n_START_SECTION_\nAstronomija i astrologija\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1648. do 1669. Cassini je bio astronom u Panzano zvjezdarnici (Republika Genova). Radio je kao profesor astronomije na Bolonjskom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu, a 1671. je postao upraviteljem Pari\xc5\xa1ke zvjezdarnice. U potpunosti je prihvatio novu zemlju toliko da je postao poznat pod izmjenjenim imenom Jean-Dominique Cassini. Cassiniju se zajedno s Hookeom pripisuje otkri\xc4\x87e Velike crvene pjege na Jupiteru (~1665.). Cassini je otkrio \xc4\x8detiri Saturnova mjeseca i tamnu liniju du\xc5\xbe cijelog Saturnova prstena, nazvanu Cassinijeva pukotina (1675). Oko 1690. prvi je promatrao diferencijalnu rotaciju unutar Jupiterove atmosfere._NEWLINE_1672. godine poslao je svojega kolegu Jeana Richera u Cayenne u Francuskoj Gvajani dok je on sam ostao u Parizu. Obojica su napravila istovremena promatranja Marsa te su tako prona\xc5\xa1li njegovu paralaksu kako bi odredili njegovu udaljenost. Time su po prvi put izmjerene stvarne veli\xc4\x8dine Sun\xc4\x8deva sustava. Cassini je bio prvi koji je napravio uspje\xc5\xa1na mjerenja zemljopisne du\xc5\xbeine koristiv\xc5\xa1i metodu koju je predlo\xc5\xbeio Galileo, koristiv\xc5\xa1i pomr\xc4\x8dine Jupiterovih satelita kao sat._NEWLINE_Privu\xc4\x8den nebom u mladosti, njegovo prvo zanimanje bilo je vi\xc5\xa1e za astrologiju nego za astronomiju. Kasnije se u \xc5\xbeivotu usredoto\xc4\x8dio gotovo isklju\xc4\x8divo samo na astronomiju napu\xc5\xa1taju\xc4\x87i odba\xc4\x8denu astrologiju, te postaju\xc4\x87i sve vi\xc5\xa1e upleten u znanstvenu revoluciju i ultraracionalno mi\xc5\xa1ljenje njegova vremena. Dok je bio mlad \xc4\x8ditao je o astrologiji, a uskoro je postao jako upu\xc4\x87en u nju. Dosta za\xc4\x8du\xc4\x91uju\xc4\x87e, ali upravo je njegovo \xc5\xa1iroko znanje o astrologiji omogu\xc4\x87ilo njegovo prvo imenovanje za astronoma._NEWLINE_1644. godine markiz Cornelio Malvasia koji je bio bolonjski senator s velikim zanimanjem za astrologiju, pozvao je Cassinija u Bolognu i ponudio mu mjesto u Panzano zvjezdarnici koju je gradio u to vrijeme. Ve\xc4\x87ina njihova vremena potro\xc5\xa1ena je na ra\xc4\x8dunanje novih, boljih i pouzdanijih efemerida u astrolo\xc5\xa1ke svrhe koristiv\xc5\xa1i brzo napreduju\xc4\x87e astronomske metode i oru\xc4\x91a toga vremena._NEWLINE_1669. godine Cassini je oti\xc5\xa1ao u Francusku gdje je uz potporu Luja XIV pomogao osnovati Pari\xc5\xa1ku zvjezdarnicu koju je otvorio 1671. Ostao je njenim upraviteljem do smrti 1712. U Francuskoj je Cassini radio na dvoru 41 godinu kao astronom i astrolog Luja XIV. ("Kralj Sunce"), obavljaju\xc4\x87i o\xc4\x8dekivanu dvostruku ulogu jo\xc5\xa1 uvijek usredoto\xc4\x8div\xc5\xa1i vi\xc5\xa1e vremena na astronomiju nego na astrologiju koju je u\xc4\x8dio toliko mnogo u svojoj mladosti.\n_START_SECTION_\nIn\xc5\xbeenjerstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPapa Klement IX. zaposlio je Cassinija \xc5\xa1to se ti\xc4\x8de utvr\xc4\x91enja, gospodarenja i navodnjavanja rijeke Po. Oko 1670. po\xc4\x8deo je raditi na prvoj topografskoj karti Francuske, koriste\xc4\x87i se postupkom triangulacije, a taj posao su kasnije nastavili njegov sin i unuk.'