b'\n_START_ARTICLE_\nAkacijeva \xc5\xa1izma\n_START_PARAGRAPH_\nAkacijeva \xc5\xa1izma je prvi veliki raskol izme\xc4\x91u Isto\xc4\x8dne i Zapadne kr\xc5\xa1\xc4\x87anske crkve, a trajao je trideset i pet godina, od 484. do 519. Nazvana je po patrijarhu Konstantinopola Akaciju.\n_START_SECTION_\nPozadina\n_START_PARAGRAPH_\nPosljedica je u odstupanju lidera Isto\xc4\x8dnog kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva patrijarha Akacija od Kalcedonskog vjerovanja i neuspjelog poku\xc5\xa1aja Bizantskog cara Zenona u pomirenja dviju Crkava izdavanjem ukaza Henotikona 482. godine kojim je nastojao pomiriti "pravovjerno" Nicejsko-Kalcedonsko vjerovanje sa miafizistvom, koje je sve vi\xc5\xa1e uzimalo maha u isto\xc4\x8dnim Bizantskim provincijama._NEWLINE_Papa Simplicije, koji nije bio konzultiran, taj Akt nikada nije prihvatio, smatraju\xc4\x87i ga izdajom odluka Kalcedonskog sabora i podila\xc5\xbeenjem hereticima. Njegov nasljednik papa Feliks III. je, pak, nakon bezuspje\xc5\xa1nih poku\xc5\xa1aja da promijeni odluku cara Zenona, godine 484. donio ukaz o ekskomuniciranju konstantinopolskog patrijarha Akacija, a tako\xc4\x91er je svrgnut i Petar Mongus, miafizitski patrijarh Aleksandrije. Ni car Zenon ni izop\xc4\x87eni patrijarsi tu odluku nisu priznali, te je tako stvorena Akacijeva \xc5\xa1izma, prvi veliki raskol izme\xc4\x91u Zapadnog i Isto\xc4\x8dnog kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva koji \xc4\x87e biti formalno okon\xc4\x8dan za vrijeme pontifikata pape Hormizde 28. o\xc5\xbeujka 519. godine.'