b'\n_START_ARTICLE_\nCyril Genik\n_START_PARAGRAPH_\nCyril Genik (Bereziv Ny\xc5\xbenyj, 1857. \xe2\x80\x93 12. velja\xc4\x8de 1925.) bio je ukrajinsko -kanadski imigracijski slu\xc5\xbebenik i kulturni djelatnik.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nCyril Genik ro\xc4\x91en je 1857. u Berezivu Ny\xc5\xbenjemu, Galiciji. Otac mu je bio Ivan Genyk, seoski poglavar, a majka Anna Pertsovy\xc4\x8d. Genik je zapo\xc4\x8deo studije u Kolomyji prije nego \xc5\xa1to se preselio u dana\xc5\xa1nji Ivano-Frankivsk, kako bi zavr\xc5\xa1io obrazovanje za u\xc4\x8ditelja. Diplomirao je u Lviv-u, prije nego su ga postavili za u\xc4\x8ditelja 1879. u regiji Nadvirnoj. Genik se vra\xc4\x87a u rodno selo 1882. i tamo osniva \xc5\xa1kolu. Za vrijeme 1880.-tih pokrenuo je posao s mlinicom i proizvo\xc4\x91a\xc4\x8dku zadrugu, koju je nazvao Karpatska trgovina. Izabran je za gradskog vije\xc4\x87nika 1890. u Kolomyji, mjestu gdje je zapo\xc4\x8deo studije. _NEWLINE_U jednom trenutku upoznao je Josepha Oleskiwa, \xc4\x8dovjeka koji je poticao imigraciju Ukrajinaca u Kanadu. Oleskiw je ponudio Geniku voditi njegovu drugu skupinu Ukrajinaca na putu za Kanadu te im pomogne smjestiti se. Genik, zajedno sa suprugom i \xc4\x8detvoro djece, pridru\xc5\xbeio se grupi od 64 Ukrajinca koji su do\xc5\xa1li u Quebec City dana 22. lipnja 1896. Genik je skupinu prvo doveo do Winnipega, a onda do mjesta koje je poslije osnovano kao Stuartburn, Manitoba; i koje se smatra prvom ukrajinsko-kanadskom zajednicom u zapadnoj Kanadi. U kolovozu Genik se prijavio za boravak u Stuartburnu, no ubrzo se predomislio i preselio u Winnipeg. Tog istog mjeseca Oleskiw je preporu\xc4\x8dio Genika kao imigracijskog slu\xc5\xbebenika kanadskom ministarstvu unutarnjih poslova. U rujnu Genik je postao po potrebi nezavisni slu\xc5\xbebenik Odijela za poslove tuma\xc4\x8denja i prevo\xc4\x91enja._NEWLINE_Kao imigracijski slu\xc5\xbebenik, Genik je u Quebec Cityju upoznavao nove ukrajinske kanadske imigrante koje je poticao na upotrebu engleskog i napu\xc5\xa1tanje tradicionalnih obi\xc4\x8daja. Slu\xc5\xbeio je kao savjetnik gdje god je bilo potrebno.  Naglim porastom broja ukrajinskih imigranata u Kanadi, i obujam njegova posla dramati\xc4\x8dno se pove\xc4\x87ao, do te mjere da je do 1898. postao zaposlenik na puno radno vrijeme. Tim \xc4\x8dinom tako\xc4\x91er je postao prvi Ukrajinac koji je za kanadsku vladu vr\xc5\xa1io posao slu\xc5\xbebenika na puno radno vrijeme. _NEWLINE_Genik je 1899. u svojoj ku\xc4\x87i pokrenuo \xc4\x8ditaonicu Taras \xc5\xa0ev\xc4\x8denko,  te 1903. prve ukrajinske novine u Kanadi, Kanadski Farmer (Kanadyiskyi farmer). Iako sam nije bio religiozna osoba, vjerovao je da bi kr\xc5\xa1\xc4\x87anska vjeroispovijest trebala postojati nezavisno od gr\xc4\x8dkih pravoslavnih i ruskih pravoslavnihnormi, te je u vremenu od 1903.\xe2\x80\x931904., u suradnji sa sve\xc4\x87enicima Winnipe\xc5\xa1ke Prezbiterijanske crkve, osnovao\xc2\xa0\xc2\xbbNezavisnu Gr\xc4\x8dku Crkvu\xc2\xab. Kada je 1911. na op\xc4\x87im izborima Genikova Liberalna stranka izgubila upravu, Genik je izgubio posao, \xc4\x8dime se zavr\xc5\xa1ilo poglavlje njegovog \xc5\xbeivota u javnoj domeni. Neko vrijeme je \xc5\xbeivio u Sjedinjenim Dr\xc5\xbeavama, ali se kasnije vratio u Winnipeg, gdje je umro 12. velja\xc4\x8de 1925. _NEWLINE_U trenutku smrti, Genik je u ukrajinsko-kanadskoj zajednici bio toliko poznat da je imao nadimak\xc2\xa0\xc2\xbbCar Kanade\xc2\xab.'