b'\n_START_ARTICLE_\nDalekovidnost (Hiperopija)\n_START_SECTION_\nKlasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nHiperopija se obi\xc4\x8dno klasificira prema klini\xc4\x8dkom izgledu, njenoj ozbiljnosti, ili kako se odnosi na status akomodacije oka.\n_START_SECTION_\nUzroci\n_START_PARAGRAPH_\nDalekovidnost mogu uzrokovati ozljede, zaraze, migrene ili geni.\n_START_SECTION_\nDijagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc5\xa1trina vida kod dalekovidne osobe ovisi o visini dalekovidnosti, dobi, vizualnim zahtjevima i akomodacijskim sposobnostima._NEWLINE_U te\xc5\xbeim slu\xc4\x8dajevima dalekovidnosti mozak od ro\xc4\x91enja ima pote\xc5\xa1ko\xc4\x87a za spajanje slika koje svako oko pojedina\xc4\x8dno vidi. To je zato jer su slike koje mozak prima od svakog oka uvijek nejasne. Naime, gotovi svi ljudi su dalekovidni kada se rode. Kako rastemo, rastu i na\xc5\xa1e o\xc4\x8di. Kada o\xc4\x8dna jabu\xc4\x8dica naraste na svoju idealnu veli\xc4\x8dinu (oko 25 mm) oko je savr\xc5\xa1eno. Ako oko nastavi rasti javlja se kratkovdnost, ali ako je oko prestalo rasti prije toga javlja se dalekovidnost. Budu\xc4\x87i da djeca imaju veliku mogu\xc4\x87nost akomodacije manja odstupanja od normale nemogu\xc4\x87e je utvrditi bez oftalmolo\xc5\xa1kog pregleda. Dijete s visokom dalekovidno\xc5\xa1\xc4\x87u nikada nije vidjelo detalje na nekom predmetu. Ako mozak ne nau\xc4\x8di vidjeti predmete detaljno, onda postoji velika vjerojatnost da \xc4\x87e jedno oko postati dominantno. Rezultat je da \xc4\x87e mozak blokirati impulse ne dominantnog oka \xc5\xa1to rezultira slabovidno\xc5\xa1\xc4\x87u ili strabizmom. Za razliku od kratkovidne dijece koja mogu vidjeti predmete u blizini oka, kao i detalje, dalekovidna djeca u ranoj dobi ne u\xc4\x8de vidjeti detalje na predmetima. Takvo dijete \xc4\x87e obi\xc4\x8dno stajati ispred televizije s jednim zatvorenim okom, ne da bi bolje vidjelo nego zato \xc5\xa1to mozak nije nau\xc4\x8dio vidjeti predmete detaljno._NEWLINE_Roditelji dalekovidne djece ne mogu uvijek otkriti da djete ima problema s vidom jo\xc5\xa1 u najranijoj dobi, jer mala djeca imaju veliku mo\xc4\x87 akomodacije, koja kako djete i oko rastu slabi. Zbog toga se problemi s vidom otkriju tek kad dijete krene u \xc5\xa1kolu, \xc5\xa1to mo\xc5\xbee ve\xc4\x87 biti i kasno jer se do onda ve\xc4\x87 vid mo\xc5\xbeda razvio. U tom slu\xc4\x8daju dijete niti s najbolje propisanim nao\xc4\x8dalama ili kontaktnim le\xc4\x87ama ne\xc4\x87e mo\xc4\x87i najbolje vidjeti, niti \xc4\x87e se takvo stanje ikada mo\xc4\x87i ispraviti. Zbog toga bi roditelji trebali oti\xc4\x87i s djetetom na pregled kod oftalmologa u dobi od oko 2., te oko 4. godine \xc5\xbeivota, pogotovo ako netko u porodici ima problema s vidom._NEWLINE_Djeca manjeg stupnja dalekovidnosti naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e odbijaju nositi propisane nao\xc4\x8dale uz obrazlo\xc5\xbeenje da bolje vide bez nao\xc4\x8dala, \xc5\xa1to dodu\xc5\xa1e mo\xc5\xbee djelomi\xc4\x8dno biti i to\xc4\x8dno jer oko kod djeteta mo\xc5\xbee samo ispraviti manji stupanj dalekovidnosti, ali takvoj se djeci nao\xc4\x8dale obi\xc4\x8dno propisuju kako bi se oko manje umaralo i kako ne bi dolazilo do glavobolja. Takvoj djeci oko do puberteta naraste do idealnih 2.5 cm., te im nao\xc4\x8dale vi\xc5\xa1e nisu potrebne._NEWLINE_Kontinuirani napor da se zao\xc5\xa1tri slika uzrokuje glavobolju i umor u o\xc4\x8dima. Ove te\xc5\xa1ko\xc4\x87e se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e javljaju nakon posla i nave\xc4\x8der. Zamagljen vid se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e pojavljuje pri pogledu na manje udaljenosti i pri du\xc5\xbeem \xc4\x8ditanju._NEWLINE_Blagu dalekovidnost mo\xc5\xbeemo korigirati sami, jer oko ima sposobnost akomodacije (prilagodba o\xc4\x8dne le\xc4\x87e za gledanje na blizinu). Ali dugotrajnim naprezanjem oka mogu\xc4\x87e je pove\xc4\x87ati stupanj dalekovidnosti, ili \xc4\x8dak izazvati \xc5\xa1kiljavost (strabizam). Dakle, i kod najslabijeg stupnja dalekovidnosti, vrlo je va\xc5\xbeno posjetiti oftalmologa ili optometrista, kako bi vam prepisao korekcijske nao\xc4\x8dale ili kontaktne le\xc4\x87e._NEWLINE__NEWLINE_Kod osoba s normalnim vidom izme\xc4\x91u 40-te i 45-te godine \xc5\xbeivota ve\xc4\x87ina postaje dalekovidna. O\xc4\x8dna le\xc4\x87a sa godinama gubi svoju elasti\xc4\x8dnost, zrakasti mi\xc5\xa1i\xc4\x87 slabi, te se smanjuje akomodacijska sposobnost oka. Taj oblik dalekovidnosti se naziva stara\xc4\x8dka dalekovidnost ili presbiopija. Prvi simptom obi\xc4\x8dno biva nesvjesno udaljavanje novina od o\xc4\x8diju, kako bi izo\xc5\xa1trili sitan tekst, koji vam je na standardnoj udaljenosti (od 30 do 40 cm) postao nejasan. Kod dalekovidnih osoba ova pojava se obi\xc4\x8dno doga\xc4\x91a oko 35-te godine \xc5\xbeivota, iako mo\xc5\xbee i ranije._NEWLINE_Dalekovidnost se u nekim slu\xc4\x8dajevima javlja zajedno s astigmatizmom.\n_START_SECTION_\nLije\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nManji stupanj dalekovidnosti ponekad nije potrebno ispavljati pomagalima ukoliko ima mo\xc4\x87 akomodacije. Ve\xc4\x87i stupanj dalekovidnosti se ispravlja konveksnim le\xc4\x87ama koje imaju plus ("+") vrijednost dioptrije.'