b'\n_START_ARTICLE_\nPodatak, informacija, znanje, mudrost\n_START_PARAGRAPH_\nT. S. Eliot je anticipirao raspravu koja se nastavila od njegovih pjesni\xc4\x8dkih redova. Pored toga je u odnosu mudrosti sa znanjem i znanja sa informacijom on predlo\xc5\xbeio niz, hijerarhiju, izri\xc4\x8dite veze izme\xc4\x91u svakog od tih koncepata. Ova hijerarhija tako\xc4\x91er pokazuje da jedan koncept mo\xc5\xbee utjecati na drugi, a mo\xc5\xbee \xc4\x8dak biti i promijenjen u drugi.\n_START_SECTION_\nPodatak\n_START_PARAGRAPH_\nRije\xc4\x8d podatak potje\xc4\x8de od mn. lat. datum \xc5\xa1to zna\xc4\x8di dio informacije. Podatak je jednostavna neobra\xc4\x91ena izolirana misaona \xc4\x8dinjenica koja ima neko zna\xc4\x8denje. Podaci (eng. Data) su znakovni prikaz \xc4\x8dinjenica i pojmova koji opisuju svojstva objekata i njihovih odnosa u prostoru i vremenu. Podatak je nematerijalne prirode, on jednostavno postoji u na\xc5\xa1im mislima i nema zna\xc4\x8denje unutar ili izvan svog postojanja ili o samom sebi pa se pridru\xc5\xbeuje zna\xc4\x8denju kojim opisujemo svojstva objekata. Mo\xc5\xbee postojati u bilo kojem obliku bio upotrebljiv ili ne. Oblici podataka su zvu\xc4\x8dni, slikovni, broj\xc4\x8dani i tekstualni. Bilje\xc5\xbee se na njima sukladne na\xc4\x8dine. Struktura podatka je apstraktna i \xc4\x8dine ju: zna\xc4\x8denje (naziv i opis zna\xc4\x8denja odre\xc4\x91enog svojstva), vrijednost (mjera i iznos) i vrijeme. Podaci u kontekstu i kombinirani unutar strukture \xc4\x8dine informaciju.\n_START_SECTION_\nObrada podataka\n_START_PARAGRAPH_\nObrada podataka je proces pretvorbe podataka u informacije. Da bi podatak postao informacija mora imati zna\xc4\x8denje novosti za primatelja, odnosno mora utjecati na pove\xc4\x87anje razine znanja primatelja. Provo\xc4\x91enje razli\xc4\x8ditih postupaka: ra\xc4\x8dunskih (zbrajanje, oduzimanje...) i logi\xc4\x8dkih (usporedba, manji, ve\xc4\x87i...).\n_START_SECTION_\nInformacija\n_START_PARAGRAPH_\nRije\xc4\x8d informacija potje\xc4\x8de od lat. Informare \xc5\xa1to zna\xc4\x8di informiranje, obavje\xc5\xa1tavanje. Informacija (eng. Information) je rezultat analize i organizacije podataka na na\xc4\x8din da daje novo znanje primatelju. Informacija je raznolikost poruka od po\xc5\xa1iljatelja do primatelja. Ona postaje znanje kad je interpretirana, odnosno stavljena u kontekst ili kad joj je dodano zna\xc4\x8denje. Informaciju \xc4\x8dine podaci kojima je dano zna\xc4\x8denje putem relacijskih veza, odnosno organizirani podaci koji su ure\xc4\x91eni za bolje shva\xc4\x87anje i razumijevanje. Zna\xc4\x8denje informacije mo\xc5\xbee biti korisno, ali i ne mora.\n_START_SECTION_\nZnanje\n_START_PARAGRAPH_\nZnanje je odgovaraju\xc4\x87a zbirka informacija kojoj je namjera da bude korisna. Znanje \xc4\x8dine organizirane informacije koje se mogu koristiti za stvaranje novih zna\xc4\x8denja i podataka. Znanje je ljudska sposobnost poduzeti u\xc4\x8dinkovite postupke u raznolikim i neizvjesnim situacijama. Znanje je predodre\xc4\x91en proces. Kada netko memorira informacije tada on skuplja, odnosno gomila znanje. To znanje ima korisno zna\xc4\x8denje njemu, ali ne osigurava samo po sebi uklapanje, odnosno integraciju kao \xc5\xa1to bi rezultiralo ili zaklju\xc4\x8dilo daljnje znanje. Npr., djeca u Osnovnoj \xc5\xa1koli mogu odgovoriti da je 2+2=4 jer imaju usvojeno to znanje, ali ne mogu odgovoriti koliko je 1267 x 300 jer bi to zahtijevalo pohranjena dodatna znanja koja bi morala biti obuhva\xc4\x87ena razumijevanjem._NEWLINE_Znanje \xc4\x8dine \xc4\x8dinjenice koje postoje unutar psihi\xc4\x8dke strukture koju svijest mo\xc5\xbee obraditi. Ljudski um koristi to znanje za biranje izme\xc4\x91u mogu\xc4\x87nosti, a time reagiranje i pona\xc5\xa1anje postaje inteligentnije. Kada vrijednosti i obveze vode inteligentno pona\xc5\xa1anje, ono je zapravo temeljeno na mudrosti. Mudrost je imanje iskustva, znanja, razumijevanja uz mo\xc4\x87 primjenjivanja sveg troje sa razborito\xc5\xa1\xc4\x87u, prakti\xc4\x8dno\xc5\xa1\xc4\x87u, diskretno\xc5\xa1\xc4\x87u i zdravim razumom, odnosno mudrost je sposobnost dono\xc5\xa1enja ispravnih odluka.\n_START_SECTION_\nDIKW\n_START_PARAGRAPH_\nDIKW (Data, Information, Knowledge, Wisdom) je prijedlog strukturiranja podataka, informacija, znanja i mudrosti u jednu informacijsku hijerarhiju gdje svaka razina dodaje odre\xc4\x91ena svojstva iznad i ispod one prethodne. Podatak je najosnovnija razina, informacija dodaje kontekst, znanje dodaje kako ga upotrijebiti, a mudrost dodaje kada i za\xc5\xa1to ga upotrijebiti._NEWLINE_DIKW model se temelji na pretpostavljanju sljede\xc4\x87eg niza postupaka: podatak dolazi u obliku neobra\xc4\x91enih zapa\xc5\xbeanja i dimenzija, informacija se oblikuje analiziranjem veza i odnosa izme\xc4\x91u podataka, znanje se oblikuje koriste\xc4\x87i informaciju za djelovanje, mudrost se oblikuje kroz upotrebu znanja, kroz komunikaciju korisnika znanja i kroz razmi\xc5\xa1ljanja. Op\xc4\x87enita je misao da je podatak manji od informacije, a informacija je manja od znanja, odnosno, da bi se kreirala informacija potreban je podatak i samo kada postoji informacija znanje mo\xc5\xbee iza\xc4\x87i na vidjelo._NEWLINE_Dijagrami ispod pokazuju dva pogleda DIKW hijerarhije. Prvi prikazuje linearni niz, a drugi piramidu znanja._NEWLINE_Sadr\xc5\xbeaj ljudskog uma (prema Russellu Ackoffu) \xc4\x8dine: podatak, informacija, znanje, razumijevanje (spoznajni i analiti\xc4\x8dki proces koji odgovara na pitanje za\xc5\xa1to) i mudrost. Ackoff pritom upozorava da se prve \xc4\x8detiri kategorije odnose na pro\xc5\xa1lost i bave se onim \xc5\xa1to je bilo ili onim \xc5\xa1to je poznato. Samo se peta kategorija, mudrost, bavi budu\xc4\x87im vremenom jer sadr\xc5\xbeava ma\xc5\xa1tovitost, pronicljivost i kreativnost. Do mudrosti se ne dolazi lagano i jednostavno, najprije se mora uspje\xc5\xa1no pro\xc4\x87i kroz sve prethodne kategorije. S pomo\xc4\x87u razumijevanja se mo\xc5\xbee postoje\xc4\x87im znanje stvarati novo, odnosno, ljudi koji imaju razumijevanje mogu poduzimati korisne aktivnosti zato \xc5\xa1to mogu sastaviti novo znanje ili barem nove informacije na temelju ve\xc4\x87 postoje\xc4\x87eg znanja. Razlika izme\xc4\x91u znanja i razumijevanja je kao i izme\xc4\x91u u\xc4\x8denja i memoriranja._NEWLINE_Iako su na\xc5\xa1e koncepcije podatka, informacije i znanja napredovale tijekom vremena u potpunosti je jasno da je T. S. Eliot bio sposoban da se bavi time i definira neke vrlo ozbiljne odnose koji su nastavili utirati put na\xc5\xa1em dana\xc5\xa1njem poimanju svijeta. Ono \xc5\xa1to mo\xc5\xbeemo izvesti kao zaklju\xc4\x8dak iz ovog teksta, a ujedno i povezati sa modernim na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivota jest sljede\xc4\x87e: Znanje je rezultat u\xc4\x8denja. Pove\xc4\x87anje razine znanja dovodi do boljeg odlu\xc4\x8divanja. Nove tehnologije dovode do ubrzanja i sve ve\xc4\x87ih koli\xc4\x8dina podataka i informacija.'