b'\n_START_ARTICLE_\nFrana\xc4\x8dko-langobardski ratovi\n_START_PARAGRAPH_\nFrana\xc4\x8dko-langobardski ratovi (754. \xe2\x80\x93 773. godine) su vo\xc4\x91eni izme\xc4\x91u germanskih plemena Langobarda i Franaka.\n_START_SECTION_\nPrvi frana\xc4\x8dko-langobardski rat (754. godine)\n_START_PARAGRAPH_\nFrana\xc4\x8dki kralj Pipin Mali je krenuo 754. godine s jakom vojskom preko Mont Senija u pomo\xc4\x87 papi Stjepanu III. koji je bio pod pritiskom lagobardskog kralja Aistulfa. Aistulf je do\xc4\x8dekao Pipina u tjesnacu Suze (Clusae) i napao ga. Kad je frana\xc4\x8dka prethodnica odbila langobardski napad, Aistulf se povukao u utvrdu Paviju i tu se poslije nekoliko dana opsade predao i obe\xc4\x87ao da \xc4\x87e vratiti sve oduzete zemlje i da ne\xc4\x87e nametati nikakve nov\xc4\x8dane obveze papi.\n_START_SECTION_\nDrugi frana\xc4\x8dko-langobardski rat (756. godine)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cim se Pipin vratio preko Alpa, Aistulf je ponovno napao papu, pa je Pipin 756. godine ponovno krenuo istim putem u Italiju. I dok su se Langobardi i ovog puta utvrdili u tjesnacu Suze o\xc4\x8dekuju\xc4\x87i frontalni napad Franaka, Pipin je sa svojom vojskom obi\xc5\xa1ao tjesnac i pokorio Langobarde bez borbe. Aistulf se ponovno povukao u utvrdu Paviju i ponovno predao poslije nekoliko dana, ali ovog puta pod mnogo te\xc5\xbeim uvjetima. Aistufl je morao priznati vrhovnu vlast frana\xc4\x8dkog kralja, a  morao je vratiti papi i sve zemlje koje su ranije pripadale bizantskom egzarhatu, \xc5\xa1to je i uvjetovalo stvaranje Papinske dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nTre\xc4\x87i frana\xc4\x8dko-langobardski rat (773. godine)\n_START_PARAGRAPH_\nFrana\xc4\x8dka dr\xc5\xbeava je ponovno zaratila na Italiju 773. godine, ali ovog puta s ciljem pro\xc5\xa1irenja frana\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave. Karlo, kasnije nazvan Karlo Veliki krenuo je u Italiju u dvije kolone. Jedna je pod njegovim zapovjedni\xc5\xa1tvom i\xc5\xa1la preko Mont Senija, a druga pod zapovjedni\xc5\xa1tvom njegovog strica Bernarda preko Velikog Svetog Bernarda. Langobardski kralj Deziderije, kao i njegov prethodnik Aistulf, je ponovno zatvorio prolaz kroz tjesnac Suze kojeg su Franci opet zaobi\xc5\xa1li i on se tako\xc4\x91er zatvorio u utvrdu Paviju, koju su Franci opsjednuli u rujnu 773. godine. Deziderije se, iako pod opsadom, predao tek poslije deset mjeseci i Karlo se proglasio kraljem Langobarda. Ovim \xc4\x8dinom je utvr\xc4\x91ena frana\xc4\x8dka prevlast u Italiji. Iako je bilo nekoliko pobuna, frana\xc4\x8dka dr\xc5\xbeava je ostala neugro\xc5\xbeena. Neko vrijeme su bile samo neovisne kne\xc5\xbeevine Furlanija, Spoleto i Benevent.'