b'\n_START_ARTICLE_\nVidija\n_START_PARAGRAPH_\nVidija je trgova\xc4\x8dki naziv za vrstu tvrdih metala koje je 1926. njema\xc4\x8dka tvrtka Krupp uvela u proizvodnju pod nazivom Widia ((njem. wie Diamant - u prijevodu poput dijamanta)). Vidija je kompozitni materijal, s volframovim karbidom WC kao tvrdom fazom i kobaltom (10%) kao veznim metalom. Zbog velike tvrdo\xc4\x87e vidija se ponajvi\xc5\xa1e koristi za izradu o\xc5\xa1trica reznih alata kao \xc5\xa1to su svrdla za kamen i beton.\n_START_SECTION_\nTvrdi metal\n_START_PARAGRAPH_\nTvrdi metal ili tvrda legura se upotrebljava za izradu visokokvalitetnih reznih alata, kod kojih mogu da se primijene velike brzine rezanja i dobije visok kvalitet povr\xc5\xa1ine koja se obra\xc4\x91uje. Zbog visokih temperatura koje se pri postupcima rezanja razvijaju (> 700 \xc2\xb0C), zahtijev u svojstvima se prije svega odnosi na veliku tvrdo\xc4\x87u, otpornost na tro\xc5\xa1enje i stabilnost osobina na povi\xc5\xa1enim temperaturama (puzanje). Rezni alati izra\xc4\x91eni od tvrdih metala imaju bolja svojstva od alata izra\xc4\x91enih od brzoreznih \xc4\x8delika, posebno bolja svojstva rezanja na povi\xc5\xa1enim temperaturama. Izra\xc4\x91uju se postupkom sinterovanja (metalurgija praha) kao na primjer tvrde legure na osnovi volframovog karbida, titanijevog karbida, titanijevog nitrida (kompozitni materijal) i postupkom lijevanja kao \xc5\xa1to su steliti, za brzine do 500 m/min i temperature do 1000 \xc2\xbaC. Zbog na\xc4\x8dina dobijanja, ali i velike tvrdo\xc4\x87e, tvrdi metali ne mogu da se oblikuju plasti\xc4\x8dnim deformiranjem, niti da se toplinski obra\xc4\x91uju.'