b'\n_START_ARTICLE_\nAleksej I., ruski car\n_START_PARAGRAPH_\nAleksej I. (19. o\xc5\xbeujka 1629. - 26. sije\xc4\x8dnja 1676.) je bio drugi ruski car iz dinastije Romanov od 1645. godine.\n_START_SECTION_\nSmrt roditelja\n_START_PARAGRAPH_\nAleksej je bio sin cara Mihajla I. i Evdokije, njegove supruge iz drugog braka. Tijekom djetinjstva za u\xc4\x8ditelja otac mu odre\xc4\x91uje Borisa Morozova koji \xc4\x87e kasnije tijekom upravljanja carstvom imati veliku ulogu. Otac je svoga sina i prijestolonasljednika Alekseja odlu\xc4\x8dio predstaviti ruskom narodu kada je on imao samo 14 godina. Samo ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e od godine dana potom majka mu umire u svojoj 37 godini 18. kolovoza 1645. Tijekom prolje\xc4\x87a sljede\xc4\x87e godine 13. srpnja mu je umro i otac tako da je Aleksej postao potpuno usamljeni car sa samo 16 godina.\n_START_SECTION_\nMorozov\n_START_PARAGRAPH_\nNemaju\xc4\x87i sada povjerenja u nikoga drugoga on svoga tutora bojara Morozova postavlja na \xc4\x8delo ruske vlade. Koriste\xc4\x87i svoju poziciju ovaj glavni ministar organizira 1648. godine vjen\xc4\x8danje mladog cara za Mariju Miloslavskaju dok se sam \xc5\xbeeni njenom sestrom. Vijest o tom duplom vjen\xc4\x8danju tada razjaruje stanovnike Moskve koji se bune sa \xc5\xbeeljom da ubiju ovoga bojara. On taj poku\xc5\xa1aj pre\xc5\xbeivljava samo zahvaljuju\xc4\x87i mladom caru koji ga osobnom intervencijom spa\xc5\xa1ava. Bez obzira na ovaj doga\xc4\x91aj Morozov \xc4\x87e nastaviti upravljati u ve\xc4\x87oj ili manjoj mjeri dr\xc5\xbeavom kao premijer ili "savjetnik" sve do svoje smrti 1661. koriste\xc4\x87i svoj negda\xc5\xa1nji utjecaj i carevu suprugu, iako \xc4\x87e vlast morati djeliti s patrijarhom Nikonom. Najva\xc5\xbenija od Morozovljevih unutarnjopoliti\xc4\x8dkih mjera postaje novi ruski zakonik koji \xc4\x87e ostati u optjecaju sve do XIX stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nPoljska\n_START_PARAGRAPH_\nPrve godine carevanja Alekseja I. su bile mirne sve do neo\xc4\x8dekivanih doga\xc4\x91aja u Poljskoj. Tamo na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Ukrajine je do\xc5\xa1lo 1648. godine do pobune Bogdana Hmeljni\xc4\x8dkog. Kako niti nakon pet godine lojalne snage ovu bunu nisu uspjele ugu\xc5\xa1iti u politi\xc4\x8dkoj eliti Rusije se pojavila \xc5\xbeelja za objavom rata koji \xc4\x87e neupitno dovesti do teritorijalnog pro\xc5\xa1irenja. Do po\xc4\x8detka rata tako dolazi u listopadu 1653. godine nakon parlamentarnog glasovanja. Prva godina ovog rat je bio \xc5\xa1etnja od pobjede do pobjede. Ruske snage tada na brzinu osvajaju Smolensk, Kijev, Rigu, Vitebsk, Polotsk i posti\xc5\xbeu dogovor s Bogdanom Hmelnickijem. Po sporazumu iz Perejaslavlja od 1654. godine izme\xc4\x91u poljskog pobunjenika i ruskog cara Alekseja Ukrajina je vezala svoju budu\xc4\x87nost s Rusijom u zamjenu za politi\xc4\x8dku autonomiju. Taj ugovor se uzima kao prijelomni trenutak u povijesti Ukrajine._NEWLINE_Ti fantasti\xc4\x8dni ruski uspjesi su uvjerili i \xc5\xa0vedsku da objavi rat Poljskoj \xc5\xa1to ona \xc4\x8dini 1655. godine. Kako je neprijateljsko kraljevstvo tada postojalo samo na papiru ova dva saveznika su se ubrzo posva\xc4\x91ala oko ratnog plijena i Aleksej je 1656. godine objavio rat \xc5\xa0vedskoj. Posljedica ovog petogodi\xc5\xa1njeg rata su bili nikakvi dobitci i vrijeme za oporavak Poljske koja tada ponovno postaje sila ograni\xc4\x8dene snage. Zbog toga 1. srpnja (21. lipnja po st. kalendaru) 1661. dolazi do sklapanja mirovnog sporazuma s \xc5\xa0vedskom i nastavka rata protiv Poljske. Zavr\xc5\xa1etak ovog rata \xc4\x87e nastupiti tek 1667. godine. Po tada\xc5\xa1njem mirovnom sporazumu Rusija je vratila osvojeni izlaz na Balti\xc4\x8dko more, a zadr\xc5\xbeala Smolensk, Kijev i sve na lijevoj obali rijeke Dnjestar. Zavr\xc5\xa1etkom tih ratova Poljska je izgubila jednu tre\xc4\x87inu svoga stanovni\xc5\xa1tva i prestala biti vojnom silom kakva je bila nekada._NEWLINE_Uz te Poljske ratove dr\xc5\xbeava se tako\xc4\x91er nastavila \xc5\xa1iriti u Sibir gdje se 1659. godine osniva Irkutsk, a 1666. godine Selenginsk.\n_START_SECTION_\nProblemati\xc4\x8dni potomci\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom svojega \xc5\xbeivota Aleksej I. je imao iz dva braka sveukupno 15 djece od \xc4\x8dega je bilo \xc5\xa1est sinova. Bez obzira na takvo zadovoljavaju\xc4\x87e broj\xc4\x8dano stanje njihovo zdrastveno stanje je svima bilo zabrinjavaju\xc4\x87e. Njegov prvi sin Dimitrije nije do\xc5\xbeivio drugu godinu \xc5\xbeivota. Njegov drugi sin i prijestolonasljednik Aleksej umire na pragu punoljetnosti 1670. godine stvaraju\xc4\x87i caru velike dinasti\xc4\x8dke brige znaju\xc4\x87i da su mu dva preostala sina Fjodor i Ivan invalidi, a Simeon je umro 1669. godine. Zbog toga on se 1671. godine \xc5\xbeeni s Natalijom Naru\xc5\xa1kinom koja \xc4\x87e mu roditi Petar 1672. godine._NEWLINE_Aleksej I. umire 29. sije\xc4\x8dnja 1676. godine nedugo nakon predstavljanja Fjodora kao svoga nasljednika.'