b'\n_START_ARTICLE_\nPovijesni nacionalni park Haitija\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nDana 1. sije\xc4\x8dnja 1804. godine, nakon 14 godina borbe za otok crnih robova protiv kolonizatora, Jean-Jacques Dessallines, glavni vo\xc4\x91a revolucije, proglasio je samostalnost Republike Haiti. Car Dessallines je odmah povjerio Henriju Christopheu, jednom od svojih generala, zadatak izgradnje goleme utvrde na brdu Pic Laferri\xc3\xa8re (kasnije poznatom kao Pic Henry), 28 km jugozapadno od grada Cap-Ha\xc3\xaftien. Nakon smrti Dessallinesa 1806. godine, Republika Haiti je podijeljena na dvije dr\xc5\xbeave: ju\xc5\xbeni dio kojim je upravljao P\xc3\xa9tion, dok se na sjeveru Christophe proglasio kraljem 1811. god. Citadela Laferri\xc3\xa8re (ili Citadela Henri), koja je izvorno zami\xc5\xa1ljena kao spomenik slobode, je postala despotska utvrda samo tijekom 1813. god. U isto vrijeme, kralj Christophe (Henry I., kralj Haitija) je zapo\xc4\x8deo gradnju nevjerojatne pala\xc4\x8de Sans Souci (tj. "bezbri\xc5\xbena") okru\xc5\xbeene vrtovima u podno\xc5\xbeju prilazne ceste ka\xc5\xa1telu, u blizini sela Milot.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nCitadela Henry, sagra\xc4\x91ena na 970 metara nadmorske visine na povr\xc5\xa1ini od oko 1 ha, jedan je od najboljih primjera umjetnosti vojnog in\xc5\xbeenjerstva po\xc4\x8detkom 19. stolje\xc4\x87a. Planovi su djelo Hai\xc4\x87anina Henria Barrea, ali je vjerojatno da je general Christophe igrao klju\xc4\x8dnu ulogu u njezinom planu izvanredno artikuliranog volumena kako bi se omogu\xc4\x87ilo integrirati topni\xc5\xa1tvo, razraditi sustav opskrbe vodom i cisterne, te kolosalne obrambene zidine koje \xc4\x8dine ovaj ka\xc5\xa1tel nesavladiv. U njemu je mogla stanovati posada od 2.000 ljudi, ili 5.000 u slu\xc4\x8daju potrebe._NEWLINE_Pala\xc4\x8da Sans Souci, danas uglavnom ru\xc5\xa1evina koja se trenutno restaurira, duguje svoju bizarnu ljepotu iznimnom skladu s planinskim okru\xc5\xbeenjem, kao i pribjegavanje razli\xc4\x8ditim i navodno nespojivim arhitektonskim modelima. Barokno stubi\xc5\xa1te i neoklasi\xc4\x8dne terase, te strmi vrtovi podsje\xc4\x87aju na pala\xc4\x8de u Potsdamu i Be\xc4\x8du, dok su kanali i bazeni inspirirani Versajskom pala\xc4\x8dom, osim nedefiniranoj halucinacijskoj kvaliteti ovog djela megalomanskog kralja.'