b'\n_START_ARTICLE_\nTiger I\n_START_SECTION_\nIdeja o koncepciji\n_START_PARAGRAPH_\nNjema\xc4\x8dka doktrina prije Drugog svjetskog rata nije u potpunosti odredila parametre kojima se odre\xc4\x91uje je li tenk laki, srednji ili te\xc5\xa1ki. Ovaj nedostatak to\xc4\x8dno odre\xc4\x91enih namjena tenka razli\xc4\x8ditih kategorija je rezultat mi\xc5\xa1ljenja da tenk kao oru\xc5\xbeani sustav ne mo\xc5\xbee djelovati u mje\xc5\xa1ovitim vojnim postrojbama, nego samo kao zasebna postrojba. U to vrijeme se jo\xc5\xa1 nije shva\xc4\x87ala razlika u kori\xc5\xa1tenju razli\xc4\x8ditih vrsta tenkova za razli\xc4\x8dite namjene. S vremenom i daljnjim razvojem tenkova i njegove primjene na boji\xc5\xa1tu pojavljuju se prva mi\xc5\xa1ljenja i teorije o uporabi svakog roda tenka za razli\xc4\x8dite borbene zada\xc4\x87e. Isti koncept se pojavio i u drugim zemljama kao \xc5\xa1to su SAD, Ujedinjeno Kraljevstvo i SSSR._NEWLINE_Tako je bilo op\xc4\x87e prihva\xc4\x87eno da laki tenk slu\xc5\xbei za potrebe izvi\xc4\x91anja i izravnog djelovanja zajedno s pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tvom. Takvo borbeno djelovanje zahtijeva veliku pokretljivost, ali ne i debeli oklop. Srednje te\xc5\xa1ki tenkovi su uporabljeni u gotovo svim vrstama borbenog djelovanja. Tako su srednje te\xc5\xa1ki tenkovi bili mje\xc5\xa1avina solidne pokretljivosti, dobre oklopljenosti i relativno velike vatrene mo\xc4\x87i. Kako bi \xc5\xa1to bolje obavljali svoje zada\xc4\x87e, srednji tenkovi su morali biti brzi i imati visoku razinu mehani\xc4\x8dke pouzdanosti._NEWLINE_Po toj istoj teoriji, te\xc5\xa1ki tenkovi su bili kao vatrena potpora pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tu i topni\xc5\xa1tvu, ali je glavna zada\xc4\x87a te\xc5\xa1kih tenkova bila razbiti neprijateljsku obranu i probiti liniju. Nakon proboja, uslijedili bi srednje te\xc5\xa1ki tenkovi koji bi iskoristili proboj i nadja\xc4\x8dali protivnika. No, ovakva klasifikacija je podrazumijevala da su se laki i srednji tenkovi mogli prilagoditi zada\xc4\x87ama ovog drugog i zajedno djelovati, ali ovakvo ne\xc5\xa1to nije bilo mogu\xc4\x87e i s te\xc5\xa1kim tenkovima. Jedan od razloga je taj \xc5\xa1to su te\xc5\xa1ki tenkovi bili relativno spori i slabo pokretni (osobito preko mostova) i nisu imali dovoljnu autonomiju. Na taj na\xc4\x8din su te\xc5\xa1ki tenkovi te\xc5\xa1ko pratili djelovanja srednjih i lakih tenkova, koji su puno br\xc5\xbee napredovali na boji\xc5\xa1tu. Te\xc5\xa1ki tenkovi su svojim jakim oklopom i topom velikog kalibra osiguravali nadmo\xc4\x87 na boji\xc5\xa1tu. U tom smislu su bili nezamjenjivi._NEWLINE_Godine 1927. Heinz Guderian je opisao na\xc4\x8din djelovanja i taktiku koja je usmjerila Nijemce na razmi\xc5\xa1ljanje kako najbolje upotrijebiti oklopnu formaciju u budu\xc4\x87im oru\xc5\xbeanim sukobima. Zada\xc4\x87a te\xc5\xa1kog tenka je bila napraviti proboj u obrani i prvi cilj nakon toga je bio uni\xc5\xa1titi neprijateljske protutenkovske topove. Nakon toga, cilj te\xc5\xa1kog tenka bio bi uni\xc5\xa1tavanje neprijateljskog topni\xc5\xa1tva, ali Guderian je to\xc4\x8dno predvidio da bi probijanje linije natjeralo neprijatelja da po\xc5\xa1alje svoje oklopne pri\xc4\x8duve u protunapad. Naglasio je kako \xc4\x87e najte\xc5\xbei protivnik tenku biti drugi tenk, pa bi zbog toga oklopne snage u napadu trebale biti sposobne odbiti protunapad i natjerati neprijatelja na povla\xc4\x8denje. U suprotnom, proboj linije bio bi neuspje\xc5\xa1an._NEWLINE_Njema\xc4\x8dka doktrina se u tom vremenu fokusirala uglavnom na napad. Razvojem sve te\xc5\xbeih i ja\xc4\x8dih tenkova na zapadu, ali i u SSSR-u (npr. T-34 i KV-1) razvila se potreba za jakim te\xc5\xa1kim tenkom koji bi osigurao dominaciju nad ostalim tenkovima na boji\xc5\xa1tu. Iz tog razloga, po\xc4\x8deo je razvoj te\xc5\xa1kog tenka Tiger. S vremenom, kako su se vojni uspjesi okrenuli protiv Njema\xc4\x8dke, doktrina je bila da se oklopne snage dr\xc5\xbee u pozadini kako bi u slu\xc4\x8daju proboja njema\xc4\x8dke linije bile spremne izvesti uspje\xc5\xa1an protunapad. Tako je glavna uloga Tigera u napadu i obrani bila uni\xc5\xa1tavanje neprijateljskih tenkova.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nUsprkos odluci da Panzer III i Panzer IV u\xc4\x91u u masovnu proizvodnju i saznanju da \xc4\x87e ta dva tenka zasigurno biti dovoljni za budu\xc4\x87e borbe i danji tijek ratovanja, njema\xc4\x8dki generalni sto\xc5\xbeer je 1937. odlu\xc4\x8dio da im je potreban jo\xc5\xa1 te\xc5\xbei tenk. Postavljeni su uvjeti da novi tenk mora biti te\xc5\xbei od 30 tona i da mora biti probojni tenk koji bi predvodio napade oklopnih jedinica. Projekt nije imao veliki zna\xc4\x8daj do 1941. kada su njema\xc4\x8dki \xc4\x8dasnici shvatili da su Panzer III i Panzer IV manje uspje\xc5\xa1ni nego \xc5\xa1to se o\xc4\x8dekivalo protiv te\xc5\xa1ko naoru\xc5\xbeanih francuskih i britanskih tenkova 1940. godine. Ova \xc4\x8dinjenica je u potpunosti potvr\xc4\x91ena pojavom sovjetskih tenkova T-34 i KV-1 1941. godine \xc4\x8dime se ukazala potreba za te\xc5\xa1kim tenkom u \xc4\x8diju bi se kupolu ugradio uspje\xc5\xa1an top od 88 mm koji je bez problema uni\xc5\xa1tavao takve tenkove. Zahtijevala se i visoka razina oklopne za\xc5\xa1tite protiv sada\xc5\xa1njih i budu\xc4\x87ih protutenkovskih oru\xc5\xbeja. Dvije tvrtke su predlo\xc5\xbeile svoje prototipove, koriste\xc4\x87i ideje i projekte iz 1937. godine, a bile su to tvrtke Porsche i Henschel. Kupola je na oba prototipa bila ista, a projektirala ju je tvtka Krupp._NEWLINE_Zanimljivo je da je Adolf Hitler pokazao veliki interes za Rheinmetallov 88 mm flak 41 kao glavni top novog tenka. To je bila odluka koja je \xc5\xa1tetila interesima Kruppa, koji je projektirao kupolu u koju bi trebao ugraditi top svog najve\xc4\x87eg konkurenta, tvrtke Rheinmetall. Na kraju je glavni top za Tiger I bio 88mm KwK 36 L/56 zato \xc5\xa1to Porsche nikada nije zatra\xc5\xbeio Krupp za kupolu s otvorom promjera 200 cm (potrebna za ugradnju topa 88mm Flak 41), nego je naru\xc4\x8dio proizvodnju 6 kupola s otvorom promjera 190 cm za ugradnju topa 88mm KwK 36 L/56. Nakon \xc5\xa1to je proizvodnja kupole pokrenuta, bilo je nemogu\xc4\x87e u premali otvor kupole ugraditi Rheinmetallov top._NEWLINE_Slu\xc5\xbebeni prototip tvrtke Porsche iz 5. o\xc5\xbeujka 1942. bio je Panzer VI (oznaka VK 45.01 P) Ausf\xc3\xbcrung P. Oznaka inspektorata "Inspekteur der Panzertruppen (In6)" koja se koristila u testiranju i servisiranju je bila "Panzerkampfwagen VI P (88 mm) (SdKfz 181) Ausf\xc3\xbcrung P". Predlo\xc5\xbeena imena bila su "Tiger (P)", "Tiger P1" ili "Porsche Tiger". Prototip tvrtke Henschel je bio brzinski napravljen i sastavljen kombinacijom komponenti koje su napravljene za prija\xc5\xa1nje projekte te\xc5\xa1kog tenka. Henschel nije bio izravno sudjelovao u razvoju novog tenka, zato \xc5\xa1to su bili zadu\xc5\xbeeni za razvoj srednjeg tenka s prednjim oklopom debljine 80 mm. Tako je te\xc5\xa1ki tenk oznake "VK 45.01(H)" dobiven 1942. godine brzim redizajnom svojeg projekta oznake "VK 36.01". Novost je bio dodatni prednji oklop koji je \xc5\xa1titio podvozje i gusjenice, no ubrzo je taj prijedlog odba\xc4\x8den. Jedini prototip na kojem je ovo primijenjeno je bio Versuchsserie Tiger Nr. \'V1\'._NEWLINE_Nakon testova koji su provedeni, na Hitlerov ro\xc4\x91endan 20. travnja 1942. prototip tvrtke Henschel je odabran za serijsku proizvodnju. Odluka je donesena na temelju testa pokretljivosti i upravljivosti, te na \xc4\x8dinjenici da je Henschelov prototip bio puno jeftiniji i jednostavniji za proizvodnju od neobi\xc4\x8dnog Porscheovog dizajna. U vrijeme ulaska u proizvodnju i uporabu i neko vrijeme iza toga, Tiger I je bio najja\xc4\x8di tenk u svijetu. Njegov top kalibra 88 mm, \xc4\x8diji se borbeni komplet sastojao od 92 granate bio je jednostavno zastra\xc5\xa1uju\xc4\x87, a oklop je osiguravao da ga niti jedan pogodak u prednji dio tenka ne probije. Bio je toliko dobar i u\xc4\x8dinkovit da su saveznici morali razviti posebnu taktiku kako bi se mogli nositi s njim.\n_START_SECTION_\nSerijska proizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nSerijska proizvodnja je po\xc4\x8dela sporo u kolovozu 1942. godine. Henschel i Wegmann su proizveli samo 1 355 Tigera do kolovoza 1944. (broj \xc5\xa1asije od 250001 do 252346). Wegmann je proizvodio kupolu, a Henschel tijelo tenka i sklapao cjelokupan tenk. Proizvodnja Tigera I bila je na vrhuncu u travnju 1944. kada je proizvedeno 105 tenkova. Razlog relativno malog broja proizvedenih Tigera je bila njegova cijena. Jedan Tiger je 1943. prodan Japanu, ali zbog rata nikada nije dostavljen, pa je bio iznajmljen njema\xc4\x8dkoj vojsci. Tri Tigera su prodana Ma\xc4\x91arskoj u srpnju 1944. godine. Po nekim izvorima i \xc5\xa0panjolska je bila zainteresirana za Tigera, ali nikakva prodaja nije bila realizirana._NEWLINE_Prvih 250 primjeraka je bilo pogonjeno s 12-cilindri\xc4\x8dnim motorom Maybach HL 210 P45 snage 650 KS. Zbog pobolj\xc5\xa1anja performansi u ostale Tigere od svibnja 1943. je ugra\xc4\x91en 12-cilindri\xc4\x8dni Maybach HL 230 P45 sa 700 KS. Prvih petstotinjak primjeraka je bilo opremljeno s disalicom koja im je omogu\xc4\x87avala da prije\xc4\x91u vodenu zapreku dubine 4-5 metara u 2,5 sati. Kasniji modeli nisu imali ugra\xc4\x91enu disalicu i mogli su prije\xc4\x87i vodenu prepreku dubine 1,3 metra. Modeli proizvedeni od studenog 1942. do kolovoza 1943. su bili opremljeni s sustavom za zra\xc4\x8dno filtriranje "Feifel"._NEWLINE_Tijekom proizvodnje, Tiger je mijenjan i pobolj\xc5\xa1avan gotovo svaki mjesec. Voza\xc4\x8dev dvogled (TZF 9b) na ranijim modelima nalazio se na oklopu topa. U kasnijim modelima je zamijenjen s jednogledom (TZF 9c). Dva prednja svjetla Bosch na ranijim modelima su zamijenjena s jednim montiranim u sredinu na kasnijim modelima. Od velja\xc4\x8de 1944. na Tiger su se postavljali isti osovinski kota\xc4\x8di kakvi su bili na tenkovima Tiger II i Panther II._NEWLINE_Posada se sastojala od 5 \xc4\x8dlanova: zapovjednika, topnika, punitelja, radio operatera i voza\xc4\x8da. Unutra\xc5\xa1njost tenka je bila podijeljena u 4 odjeljka: voza\xc4\x8dev odjeljak, topnikov/radio operaterov odjeljak, borbeni odjeljak (kupola) i odjeljak za motor.\n_START_SECTION_\nTop 88 mm KwK 36 L/56\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno naoru\xc5\xbeanje tenka \xc4\x8dinio je top kalibra 88 mm KwK 36 L/56. Taj top je bio izvedenica i prilago\xc4\x91ena verzija slavnog i uspje\xc5\xa1nog njema\xc4\x8dkog topa 88 mm Flak 36, koji je razvijen na temelju Flugzeugabwehrkanone Model 18 (Flak 18). U uporabi, ovaj top je bio poznat i pod neslu\xc5\xbebenim nazivom "Acht-acht" (hrvatski: osam-osam), skra\xc4\x87enica koja je nastala od "Acht-komma-acht Zentimeter" (hrvatski: 8,8 centimetara). Prvi puta je upotrebljen u \xc5\xa0panjolskom gra\xc4\x91anskom ratu, gdje je stekao reputaciju kao izvrstan protuzra\xc4\x8dni top i uni\xc5\xa1tava\xc4\x8d tenkova. Ova reputacija i dobar glas biti \xc4\x87e potvr\xc4\x91eni tijekom njema\xc4\x8dkog napada na Francusku 1940. godine, a jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e \xc4\x87e se dokazati u rukama njema\xc4\x8dkog vojskovo\xc4\x91e Erwina Rommela i njegovih postrojbi u Sjevernoj Africi. Top Flak 36 je u osnovi bio Flak 18 montiran u tri dijela, \xc5\xa1to je omogu\xc4\x87ilo promjenu dijela cijevi koji je pretrpio najvi\xc5\xa1e tro\xc5\xa1enja tijekom ispucavanja granata s velikom po\xc4\x8detnom brzinom. Do vremena kada je Wehrmacht bio u te\xc5\xa1kim problemima u Sovjetskom Savezu, Flak 36 se pokazao kao jedini top u njema\xc4\x8dkim postrojbama koji je mogao uni\xc5\xa1titi nove sovjetske tenkove T-34 i KV-2 na velikim udaljenostima._NEWLINE_Godine 1938. 88 mm Flak 18 je imao mogu\xc4\x87nost otvaranje paljbe na ciljeve na zemlji, osobito na oklopna vozila i utvr\xc4\x91ene bunkere. Probojni projektil koji je tada bio u uporabi bio je 88 mm Panzergranate koja je te\xc5\xbeila oko 9,5 kg s probojnom kapom i balisti\xc4\x8dkom kapom sa 160 grama eksploziva. Brzina na izlasku iz cijevi bila je 810 m/s ispaljena iz L/56 cijevi Flak 18 i Flak 36/37 topa. Tijekom prvih mjeseci 1942. probojne sposobnosti su se pove\xc4\x87ale ulaskom Panzergranate 39 (skra\xc4\x87eno Pzgr. 39) u uporabu. Novi projektil te\xc5\xbeio je 10,2 kg s manje eksploziva, sada 59 grama. Brzina projektila pri izlasku iz cijevi iznosila je 800 m/s. Od po\xc4\x8detka rata, do 1942. Panzergranate su imale probojnost manju od 100 mm homogenog \xc4\x8deli\xc4\x8dnog oklopa koji je postavljen pod kutom od 30\xe1\xb5\x92. Probojni projektili koji su kori\xc5\xa1teni na topovima od 88 mm protiv KV i T-34 tenkova tijekom 1941. i dijelom 1942. su bili manje u\xc4\x8dinkoviti od projektila koje je ispaljivao tigerov top 88 mm KwK 36 L/56. \xc4\x8cak i kasniji projektili za Flakov top 88 mm s velikom eksplozivnom mo\xc4\x87i (projektil te\xc5\xbeio 9,54 kg) probio je od 8% do 23% manje nego projektil za top 88 mm KwK 35 L/56.\n_START_SECTION_\nRatno djelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nVatreno kr\xc5\xa1tenje ovaj je tenk imao u kolovozu 1942. godine kod Lenjingrada kada do\xc5\xbeivljava debakl zbog mehani\xc4\x8dkih kvarova nastalih zbog potpunog izostanka testiranja. Puno je vi\xc5\xa1e uspjeha imao na zapadnom boji\xc5\xa1tu tijekom bitke za Tunis po\xc4\x8detkom 1943. godine kada izaziva u\xc5\xbeas me\xc4\x91u Amerikancima i Britancima. Izvje\xc5\xa1taji Saveznika govore o potpunoj nemo\xc4\x87i savezni\xc4\x8dkih tenkova prema Tigeru. Bilo je potrebno 5 Shermana koji su morali u \xc5\xa1irini napasti Tigera kako bi jedan od njih do\xc5\xa1ao dovoljno blizu i uni\xc5\xa1tio ga. Iz takvih napada u najboljem se slu\xc4\x8daju vra\xc4\x87ao samo jedan Sherman._NEWLINE_Na isto\xc4\x8dnom boji\xc5\xa1tu ostao je zapisan doga\xc4\x91aj u kojem je jedan Tiger napao pedesetak tenkova T-34 i uni\xc5\xa1tio ih vi\xc5\xa1e od dvadeset, vrativ\xc5\xa1i se u bazu nakon \xc5\xa1to je ispucao streljivo. Crvena armija je smatrala da Tigera ponekad mo\xc5\xbee uni\xc5\xa1titi T-34 (ovisno o tome u koji ga dio pogodi) pucaju\xc4\x87i iz najve\xc4\x87e blizine. Crvena armija nije htjela koristiti zarobljene primjerke ovoga tenka zbog njegovih stalnih mehani\xc4\x8dkih problema.\n_START_SECTION_\nFerdinand/Elefant\n_START_PARAGRAPH_\nPanzerj\xc3\xa4ger Tiger (P) \xe2\x80\x9eElefant\xe2\x80\x9c je bio te\xc5\xa1ki lovac tenkova njema\xc4\x8dke vojske u Drugom svjetskom ratu. Prvotno je nazvan Ferdinand (po projektantu Ferdinand Porscheu), ali je kasnije preimenovan u Elefant (slon). Te\xc5\xa1ki lovac je napravljen na 90 \xc5\xa1asija tenka Tiger I koje je napravio Porsche za slu\xc4\x8daj sporne proizvodnje Henschelove ina\xc4\x8dice. Odlu\xc4\x8deno je da se na stra\xc5\xbenji dio tenka ugradi fiksna kupola s pobolj\xc5\xa1anim topom od 88 mm PaK 43/2 L/71, a debljina prednjeg oklopa pove\xc4\x87ana je sa 100 na 200 mm._NEWLINE_Na prvi proizvedenim ina\xc4\x8dicama napravljen je banalni propust i nije ugra\xc4\x91ena standardna strojnica 7,9 mm za za\xc5\xa1titu od pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tva. Taj propust se pokazao kobnim u bitci kod Kurska gdje je sovjetsko pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tvo s lako\xc4\x87om prilazilo vozilu i uni\xc5\xa1tavalo ga molotovljevim koktelima i drugim priru\xc4\x8dnim sredstvima. U o\xc4\x8dajnoj samoobrani posade su \xc4\x8dak pucale strojnicom kroz cijev topa._NEWLINE_O u\xc4\x8dinkovosti protiv neprijateljskog oklopa najbolje govori podatak da je jedna bojna za vrijeme bitke kod Kurska uni\xc5\xa1tila 320 sovjetskih tenkova uz gubitak 13 Elefanta. Puno vi\xc5\xa1e Elefanta je izgubljeno uslijed mehani\xc4\x8dkih kvarova, a nekoliko se \xc4\x8dak i zapalilo zbog curenja goriva. Elefant je bio relativno dobro obrambeno oru\xc5\xbeje jer je mogao djelovati na velikom dometu, ali njegov problem je bio ugra\xc4\x91en preslab motor za svoju te\xc5\xbeinu i nemogu\xc4\x87nost okretanja kupole.\n_START_SECTION_\nSturmtiger\n_START_PARAGRAPH_\nSturmtiger je zajedni\xc4\x8dki naziv za njema\xc4\x8dke samohodne haubice napravljene na tijelu tenka Panzer VI Tiger I naoru\xc5\xbeanih s velikim mornari\xc4\x8dkim lanserom/haubicom Raketen-Werfer RW61 L/5,4 kalibra 380 mm. Ispaljivao je visokoeksplozivne raketne projektile dometa 4600 do 6000 metara. Primarna zada\xc4\x87a ovog vozila bila je te\xc5\xa1ka paljbena potpora pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkim postrojbama u urbanim borbama. Napravljeno je samo 18 ovih juri\xc5\xa1nih topova na \xc5\xa1asijama o\xc5\xa1te\xc4\x87enih Tigera. Potreba za ovakvim oru\xc5\xbejem se pojavila nakon stravi\xc4\x8dnih gubitaka njema\xc4\x8dkog pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tva u Staljingradu gdje tada\xc5\xa1nji njema\xc4\x8dki tenkovi i juri\xc5\xa1ni topovi nisu bili u stanju pru\xc5\xbeiti dovoljno jaku vatrenu podr\xc5\xa1ku koja bi neutralizirali sovjetska upori\xc5\xa1ta. Oklop je pove\xc4\x87an na 150 mm, a masa vozila se popela na 68 tona. S obzirom da u trenutku njihovog ulaska u uporabu njema\xc4\x8dka vojska bila u defanzivi, nisu imali previ\xc5\xa1e akcije na boji\xc5\xa1tu. Dva su sudjelovala u gu\xc5\xa1enju Var\xc5\xa1avskog ustanka, sedam u Bitci u Ardenima i nekoliko kod Bitke u Reichswaldu. Vozila su poznata i pod imenima Tiger-M\xc3\xb6rser, Sturmm\xc3\xb6rser Tiger i Sturmpanzer VI.\n_START_SECTION_\nBergetiger\n_START_PARAGRAPH_\nBergetiger je poku\xc5\xa1aj prenamjene tenka Tiger I u te\xc5\xa1ko oklopno vozilo koje bi moglo izvu\xc4\x87i drugog o\xc5\xa1te\xc4\x87enog Tigera. Vozilo je napravljeno na \xc5\xa1asiji Tigera I na \xc4\x8dijoj je kupoli umjesto topa postavljena oprema za izvla\xc4\x8denje.\n_START_SECTION_\nTiger 131\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom borbi u Tunisu britanci su 21. travnja 1943. zarobili jedan tenk s brojem na kupoli 131. Granata ispaljena iz Churchilla je pogodila cijev topa i odbila se u prsten kupole koja se zaglavila, a pritom je ranjen i zapovjednik tenka. Posada je pobjegla iz tenka. Nakon popravka, tenk je poslan u Englesku na daljnje prou\xc4\x8davanje. Bio je to prvi Tiger kojeg su zarobili zapadni Saveznici._NEWLINE_Zarobljeni tenk je slu\xc5\xbebeno predan muzeju tenkova Bovington 25. rujna 1951. godine. U lipnju 1990., tenk je uklonjen iz izlo\xc5\xbebenog prostora zbog restauracije. Ugra\xc4\x91en je Maybachov HL230 motor iz muzejskog Tigera II. U prosincu 2003. tenk je vra\xc4\x87en u muzej, potpuno restauriran i u voznom stanju.'