b'\n_START_ARTICLE_\nRMS Queen Elizabeth 2\n_START_SECTION_\nKoncept i izgradnja\n_START_PARAGRAPH_\nSredinom 1960-ih zra\xc4\x8dni putni\xc4\x8dki promet preoteo je brodarskim kompanijama ve\xc4\x87inu interkontinentalnog putni\xc4\x8dkog prometa. Veliki transatlantici kao Queen Mary i Queen Elizabeth postaju sve te\xc5\xbee isplativima i neovisno o tome, zastarjelima. Unato\xc4\x8d tome Cunard Line nije se \xc5\xbeelio odre\xc4\x87i tradicije velikih oceanskih brodova. S prijeratnim "krajicama" neminovno na zalasku karijere, odlu\xc4\x8duje se na gradnju novog, 80 milijuna dolara vrijednog broda, koji je morao uz iste brzine i dimenzije stvarati znatno manju potro\xc5\xa1nju goriva, op\xc4\x87e tro\xc5\xa1kove odr\xc5\xbeavanja, i zadovoljiti mogu\xc4\x87nost konverzije u brod za krstarenje. Kobilica je u \xc5\xa1kotskom brodogradili\xc5\xa1tu John Brown and Company, u Clydebanku polo\xc5\xbeena 5. rujna 1965., porinut je 20. rujna 1967., a pokusne vo\xc5\xbenje zapo\xc4\x8dele su 19. studenoga 1968. 22. travnja 1969. isplovljava na neslu\xc5\xbebeno prvo putovanje za Las Palmas de Gran Canaria.\n_START_SECTION_\nAktivna slu\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nNa slu\xc5\xbebeno prvo putovanje Southampton - New York, isplovio je 2. svibnja 1969. 1971. sudjelovao je u spa\xc5\xa1avanju 500 putnika iz goru\xc4\x87eg francuskog broda Antilles. 17. svibnja 1972. dojava o postavljenoj bombi, koja se pokazala la\xc5\xbenom, inspirirala je 1974. snimanje filma Juggernaut, redatelja Richarda Lestera. Idu\xc4\x87e godine sudjelovao je u Izraelu na proslavi 25 godina osnivanja te zemlje._NEWLINE_Po izbijanju falklandskog rata 1982., QE2 je modificiran za prevoz trupa. Izme\xc4\x91u ostaloga ugra\xc4\x91eni su helidromi i sistem za nadolijevanje goriva u vo\xc5\xbenji. Do Ju\xc5\xbene Georgije, s 3000 vojnika, plovio je bez radara i modernih navigacijskih pomagala da izbjegne otkrivanje. 7. kolovoza 1992. te\xc5\xa1ko je o\xc5\xa1te\xc4\x87en nasukavanjem kod otoka Cuttyhunk, blizu Martha\'s Vineyard, dr\xc5\xbeava Massachusetts, SAD. 1994. za vrijeme dokovanja u Hamburgu, prolazi potpunu obnovu interijera. U Southamptonu 1999. obilje\xc5\xbeava 30 godina slu\xc5\xbebe. U tri desetlje\xc4\x87a obavio je 1159 putovanja, preplovio 4\xc2\xa0648\xc2\xa0050 nauti\xc4\x8dkih milja (8\xc2\xa0605\xc2\xa0209 km) i prevezao preko 2 milijuna putnika. 1990. i 1999. prolazi ve\xc4\x87e obnove interijera i eksterijera. Uvo\xc4\x91enjem u promet novog broda Cunard Linea, Queen Mary 2, s tradicionalne transatlantske rute preusmjeren je u krstarenja, ali nastavlja i s godi\xc5\xa1njim putovanjima oko svijeta. 5. studenoga 2004. postao je najdugovje\xc4\x8dniji brod u povijesti kompanije Cunard, prestigav\xc5\xa1i 35 godina slu\xc5\xbebe transatlantika RMS Aquitania._NEWLINE_U Sydneyu, 20. velja\xc4\x8de 2007., susre\xc4\x87e se sa Queen Mary 2, doga\xc4\x91aj koji je izazvao veliko zanimanje u tom gradu. Nakon opro\xc5\xa1tajne plovidbe oko britanskih otoka, 11. studenoga 2008., uz veliki vatromet i pratnju mno\xc5\xa1tva manjih plovila, ispra\xc4\x87en tisu\xc4\x87ama ljudi na obali posljednji put isplovljava iz Southamptona. Ukupno je u karijeri preplovio 6 milijuna milja, prevezao 2,5 milijuna putnika i 806 puta preplovio Atlantik.\n_START_SECTION_\nNakon povla\xc4\x8denja iz slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nIako su se gradovi Southampton i Clydebank ponudili primiti brod nakon povla\xc4\x8denja iz prometa, Queen Elizabeth 2 prodan je za 100 milijuna dolara investicijskoj kompaniji Istithmar iz Dubaja, koja \xc4\x87e biv\xc5\xa1i britanski transatlantik preurediti u plutaju\xc4\x87i hotel i turisti\xc4\x8dku atrakciju u Dubaju.\n_START_SECTION_\nEksterijeri\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliku od Queen Mary i Queen Elizabeth, \xc4\x8diji se izgled \xc4\x8dak i u vrijeme njihove izgradnje smatrao staromodnim, posebno u odnosu na francuske transatlantike Normandie iz 1935. i France iz 1962., Cunard je za novi brod tra\xc5\xbeio od projektanata moderan dizajn, u skladu s estetikom 1960-ih, kao i najnovija dostignu\xc4\x87a u pogledu hidrodinamike. Jedan od inovativnih dijelova broda bio je dimnjak \xc4\x8dija je konstrukcija strujanje zraka preusmjeravala na svoje bokove \xc5\xa1to je ispusne plinove udaljavalo od paluba. Kontroverznom se smatrala bijelo-crna boja dimnjaka, u sukobu sa stoljetnom tradicijom Cunardovih crvenih dimnjaka. 1983. dimnjak je ipak obojen u crveno, a nakon promjene strojeva 1986.-1987. zamijenjen je novim radi ve\xc4\x87eg broja ispusnih cijevi.\n_START_SECTION_\nInterijeri\n_START_PARAGRAPH_\nKonfiguraciju interijera karakterizirao je vodoravni raspored raznih klasa, umjesto okomitog na starijim brodovima, te pozicija prve klase ispod turisti\xc4\x8dke. Originalni dizajn interijera bio je inspiriran tehni\xc4\x8dkim dostignu\xc4\x87ima i popularnom kulturom kraja 1960-ih: Prvim letom Concordea, misijama Apolla na mjesec, filmom 2001: Odiseja u svemiru, te su uglavnom kori\xc5\xa1teni moderni materijali kao plastika, aluminij, pleksiglas, modularni namje\xc5\xa1taj, a prostori su dekorirani apstraktnom umjetno\xc5\xa1\xc4\x87u. Tako\xc4\x91er su kori\xc5\xa1teni tradicionalni materijali kao drvo, posebno u hodnicima i luksuznim apartmanima. Tijekom 40 godi\xc5\xa1nje slu\xc5\xbebe izvedeno je vi\xc5\xa1e renoviranja interijera. Vi\xc5\xa1e umjetni\xc4\x8dkih djela i predmeta iz bogate Cunardove povijesti krasilo je interijere.\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dke karakteristike\n_START_PARAGRAPH_\nPri izgradnji nadgra\xc4\x91a obilno je kori\xc5\xa1ten aluminij, radi u\xc5\xa1tede na te\xc5\xbeini i potro\xc5\xa1nji goriva, ali to je stvorilo probleme u spajanju aluminijskih i \xc4\x8deli\xc4\x8dnih dijelova broda, problem rije\xc5\xa1en posebnom vezivnom smjesom. Nisko tali\xc5\xa1te aluminija bilo je izvor zabrinutosti za vrijeme falklandskog rata, u aspektu mogu\xc4\x87eg argentinskog raketnog napada._NEWLINE_Prilikom izgradnje brod je bio opremljen s tri Foster Wheeler E.S.D II parna kotla, koji su pokretali dvije turbine Brown-Pametrada ukupne snage 110\xc2\xa0000 Ks, i dva \xc5\xa1esterokraka propelera nepromjenjivog nagiba._NEWLINE_Potro\xc5\xa1nja od 600 tona goriva dnevno i generatori pare bili su izvor problema od samih po\xc4\x8detaka. S napretkom tehnologije odr\xc5\xbeavanje pogonskih strojeva pokazalo se sve te\xc5\xbeim, te je nakon 17 godina plovidbe Cunard Line odlu\xc4\x8dio potpuno promijeniti pogon. Za vrijeme remonta 1986.- 1987. stari turbinski pogon je uklonjen iz strojarnice i na njegovo mjesto instalirani su novi diesel-elektri\xc4\x8dni strojevi. Novi pogon sastojao se od devet MAN L58/64 9-cilindri\xc4\x8dna, 120 tona te\xc5\xa1ka diesel motora koji pokre\xc4\x87u devet G.E.C. generatora elektri\xc4\x8dne energije, svaki snage 10,5 MW., ukupno 94,5 MW, koli\xc4\x8dina dovoljna za svu brodsku potro\xc5\xa1nju i dva glavna pogonska elektromotora, svaki te\xc5\xbeak 400 tona. Standardna brzina od 28,5 \xc4\x8dvorova mogla se odr\xc5\xbeavati i uz samo 7 diesel-elektri\xc4\x8dnih garnitura, a ukupna snaga novog pogonskog stroja bila je 130\xc2\xa0000 Ks. uz 35% manju potro\xc5\xa1nju goriva. Istom prilikom propeleri su zamijenjeni novim, s promjenivim nagibom listova.'