b'\n_START_ARTICLE_\nMaximilian Njegovan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je 1858. u Zagrebu u brojnoj obitelji austro-ugarskog vojnog slu\xc5\xbebenika. Brat Viktor (1860.-1925.) bio je general austro-ugarske vojske. Nakon nekoliko godina obitelj seli u Gospi\xc4\x87 gdje Maksimilijan zavr\xc5\xa1ava osnovnu \xc5\xa1kolu. Godine 1873. upisuje se na Pomorsku akademiju u Rijeci. Diplomira kao prvi u klasi i postaje kadet 1877. te na brodu Dandolo putuje iz Pule u Ju\xc5\xbenu i Sjevernu Ameriku. Vra\xc4\x87a se s krstarenja u Pulu 1878., gdje nastavlja profesionalnu karijeru u ratnoj mornarici. Nakon \xc5\xa1to je polo\xc5\xbeio \xc4\x8dasni\xc4\x8dki te\xc4\x8daj za torpeda na brodu Alpha, 1893. prvi put samostalno zapovijeda  torpednim brodom Condor. Na brodu Kaiser Franz Josef godine 1897. putuje na Daleki Istok kao \xc4\x8dasnik za navigaciju. Izme\xc4\x91u 1898. i 1905. radi na Pomorskoj akademiji u Rijeci kao predava\xc4\x8d. Zapovijeda brodovima Nautilus, Schwarzenberg i Budapest (do 1907.). Potom je do 1909. bio na\xc4\x8delnik sto\xc5\xbeera zapovjedniku mornarice Montecuccoliju, njegov pobo\xc4\x8dnik i \xc5\xa1ef operative dok je Montecuccoli bio predstojnik ureda za mornaricu u Ministarstvu rata. Imenovan je za kontraadmirala 1911., a 1913. promaknut je u \xc4\x8din viceadmirala. Kao zapovjednik eskadre 1913. vodi pomorsku blokadu Crne Gore i radi kao predstavnik Mornarice u Skadru. Kao viceadmiral predsjeda Mornari\xc4\x8dkim tehni\xc4\x8dkim komitetom u Puli 1913.-1914.\n_START_SECTION_\nPrvi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nPo izbijanju Prvog svjetskog rata 1914. preuzima zapovjedni\xc5\xa1tvo nad I. eskadrom brodova na Tegethoffu. Kad je Italija objavila rat Austro-Ugarskoj 1915., Njegovan vodi eskadru u napad na Ankonu odmah po objavi rata, u no\xc4\x87i s 23. na 24. svibnja. Bombardiranje Ancone, \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dke pruge i infrastrukturnih i vojnih ciljeva imalo je veliki u\xc4\x8dinak na sposobnost talijanske obrane jadranske obale te takti\xc4\x8dko prebacivanje snaga, kao i veliki psiholo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinak. Za tu akciju bio je odlikovan.\n_START_SECTION_\nZapovjednik mornarice\n_START_PARAGRAPH_\nPoslije iznenadne smrti admirala flote Antona Hausa, 8. velja\xc4\x8de 1917. imenovan je zapovjednikom flote i zapovjednikom austrougarske ratne mornarice. U travnju iste godine promaknut je u \xc4\x8din admirala te je imenovan i na polo\xc5\xbeaj predstojnika ureda za mornaricu u Ministarstvu rata. Za poku\xc5\xa1aj proboja Otrantske bara\xc5\xbee 14.-15. svibnja 1917. odlikovan je velikim kri\xc5\xbeem reda \xc5\xbeeljezne krune. Admiral Njegovan nastavio je strategiju svog prethodnika, admirala Hausa, \xc4\x8duvanja glavnine pomorskih snaga konceptom "flote u postojanju", vezuju\xc4\x87i talijanske snage, odvra\xc4\x87aju\xc4\x87i prijetnju neprijateljskog napada i ne riskiraju\xc4\x87i veliku pomorsku bitku. Posebno je radio na opremanju ratne luke u Boki kotorskoj kako bi postala podmorni\xc4\x8dka baza. Zalagao se i za ambiciozniji i u\xc5\xbeurbaniji program gradnje podmornica. No, Njegovan nije uspio smiriti me\xc4\x91uetni\xc4\x8dke napetosti na pojedinim bojnim brodovima te utjecaj socijalisti\xc4\x8dkih i nacionalisti\xc4\x8dkih ideja na mornare. Nakon \xc5\xa1to su u srpnju 1917. mornari i lu\xc4\x8dki radnici u Puli \xc5\xa1trajkali zbog monotone ishrane i malih porcija hrane, Njegovan ih je odlu\xc4\x8dio primiriti i blago kazniti. Jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87i i nerje\xc5\xa1ivi problem s kojim se Njegovan susretao je nedostatak goriva, ugljena, hrane i ostalog materijala. Kako bi ukazao na doprinos mornarice u ratu te lobirao za vi\xc5\xa1e sredstava i pozornosti vlasti (pogotovo u Ugarskoj), osnovao je tiskovni ured mornarice koji je organizirao izlo\xc5\xbebe u Budimpe\xc5\xa1ti i Be\xc4\x8du, tiskao promid\xc5\xbebene materijale itd. Tijekom 1917. godine u vi\xc5\xa1e navrata Karlo I. Austrijski i njema\xc4\x8dki car Vilim II. poku\xc5\xa1avaju nagovoriti Njegovana na te\xc5\xa1ko izvodivu invaziju flotom na Veneciju unato\xc4\x8d svim problemima, \xc4\x8demu se Njegovan tvrdokorno opirao, te je tako pao u nemilost obojice careva. Prigodom ofenzive Centralnih sila na talijanskom boji\xc5\xa1tu u prosincu 1917. Njegovan nije zna\xc4\x8dajnije koordinirao sa sto\xc5\xbeerom vojske te je mornarica djelovala ograni\xc4\x8deno u podr\xc5\xa1ci nastupaju\xc4\x87ih snaga. Prilika za smjenu admirala bila je pobuna mornara u Boki Kotorskoj, prilikom koje se ukazala potreba za energi\xc4\x8dnijim zapovjednikom mornarice. Njegovan je poslao eskadru brodova iz Pule u Kotor kako bi ugu\xc5\xa1ili pobunu, daju\xc4\x87i zapovjedniku Seidensacheru \xc5\xa1iroke ovlasti koristiti sva sredstva koja bude smatrao potrebnima. Poslije pobune car Karlo imenovao je admirala flote, nadvojvodu Stjepana Karla istra\xc5\xbeiteljem kako bi ispitao okolnosti koje su dovele do pobune te rje\xc5\xa1enja situacije. Karlo Stjepan predlo\xc5\xbeio je \xc4\x8distku u organizaciji mornarice (ocijeniv\xc5\xa1i da u zapovjedni\xc5\xa1tvu vlada "starost, slabost i letargija") i postavljanje Mikl\xc3\xb3sa Horthyja za glavnoga zapovjednika. Njegovan je smijenjen sa zapovjednih du\xc5\xbenosti 27. o\xc5\xbeujka, a na njegovo mjesto je postavljen dotad kapetan bojnog broda Miklos Horthy. Kompromisno bilo je objavljeno da je umirovljen na vlastiti zahtjev. Umirovljen je 1. o\xc5\xbeujka 1918. ukazom cara i kralja Karla kojim mu je istovremeno dodijeljen veliki kri\xc5\xbe Leopoldovog reda s ratnim odlikovanjem za "dugogodi\xc5\xa1nju, izvanrednu slu\xc5\xbebu."\n_START_SECTION_\nMirovina\n_START_PARAGRAPH_\nNakon smjene 1918., Njegovan odlazi u mirovinu te je provodi u glavnoj ratnoj luci Puli. Po nekim izvorima, u mirovini je retroaktivno promaknut u \xc4\x8din admirala flote (njem. Gro\xc3\x9fadmiral), \xc5\xa1to drugi izvori opovrgavaju. Nakon kraja rata, raspada Monarhije i talijanske okupacije Istre kratko vrijeme je \xc5\xbeivio u Veneciji i Be\xc4\x8du, a zatim se preselio u Zagreb. Preminuo je nakon kra\xc4\x87e bolesti 1. srpnja 1930. u Zagrebu, u vojnoj bolnici na Kuni\xc5\xa1\xc4\x87aku. 3. srpnja na zagreba\xc4\x8dkom groblju Mirogoj pokopan je po katoli\xc4\x8dkom obredu, uz sve dr\xc5\xbeavne i vojne po\xc4\x8dasti te pu\xc5\xa1\xc4\x8dane i plotune bitnica topni\xc5\xa1tva. Sprovodu su prisustvovali brojni visoki \xc4\x8dasnici, austrougarski veterani i suborci te ma\xc4\x91arski veleposlanik kao Horthyjev izaslanik.\n_START_SECTION_\nNaslije\xc4\x91e\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo ime nalazi se na plo\xc4\x8di kojom se odaje po\xc4\x8dast svim admiralima koji su diplomirali na nekada\xc5\xa1njoj Mornari\xc4\x8dkoj akademiji u Rijeci. Na pro\xc4\x8delju biv\xc5\xa1e akademije, danas zgradi bolnice, otkrio ju je hrvatski predsjednik Ivo Josipovi\xc4\x87 na Dan mornarice 2011.'