b'\n_START_ARTICLE_\nBre\xc5\xa1ke\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nProstorno pripada zemljopisnoj cjelini Majevice. Reljefno, Bre\xc5\xa1ke i cijela \xc5\xbeupa Bre\xc5\xa1ke najizra\xc5\xbeeniji su orografski oblik na podru\xc4\x8dju op\xc4\x87ine Tuzla. Hidrolo\xc5\xa1ki Bre\xc5\xa1ke i \xc5\xbeupa Bre\xc5\xa1ke pripadaju slivu Crnog mora. Prema ekolo\xc5\xa1ko-vegetacijskoj rejonizaciji savim pripada Pripanonskoj oblasti. Funkcionalno su Bre\xc5\xa1ke i cijela \xc5\xbeupa Bre\xc5\xa1ke potpuno okrenuti Tuzli._NEWLINE_Nalazi se u slivu rijeke Soline. Zbog brdsko-planinske naravi ovog podru\xc4\x8dja, utjecao je prostorni razmje\xc5\xa1taj, veli\xc4\x8dini i razvitak svih naselja ovog kraja.\n_START_SECTION_\nFlora i fauna\n_START_PARAGRAPH_\nEkolo\xc5\xa1ko-vegetacijski su dio Pripanonske oblasti. Biljnu zajednicu tvore brdske visoke \xc5\xa1ume bukve, \xc4\x8diste i s drugim li\xc5\xa1\xc4\x87arima. Nazo\xc4\x8dne su i visoke \xc5\xa1ume kitnjaka, obi\xc4\x8dnog graba te \xc5\xa1umske kulture \xc4\x8detinara. Me\xc4\x91u grmolikim vrstama su zova, \xc5\xbeestika, kozokrvina, drijen, glog i smreka. Divlje \xc5\xbeivotinje su u skladu s navedenim biljnim zajednicama: zec, srna, fazan, jarebica, divlja svinja i mnogobrojne vrste ptica. Izolirani kraj ima malo graditeljskih intervencija u smislu promjene reljefa, zbog \xc4\x8dega ima nekoliko botani\xc4\x8dkih i zoolo\xc5\xa1kih vrijednosti. Drvenasta vrsta lipe (Tilia l.) krasi bre\xc5\xbea\xc4\x8dki krajolik. U svibnju na majevi\xc4\x8dkim stranama cvate za\xc5\xa1ti\xc4\x87ena vrsta crvena udika (Viburnum opulus L.). U Crnom Blatu na lokalitetima Bor i Trije\xc5\xa1anj u vrlo interesantnom mo\xc4\x8dvarnom stani\xc5\xa1tu zabilje\xc5\xbeena je rijetka, ugro\xc5\xbeene i za\xc5\xa1ti\xc4\x87ene vrste kornja\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nRaspoznatljivih je antropogeografskih osobina. Po njima postoji jo\xc5\xa1 od prije dolaska osmanske vlasti. Hrvatska katoli\xc4\x8dka sastavnica u Doknju nikad nije prekinuta, premda je bila izlo\xc5\xbeena sna\xc5\xbenim protivnim procesima kroz povijest: islamizacija, ratovi, kuga, nerodne godine, nasilne migracije i diskriminacija.  _NEWLINE_Kraj je naseljen u starom vijeku, u ilirsko doba. Svojstvene su tvr\xc4\x91avice na bre\xc5\xbeuljcima, od \xc4\x8dega su danas ostali samo toponimi: Gradina, Gradac, Grad, Gradi\xc5\xa1te.... Iz vremena Ilira prona\xc4\x91eni su neki materijalni ostatci na nekim mjestima na Majevici. Benkovi\xc4\x87 smatra da je gradina na Gradovrhu izvorno bila ilirska utvrda kojoj su poslije dodani rimski kulturni slojevi. Naseljenost traje kroz rimsko doba. Arheolo\xc5\xa1ki je potvr\xc4\x91eno da ve\xc4\x87 tada u Solima imamo kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo. U Skelanima kod Srebrenice je najbli\xc5\xbea lokacija sa\xc4\x8duvanih ostataka prve kr\xc5\xa1\xc4\x87anske crkve. U srednjem vijeku doseljavaju Slaveni i Hrvati. Doseoba Ugara u Panonsku nizinu u 9. st. utjecala je i na ove krajeve. Nije sasvim sigurno, iako neka vrela tvrda da je podru\xc4\x8dje \xc5\xbeupe Bre\xc5\xa1ke u ranom srednjem vijeku pripadalo \xc5\xbeupi Soli. Okosnicu cestovne infrastrukture jo\xc5\xa1 od predosmanskog srednjeg vijeka predstavljao je povijesni regionalni karavanski put Soli - Dokanj - Spomenik - \xc5\xa0ibo\xc5\xa1nica - \xc4\x8celi\xc4\x87. U srednjovjekovnoj Bosni vinogradarstvo i nasadi vinove loze bili su zastupljeni najvi\xc5\xa1e upravo u ovim krajevima. \xc5\xbdupa Soli odlukom kralja Andrije II. oduzeta je od mati\xc4\x8dne zemlje 1225. i darovana katoli\xc4\x8dkom nadbiskupu Ugrinu. Darovnica kralja Bele IV. sadr\xc5\xbei da je bosanskom biskupu Ponsi priznata desetina u Usori, Solima, Donjim Krajima i drugim \xc5\xbeupama. Ugri su vladali podru\xc4\x8djem Majevice od 1464. do 1512. u okviru Srebreni\xc4\x8dke banovine. Od kraja 13. st. ovim krajevima djeluju franjevci. _NEWLINE_Osmanlije su zaposjele Bosnu 1463., no ve\xc4\x87 je 1464. hrvatsko-ugarski kralj Matija Korvin protuofenzivom oslobodio ovaj dio Bosne i uspostavio vlast Hrvatsko-Ugarske. Ovdje je uspostavio Srebreni\xc4\x8dku banovinu koja je opstala do 1512., otkad po\xc4\x8dinje vi\xc5\xa1estoljetna osmanska uprava i s njome iseljavanje katolika 1512., neprekidno sve do kraja 17. st. kad se drasti\xc4\x8dno i pove\xc4\x87alo. Zahvaljuju\xc4\x87i djelovanju franjevaca lpko si nemjerljivo pridonijeli duhovno i kulturno \xc5\xbeivotu \xc5\xbeupe Bre\xc5\xa1ke, iseljavanje je ubla\xc5\xbeeno. Dolaskom osmanskih osvaja\xc4\x8da \xc5\xbeupa Bre\xc5\xa1ke strate\xc5\xa1ki postaju va\xc5\xbene, jer je bila veza soljanskog podru\xc4\x8dja sa isto\xc4\x8dnom Hrvatskom (Slavonija) i izlazak na rijeku Savu. U osmanskim vremenima vinogradarstvo je iskorijenjeno. Podru\xc4\x8dje pripada pripada Zvorni\xc4\x8dkom sand\xc5\xbeaku, Tuzlanskom kadiluku, a Gornjotuzlanskoj nahiji.  _NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ki nalazi su oskudni, ali dovoljni za ukazati na naseljenost porje\xc4\x8dja jo\xc5\xa1 od prapovijesti. Ku\xc4\x87e su izgra\xc4\x91ene na iskr\xc4\x8denim bre\xc5\xbeuljcima, kosama i dolinskim stranama i dosta su udaljene izme\xc4\x91u sebe. O\xc4\x8digledno je da su predci dana\xc5\xa1njih stanovnika kr\xc4\x8dili \xc5\xa1ume radi naseljavanja, odnosno sela su podignuta na kr\xc4\x8devinama. U srednjem vijeku u 16. stolje\xc4\x87u Bre\xc5\xa1ke se spominju kao naselje. U Bre\xc5\xa1kama je nekropola ste\xc4\x87aka. _NEWLINE_U 17. stolje\xc4\x87u pripadalo \xc5\xbeupi Dragunji. \xc5\xbdupa je i\xc5\xa1\xc4\x8dezla za veliko iseljavanja Hrvata katolika iz Bosne u vrijeme Be\xc4\x8dkoga rata (1683.-99.). U 18. stolje\xc4\x87u podru\xc4\x8dje je pod nadle\xc5\xbeno\xc5\xa1\xc4\x87u tuzlanske \xc5\xbeupe. Bre\xc5\xa1ke su postale samostalna kapelanija 1823. ili 1824. godine i od tada se vode \xc5\xbeupne matice. Sjedi\xc5\xa1te \xc5\xbeupe je najprije bilo u Lipnici, odakle je 1838. god. preneseno u Bre\xc5\xa1ke, a od sljede\xc4\x87e 1839. Bre\xc5\xa1ke su i formalno progla\xc5\xa1ene \xc5\xbeupom. \xc5\xbdupna crkvica od drva posve\xc4\x87ena Uznesenju Marijinu podignuta je 1854. god. Prema \xc5\xa0ematizmu provincije Bosne Srebrene za 1856. godinu, a prema podacima iz 1855., u \xc5\xbeupi Bre\xc5\xa1ke naselje Bre\xc5\xa1ke imalo je 31 katoli\xc4\x8dku obitelj s 268 katolika., a prema Imeniku klera i \xc5\xbeupa za 1910. godinu, u Bre\xc5\xa1kama su \xc5\xbeivjela 452 katolika i 31 musliman._NEWLINE_1884. u Bre\xc5\xa1ke su do\xc5\xa1le \xc4\x8dasne sestre K\xc4\x87eri Bo\xc5\xbeje Ljubavi, osnovale samostan Emaus i u sklopu njega \xc5\xa1kolu koja je pokrivala osam sela._NEWLINE_Skromnu crkvicu nadomjestila je 1890. izgra\xc4\x91ena nova, sada\xc5\xa1nja, crkva._NEWLINE_Dolazak Austro-Ugarske zna\xc4\x8di industrijalizaciju zemlje te se zaposlilo mnogo ljudi s podru\xc4\x8dja \xc5\xbeupe. Zbog velika vojnog kontingenta u Tuzli pove\xc4\x87ana je potra\xc5\xbenja poljoprivrednih proizvoda pa se na podru\xc4\x8dju ove \xc5\xbeupe razvila brzo i naglo poljoprivreda. Bilo je to mirno politi\xc4\x8dko razdoblje. Svjetski ratovi i \xc5\xa1panjolska gripa odnijeli su mnogo \xc5\xbeivota. Socijalisti\xc4\x8dka  Jugoslavija donosi \xc5\xbeupi nagli porast zaposlenosti, populacijski bum. Razvoj se mnogo usporio krajem 1960-ih. Velikosrpska agresija na BiH mnogo je pridonijela iseljavanju. _NEWLINE_KPJ je odr\xc5\xbeao u Tuzli i okolici niz javnih skupova protiv skupo\xc4\x87e i predizbornih skupova u drugoj polovici 1920. godine, pored ostalih u Bre\xc5\xa1kama._NEWLINE_\xc4\x8casne sestre iz Tuzle i Josipovca koje je protjerale komunisti\xc4\x8dka vlast Titove Jugoslavije oti\xc5\xa1le su u Bre\xc5\xa1ke._NEWLINE_No, komunisti\xc4\x8dke vlasti pritiskaju Katoli\xc4\x8dku crkvu i \xc4\x8dasne sestre prisiljene su 1950. napustiti mjesto, a \xc5\xa1kolu su konfiscirali 1946. godine._NEWLINE_Jedinstvene Bre\xc5\xa1ke nastale su spajanjem dvaju naselja, Bre\xc5\xa1aka Hrvatskih i Bre\xc5\xa1aka Muslimanskih; naselja su upravno spojena za vrijeme socijalisti\xc4\x8dke Jugoslavije. _NEWLINE_God. 1986. od prostranog teritorija \xc5\xbeupe Bre\xc5\xa1ke osnovane su dvije nove: Drijen\xc4\x8da i Dragunja, a jedan je dio pripao \xc5\xbeupi \xc5\xa0ikari. Bre\xc5\xbea\xc4\x8dku \xc5\xbeupu sada tvore sljede\xc4\x87a naselja: Bre\xc5\xa1ke, Dokanj, Hrvatska Obodnica, Tisovac i Trstje. Iste godine zapo\xc4\x8delo je umjetni\xc4\x8dko ure\xc4\x91enje crkve pod vodstvom kipara Zdenka Grgi\xc4\x87a. Trajalo je do 1990., a nastavljeno 1996. godine._NEWLINE_\xc5\xbdupa Bre\xc5\xa1ke u granicama iz 2001. obuhva\xc4\x87a naselje Bre\xc5\xa1ke u kojemu su G. Bre\xc5\xa1ke, Nikoli\xc4\x87i, Bakalu\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna \xc5\xa1kola Bre\xc5\xa1ke, me\xc4\x91u najstarijim \xc5\xa1kolama na podru\xc4\x8dju tuzlanskog kraja. Datira od 1884. godine, kada su \xc4\x8dasne sestre Dru\xc5\xbebe K\xc4\x87eri Bo\xc5\xbeje ljubavi do\xc5\xa1le u Bre\xc5\xa1ke i osnovale samostan Emaus, a \xc5\xa1kola se zvala Katoli\xc4\x8dka osnovna \xc5\xa1kola. Bila je tad jedina O\xc5\xa0 na \xc4\x8ditavom podru\xc4\x8dju. Radila je kao \xc4\x8detverorazredna, imala je dvije u\xc4\x8dionice, a nastavu su izvodile \xc4\x8dasne sestre. Pokrivala je osam sela: \xc4\x91ake iz Bre\xc5\xbeaka, Obodnice Gornje i Donje, Doknja, Lipnice, Donje i Gornje Dragunje i Crnog Blata. \xc5\xa0kolske godine 1945./46. jugokomunisti\xc4\x8dke vlasti konfiscirale su privatnu imovinu \xc5\xa1kole u kojoj su \xc4\x8dasne sestre Dru\xc5\xbebe K\xc4\x87eri Bo\xc5\xbeje ljubavi neprekidno djelovale._NEWLINE_Komunisti\xc4\x8dke vlasti u\xc4\x8destalo su poslije rata pritiskale Dru\xc5\xbebu pa su 1. o\xc5\xbeujka 1950. godine K\xc4\x87eri Bo\xc5\xbeje ljubavi bile prisiljene napustiti Bre\xc5\xa1ke._NEWLINE_Zgrada je pre\xc5\xa1la u dru\xc5\xa1tveno vlasni\xc5\xa1tvo i prerasla u \xc5\xa1estogodi\xc5\xa1nju \xc5\xa1kolu. Od \xc5\xa1kolske godine 1959/60. je osmogodi\xc5\xa1nja \xc5\xa1kola. Sljede\xc4\x87e \xc5\xa1kolske godine pripojene su joj \xc4\x8detvororazredne \xc5\xa1kole u Donjoj i Gornjoj Obodnici  i Avdiba\xc5\xa1i\xc4\x87ima, a \xc5\xa1kola je dobila ime narodnog heroja Ivana Markovi\xc4\x87a Irca. \xc5\xa0kola je novu zgradu dobila 1962. godine koja je osam godina poslije dogra\xc4\x91ena. Od 1993. tuzlanska op\xc4\x87inska skup\xc5\xa1tina promijenila je imena osnovnim \xc5\xa1kolama i ova \xc5\xa1kola otad nosi ime O\xc5\xa0 Bre\xc5\xa1ke._NEWLINE_Pretkraj 20. stolje\xc4\x87a donio je postupne mogu\xc4\x87nosti ponovna neometana djelovanja \xc4\x8dasnih sestara. Danas samo jedna sestra je u pastoralu vjernika, osobito crkveno pjevanje i vjeronauk. Povratak \xc4\x8dasnih sestara u ovu \xc5\xbeupu donio je nadu, premda samo povremeno dolaze, a borave u svom samostanu u Tuzli.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nU Starim ku\xc4\x87ama, Donje Bre\xc5\xa1ke, nalazi se povijesno podru\xc4\x8dje nekropole sa ste\xc4\x87cima, nacionalni spomenik BiH._NEWLINE_Crkva Uznesenja BDM u Bre\xc5\xa1kama izgra\xc4\x91ena 1854. godine,  a samostan Dru\xc5\xbebe K\xc4\x87eri Bo\xc5\xbeje Ljubavi od 1884. godine._NEWLINE_Uz tu crkvu \xc5\xbeupnu infrastrukturu \xc4\x8dini grobljanska kapela sv. Filipa i Jakova u Bre\xc5\xa1kama._NEWLINE_U Bre\xc5\xa1kama djeluje Udruga Bre\xc5\xa1\xc4\x8dana koja je okuplja \xc4\x8dlanove i iz Gornje Obodnice, Bre\xc5\xbeaka Gornjih i Donjih, Bakalu\xc5\xa1a, Dragunje i Grabovice._NEWLINE_Me\xc4\x91unarodna likovna kolonija Bre\xc5\xa1ke koja se odr\xc5\xbeava svake godine po\xc4\x8dam od 2000. godine, \xc4\x8diji je doma\xc4\x87in \xc5\xbeupna zajednica Bre\xc5\xa1ke. U sklopu Kolonije odr\xc5\xbeava se ve\xc4\x8der folklora._NEWLINE_Godine 2008. \xc5\xbeupnik Bre\xc5\xbeaka pokrenuo je akciju oko prikupljanja starih predmeta, oru\xc4\x91a, rukotvorina kojim su se slu\xc5\xbeili na\xc5\xa1i stari u ku\xc4\x87i, kuhinji, na njivi, poput alata ili oru\xc4\x91a koja su slu\xc5\xbeila u obra\xc4\x91ivanju polja, u obra\xc4\x91ivanju vune, lana ili konoplje za no\xc5\xa1nju, u kuhinji posu\xc4\x91e, ili u ku\xc4\x87i stari predmeti kojim su se slu\xc5\xbeili na\xc5\xa1i djedovi i bake. Razlog akcije je sa\xc4\x8duvati ove vrijednosti od propadanja i od zaborava, te osnivanje zavi\xc4\x8dajnog muzeja ove \xc5\xbeupe i ovog kraja. U akciju su se uklju\xc4\x8dili \xc4\x8dlanovi KUD-a sv. Ilija Dokanj, te Udruga Dru\xc5\xa1tvo Bre\xc5\xa1\xc4\x8dana._NEWLINE_Od 2009. svake se godine u Bre\xc5\xa1kama organizira pokladni karneval._NEWLINE_U selima \xc5\xbeupe Bre\xc5\xa1ke odr\xc5\xbeava se desetodnevna manifestacija "Dani Velike Gospe - \xc5\xbdupa Bre\xc5\xa1ke". _NEWLINE_Planira se postavljanje \xc4\x8detrnaest velikih kri\xc5\xbeeva u hrvatskim naseljima oko Tuzle. U Bre\xc5\xa1kama je dana 23. lipnja 2015. godine postavljen veliki spomen kri\xc5\xbe od inoksa na mjesnom katoli\xc4\x8dkom groblju na ulazu u naselje iz pravca grada. Podignut je na sredini groblja, na vrhu ulaznog stubi\xc5\xa1ta. Visine je oko 3 metra. Kri\xc5\xbe je podignut zbog dva razloga. Htjelo se da bude spomen obilje\xc5\xbeje za sve na\xc5\xa1e \xc5\xbeupljane koji su poginuli od II. svjetskog rata do danas i da on bude simbol svih hrvatskih pokojnika.  Kri\xc5\xbe na groblju blagoslovljen je na  svetkovinu Svih svetih 2015. godine. Time je to postalo tada jedino groblje u \xc5\xbeupi Bre\xc5\xa1ke koje ima kri\xc5\xbe koji nadvisuje kri\xc5\xbeeve na grobovima. \xc5\xbdupnik \xc5\xbeupnik fra Franjo Martinovi\xc4\x87 obavio je obrede blagoslova kri\xc5\xbea._NEWLINE_9. studenoga 2015. sru\xc5\xa1ena je stara \xc5\xbeupna ku\xc4\x87a. Razlog je bio \xc5\xa1to je propala zbog vlage koja ju je godinama nagrizala od podruma i preko krova. Do 2009. postojala je nada da ju se mo\xc5\xbee renovirati i za renoviranje su naru\xc4\x8ditelji izradili i idejni projekt. Sredstva za renoviranje nisu uspjeli izna\xc4\x87i, objekt je svake godine sve vi\xc5\xa1e propadao. Isplativost renoviranja bila je upitna i stru\xc4\x8dnjaci su utvrdili da je neisplativo. Za potrebe \xc5\xbeupe fratri su na samostanskom kapitulu u Tuzli 2012. odlu\xc4\x8dili graditi novu \xc5\xbeupnu ku\xc4\x87u na istom mjestu novu \xc5\xbeupnu ku\xc4\x87u istih dimenzija: \xc5\xbeupni ured, dvorane za djecu i smje\xc5\xa1taj za \xc5\xbeupnika te novo idejno rje\xc5\xa1enje. Novi projekt jo\xc5\xa1 nije na\xc5\xa1ao sredstva za izgradnju i nikako postati gra\xc4\x91evinski projekt. Postojala je opasnost ne samo za ljude nego i za \xc5\xbeupne matice, zbog \xc4\x8dega su odlu\xc4\x8dili poravnati teren. Novi prostor za \xc5\xbeupne matice i druge vrijedne knjige odnosno \xc5\xbeupni ured morali su 2015. urediti i prostor za \xc5\xbeupni ured na\xc4\x91en je odlukom na samostanskom kapitulu prolje\xc4\x87a 2015. u gospodarskoj zgradi (dupla gara\xc5\xbea) te su mati\xc4\x8dne i druge knjige sad smje\xc5\xa1tene na suhom prostoru Projekt preure\xc4\x91enja novog prostora krenulo se svibnja 2015., ure\xc4\x91enje zavr\xc5\xa1ili i novi \xc5\xbeupni ured blagoslovio je 16. lipnja 2015. o. gvardijan fra Mario Divkovi\xc4\x87._NEWLINE_Prosinca 2015. u Bre\xc5\xa1kama je odr\xc5\xbeana kulturna manifestacija Tradicijsko \xc4\x8de\xc5\xa1ljanje Hrvatica u regiji.\n_START_SECTION_\nMediji\n_START_PARAGRAPH_\nZavi\xc4\x8dajni radio Bre\xc5\xa1ke na hrvatskom jeziku, od 2013. godine.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nU ovoj kraju najvi\xc5\xa1e je bilo zastupljeno vinogradarstvo u srednjovjekovnoj Bosni. Vinova loza je bila jako razvijena kultura u srednjovjekovnoj Bosni. Za rijeme Osmanlija vinogradarstvo je iskorijenjeno, a danas se poku\xc5\xa1ava obnoviti uzgoj vinove loze u Nikoli\xc4\x87ima._NEWLINE_U Bre\xc5\xa1kama se od 2007. godine odr\xc5\xbeava me\xc4\x91unarodni poljodjelski sajam Poljosajam. Organizira ga Udruga poljoprivrednika \xc5\xbdupanije Soli. Tradicionalno sudjeluju izlaga\xc4\x8di iz Hrvatske. Sajam ima _NEWLINE_izlo\xc5\xbebeni, natjecateljski dio i naobrazbeni dio. Izlagaju uzgajiva\xc4\x8di stoke, proizvo\xc4\x91a\xc4\x8di i prera\xc4\x91iva\xc4\x8di hrane, proizvo\xc4\x91a\xc4\x8di za\xc5\xa1titnih sredstava u poljoprivrednoj proizvodnji, te izlaga\xc4\x8di tipi\xc4\x8dnih proizvoda Bosne i Hercegovine i organske hrane. Tu se i predstavlja agroturizam. _NEWLINE_U naobrazbenom dijelu su edukacije, stru\xc4\x8dni skupovi na teme iz podru\xc4\x8dja poljoprivrede, poduzetni\xc5\xa1tva, o\xc4\x8duvanja tradicije i o\xc4\x8duvanja okoli\xc5\xa1a. Cilj sajma je promicati i afirmirati poljoprivredu, za\xc5\xa1titi doma\xc4\x87u proizvodnju, razvijati obrta i poduzetni\xc5\xa1tvo u poljoprivredi, pokrenuti razvitak agroturizma, njegovati tradicijske vrijednosti, ja\xc4\x8dati sveze znanstveno-istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkog sustava s poljoprivrednom proizvodnjom i preradom te omogu\xc4\x87avanje ostvarenja dobrih poslovnih kontakata i edukacije ciljnih skupina.'