b'\n_START_ARTICLE_\nBanja Kovilja\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nBanja Kovilja\xc4\x8da nalazi se u zapadnoj Srbiji na 128 metara nadmorske visine te pripada regiji Podrinje jer kroz naselje protje\xc4\x8de rijeka Drina. Ovu regiju krase prirodna bogatstva i raznolikost, a tome pridonose Jadar, Le\xc5\xa1nica, Ra\xc4\x8devina Azbukovica te velika prostranstva sjeveroisto\xc4\x8dne Bosne. Kroz mozaik srednje visokih planina (Gu\xc4\x8devo, Boranja, Sokolske planine, Cer planina) prema prostranim ravnicama Ma\xc4\x8dvi i Semberiji, te\xc4\x8de bistra i krivudava Drina. Nedaleko od rijeke, u podno\xc5\xbeju \xc5\xa1umovitog Gu\xc4\x8deva (779 m), uz magistralni put Zvornik-Loznica, nalazi se Banja Kovilja\xc4\x8da, naselje smje\xc5\xa1teno na ostacima nekada\xc5\xa1njeg Koviljkinog grada \xc4\x8diji se tragovi i danas zapa\xc5\xbeaju. Na Podrinje se prema sjeveru nastavljaju brdoviti Jadar, blago valovita Pocerina te plodna i zaravnjena Ma\xc4\x8dva. Lokaciju Banje Kovilja\xc4\x8de odredili su mnogi elementi prirodne sredine. Najva\xc5\xbeniji su Drina, koja se kod Malog Zvornika od davnina mogla prebroditi, Gu\xc4\x8devo, \xc5\xa1umovita planina koja je bila skloni\xc5\xa1te od neprijatelja, ravnica koja je omogu\xc4\x87avala prehranu stanovni\xc5\xa1ta i termomineralna voda koja je slu\xc5\xbeila te i danas slu\xc5\xbei iscjeljenju bolesti.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nDo Banje Kovilja\xc4\x8de cestovno se sti\xc5\xbee autocestom Beograd-Ruma a zatim regionalnim putem Ruma-\xc5\xa0abac-Loznica-Banja Kovilja\xc4\x8da (143 km). U Banji postoji \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka postaja na pruzi Beograd-Mali Zvornik, ali njom prometuju samo lokalni vlakovi. Najbli\xc5\xbea zra\xc4\x8dna luka je u Beogradu koji je oko 135 km udaljen od Banje Kovilja\xc4\x8de. Grani\xc4\x8dni prijelaz prema Bosni i Hercegovini je udaljen 5 km.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja pokazala su da je prostor Banje Kovilja\xc4\x8de bio od davnina naseljen. Ima ostataka po kojima se zaklju\xc4\x8duje da je tu bilo veliko rimsko naselje Genzis. U srednjem vijeku, pod zidinama Koviljkinog grada, narod je masovno pohodio izvore ljekovite vode. Iz tog perioda i potje\xc4\x8de prvi pisani dokument (1533.), gdje se Banja spominje kao seosko naselje u nahiji Bohorina._NEWLINE_U XVIII. stolje\xc4\x87u bogati su Turci iz Ma\xc4\x8dve i Podrinja dolazili na izlete na podru\xc4\x8dje Banje. Postoje podaci da su Turci "Zvorni\xc4\x8dani" 1720. godine sagradili jedan objekt - kupali\xc5\xa1te za lije\xc4\x8denje \xc5\xbeena te da se ljekovito blato koristilo i prije 1720. godine. Nekada je narod Banju Kovilja\xc4\x8du nazivao Smrdan-Bara ili Smrdan-Banja zbog smrdljive bare iz koje je sumporovita voda sama izbijala na povr\xc5\xa1inu godinama i stolje\xc4\x87ima te je u ritu stvorila prirodno crno sumporovito blato, odakle je izbijao i \xc5\xa1irio se smrad na "zapaljen barut" ili "trula jaja" - na sumporovodik.\n_START_SECTION_\nTuristi\xc4\x8dke informacije\n_START_PARAGRAPH_\nGu\xc4\x8devo je \xc5\xa1umovita planina koja je natkrila Banju Kovilja\xc4\x8du s ju\xc5\xbene strane. Planina i Banja su dva nedjeljiva pojma jer se me\xc4\x91usobno nadopunjuju i pro\xc5\xbeimaju. Gu\xc4\x8devo se pru\xc5\xbea pravcem sjeverozapad-jugoistok i od Kovilja\xc4\x8de do planine Boranja dosti\xc5\xbee du\xc5\xbeinu od 15 kilometara. Najvi\xc5\xa1i vrh Gu\xc4\x8devo naziva se Crni vrh i njegova nadmorska visina je 779 metara. Geolozi su ustvrdilii da Gu\xc4\x8devo grade razli\xc4\x8dite stijene me\xc4\x91u kojima su vapnena\xc4\x8dke stijene i pje\xc5\xa1\xc4\x8denjaci. U davnoj je pro\xc5\xa1losti na prostoru Gu\xc4\x8deva do\xc5\xa1lo do rasjedanja teren \xc5\xa1to je uzrokovalo pojavu termomineralnih voda. Za potrebe turista i izletnika na Gu\xc4\x8devu se nalazi nekoliko smje\xc5\xa1tajnih i ugostiteljskih objekata. Gu\xc4\x8devo je bogato izvorima hladne, \xc4\x8diste i pitke vode, a od tih izvora nastaju mali potoci, nad kojima se di\xc5\xbeu visoka stabla prostranih bukovih \xc5\xa1uma. Na vrhu Gu\xc4\x8devo podignuta je Spomen-kosturnica poginulih 1914. godine u borbi na ovoj planini. Proplanak oko Spomen-kosturnice je izvanredan vidikovac sa kojega se kao na dlanu \xc5\xa1iri pogled na prostor kojim dominira Drina i njezini tekeu\xc4\x87i veliki meandri izme\xc4\x91u Ma\xc4\x8dve i Semberije._NEWLINE_Tr\xc5\xa1i\xc4\x87 je selo na samo 9 km jugoisto\xc4\x8dno od Loznice, rodno mjesto prosvjetitelja i za\xc4\x8detnika srpske knji\xc5\xbeevnosti i kulture Vuka Stefanovi\xc4\x87a Karad\xc5\xbei\xc4\x87a. U selu se nalazi etnografski park sa spomen ku\xc4\x87om i vi\xc5\xa1e objekata narodne arhitekture. Cijeli etnopark je smje\xc5\xa1ten u \xc5\xbeivopisnoj dolini rije\xc4\x8dice \xc5\xbderavije. Sredi\xc5\xa1nje mjesto ovog osobitog etnografskog spomen-parka je Vukova ku\xc4\x87a, zapravo rekonstruirana ku\xc4\x87a obiteljske zadruge sa oku\xc4\x87nicom, kakve su bile uobi\xc4\x8dajene u XIX. stolje\xc4\x87u._NEWLINE_Srednjovjekovni manastir Trono\xc5\xa1a nalazi se na 4 kilometra od Tr\xc5\xa1i\xc4\x87a. Podignut je 1317. godine kao zaklada Katarine, \xc5\xbeene kralja Dragutina, praunuka Stefana Nemanje. Manastir je bio mjesto Vukovog ranog \xc5\xa1kolovanja._NEWLINE_Manastir Svetog Nikole nalazi se na samoj granici tri op\xc4\x87ine: Ljubovija, Krupanj i Mali Zvornik. Podignut je 2000. godine u neposrednoj blizini srednjovjekovnog Soko Grada iz 15. stolje\xc4\x87a, poznatog kao posljednje tursko utvr\xc4\x91enje u Srbiji. Okolina manastira je bogata bujnom i netaknutom prirodom, kojom dominiraju visovi i vodopadi.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nU naselju Banja Kovilja\xc4\x8da \xc5\xbeivi 5.028 punoljetnih stanovnika, a prosje\xc4\x8dna starost stanovni\xc5\xa1tva iznosi 39,2 godina (38,1 kod mu\xc5\xa1karaca i 40,3 kod \xc5\xbeena). U naselju ima 1.972 ku\xc4\x87anstva, a prosje\xc4\x8dan broj \xc4\x8dlanova po doma\xc4\x87instvu je 3,01._NEWLINE_Ovo je naselje velikim dijelom naseljeno Srbima prema popisu iz 2002. godine, a u posljednja tri popisa stanovni\xc5\xa1ta primje\xc4\x87en je porast u broju stanovnika. Prema popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 1991. godine, u naselju je tada \xc5\xbeivjelo 5.516 stanovnika._NEWLINE_Kretanje broja stanovnika 1948.-2002.'