b'\n_START_ARTICLE_\nRobert I., kralj Francuske\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRobert je bio brat francuskog kralja Oda koji je vladao u doba maloljetstva Karla III. Nakon smrti Oda 898. francuski su plemi\xc4\x87i za vladara izabrali Karla, ali on je po dogovoru morao ostaviti Robertu sve titule i posjede koje je tada imao. Nakon tog politi\xc4\x8dkoga dogovora mir izme\xc4\x91u kralja i najja\xc4\x8deg feudalnoga gospodara je trajao do 921. godine kada se me\xc4\x91u francuskim feudalcima stvara urota zbog navodnoga favoritizma prema svome miljeniku imena Hagano. Slu\xc5\xbebeni je razlog za pobunu bila Karlova odluka da oduzme dvorac k\xc4\x87erki od Karla II. kako bi ga dao miljeniku. Pobunjenici su za svoga kralja proglasili Roberta i sa svojom vojskom su krenuli u napad 922. godine. Karlo III. se povukao prema sjeveru poku\xc5\xa1avaju\xc4\x87i organizirati svoje snage tako da je vojska Roberta osvojila Reims gdje se on i okrunio za kralja Francuske (rex Francorum) 29. lipnja 922. godine. Karla III. je tek sljede\xc4\x87e godine s vjernom vojskom krenuo u napad. U odlu\xc4\x8duju\xc4\x87oj bitci kod mjesta Soissons 15. lipnja 923. godine Robert I. je poginuo, ali njegova je vojska ostvarila pobjedu i zarobila kralja. Bez obzira na to da Robert nije vladao niti jedan dan njegova dinastija \xc4\x87e na kraju ipak preuzeti vlast. Nakon njegove smrti pobjednici su za novoga kralja proglasili njegovoga zeta Rudolfa nakon \xc4\x8dije \xc4\x87e se smrti vlast vratiti u ruke potomaka Karla III. koji \xc4\x87e na kraju pak biti zba\xc4\x8deni s vlasti od strane Robertova unuka Huge Capeta koji \xc4\x87e osnovati novu vladaju\xc4\x87u dinastiju.'