b'\n_START_ARTICLE_\nFabijan \xc5\xa0ovagovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nFabijan \xc5\xa0ovagovi\xc4\x87 ro\xc4\x91en je 1932. godine kao jedno od \xc4\x8detvero djece u zemljoradni\xc4\x8dkoj obitelji Josipa i Tonke \xc5\xa0ovagovi\xc4\x87 a odrastao je u slavonskom selu Ladimirevcima nedaleko Valpova. Srednju \xc5\xa1kolu gra\xc4\x91evinskoga smjera zavr\xc5\xa1io je u Osijeku. Ve\xc4\x87 je kao srednjo\xc5\xa1kolac glumio u amaterskim predstavama u Ladimirevcima (David \xc5\xa0trbac u Ko\xc4\x8di\xc4\x87evu Jazavcu pred sudom), a potom i u omladinskom KUD-u \xe2\x80\x9cMilica Kri\xc5\xbean\xe2\x80\x9d u Osijeku. Studij glume polazio je na Akademiji kazali\xc5\xa1ne umjetnosti u Zagrebu gdje je i diplomirao 1957. godine. Tijekom godina bio je \xc4\x8dlanom kazali\xc5\xa1ta "Gavella", HNK u Zagrebu, sudjelovao u radu "Teatra u gostima", djelovao kao slobodni umjetnik i nastupao na svim na\xc5\xa1im najve\xc4\x87im festivalima. _NEWLINE_Kazali\xc5\xa1ni glumac \xc5\xa1iroka raspona, na filmu debitira u Svoga tela gospodar. Jedan od najboljih hrvatskih glumaca uop\xc4\x87e, sugestijom iznimnog unutarnjeg \xc5\xbeivota te dubokih i proturje\xc4\x8dnih poriva, ostvario je bogat filmski, kazali\xc5\xa1ni i televizijski opus. Podjednako je uvjerljiv kao razo\xc4\x8darani intelektualac \xe2\x80\x93 cini\xc4\x8dni promatra\xc4\x8d dru\xc5\xa1tvenih mana (Predstava Hamleta u selu Mrdu\xc5\xa1a Donja, Krsto Papi\xc4\x87, 1973; Novinar, Zlatna arena), be\xc5\xa1\xc4\x87utni ubojica (Doga\xc4\x91aj) ili \xc5\xbertva dru\xc5\xa1tvene represije (Lisice). _NEWLINE_U \xc5\xbeanru komedije glumio je ozbiljne, \xc4\x8desto mra\xc4\x8dne, cini\xc4\x8dne ili nervozne likove, pridonose\xc4\x87i slo\xc5\xbeenosti prikazanoga svijeta, npr. u Imam 2 mame i 2 tate i u tv seriji Prosjaci i sinovi Antuna Vrdoljaka. Markantne osobenjake, npr. u Brezi i Ritmu zlo\xc4\x8dina, tuma\xc4\x8di s iznimnom psiholo\xc5\xa1kom uvjerljivo\xc5\xa1\xc4\x87u, a bez manirizma. Sporednim ulogama, npr. u filmovima Ponedjeljak ili utorak, \xc4\x8covjek koji je volio sprovode (Zoran Tadi\xc4\x87, 1989, Zlatna arena) i Orao zavrje\xc4\x91uje pohvale koliko i u glavnima, a psiholo\xc5\xa1ku slojevitost unosi i u plo\xc5\xa1no zami\xc5\xa1ljene likove, npr. u Izbavitelju. Prema vlastitoj drami, s Brankom Schmidtom napisao je scenarij za film Sokol ga nije volio (i gl. uloga), s temom iz zavi\xc4\x8dajne Slavonije._NEWLINE_Ostali va\xc5\xbeniji filmovi: Prometej s otoka Vi\xc5\xa1evice, Ku\xc4\x87a, Selja\xc4\x8dka buna 1573 (Vatroslav Mimica, 1975., kao Matija Gubec), Pucanj (Kre\xc5\xa1o Golik, 1977), Ne naginji se van, Susreti sa zna\xc4\x8dajnim ljudima (Peter Brook, 1979), Povratak (Antun Vrdoljak, 1979), Ambasador (Fadil Had\xc5\xbei\xc4\x87, 1984, Zlatna arena), San o ru\xc5\xbei (Zoran Tadi\xc4\x87, 1986), Osu\xc4\x91eni (Zoran Tadi\xc4\x87, 1987), Diploma za smrt (\xc5\xbdivorad Tomi\xc4\x87, 1989), \xc4\x90uka Begovi\xc4\x87 (Branko Schmidt, 1991., i koscenarist). Neka od njegovih najpoznatijih ostvarenja su uloge u predstavama Lenjin, Skup, Dundo Maroje, potom u TV-serijama Kuda idu divlje svinje (1971.), Prosjaci i sinovi (1972.), U registraturi (1974.), Velo misto (1980.), \xc4\x90uka Begovi\xc4\x87 (1991.) i druge._NEWLINE_Umro je u Zagrebu, 1. sije\xc4\x8dnja 2001. godine a pokopan je na zagreba\xc4\x8dkome groblju Mirogoju. _NEWLINE_Njegov sin Filip \xc5\xa0ovagovi\xc4\x87 i k\xc4\x87i Anja \xc5\xa0ovagovi\xc4\x87-Despot tako\xc4\x91er su glumci.'