b'\n_START_ARTICLE_\nFribourg (kanton)\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nKanton Fribourg se nalazi u zapadnom djelu \xc5\xa0vicarske, na prijelaznom prostoru izme\xc4\x91u bazena \xc5\xbdenevskog jezera i sredi\xc5\xa1nje \xc5\xa0vicarske (Mittelland) te izme\xc4\x91u francuskog i njema\xc4\x8dkog jezika. Nalazi se izme\xc4\x91u 46. et 47. stupnja sjeverne zemljopisne \xc5\xa1irine, te 6. et 7. stupnja isto\xc4\x8dne zemljopisne du\xc5\xbeine. Susjedni kantoni su na zapadu i jugu Vaud, kanton Bern na istoku, a sa sjevera grani\xc4\x8di sa kantonom Neuch\xc3\xa2tel s kojim djeli Neuch\xc3\xa2telsko jezero._NEWLINE_Podru\xc4\x8dje kantona obuhva\xc4\x87a dvije od tri velike zemljopisne regije \xc5\xa0vicarske: \xc5\xa0vicarsku visoravan te \xc5\xa1vicarske Alpe. 88% povr\xc5\xa1ine kantona je namjenjeno poljoprivredi ili je pokriveno \xc5\xa1umskim zajednicama._NEWLINE_Od vodnih tokova najzna\xc4\x8dajnije su rijeke Sarine, Gl\xc3\xa2ne, Broye i Singine. Sve \xc4\x8detiri velike rijeke pripadaju slivu rijeke Rajne. U povijesno-geografskoj pokrajini Gruy\xc3\xa8re na jugu kantona, nalazi se najzna\xc4\x8dajnije umjetno jezero \xc5\xa0vicarske visoravni, Gruy\xc3\xa8rsko jezero._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1a to\xc4\x8dka kantona je alpski vrh Vanil Noir koji se uzdi\xc5\xbee na 2389m, a najni\xc5\xbea to\xc4\x8dka je povr\xc5\xa1ina Neuch\xc3\xa2telskog jezera na 428m nadmorske visine._NEWLINE_S 1671 km\xc2\xb2, Fribourg je jedan od ve\xc4\x87ih kantona u \xc5\xa0vicarskoj. Administrativno je podjeljen na 7 distrikta koji, zahvaljuju\xc4\x87i zakonu o aglomeracijama iz 1997. godine, tijesno sura\xc4\x91uju u upravljanju mjesnim zajednicama posebice na prostoru aglomeracija grada Fribourga (Veliki Fribourg). Polovina stanovni\xc5\xa1tva \xc5\xbeivi na urbanom podru\xc4\x8dju uglavnom vezano uz gradove Fribourg (s 33 418 stanovnika) i Villars-sur-Gl\xc3\xa2ne (s 10 185 stanovnika) te Bulle (s 16 272 stanovnika). Kantonu pripadaju i tri enklave unutar kantona Vaud, koje pripadaju kantonalnom distriktu Broye.\n_START_SECTION_\nPrapovijest i Antika\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarije organizirano naselje prona\xc4\x91eno na podru\xc4\x8dju kantona je logori\xc5\xa1te koje potje\xc4\x8de iz vremena gornjeg paleolitika, tj. oko 13 500 godine prije Krista, a nalazi se u blizini naselja Ch\xc3\xa2tel-Saint-Denis. Prona\xc4\x91eni su tako\xc4\x91er i tragovi ljudske prisutnosti iz vremena mezolitika u mjesnim dolinama. Obale Neuch\xc3\xa2telskog jezera te Moratskog jezera su mjesta sa zna\xc4\x8dajnim ostacima iz vremena neolitika, bron\xc4\x8danog doba te doba hal\xc5\xa1tatske kulture. Latenska kultura ostavila je tragove na brijegu Mont Vully gdje se nalazio oppidium, jedan od onih koje spominje Gaj Julije Cezar u svojim Galskim ratovima._NEWLINE_Od 58. godine prije Krista, podru\xc4\x8dje se nalazi pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u Rima. U neposrednoj blizini nalazio se grad Aventicum, sredi\xc5\xa1nji grad rimske Helvecije, \xc5\xa1to je pogodovalo razvoju ovog kraja. Tijekom tog razdoblja na ovom podru\xc4\x8dju osnovana su mnoga rimska naselja (vici) kao i nekoliko rimskih vila, od kojih su najbolje sa\xc4\x8duvani ostatci vile u Vallonu u distriktu Broye. Od tre\xc4\x87eg stolje\xc4\x87a rimski utjecaj postupno \xc4\x87e slabiti dolaskom alemanskih plemena.\n_START_SECTION_\nSrednji vijek\n_START_PARAGRAPH_\nOvo razdoblje izme\xc4\x91u kraja rimske vlasti sve do uspostave Drugog Burgundskog Kraljevstva u sedmom stolje\xc4\x87u je slabo pra\xc4\x87eno povijesnim izvorim. 888. godine nakon smrti posljednjeg potomka Karla Velikog, podru\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njeg kantona pripojeno je vlasti Burgundskog Kraljevstva te zatim Svetom Rimskom Carstvu 1032. godine. Cijeli kanton je pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u biskupije Lausanne \xc4\x8diji biskup posjeduje izravna vladaju\xc4\x87a prava nad jugom dana\xc5\xa1njeg kantona (Bulle, Albeuve i Riaz). Tijekom tog 11. stolje\xc4\x87a pojavljuju se prvi spomeni gospodara od Gl\xc3\xa2ne, te Gruy\xc3\xa8rske grofovije (1085. godine)._NEWLINE_Godine 1127., burgundski grof, Vilim III. (Dijete), sin Vilima II. i Janje od ku\xc4\x87e Z\xc3\xa4hringen, ubijen je u samostanu Payerne. Stoga je ujak ubijenog grofa, Konrad Zaehringen, zahtjevao nasljedstvo Burgundske grofovije. Car Lotar III. Saksonac, prihvatio je njegove zahtjeve i imenovao ga upraviteljem Burgundije. Ipak Konrad i njegov sin Berthol IV. morat \xc4\x87e se suo\xc4\x8diti s protivljenjima koje \xc4\x87e dolaziti od \xc5\xbeenevskih grofova da bi im na koncu vlast nad Burgundskom grofovijom izmakla iz ruku. Berthold IV. ipak i dalje nastoji kontrolirati istok Jurskih planina i u svrhu tog cilja osnovat \xc4\x87e nekoliko gradova na \xc5\xa1vicarskoj visoravni me\xc4\x91u kojima je i grad Fribourg._NEWLINE_U 13. stolje\xc4\x87u, \xc4\x8desti ratovi Zaehringenskog vojvode sa susjednim vladarima opusto\xc5\xa1it \xc4\x87e ju\xc5\xbene krajeve dana\xc5\xa1njeg kantona. Smr\xc4\x87u Bertholda V. 1218. godine posjedi obitelji Zaehringen prelaze u ruke obitelji Kibourg. To 13. stolje\xc4\x87e je stolje\xc4\x87e mnogih ratova izme\xc4\x91u vi\xc5\xa1e mjesnih vladara. S vremenom \xc4\x87e grad Fribourg izmaknuti vlasti svojih gospodara (Kiburzi, Habzburzi, Savoje) te \xc4\x87e uspostaviti svoju vlast nad nekoliko okolnih gradova i naselja. Tijekom Burgundskih ratova, Fribourg, Gruy\xc3\xa8rska grofovija te posjedi lausannskog biskupa saveznici su \xc5\xa0vicarske Konfederacije. Stoga \xc4\x87e se 1481. godine grad Fribourg pridru\xc5\xbeiti Konfederaciji kao jedan od kantona, zahvaljuju\xc4\x87i utjecaju Nikole od Fl\xc3\xbce.\n_START_SECTION_\nNovi vijek\n_START_PARAGRAPH_\nKao novoprido\xc5\xa1li kanton u \xc5\xa0vicarskoj Konfederaciji Fribourg \xc4\x87e se u trenutku protestantske reforme odlu\xc4\x8diti za zadr\xc5\xbeavanja katoli\xc4\x8dke vjere. Stoga \xc4\x87e 1524. kantonalna vlast obvezati svoje stanovni\xc5\xa1tvo na ispovijedanje katoli\xc4\x8dke vjere zahtjevaju\xc4\x87i one koji nisu spremni ispovijedati je da napuste kanton. Ipak zna\xc4\x8dajnje tradicionalne veze s Bernom i \xc5\xbdenevom koji \xc4\x87e prihvatiti protestantsku reformu su se nastavile. Kako je mjesna vlast u zemljmi Vaud po\xc4\x8dela slabjeti, kanton Bern krenuo je u oru\xc5\xbeano osvajanje tog podru\xc4\x8dja isto\xc4\x8dno od kantona Fribourg. Fribourg \xc4\x87e iskoristiti taj rat da bi od Vaudske zemlje preuzeo vlast nad gradi\xc4\x87ima Romont, Attalens, Bulle et Ch\xc3\xa2tel-Saint-Denis stvoriv\xc5\xa1i od njih oblasti pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u delegata koji su vladali u ime kantonalne vlasti. 1555. godine Fribourg \xc4\x87e tako\xc4\x91er preuzeti vlast nad jugom Gruy\xc3\xa8rske grofovije. Na taj na\xc4\x8din \xc4\x87e se krajem 16. stolje\xc4\x87a kanton Fribourg formirati u svojim granicama koje su ve\xc4\x87im dijelom ostale do danas._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da se Fribourg na\xc5\xa1ao okru\xc5\xbeen protestantskim zemljama i stanovni\xc5\xa1tvom vlast kantona nastojala je oja\xc4\x8dati ovaj katoli\xc4\x8dki kanton razvijaju\xc4\x87i tiskarsku industriju te obrazovni sektor. Ovaj pokret je na poseban na\xc4\x8din zadobio zamah dolaskom isusovca Petra Kanizija 1580. godine. Prvi vlasnik jedne tiskarske industrije u Fribourgu bio je Abraham Gemperlin._NEWLINE_Sve do 1789. Fribourg je u potpunosti bio okru\xc5\xbeen mo\xc4\x87nim kantonom Bern \xc5\xa1to je usmjerilo mjesnu vlast da na sve mogu\xc4\x87e na\xc4\x8dine izbjegne bernsku invaziju, te je stoga Fribourg \xc4\x8desto potpisivao saveze s mo\xc4\x87nim europskim katoli\xc4\x8dki zemljama, posebice s Francuskom._NEWLINE_Glede oblika vlasti, sve od 16. stolje\xc4\x87a u kantonu \xc4\x87e prevladati patricijski sustav. 1542. stvoren je Vije\xc4\x87e s deset \xc4\x8dlanova od \xc4\x8dega su \xc4\x8detiri tradicionalne stjegono\xc5\xa1e grada Fribourga. 1627. godine \xc4\x8dlanovi Vije\xc4\x87a koji su bili gra\xc4\x91ani po stale\xc5\xbeu (bur\xc5\xbeuji) smatraju da su jedino oni podobni za izbor u vije\xc4\x87e, a od 1684. pristup gra\xc4\x91anskom stale\xc5\xbeu je ograni\xc4\x8den. S vremenom broj gospodskih obitelji, patricija, ne prestaje opadati. Patricijska vlast nastojat \xc4\x87e tijekom 17. i 18. stolje\xc4\x87a centralizirati i racionalizirati kantonalnu upravu, uz velike otpore. Pierre-Nicolas Chenaux zapo\xc4\x8deo je stoga 1781. godine ustanak uz potporu gruy\xc3\xa8rskih i singin\xc5\xa1kih seljaka koji su bili nezadovolji s prosvjetiteljskim idejama vladaju\xc4\x87ih patricija. No ustanak je skr\xc5\xa1en, a Chenaux ubijen i posthumno osu\xc4\x91en na protjerivanje iz javne uspomene (odluka koja je povu\xc4\x8dena 1848. godine)._NEWLINE_Tijekom ovog razdoblja ekonomija kantona sna\xc5\xbeno je obilje\xc5\xbeena primarnim sektorom. U predalspkim predjelima razvija se sna\xc5\xbena industrija sira \xc5\xa1to \xc4\x87e dovesti do nastanka mo\xc4\x87nih proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da sira posebice u krajevima Charmey i Grandvillard. Prisutna je i sna\xc5\xbena trgova\xc4\x8dka djelotanost. Unato\xc4\x8d tome, brojno stanovni\xc5\xa1to kantona se odlu\xc4\x8dilo na iseljavanje u tom razdoblju tra\xc5\xbee\xc4\x87i blagostanje u drugim kantonima i u Francuskoj, posebice zapo\xc5\xa1ljavaju\xc4\x87i se u vojnim slu\xc5\xbebama.\n_START_SECTION_\n19. stolje\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\n2. o\xc5\xbeujka 1798. francuske revolucionarne trupe ulaze u grad Fribourg \xc5\xa1to ozna\xc4\x8dava kraj starog sustava vlasti svega tri dana prije uru\xc5\xa1avanja tog sustava u susjednom kantonu Bern. U po\xc4\x8detku je kanton podjeljen na dva nova kantona Sarine i Broye, ali nakon uspostave Napoleonove Helvetske Republike kanton Fribourg \xc4\x87e biti ve\xc4\x87i nego ikad u svojoj povijesti. Nakon \xc5\xa1to je uslijed neuspijeha Helvetske Republike uspostavljen novi ustav 1803. godine nove granice kantona bit \xc4\x87e uspostavljen te \xc4\x87e ostati nepromjenjene do danas. Budu\xc4\x87i da je u\xc5\xbeivao Napoleonovu naklonost Fribourg \xc4\x87e (uz Bern, Z\xc3\xbcrich, Luzern, Basel i Solothurn) biti jedan od kantona koji \xc4\x87e upravljati \xc5\xa0vicarskom Konfederacijom. Bio je prvi koji je dobio te ovlasti 1803. godine. Fribour\xc5\xa1ki napoleonski namjesnik, Louis d\'Affry, bio je predsjednik federalne vlade. Taj ustav iz 1803. donijet \xc4\x87e povratak vlasti gradske aristokracije posebice uspostavom prava glasovanja samo za najbogatije \xc4\x8dlanove dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_10. sije\xc4\x8dnja 1814. Veliko vije\xc4\x87e odbacuje ustav iz 1803., te \xc4\x8detiri mjeseca poslije, 10. svibnja 1814. ponovno je uspostavljena vlast patricija. Ovaj restauracijsko-reakcionarski potez potvr\xc4\x91ene je pozivom na povratak isusovaca 1818. godine. Nakon Druge francuske revolucije iz 1830. godine, fribour\xc5\xa1ki seljaci izvr\xc5\xa1it \xc4\x87e pritisak na Veliko vije\xc4\x87e Fribourga, nakon \xc4\x8dega je ukinut patricijski sustav te je stoga uspostavljen liberalni re\xc5\xbeim. Unato\xc4\x8d tome nakon izbora iz 1834. i 1837. godine, konzervativci \xc4\x87e uz pomo\xc4\x87 sve\xc4\x87enstva osvojiti vlast. 1847. Fribourg pristupa savezu Sonderbund koji okuplja katoli\xc4\x8dke konzervativne kantone \xc5\xa0vicarske. Trzavice izme\xc4\x91u tog saveza i federalne vlade dovest \xc4\x87e do gra\xc4\x91anskog rata 1847. godine u kojem \xc4\x87e Sonderbund izgubiti pred federalnom vojskom \xc5\xa1to \xc4\x87e dovesti do stvaranja moderne \xc5\xa0vicarske na federalnim principima s ja\xc4\x8dom centralnom vlasti._NEWLINE_1848. vlast \xc4\x87e preuzeti liberalni radikali sa sna\xc5\xbenim antiklerikalnim nastupima. Organizacijom kantona u 7 distrikta nastojat \xc4\x87e ograni\xc4\x8diti utjecaj sve\xc4\x87enstva. Ali vlast liberala ne\xc4\x87e trajati dugo. Ve\xc4\x87 1856. godine konzervativci preuzimaju vlast te iz ustava bri\xc5\xa1u \xc4\x8dlanke koji su bili usmjereni protiv Katoli\xc4\x8dke Crkve. Nova konzervativna vlast oslanja se na novinski list La Libert\xc3\xa9 (Sloboda) te brojne katoli\xc4\x8dke udruge. 1886. vlast preuzima Georges Python koji \xc4\x87e svojom potporom sna\xc5\xbenom industrijskom razvoju te zastupanje katoli\xc4\x8dkih vrijednost uspostaviti takozvanu "Kr\xc5\xa1\xc4\x87ansku republiku." Ovo razdoblje ozna\xc4\x8dava moderniziranje kantona, posebice uspostavljanjem javnih dru\xc5\xa1tava poput Dru\xc5\xa1tva za vode i \xc5\xa1ume (EEF), Dr\xc5\xbeavne banke, Kantonalne bolnice, katoli\xc4\x8dke me\xc4\x91unarodne \xc5\xa1kole za sestrinstvo, te naposljetku uspostavljanjem Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Fribourgu 1889. godine\n_START_SECTION_\nSuvremeno doba\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom Prvog svjetskog rata, iako \xc5\xa0vicarska ostaje neutralna, ovaj dvojezi\xc4\x8dni kanton je podjeljen izme\xc4\x91u potpore Centralnim silama i silama Antante. Me\xc4\x91uratni period bilje\xc5\xbei brojne ekonomske krize na podru\xc4\x8dju kantona. Od 1950. godine vlast kantona svjesna da je mjesna ekonomija u zaostatku, zapo\xc4\x8dinje brojne gra\xc4\x91evinske pothvate poput modernizacije cestovne mre\xc5\xbee te izgradnjom brana za proizvodnju elektri\xc4\x8dne energije. Brojne nove industrije privla\xc4\x8de se pogodnijom poreznom politikom. Udio poljoprivrede u ekonomiji s 47% u 1920. godine spada na 18% 1970. godine, a sekundarni sektro bilje\xc5\xbei rast (s 28% na 46%) kao i tercijarni (s 25% na 36%). S vremenom dominacija konzervativnih stranaka zamijenjena je kompromisnom politikom suradnjom konzervativaca sa starim neprijateljima liberalnim radikalima kao i sa socijalistima. Prolaskom autoceste A12 kroz sredi\xc5\xa1te kantona 1981., kanton je sa\xc4\x8duvan od ekonomske krize 1980tih godina. 2004. godine kanton je prihvatio novi ustav.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa kraju 2011. godine na prostoru kantona \xc5\xbeivjelo je 284 668 stanovnika, od \xc4\x8dega 54 329 su bili stranci.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nKanton Fribourg (Freiburg) je dvojezi\xc4\x8dni kanton s dva slu\xc5\xbebena jezika: francuski i njema\xc4\x8dki. Prema slu\xc5\xbebenoj anketi iz 2016. godine u kojoj su ispitanici trebali izraziti koji od jezika smatraju svojim primarnim jezicima (do tri jezika mogu\xc4\x87a) 68.4% se izjasnilo za francuski, 26.2% za njema\xc4\x8dki, 2.3% za talijanski, 2.9% za engleski te 17.8% za ostale jezike._NEWLINE_Germanofoni stanovnici kantona govore dijalekte \xc5\xa1vicarskog njema\xc4\x8dkog, ali u pisanju koristi se standardni njema\xc4\x8dki jezik koji se tako\xc4\x91er u\xc4\x8di u \xc5\xa1kolama, te koristi u slu\xc5\xbebenim poslovima. Na prostoru fribour\xc5\xa1kog Donjeg grada razvila se mje\xc5\xa1avina francuskog te mjesnog njema\xc4\x8dkog dijalekta, patois zvan Bolze. Fribour\xc5\xa1ki patois dijelom su dijalekata koji proizlaze iz frankoprovansalskog jezika. Uglavnom se govore u seoskim podru\xc4\x8djima i uglavnom me\xc4\x91u starijim stanovni\xc5\xa1tvom.\n_START_SECTION_\nVjeroispovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPostotak stanovnika koji se izja\xc5\xa1njavaju pripadnicima religijskih zajednica u fribour\xc5\xa1kom kantonu bilje\xc5\xbei porast u nekoliko zadnjih desetlje\xc4\x87a, ponajvi\xc5\xa1e zahvaljuju\xc4\x87i sna\xc5\xbenom povijesnom utjecaju Katoli\xc4\x8dke Crkve, kao i brojnim useljenicima iz katoli\xc4\x8dkih zemalja europskog juga. 2011. godine, 213 548 (75.02%) stanovnika pripadalo je Katoli\xc4\x8dkoj Crkvi, 41 466 (14.57%) protestantskim Crkvama i zajednicama, 56 410 (19.8%) stanovnika pripada ili drugim religijama ili se izja\xc5\xa1njava nereligioznim.\n_START_SECTION_\nPrometna infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nBudu\xc4\x87i da predstavlja nezaobilaznu poveznicu izme\xc4\x91u dva zna\xc4\x8dajna dijela \xc5\xa0vicarske, na prostoru kantona nalazi se zna\xc4\x8dajna cestovna i \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka struktura koja predstavlja most izme\xc4\x91u te dvije regije._NEWLINE_Najzna\xc4\x8dajnija \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka linija je linija \xc5\xa0vicarskih federalnih \xc5\xbeeljeznica kojom prometuju vlakovi Intercity i InteRegio povezuju\xc4\x87i \xc5\xbdenevu i Lausanne na zapadu s Bernom, Zurichom te s St. Gallenom i Luzernom na zapadu zemlje. Svi vlakovi koji prolaze tom linijom zaustavljaju se i u Fribourgu, a vlakovi InterRegio zaustavljaju se i u gradi\xc4\x87u Romont._NEWLINE_Prisutna je i regionalna \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka infrastruktura (RER Fribourg | Freiburg ) koju koriste i Federalne \xc5\xbeeljeznice kao i Fribour\xc5\xa1ki javni prijevoz (TPF). Fribour\xc5\xa1ki javni prijevoz (TPF) nadopunjuje \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dku infrastrukturu s 59 mjesnih autobusnih linija._NEWLINE_Prostorom kantona prolaze i dva velika cestovna pravca: Autocesta A1 (\xc5\xbdeneva-Lausanne-Bern-Zurich-Sankt Margrethen) prolazi sjevernim rubom kantona, a autocesta A12 (Vevey-Fribourg-Berne) koja prolazi sredinom kantona i u samoj blizini grada Fribourga povezuje gradove sredi\xc5\xa1nje \xc5\xa0vicarske s alpskim prijelazima prema Italiji u kantonu Valais.'