b'\n_START_ARTICLE_\nZagreba\xc4\x8dka Biblija\n_START_SECTION_\nStariji prijevodi\n_START_PARAGRAPH_\nZa svaki je narod va\xc5\xbean doga\xc4\x91aj prijevod Biblije na narodni jezik. Biblija nije samo spomenik vjere nego i spomenik jezika. Prvi, cjelovito napravljen, prijevod Svetoga pisma na hrvatski na\xc4\x8dinio je u 17. stolje\xc4\x87u isusovac Bartol Ka\xc5\xa1i\xc4\x87. Na\xc5\xa1ijenci, nostrates, kako kuka ve\xc4\x87 sam Ka\xc5\xa1i\xc4\x87, osujetili su tiskanje spremljene hrvatske Biblije u Rimu. Tada jo\xc5\xa1 nije postojao standardni hrvatski jezik. Ka\xc5\xa1i\xc4\x87 ga je zapravo gradio. Ka\xc5\xa1i\xc4\x87eva Biblija tiskana je kao otmjeno izdanje istom 1999.\xe2\x80\x932000. u Paderbornu u Njema\xc4\x8dkoj u nizu prvih prijevoda Biblije na slavenske jezike, zvanom Biblia Slavica. Prvi tiskani prijevod cijeloga Svetoga pisma na hrvatski, koji je na\xc4\x8dinio franjevac Petar Katan\xc4\x8di\xc4\x87, iza\xc5\xa1ao je 1831. u Budimu. Tridesetak godina poslije objavljuje teolog Ivan Matija \xc5\xa0kari\xc4\x87 prijevod Biblije u Be\xc4\x8du 1858.\xe2\x80\x931861. godine. Ivan Ev. \xc5\xa0ari\xc4\x87 objavljuje svoj prijevod Biblije u Sarajevu 1941.\xe2\x80\x931942. godine.\n_START_SECTION_\nPripreme\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi vatikanski koncil, koji je zaklopio vratnice u vatikanskoj bazilici 1965., zov je na povratak izvorima, Svetom pismu i crkvenoj predaji. A u nas nema Biblije, kako se veli, ni za lijek. Promi\xc5\xa1ljanja da se tomu dosko\xc4\x8di bezizgledna su._NEWLINE_I tada se doga\xc4\x91a \xc4\x8dudo, zvano Zagreba\xc4\x8dka Biblija. \xc4\x8cudo je da 1968., kada vrije vrijeme od lijevih, vjeri nesklonih uvjerenja, kada u nas vlada vlast koja sustavno potiskuje vjeru, popu\xc5\xa1taju\xc4\x87i povremeno uzde, u Zagrebu, u Hrvatskoj, izlazi Biblija. I to na pobudu takozvanoga dru\xc5\xa1tvenog iliti dr\xc5\xbeavnog izdava\xc4\x8da Stvarnosti. To, kako bi se reklo, nitko nije mogao ni u snu pomisliti. Stvarnost potkraj 1966. i po\xc4\x8detkom 1967. godine poziva bibli\xc4\x8dare Katoli\xc4\x8dkog bogoslovnog fakulteta da pripreme prijevod Biblije, onoga fakulteta koji je prije petnaest godina de facto, ne i de iure, isklju\xc4\x8den iz Zagreba\xc4\x8dkog sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta. _NEWLINE_Znakovito je da ba\xc5\xa1 na Bogojavljenje 6. sije\xc4\x8dnja 1967. klju\xc4\x8dna osoba u \xc4\x8ditavoj stvari, o \xc4\x8dijem blagoslovu ovisi ulazak katoli\xc4\x8dkih bibli\xc4\x8dara u pothvat, zagreba\xc4\x8dki nadbiskup i kardinal Franjo \xc5\xa0eper prihva\xc4\x87a doba\xc4\x8denu rukavicu u razgovoru s bibli\xc4\x8darom Bonaventurom Dudom i Ivonom \xc4\x86ukom i daje suglasnost da se u suradnji katoli\xc4\x8dkih bibli\xc4\x8dara i izdava\xc4\x8da Stvarnosti pripremi prijevod hrvatske Biblije.\n_START_SECTION_\nUrednici i suradnici\n_START_PARAGRAPH_\nZa desetak dana, 17. sije\xc4\x8dnja, u sjedi\xc5\xa1tu izdava\xc4\x8dke ku\xc4\x87e Stvarnost bibli\xc4\x8dar Bonaventura Duda predla\xc5\xbee da se u rad oko hrvatskoga prijevoda Biblije uklju\xc4\x8de i knji\xc5\xbeevnici. To je sugovornike, knji\xc5\xbeevnika Juru Ka\xc5\xa1telana i ravnatelja Stvarnosti Ivana Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87a za\xc4\x8dudilo i obradovalo. Ka\xc5\xa1telan \xc4\x87e predlo\xc5\xbeiti da se ne pozivaju u krug suradnika knji\xc5\xbeevni klasici, jer \xc4\x87e sporo raditi, ve\xc4\x87 nadobudni mladi knji\xc5\xbeevnici. A izbor nije i\xc5\xa1ao prema klju\xc4\x8du vjerske podobnosti, nego samo po stru\xc4\x8dnosti, tako da su u red knji\xc5\xbeevnih suradnika u\xc5\xa1li vjernici, ali i stru\xc4\x8dnjaci koji nisu vjernici. _NEWLINE_Oblikovalo se uredni\xc5\xa1tvo: glavni su urednici sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni profesor Jure Ka\xc5\xa1telan, knji\xc5\xbeevnik, \xc4\x8dlan Izdava\xc4\x8dkog savjeta Stvarnosti, i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni profesor Bonaventura Duda, bibli\xc4\x8dar, s Katoli\xc4\x8dkoga bogoslovnog fakulteta. Urednici su pak Josip Tabak, knji\xc5\xbeevnik, i Jerko Fu\xc4\x87ak, bibli\xc4\x8dar. Okupljeni su knji\xc5\xbeevni suradnici: Branko Brusar, Olinko Delorko, Filibert Gass, Marko Gr\xc4\x8di\xc4\x87, Stjepan Hosu, Jure Ka\xc5\xa1telan, Bo\xc5\xbeo Kukolja, Tomislav Ladan, Nikola Mili\xc4\x87evi\xc4\x87, Zvonimir Mrkonji\xc4\x87 i Ante Sekuli\xc4\x87. Tu su bili i Nikola \xc5\xa0op i Ton Smerdel._NEWLINE_Krug biblijskih suradnika tvorili su Bonaventura Duda, Jerko Fu\xc4\x87ak, Ivan Golub, Ante Kresina, Janko Ober\xc5\xa1ki, Ljudevit Rup\xc4\x8di\xc4\x87 i Celestin Tomi\xc4\x87. Ivan Golub je, dr\xc5\xbee\xc4\x87i se svoga stajali\xc5\xa1ta \xe2\x80\x93 kad je \xc4\x8dovjek na nekom polo\xc5\xbeaju, treba unapre\xc4\x91ivati mlade i nagra\xc4\x91ivati stare \xe2\x80\x93 predlo\xc5\xbeio urednicima Zagreba\xc4\x8dke Biblije u nastanku da se u posao uklju\xc4\x8di i nadobudni bibli\xc4\x8dar Adalbert Rebi\xc4\x87, koji je tada u Rimu na Papinskom biblijskom institutu zavr\xc5\xa1avao studij biblijskih znanosti, a glavni urednik Bonaventura Duda je to prihvatio._NEWLINE_Jezi\xc4\x8dni suradnici bili su Marko Gr\xc4\x8di\xc4\x87, Jure Ka\xc5\xa1telan, Zvonimir Mrkonji\xc4\x87 i Josip Tabak, kojemu je bila povjerena generalna lektura sveukupne Biblije s uvidom u hebrejski izvornik. _NEWLINE_Ispraviteljem/korektorom otisaka prijevoda Biblije bit \xc4\x87e visoko savjestan i neumoran Stjepan Hosu (neko\xc4\x87 Golubov gimnazijski profesor).\n_START_SECTION_\nRad na Bibliji\n_START_PARAGRAPH_\nPrvoga svibnja 1967. po\xc4\x8deo je rad oko prevo\xc4\x91enja Zagreba\xc4\x8dke Biblije. Znakovito na crkveni blagdan Josipa radnika, svjetovni dan rada, zapo\xc4\x8dinje rad oko Biblije, suradni\xc4\x8dki rad klerika i laika, knji\xc5\xbeevnika i bibli\xc4\x8dara. Znan je po\xc4\x8detak rada \xe2\x80\x93 terminus a quo. Je li odre\xc4\x91en ili barem predvi\xc4\x91en kraj rada \xe2\x80\x93 terminus ad quem? Jest. Tomislav Ladan je u vezi s rokom pripreme Biblije rekao:\xc2\xa0\xc2\xbbNe za nekoliko godina, nego za jednu godinu, ali po\xc4\x8deti s radom ne sutra, nego danas. Ina\xc4\x8de \xc4\x87e se pr\xc4\x83vo raditi tek posljednje (jedne) godine. Pa radimo to sada ove godine.\xc2\xab_NEWLINE_A sam rad? Kao polazi\xc5\xa1na to\xc4\x8dka usvojeni su rukopisni prijevodi. Podloga je rukopisni prijevod pokojnoga profesora biblijskih znanosti na Katoli\xc4\x8dkom bogoslovnom fakultetu Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu Antuna Sovi\xc4\x87a, uz iznimku Mojsijeva Petoknji\xc5\xbeja Silvija Grubi\xc5\xa1i\xc4\x87a i Psalama Filiberta Gassa. Od tiskanih prijevoda preuzet je prijevod Pjesme nad pjesmama knji\xc5\xbeevnika Nikole Mili\xc4\x87evi\xc4\x87a i Novi zavjet bibli\xc4\x8dara Ljudevita Rup\xc4\x8di\xc4\x87a. Kako je izgledala suradnja knji\xc5\xbeevnika i bibli\xc4\x8dara? Kao biblijski suradnik Zagreba\xc4\x8dke Biblije Ivan Golub spominje poneko sje\xc4\x87anje: "Moja biblijska dionica bile su starozavjetne knjige Ezra i Tobija te sve biblijske knjige posve\xc4\x87ene \xc5\xbeenama: Ruti, Juditi i Esteri, knjiga o nje\xc5\xbenoj Ruti, o hrabroj Juditi i o dovitljivoj Esteri. Ponosim se time. _NEWLINE_Knji\xc5\xbeevni suradnik na istoj dionici bio je Olinko Delorko, uz iznimku Knjige Ezrine, koju je knji\xc5\xbeevni\xc4\x8dki obradio Ante Sekuli\xc4\x87. Podloga je bio Sovi\xc4\x87ev rukopisni prijevod. Njega je s jezi\xc4\x8dno-knji\xc5\xbeevne strane obradio, da ne re\xc4\x8dem ponegdje preradio, jezi\xc4\x8dar-knji\xc5\xbeevnik. Treba naime znati da je Sovi\xc4\x87ev prijevod s hebrejskoga uzoran \xc5\xa1to se ti\xc4\x8de vjernosti izvorniku, ali neprihvatljiv i na kraju kad je trebalo tiskati (1939.) neprihva\xc4\x87en \xc5\xa1to se ti\xc4\x8de hrvatskoga jezika na koji je preveden. Nakon knji\xc5\xbeevni\xc4\x8dke ruke tekst dolazi u ruke bibli\xc4\x8dara koji ga uspore\xc4\x91uje s hebrejskim izvornikom. I budno pazi da pjesni\xc4\x8dka sloboda, licentia poetica, nije iznevjerila gdje vjernost izvorniku. S tog su naslova dva prijevoda Tona Smerdela i Nikole \xc5\xa0opa bili isklju\xc4\x8deni. Smerdel je svoj objavio. \xc5\xa0opov prepjev Jeremijinih tu\xc5\xbealjki \xc5\xbeelim objaviti. Kako je hebrejski biblijski jezik nevelika leksika, a hrvatski, na koji se prevodi, obiluje istozna\xc4\x8dnicama, prinos knji\xc5\xbeevnika bio je dragocjen, jer su za isto zna\xc4\x8denje predlagali uvijek drugu, ali istozna\xc4\x8dnu rije\xc4\x8d. I tako je tekst prijevoda bio i vjeran izvorniku i u duhu jezika na koji se prevodi \xe2\x80\x93 u duhu hrvatskoga. Bio je li\xc5\xa1en zamornosti, jednoli\xc4\x8dnosti, ponavljanja jedne te iste rije\xc4\x8di za jedno zna\xc4\x8denje."_NEWLINE_Slo\xc5\xbeeno i vi\xc5\xa1estoljetno pitanje naziva savez i/ili zavjet rije\xc5\xa1eno je s i-i. Biblija se naziva Stari i Novi zavjet, a u samoj Bibliji upotrebljava se izraz savez. Bo\xc5\xbeje ime, u hebrejskom izvorniku \xc4\x8detveroslovlje \xe2\x80\x93 tetragram JHWH, u Bibliji se pi\xc5\xa1e Jahve. Osobna pak imena pi\xc5\xa1u se najve\xc4\x87ma prema hebrejskom izvorniku, a neka prema Vulgati. Latinski prijevod, Vulgata, nema glas \xc5\xa1, koji ima hebrejski izvornik. Imena velikih proroka su prema Vulgati Izaija, Jeremija, a ne hebrejski (Jirmijahu \xe2\x80\x93 Jeremija), a mali proroci pojavljuju se i u hebrejskom obliku kao Ho\xc5\xa1ea. Ime Davidova oca u Bibliji se pojavljuje u hebrejskom obliku Ji\xc5\xa1aj, a ne u Vulgatinu latinskom Jesej. Spjev Kajetana Vi\xc4\x8di\xc4\x87a Jesseides libri XII (Prag, 1700.) jedni nazivlju Ji\xc5\xa1ajida, oslanjaju\xc4\x87i se na Zagreba\xc4\x8dku Bibliju, drugi Jeseida, oslanjaju\xc4\x87i se na Vulgatu. Na\xc5\xa1av\xc5\xa1i se pred terminolo\xc5\xa1kim odlukama Zagreba\xc4\x8dka Biblija uz iznimku saveza i\xc5\xa1la je u kompromisna rje\xc5\xa1enja izme\xc4\x91u hebrejskog izvornika i latinske Vulgate. Kompromisna rje\xc5\xa1enja, ali ne i kompromitantna.\n_START_SECTION_\nObjavljivanje\n_START_PARAGRAPH_\nNakon ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e od godine prijegorna, ali i zanosna rada, Biblija je iza\xc5\xa1la 14. rujna 1968. na blagdan Uzvi\xc5\xa1enja svetoga kri\xc5\xbea u Zagrebu. Zagreba\xc4\x8dka Biblija. Znakovito je da izlazi u znaku kri\xc5\xbea. Svi njezini djelatnici, nadasve glavni urednici i urednici, nosili su taj rad kao kri\xc5\xbe, pri \xc4\x8demu su svaki bili jedan drugome \xc5\xa0imun Cirenac i pomagali nositi kri\xc5\xbe. _NEWLINE_Na blagdan Uzvi\xc5\xa1enja svetoga kri\xc5\xbea uzvi\xc5\xa1eno se i uzvi\xc5\xa1ena se pojavila Zagreba\xc4\x8dka Biblija nakon okruglo godinu dana. U nevjerojatno kratku roku. Iza\xc5\xa1la je u 60.000 primjeraka da bi, razgrabljena, uskoro bila tiskana u jo\xc5\xa1 40.000 primjeraka. Otkupila ju je 1974. od Stvarnosti izdava\xc4\x8dka ku\xc4\x87a Kr\xc5\xa1\xc4\x87anska sada\xc5\xa1njost. U \xc4\x8detrdeset godina od njezina prvotiska Zagreba\xc4\x8dka je Biblija iza\xc5\xa1la u 400.000 primjeraka.  U izdanju Kr\xc5\xa1\xc4\x87anske sada\xc5\xa1njosti dosad je iza\xc5\xa1la u dvadeset izdanja.\n_START_SECTION_\n40. obljetnica\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1\xc4\x87anska sada\xc5\xa1njost, Odsjek za kroatistiku Filozofskog fakulteta Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu, Hrvatsko filolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo i Katoli\xc4\x8dki bogoslovni fakultet Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu pod pokroviteljstvom Hrvatske biskupske konferencije i Ministarstva kulture priredili su znanstveni simpozij "40 godina Zagreba\xc4\x8dke Biblije" (1968. \xe2\x80\x93 2008.) u Zagrebu 24. i 25. listopada 2008. godine._NEWLINE_Simpozij je pozdravio predsjednik Hrvatske biskupske konferencije msgr. Marin Sraki\xc4\x87, nadbiskup \xc4\x91akova\xc4\x8dko-osje\xc4\x8dki i izaslanik Ministarstva kulture. Predavanja su odr\xc5\xbeali djelatnici oko izdanja Zagreba\xc4\x8dke Biblije 1968., bibli\xc4\x8dari Bonaventura Duda, Adalbert Rebi\xc4\x87 i Ivan Golub te knji\xc5\xbeevnici Marko Gr\xc4\x8di\xc4\x87, Ante Sekuli\xc4\x87, Zvonimir Mrkonji\xc4\x87. Izlagali su Josip Bratuli\xc4\x87, Katica Knezovi\xc4\x87, Dino Milinovi\xc4\x87, Jadranka Brn\xc4\x8di\xc4\x87, Stipe Botica, Peter Kuzmi\xc4\x8d, Mario Cifrak te putem posrednika Josip Sili\xc4\x87 i Loretana Despot. Bonaventura Duda, glavni urednik Zagreba\xc4\x8dke Biblije, spominje se 1992. umrlog urednika Jerka Fu\xc4\x87aka. Sproveo je 1990. i glavnog urednika Juru Ka\xc5\xa1telana, 2007. urednika Josipa Tabaka i knji\xc5\xbeevnoga suradnika Tomislava Ladana._NEWLINE_O \xc4\x8detrdesetoj godi\xc5\xa1njici Zagreba\xc4\x8dke Biblije iza\xc5\xa1la je knjiga Katice Knezovi\xc4\x87 Zagreba\xc4\x8dka Biblija 1968. o 40. obljetnici (Kr\xc5\xa1\xc4\x87anska sada\xc5\xa1njost, Zagreb, 2008). Profesoru emeritusu Bonaventuri Dudi 22. listopada 2008. godine uru\xc4\x8dena je na Evan\xc4\x91eoskom teolo\xc5\xa1kom fakultetu u Osijeku "Ekumenska povelja" iz ruku rektora Petera Kuzmi\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nSpomenik "Zagreba\xc4\x8dka Biblija"\n_START_PARAGRAPH_\nSpomenik Zagreba\xc4\x8dkoj Bibliji otkriven 9. sije\xc4\x8dnja 2010. ispred franjeva\xc4\x8dkog samostana na Kaptolu u povodu dijamantne obljetnice sve\xc4\x87en\xc5\xa1tva fra Bonaventure Dude. Spomenik su postavili grad Zagreb i Hrvatska franjeva\xc4\x8dka provincija sv. \xc4\x86irila i Metoda. Autor spomenika je akademski kipar Ante Jurki\xc4\x87, a izliven je u Ljevaonici umjetnina Akademije likovnih umjetnosti u Zagrebu. _NEWLINE_Biblija je prikazana kao otvorena knjiga ponu\xc4\x91ena prolaznicima, a na njezinoj stranici nalazi se redak prijevoda iz 1968. godine iz Psalma 119 "Tvoja rije\xc4\x8d nozi je mojoj svjetiljka i svjetlo mojoj stazi". Izabrani redak \xc5\xbeeli podsjetiti prolaznika koji kora\xc4\x8da plo\xc4\x8dnikom da je ovdje, na ulici i u svakom trenutku njegova \xc5\xbeivota Rije\xc4\x8d Bo\xc5\xbeja njegov putokaz i njegova svjetlost._NEWLINE_Pri dnu skulpture nalaze se rije\xc4\x8di fra Bonaventure, koji u svome podnesku kardinalu Franji \xc5\xa0eperu 10. sije\xc4\x8dnja 1967. godine, kojim predstavlja naum o prevo\xc4\x91enju Biblije, ka\xc5\xbee da to "\xc4\x8dine jer to potrebe tra\xc5\xbee, a prilika se pru\xc5\xbea daju\xc4\x87i od svojega malo da Bog u\xc4\x8dini po svojoj milosti ono \xc5\xa1to se njemu svidi".'