b'\n_START_ARTICLE_\nKoordinacijska veza\n_START_PARAGRAPH_\nKoordinacijska veza (ponekad koordinativna veza; donorska veza) je kovalentna kemijska veza kod koje zajedni\xc4\x8dki elektronski par potje\xc4\x8de od samo jednog atoma. Kod obi\xc4\x8dne kovalentne veze atomi dijele vezne elektrone, no kod koordinacijske veze oba vezna elektrona potje\xc4\x8du od jednog atoma. Atomi povezani koordiancijskom vezom \xc4\x8desto odstupaju od pravila okteta.\n_START_SECTION_\nNastajanje\n_START_PARAGRAPH_\nUzmimo kao primjer molekulu sumporne kiseline (): ukupan broj elektrona u zadnjoj ljusci svih atoma iznosi . Kada elektrone podijelimo po atomima i vezama (2 elektrona tvore jednostruku kovalentnu vezu), pa simuliramo homoliti\xc4\x8dko cijepanje tih veza (po jedan elektron iz veze pridru\xc5\xbeimo svakom povezanom atomu), tad \xc4\x87e po dva kisika imati parcijalni naboj -1, a sumpor \xc4\x87e imati parcijalni naboj +2 (prva slika). Kako bi se naboji izjedna\xc4\x8dili, svaki kisik \xc4\x87e donirati jedan elektronski par (dva elektrona zadnje ljuske) kako bi stvorio jo\xc5\xa1 jednu vezu sa sumporom i time izjedna\xc4\x8dio naboje (druga slika). Dvije veze koje formira kisik zovu se koordinacijskim vezama. Primje\xc4\x87ujemo da sumpor odstupa od pravila okteta jer ima 12 elektrona u zadnjoj ljusci.\n_START_SECTION_\nPrimjeri\n_START_PARAGRAPH_\nSvi spojevi metala i vode (oblika [M(H\xe2\x82\x82O)\xe2\x82\x99]\xcb\xa3\xe2\x81\xba) sadr\xc5\xbee kooridnacijsku kemijsku vezu kojom je metalni kation spojen za molekulu vode. Mnogi kompleksni spojevi \xc4\x8desto se povezuju koordinativnim vezama izme\xc4\x91u sredi\xc5\xa1njeg iona i liganda zbog pravilnog rasporeda liganda oko sredi\xc5\xa1njeg iona. Umjesto zajedni\xc4\x8dkog elektronskog para u koji obje strane daju po jedan elektron, ligandi raspola\xc5\xbeu s vlastitim nepodijeljenim elektronskim parom koji jednostrano ula\xc5\xbeu u vezu sa sredi\xc5\xa1njim ionom zbog me\xc4\x91usobne elektrostatske privla\xc4\x8dnosti. Time sredi\xc5\xa1nji ion elektronima popunjava prazne elektronske orbitale, posti\xc5\xbee stabilniju elektronsku konfiguraciju i time ni\xc5\xbeu energiju.'