b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cavolj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cavolj (ma\xc4\x91. Cs\xc3\xa1voly, nje. Tschawal) je selo u Ba\xc4\x8dko-ki\xc5\xa1kunskoj \xc5\xbeupaniji, na jugoistoku Ma\xc4\x91arske.\n_START_SECTION_\nZemljopisni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nNalazi se 15 km od Baje, na 46\xc2\xb011\xe2\x80\xb228\xe2\x80\xb3 sjeverne zemljopisne \xc5\xa1irine i 19\xc2\xb008\xe2\x80\xb249\xe2\x80\xb3 isto\xc4\x8dne zemljopisne du\xc5\xbeine. Povr\xc5\xa1ine je 47,43 km \xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nSelo je dobilo ime po kr\xc5\xa1\xc4\x87anskom svecu, svetom Pavlu apostolu, no neki su autori izvodili ime ovog sela od slavenske rije\xc4\x8di \xc4\x8cachl. Neki izvori navode da se zove po Saulu, kala\xc4\x8dkom nadbiskupu.\n_START_SECTION_\nUpravna organizacija\n_START_PARAGRAPH_\nUpravno pripada Bajskoj mikroregiji u Ba\xc4\x8dko-ki\xc5\xa1kunskoj \xc5\xbeupaniji. Po\xc5\xa1tanskog je broja 6448._NEWLINE_Upravno mu pripada Jela\xc5\xa1 (Pustara), Nagyh\xc3\xa1t i Sz\xc5\x91l\xc5\x91k\xc3\xb6zid\xc5\xb1l\xc5\x91._NEWLINE_\xc4\x8cavolj je sjedi\xc5\xa1te jedinice hrvatske i njema\xc4\x8dke manjinske samouprave u Ma\xc4\x91arskoj.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPovijest ovog sela se mo\xc5\xbee pratiti od 1198. godine._NEWLINE_Selo je pod imenom Chayol-Thayal mijenjalo brojne vlasnike od 1374. godine._NEWLINE_Prema turskim poreznim popisima, u \xc4\x8cavolju su bile 22 ku\xc4\x87e 1580. godine. Nakon toga, selo je bilo razarano i obnavljano nekoliko puta._NEWLINE_Kao gradi\xc4\x87 je bio obnovljen 1734. godine._NEWLINE_1736. godine izvori bilje\xc5\xbee da su stanovnici bunjeva\xc4\x8dki Hrvati i Ma\xc4\x91ari._NEWLINE_Prva crkva u njemu je bila sagra\xc4\x91ena 1740. godine. Prvi Nijemci se doseljavaju 1762. godine te u jo\xc5\xa1 nekoliko valova. Izme\xc4\x91u 1782. i 1784. godine, na prijedlog kalo\xc4\x8danskog biskupa, 424 Nijemca iz Soroks\xc3\xa1ra i Ajo\xc5\xa1a, odnosno iz okolice dana\xc5\xa1nje Budimpe\xc5\xa1te su naselila ovo selo. Ukupno je broj stanovnika u selu porastao za tisu\xc4\x87u od 1762. do 1783. godine zbog naseljavanja njema\xc4\x8dkih stanovnika._NEWLINE_Zbog toga izvori bilje\xc5\xbee da su Nijemci \xc4\x8dinili preko 90% stanovnika u prvim desetlje\xc4\x87ima 19. stolje\xc4\x87a. Udio je kroz 19. stolje\xc4\x87e opadao zbog ma\xc4\x91arizacije, tako da su do Drugoga svjetskoga rata pali udjelom ispod 2/3._NEWLINE_1866. godine je \xc4\x8cavolj, kao i jo\xc5\xa1 neka mjesta u Ba\xc4\x8dkoj (Baju, \xc4\x8conoplju, Biki\xc4\x87, Gornji Sveti Ivan) pogodila kolera._NEWLINE_1947. godine je bila velika prekretnica u povijesti ovog sela. Prema Potsdamskom dekretu, Nijemci su bili zamijenjeni slova\xc4\x8dkim Ma\xc4\x91arima. 553 Nijemca su deportirana u Njema\xc4\x8dku. Unato\xc4\x8d tome, \xc4\x8cavolj je uspio ostati vi\xc5\xa1enacionalnog sastava.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cavolju ima 2104 stanovnika (2001.)._NEWLINE_Stanovnici su Ma\xc4\x91ari te manjinski Hrvati i Nijemci. Na popisu 2001. godine je bilo 2,7% Hrvata, 2,4% Nijemaca, 0,5% Srba, 0,2% Ukrajinaca, 0,1% Rumunja te ostalih. Rimokatolika je 81%, kalvinista je 3,6%, luterana je 0,3%, grkokatolika je 0,2%, bez vjere je 7% te ostalih._NEWLINE_U povijesti je \xc4\x8cavolj bilje\xc5\xbeio brojnu hrvatsku zajednicu, uglavnom iz skupine Bunjevaca. Jo\xc5\xa1 1711. godine bilje\xc5\xbei ga se kao hrvatsko naselje. Par desetlje\xc4\x87a poslije, 1730. godine, plemi\xc4\x87 Czobor je naselio Hrvate iz Baje. Idu\xc4\x87e valove naseljavanje su \xc4\x8dinili Nijemci, i to nakon par desetlje\xc4\x87a, 1747./48. te 1782. godine.'