b'\n_START_ARTICLE_\nPirometar\n_START_PARAGRAPH_\nPirometar je mjerni instrument za mjerenje visokih temperatura, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e u pe\xc4\x87ima za taljenje materijala ili za pe\xc4\x8denje keramike. Najva\xc5\xbeniji su tipovi termoelektri\xc4\x8dni (za temperature do 1 600\xc2\xa0\xc2\xb0C), opti\xc4\x8dki i radijacijski (za temperature do 3 000\xc2\xa0\xc2\xb0C). Termoelektri\xc4\x8dni pirometar radi na principu mjerenja elektri\xc4\x8dnog napona termo\xc4\x8dlanka, izravno izlo\xc5\xbeenog utjecaju topline, a mjerni instrument umjeren je tako da pokazuje temperaturu. Opti\xc4\x8dki i radijacijski pirometar temelje se na ovisnosti zra\xc4\x8dene energije (toplinsko zra\xc4\x8denje) zagrijanoga tijela o njegovoj temperaturi. Opti\xc4\x8dki pirometar s pomo\xc4\x87u filtra propu\xc5\xa1ta samo odre\xc4\x91eno podru\xc4\x8dje zra\xc4\x8denja i slu\xc5\xbei uspore\xc4\x91ivanju boje toga zra\xc4\x8denja s u\xc5\xbearenom volframovom niti. Struja kojom se \xc5\xbeari nit mo\xc5\xbee se mijenjati (varirati) promjenama elektri\xc4\x8dnog napona, a instrument koji mjeri struju umjeren je u temperaturnim stupnjevima. Temperatura se o\xc4\x8ditava kada se boja zra\xc4\x8denja i niti izjedna\xc4\x8de. Kod radijacijskoga pirometra energija zra\xc4\x8denja dovodi se s pomo\xc4\x87u opti\xc4\x8dkog sustava na jedan kraj termo\xc4\x8dlanka. Instrument koji mjeri napon toga termo\xc4\x8dlanka umjeren je u temperaturnim stupnjevima. _NEWLINE_Pirometar omogu\xc4\x87uje nekontaktno mjerenje temperature tijela u uvjetima kada je potrebno na primjer mjeriti temperaturu gibaju\xc4\x87eg tijela ili tijela koje ima jako visoku temperaturu koja bi uni\xc5\xa1tila ostale konvencionalne temperaturne senzore. Prednosti pirometara su da mogu mjeriti vrijednosti temperatura neovisno o udaljenosti tijela kojeg se mjeri. Toplinsko zra\xc4\x8denje tijela pada na temperaturni senzor pirometra, a to su naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e serijski spojeni termoparovi, koji se zovu jo\xc5\xa1 i termo\xc4\x87elija (engl. thermopile). Rije\xc4\x8d pirometar dolazi od gr\xc4\x8dkih rije\xc4\x8di pyro, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di vatra i meter, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di mjerenje. Kada se neko tijelo zagrijava ono zra\xc4\x8di elektromagnetsku energiju (toplinsko zra\xc4\x8denje). Pri niskim temperaturama zra\xc4\x8denje se mo\xc5\xbee osjetiti, a pri vi\xc5\xa1im temperaturama tijelo po\xc4\x8dinje emitirati i vidljivo zra\xc4\x8denje u obliku svjetlosti (koja se mijenja od crvene za tijelo ni\xc5\xbee temperature, pa do bijele za tijelo visoke temperature). Ovakvo zra\xc4\x8denje mo\xc5\xbee se iskoristiti za mjerenje temperature toga tijela pomo\xc4\x87u pirometra.\n_START_SECTION_\nMonokromatski opti\xc4\x8dki pirometar\n_START_PARAGRAPH_\nMonokromatski opti\xc4\x8dki pirometar se sastoji od cijevi s dvije konveksne le\xc4\x87e, \xc5\xbearne niti i filtera crvene boje. \xc5\xbdarna nit se zagrijava prolazom elektri\xc4\x8dne struje, i sama struja je mjerni signal. Mjerenje se provodi tako da se otvor cijevi instrumenta usmjeri prema povr\xc5\xa1ini tijela kojemu se mjeri temperatura. Elektromagnetsko zra\xc4\x8denje prolazi kroz okular, prvu le\xc4\x87u, i skuplja se u \xc5\xbeari\xc5\xa1tu. U \xc5\xbeari\xc5\xa1tu se nalazi staklena cijev sa \xc5\xbearnom niti. Ta to\xc4\x8dka je ujedno i \xc5\xbeari\xc5\xa1te druge le\xc4\x87e, odnosno okulara. Kroz okular prolazi elektromagnetsko zra\xc4\x8denje s mjerenog objekta i \xc5\xbearne niti. Iza okulara nastaje paralelan snop zraka koje zatim prolaze kroz filtar crvene boje. Filtar je nepropustan za sve valne du\xc5\xbeine vidljivog spektra osim za dio u podru\xc4\x8dju crvene boje, \xce\xbb = 0,65 \xce\xbcm. Mjeritelj promatra istovremeno sliku povr\xc5\xa1ine tijela i \xc5\xbearne niti.\n_START_SECTION_\nDvobojni opti\xc4\x8dki pirometar\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni uzrok neto\xc4\x8dnosti mjerenja temperature monokromatskim opti\xc4\x8dkim pirometrom je nepouzdana vrijednost monokromatskog faktora emisije \xce\xb5 (\xce\xbb\xe2\x82\x92). Ova pogre\xc5\xa1ka se mo\xc5\xbee ukloniti uporabom dvobojnog opti\xc4\x8dkog pirometra, kojim se omogu\xc4\x87uje mjerenje intenziteta zra\xc4\x8denja na dvije valne duljine, i to naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e za crvenu i plavu boju. To\xc4\x8dnost mjerenja je visoka, i dvobojni opti\xc4\x8dki pirometar je propisan (IPTS68) kao standardni termometar za podru\xc4\x8dje temperatura iznad 1337 K (1064 \xc2\xbaC). Instrument visoke klase to\xc4\x8dnosti ima standardnu pogre\xc5\xa1ku e <= 1 \xc2\xbaC, a industrijska izvedba instrumenta ima pogre\xc5\xa1ku u podru\xc4\x8dju od 2 - 5 \xc2\xbaC.\n_START_SECTION_\nRadijacijski pirometar\n_START_PARAGRAPH_\nRadijacijskim pirometrom odre\xc4\x91uje se temperatura mjerenjem ukupnog intenziteta elektromagnetskog zra\xc4\x8denja, odnosno isijana snaga u cijelom spektru. Stefan-Boltzmannov zakon omogu\xc4\x87ava jednostavno izra\xc4\x8dunavanje isijane snage I(T) za crno tijelo, ali kada se radi o mjerenju temperature realnih tijela nije mogu\xc4\x87e teoretski prora\xc4\x8dunati ukupni faktor emisije \xce\xb5._NEWLINE_Pirometar se sastoji od cijevi u kojoj se na ulaznom dijelu nalazi objektiv, kojim se fokusira elektromagnetsko zra\xc4\x8denje koje dolazi s povr\xc5\xa1ine objekta temperature. U \xc5\xbeari\xc5\xa1tu objektiva nalazi se metalna plo\xc4\x8dica (crno tijelo), koja ima maksimalni faktor apsorpcije elektromagnetskog zra\xc4\x8denja. Na povr\xc5\xa1ini plo\xc4\x8dice zavaren je jedan, ili vi\xc5\xa1e, termo\xc4\x8dlanaka kojim se mjeri temperature plo\xc4\x8dice, i elektromotorna sila EMS termo\xc4\x8dlanka je mjerni signal za temperature objekta. Analiza mjerenog ure\xc4\x91aja zasniva se na primjeni Stephan-Boltzmanovog zakona. U po\xc4\x8detku mjerenja je temperatura plo\xc4\x8dice na temperaturi instrumenta i nakon \xc5\xa1to se instrument usmjeri prema povr\xc5\xa1ini objekta dolazi do apsorpcije elektromagnetskog zra\xc4\x8denja u plo\xc4\x8dici. Tijekom po\xc4\x8detka mjerenja temperature plo\xc4\x8dice stalno raste, ali sve sporije jer pove\xc4\x87anjem njezine temperature pove\xc4\x87ava intenzitet emisije plo\xc4\x8dice. Mjerni signal se o\xc4\x8dita kada je uspostavljeno stacionarno stanje, odnosno kada je apsorbirana snaga na povr\xc5\xa1ini plo\xc4\x8dice jednaka isijanoj snazi sa plo\xc4\x8dice._NEWLINE_To\xc4\x8dnost mjerenja radijacijskim termometrom je odre\xc4\x91ena pouzdano\xc5\xa1\xc4\x87u poznavanja vrijednosti faktora emisije \xce\xb5. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se \xce\xb5 odre\xc4\x91uje ba\xc5\xbedarenjem za pojedine materijale i uvjete mjerenja. Donja granica mjernog podru\xc4\x8dja radijacijskih termometara je zbog ve\xc4\x87e ukupne isijane snage znatno ni\xc5\xbea nego li \xc5\xa1to je za opti\xc4\x8dke pirometre. Na primjer, radijacijskim termometrom mo\xc5\xbee se mjeriti temperatura i ispod 0 \xc2\xbaC. Za industrijske potrebe se radijacijski pirometri (infracrveni termometar) izvode sa standardnim elektri\xc4\x8dnim izlazom, koji odgovaraju pojedinim klasama termo\xc4\x8dlanaka, tako da su sa njima direktno zamjenjivi u postrojenjima. Primjena im posebno dolazi do izra\xc5\xbeaja u uvjetima kada je potrebno mjeriti temperature materijala koji se giba, na primjer materijal na procesnoj traci, u pe\xc4\x87nicama ili u fludiziranom sloju.'