b'\n_START_ARTICLE_\nPovijest Malte\n_START_PARAGRAPH_\nPovijest Malte je povijest otoka Malte i Republike Malte od prapovijesti do danas.\n_START_SECTION_\nPrve kulture i antika\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi naseljenici malte\xc5\xa1kih otoka bili su poljodjelci koji su se ovdje naselili oko 5200. pr. Kr. sa Sicilije. Ti prvi naseljenici najvjerojatnije su bili Sikanci, za koje se smatra da su bili jedino pleme koje je naseljavalo ove otoke u to vrijeme, a smatraju se srodnim Iberima._NEWLINE_Kerami\xc4\x8dki predmeti na\xc4\x91eni u G\xc4\xa7ar Dalamu sli\xc4\x8dni su onima na\xc4\x91enim u Agrigentu na Siciliji. U ovom ranom razdoblju malte\xc5\xa1ke civilizacije pojavljuju se misti\xc4\x8dni megaliti\xc4\x8dki malte\xc5\xa1ki hramovi, \xc4\x8diji se ostaci mogu jo\xc5\xa1 na\xc4\x87i na Malti i Gozu. Ti su hramovi jedni od najstarijih struktura napravljenih od kamena na Zemlji, a kori\xc5\xa1teni su u razdoblju izme\xc4\x91u 4000. i 2500. godine pr. Kr._NEWLINE_Negdje oko 3500. pr. Kr. ova je kultura sagradila neke od najstarijih vjerskih gra\xc4\x91evina na svijetu, kao \xc5\xa1to su hramovi \xc4\xa0gantije na Gozu, te hramovi \xc4\xa6a\xc4\xa1ar Qima i Mnajdre. Smatra se da su dolaskom \xc4\x8dovjeka na ove otoke izumrli lokalni patuljasti vodenkonji i slonovi. Nakon ove civilizacije malte\xc5\xa1ki su otoci neko vrijeme bili nenaseljeni. U bron\xc4\x8dano doba opet dolaze naseljenici, \xc4\x8dija je kultura obuhva\xc4\x87ala kremiranje posmrtnih ostataka i gradnju manjih megaliti\xc4\x8dkih gra\xc4\x91evina zvanih dolmeni._NEWLINE_Oko 700. pr. Kr. na otoke dolaze Grci koji su se najvi\xc5\xa1e nastanili na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Vallette. Stolje\xc4\x87e poslije, tu dolaze i Feni\xc4\x8dani, koji su se otocima koristili kao trgova\xc4\x8dkom postajom na njihovim sredozemnim trgova\xc4\x8dkim rutama._NEWLINE_Nakon pada Fenicije, ovo je podru\xc4\x8dje oko 400. pr. Kr. potpalo pod kontrolu Kartage, biv\xc5\xa1e feni\xc4\x8dke kolonije. U to vrijeme Karta\xc5\xbeani su koristili Maltu za uzgoj maslina, roga\xc4\x8da i proizvodnju tkanine. Za vrijeme Punskih ratova 218. pr. Kr., Malte\xc5\xbeani su se pobunili protiv karta\xc5\xa1ke vlasti te dali kontrolu nad svojim vojnim garnizonom rimskom konzulu Semproniju. Za vrijeme Sirakuske pobune Malta je ostala vjerna Rimu, zbog \xc4\x8dega je nagra\xc4\x91ena naslovom Foederata Civitas, koji je zna\xc4\x8dio odre\xc4\x91enu razinu autonomije unutar pokrajine Sicilije. U to vrijeme otok su nazivali Melita, a glavni grad nalazio se u sredi\xc5\xa1tu otoka i nosio je isto ime (dana\xc5\xa1nja Mdina)._NEWLINE_Vjeruje se da se 60. godine na sjevernom dijelu otoka, koji je danas poznat kao Zaljev sv. Pavla, nasukao brod apostola sv. Pavla. Prema pri\xc4\x8dama, on je ostao na otoku tri mjeseca, tijekom kojih je \xc5\xa1irio kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo i izvodio \xc4\x8duda. U Bibliji je ovaj boravak opisan u Djelima apostolskim (Dj 27,39-28,11). Postoji tvrdnja da to nije bila Malta, nego hrvatski otok Mljet. Zbog jednakog naziva u rimskim spisima, a poslije u onima na latinskom jeziku, Mljet je kroz povijest vrlo \xc4\x8desto bio zamjenjivan Maltom. U prilog tome ide \xc4\x8dinjenica da na Malti nije bilo zmija otrovnica (koje se spominju u Djelima apostolskim), a na Mljetu ih je bilo u to vrijeme. Kao podsjetnik da bi drevna Ogigija mogao biti i Mljet, danas na otoku postoje Odisejeva \xc5\xa1pilja te hrid sv. Pavla kao i zavjetna crkvica u isto\xc4\x8dnom dijelu otoka. Podjelom Rimskog Carstva na Isto\xc4\x8dno i Zapadno u 4. stolje\xc4\x87u, Malta potpada pod kontrolu Bizanta kojim se vladalo iz Carigrada. O razdoblju bizantske vlasti na Malti, koja je trajala \xc4\x8detiri stolje\xc4\x87a, malo je poznato.\n_START_SECTION_\nSrednji vijek\n_START_PARAGRAPH_\nZa vrijeme bizantsko-arapskih ratova, Malta je zajedno sa Sicilijom osvojena nakon \xc5\xa1to je admiral Eufemije izdao Bizant i zatra\xc5\xbeio od Aglabida zauzimanje ovog teritorija. Kao dio sicilijanskog emirata, kontrolu su nad podru\xc4\x8djem 909. dobili Fatimidi. Za vrijeme arapske vlasti uveden je novi sustav navodnjavanja, neke nove kulture vo\xc4\x87a i pamuk, te sicilijsko-arapski jezik, koji se nakon nekog vremena razvio u malte\xc5\xa1ki jezik. Lokalno kr\xc5\xa1\xc4\x87ansko stanovni\xc5\xa1tvo imalo je slobodu prakticiranja svoje vjere, ali je zato moralo pla\xc4\x87ati dodatan porez vlastima. Godine 1091. Normani osloba\xc4\x91aju Siciliju i malte\xc5\xa1ke otoke, a lokalni kr\xc5\xa1\xc4\x87ani toplo do\xc4\x8dekuju vojvodu Rogera I. Zbog oslobo\xc4\x91enja, Malte\xc5\xbeani nude Rogeru I. sudjelovanje u njegovim ratovima, a on je na to, prema predaji, poderao dio svoje crveno-bijele zastave i dao je Malte\xc5\xbeanima, \xc5\xa1to je osnova dana\xc5\xa1nje zastave Malte._NEWLINE_Za vrijeme normanske vlasti Malta do\xc5\xbeivljava procvat. U to je vrijeme bila dio Kraljevine Sicilije, koja je jo\xc5\xa1 obuhva\xc4\x87ala Siciliju i ju\xc5\xbeni dio Apeninskog poluotoka. Katoli\xc4\x8dka Crkva ponovno je postala dr\xc5\xbeavna religija, a njome je na Malti upravljala Palermska biskupija. U tom razdoblju \xc5\xa1iri se normanska arhitektura, pogotovo u tada\xc5\xa1njem glavnom gradu Mdini. Posljednji normanski vladar Tankred pretvara Maltu i Gozo u feudalni posjed ili feud, na \xc4\x8delu s knezom. Zbog svoje strate\xc5\xa1ke va\xc5\xbenosti malte\xc5\xa1ki su otoci bili za mnoge \xc5\xbeeljan posjed, tako da su prvi knezovi bili vje\xc5\xa1ti \xc4\x91enovski gusari, a stanovni\xc5\xa1tvo je otoka militarizirano kako bi bilo spremno na poku\xc5\xa1aje zauzimanja otoka. Kraljevinom od 1194. do 1266. vlada dinastija Hohenstaufen. Za vrijeme vladavine Fridrika I., s Malte je 1224. protjerano sve muslimansko stanovni\xc5\xa1tvo, a ukupno mu\xc5\xa1ko kr\xc5\xa1\xc4\x87ansko stanovni\xc5\xa1tvo Celana u Abruzzu preseljeno je na Maltu._NEWLINE_Kratko je vrijeme kraljevinom vladala sicilijska dinastija An\xc5\xbeuvinaca, koji su zbog visokih poreza bili vrlo nepopularni na Malti, djelomi\xc4\x8dno i zbog rata Karla I. An\xc5\xbeuvinca s Genovom, kad je 1275. oplja\xc4\x8dkan otok Gozo. Nedugo nakon ovih napada izbija pobuna znana kao Sicilijanska ve\xc4\x8dernja. Kraljevina se dijeli na Napuljsku i Sicilijansku Kraljevinu, koja zajedno s Maltom potpada pod vlast Aragona. Otokom sve do 1409. vladaju ro\xc4\x91aci aragonskih kraljeva, nakon \xc4\x8dega postaje dio krune Aragonije. U aragonskom su kraljevstvu djeca vladara bila imenovana naslovom kneza Malte. U ovo vrijeme malte\xc5\xa1ko plemstvo do\xc5\xbeivljava procvat. Od 1397. naslov kneza Malte ponovno dobiva feudalni zna\xc4\x8daj, te nakon sukoba oko naslova kralj ga ukida. Nakon \xc5\xa1to je taj naslov ponovno uveden, opet izbijaju sva\xc4\x91e u kojima se malte\xc5\xa1ko plemstvo pobunilo protiv kneza Gonsalva Monroya.\n_START_SECTION_\nMalte\xc5\xa1ki vitezovi i Napoleon\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1530. \xc5\xa1panjolski kralj Karlo V. daje otoke vite\xc5\xa1kom redu Ivanovaca na vje\xc4\x8dno upravljanje. Malte\xc5\xa1ki su vitezovi 1522. bili istjerani s Roda od Osmanlija. Godine 1565. vitezovi su zajedno s Malte\xc5\xbeanima izdr\xc5\xbeali Veliku opsadu Malte, koju je izvela osmanska mornarica._NEWLINE_Nakon ove opsade odlu\xc4\x8dilo se poja\xc4\x8dati malte\xc5\xa1ke zidine, pogotove u lu\xc4\x8dkom podru\xc4\x8dju gdje je sagra\xc4\x91en novi grad Valletta, nazvan prema velikom me\xc5\xa1tru Jeanu de la Valetteu. Uzdu\xc5\xbe obale sagra\xc4\x91eni su i stra\xc5\xbearski tornjevi (Wignacourt, Lascaris i de Redin), nazvani prema velikim me\xc5\xa1trima koji su naredili njihovu gradnju._NEWLINE_Vlast Ivanovaca zavr\xc5\xa1ava kada je Napoleon osvojio Maltu u svom ratnom pohodu na Egipat 1798. godine. Ovo osvajanje izvedeno je Napoleonovim lukavstvom: Napoleon je zatra\xc5\xbeio sigurnu luku kako bi ponovno opskrbio svoje brodove, a nakon \xc5\xa1to je sigurno u\xc5\xa1ao u Vallettu, okrenuo je oru\xc5\xbeje na svoje doma\xc4\x87ine. Veliki me\xc5\xa1tar Ferdinand von Hompesch zu Bolheim je kapitulirao, a Napoleon je nekoliko dana ostao na Malti, tijekom kojih je sustavno plja\xc4\x8dkao otok te uspostavio vlastitu upravu. Nakon toga je dalje otplovio prema Egiptu ostavljaju\xc4\x87i znatan garnizon na Malti._NEWLINE_Francuske okupacijske snage bile su iznimno nepopularne me\xc4\x91u stanovni\xc5\xa1tvom, djelomi\xc4\x8dno i zbog njihova stava prema vjeri. Stanovni\xc5\xa1tvo se pobunilo protiv financijskih i vjerskih reformi, te su se Francuzi morali sakriti unutar gradskih zidina. Velika Britanija je zajedno s Kraljevstvom Dviju Sicilija slala vojnu pomo\xc4\x87 Malte\xc5\xbeanima, te su Britanci sa svojom mornaricom blokirali otoke._NEWLINE_Izolirane francuske snage su se, pod generalom Claude-Henrijem Belgrand de Vauboisom, predale 1800., te su otoci potpali pod britansku vlast na \xc4\x8delu s guvernerom Alexanderom Ballom. Malte\xc5\xbeani su tada napravili deklaraciju kojom su tra\xc5\xbeili izravnu za\xc5\xa1titu britanskog monarha, te su zahtijevali da kralj nema pravo ustupiti otoke nekoj drugoj sili.\n_START_SECTION_\nBritanska vlast i Drugi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1814. Pari\xc5\xa1kim mirovnim sporazumom Malta je slu\xc5\xbebeno postala dio Britanskog Carstva. Zbog svog polo\xc5\xbeaja na pola puta izme\xc4\x91u Gibraltara i Sueskog kanala, Malta je bila va\xc5\xbeno pomorsko pristani\xc5\xa1te i smatrana je va\xc5\xbenom postajom na putu za Indiju. Godine 1919. britanske su snage pucale na skupinu prosvjednika protiv novih poreza, ubiv\xc5\xa1i \xc4\x8detiri Malte\xc5\xbeana. Ovaj je incident doveo do znatnog rasta potpore protalijanskim strankama, koje su se protivile britanskoj prisutnosti na otoku. Ovaj je dan poznat kao Sette Giugno (talijanski, 7. lipnja) i na Malti se slavi kao nacionalni blagdan._NEWLINE_Tridesetih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a britanska je Sredozemna flota, koja je bila va\xc5\xbean pokreta\xc4\x8d trgovine na otoku, premje\xc5\xa1tena u Aleksandriju. Malta je odigrala va\xc5\xbenu ulogu u Drugom svjetskom ratu, zbog svoje blizine s pomorskim putovima sila Osovina. Zbog hrabrosti koje su Malte\xc5\xbeani iskazali u dugotrajnoj borbi protiv neprijateljskih snaga kralj \xc4\x90uro VI. kolektivno je nagradio Malte\xc5\xbeane ordenom George Cross. Replika ove nagrade danas se nalazi u gornjem lijevom kutu zastave Malte.\n_START_SECTION_\nNezavisnost\n_START_PARAGRAPH_\nNakon rata Laburisti\xc4\x8dka je stranka neuspje\xc5\xa1no probala integrirati Maltu u Ujedinjeno Kraljevstvo. Dana 21. rujna 1964. Malti je odobrena nezavisnost. Prema ustavu iz 1964. Malta je zadr\xc5\xbeala kraljicu Elizabetu II. kao kraljicu Malte koju predstavlja generalni guverner. Dana 13. prosinca 1974. Malta je postala republika unutar Commonwealtha, na \xc4\x8delu s predsjednikom dr\xc5\xbeave. Ugovor o obrani, koji je potpisan ubrzo poslije nezavisnosti i koji je promijenjen 1972., istekao je 31. o\xc5\xbeujka 1979., kada su se britanske vojne snage povukle s Malte. Zemlja je 1980. slu\xc5\xbebeno prihvatila politiku neutralnosti, te je do 2004. bila \xc4\x8dlanica Pokreta nesvrstanih. Godine 1989. Malta je ugostila sastanak na vrhu izme\xc4\x91u ameri\xc4\x8dkog predsjednika Georgea H. W. Busha i sovjetskog vo\xc4\x91e Mihaila Gorba\xc4\x8dova, koji je signalizirao kraj Hladnog rata._NEWLINE_Od 2004. godine Malta je \xc4\x8dlanica Europske unije te se pridru\xc5\xbeila Eurozoni 1. sije\xc4\x8dnja 2008. godine, tj. tada je svoju nacionalnu valutu liru zamijenila eurom.'