b'\n_START_ARTICLE_\nVinica (Tomislavgrad, BiH)\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nVinica se prvi put spominje 1410. i 1443. godine kao \xc5\xbeupa koja je pripadala Makarskomu primorju i u kojoj su pastoralno djelovali franjevci provinicije Bosne Srebrene. Vinicom i Primorjem gospodarili su plemi\xc4\x87i Jurjevi\xc4\x87i Hrvatini\xc4\x87i i Hrani\xc4\x87i._NEWLINE_Vinica se spominje i 2. prosinca 1551. godine u pismu pape Julije III ., knezovima Grguru Lu\xc4\x8di\xc4\x87u i Pavlu Vukovi\xc4\x87u, koji su iz Vinice. _NEWLINE_U prosincu 1575. godine u Mostar je stigao sa svojim \xc4\x87afirima, plemi\xc4\x87ima iz sela Dubovice (pogre\xc5\xa1no upisana Vinica u Duvanjskoj nahiji), Grgurev sin Simun da na Serijatskome sudu u Mostaru tra\xc5\xbei za\xc5\xa1titu katolika od nasilni\xc5\xa1tva pravoslavnoga mitropolita Savatina. _NEWLINE_Zapis o Vinici ostao je i iz pera fra Pavla \xc5\xa0ilobadovi\xc4\x87a u njegovu Libretinu: _NEWLINE_ \xe2\x80\x9eGodine 1669., miseca ilin\xc5\xa1taka (jedan od naziva mjeseca srpnja - AI) na 8. na\xc5\xa1a \xc4\x8deta pode na Vinicu i palili dvore dizdara od Zadvarja i na\xc5\xa1li robe svakojake i donili svekoliko vridi i svi zdravo do\xc4\x91o\xc5\xa1e f(ala) G(ospodinu) B(ogu)\xe2\x80\x9d_NEWLINE_. _NEWLINE_Makarski biskup Nikola Bijankovi\xc4\x87 u tri navrata boravi u Vinici 1706., 1710. i 1723. godine. Izdvajamo jedno biskupovo zapa\xc5\xbeanje o onodobnim Vini\xc4\x8danima: _NEWLINE_ \xe2\x80\x9eTakva je njihova vjera i pobo\xc5\xbenost da za vrijeme sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkog pranja ruku u misi svi \xc5\xbeele uhvatiti onu vodu i sretnim se smatra svaki onaj, koji je dobije, i onda je \xc4\x87uva za svoje potrebe, osobito bolesti.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ _NEWLINE_U biskupskim popisima u 18. stolje\xc4\x87u Vinica je zabilje\xc5\xbeena 1741. i 1742. godine kao naselje \xc5\xbeupe Duvno s 34 ku\xc4\x87e i 212 dub, a 1768. godine kao dio nove \xc5\xbeupe Ro\xc5\xa1ko Polje (43 ku\xc4\x87e i 517 dub). Vinica pripada onim duvanjskim naseljima u kojima se broj stanovnika drasti\xc4\x8dno smanjuje (1929. godine 1921 stanovnika, 1971. godine 1013 stanovnika, 1991. godine 676 stanovnika)._NEWLINE_Vinica je poznata po tome \xc5\xa1to je bila mjesto skrivanja dijela Bugojanske grupe i vojnog sukoba s hrvatskim revolucionarima. _NEWLINE_Poticaj mjestu dala je gradnja ceste poslije Domovinskog rata kada se po\xc4\x8dela planirati i gradnja tvornica te o\xc5\xbeivljavanje mjesta, no poslije smrti ministra obrane Gojka \xc5\xa0u\xc5\xa1ka i poraza HDZ-a na izborima 2000., svi planovi su propali. Danas je \xc5\xa1kola u Vinici zatvorena, a nezaposlenost je vrlo visoka. Na prostoru Vinice se nalazi planina Zavelim, izvor vode \xc4\x8cesma, Brina, te Bilobrkova pe\xc4\x87ina koja redovito jednom godi\xc5\xa1nje istje\xc4\x8de i poplavi cijelu Vinicu. U Vinici se nalazi i 14 postaja (Isusov put s kri\xc5\xbeem)._NEWLINE_Vini\xc4\x8dka stara crkva s grobljem i kulom je najstarija crkva u Zapadnoj Hercegovini. 2008. godine u Vinici je na zalaganje \xc5\xbeupnika don Ilije Drmi\xc4\x87a podignut spomenik hrvatskim braniteljima iz 2. svjetskog rata i Domovinskog rata, te je pokrenut projekt gradnje knji\xc5\xbenice u Vinici, jedinstvenog Oltara Glagolja\xc5\xa1a posve\xc4\x87enog u \xc4\x8dast Jakova Perkovi\xc4\x87a, jednog od najve\xc4\x87ih hrvatskih glagolja\xc5\xa1a podrijetlom iz Vinice i projekt dovr\xc5\xa1avanja ceste koja prolazi kroz Vinicu. _NEWLINE_O Vinici je snimljena tv serija na TV Sarajevu Zemlja bez Adama i emisija Pozitivna Geografija, na Federalnoj Televiziji BIH te par priloga na popularnoj HRT-ovoj emisiji \xc5\xbdiva Istina.\n_START_SECTION_\nDoga\xc4\x91aji, legende i mitovi\n_START_PARAGRAPH_\nVini\xc4\x8dani su poznati po tome \xc5\xa1to i dan danas njeguju razne pri\xc4\x8de o vucima, vilama i hajducima te drugim raznoraznim doga\xc4\x91ajima. Postoje raznorazne pri\xc4\x8de o vilama na planini Zavelim, te legenda o tome kako vile izgledaju, te da ih je neki sve\xc4\x87enik iz Sarajeva prokleo na razdoblje od 100 godina. \xc5\xa0to se ti\xc4\x8de hajduka dokazano se zna da je Vinica bila mjesto gdje su mnogobrojni hajduci djelovali, u Vinici je ubijen hajduk Jovo Kadijevi\xc4\x87,  legendardni Andrijica \xc5\xa0imi\xc4\x87 je trgovao sa lokalnim stanovni\xc5\xa1tvom te spavao u njihovim ku\xc4\x87ama, tako\xc4\x91er u Vinici je grob i Augustina (Jage) Stipovi\xc4\x87a hajduka iz Studenaca, na podru\xc4\x8dju Vinice je djelovao i Ivan Ro\xc5\xa1o Bu\xc5\xa1i\xc4\x87 naseljavaju\xc4\x87i Vlaj\xc4\x8di\xc4\x87e iz Hercegovine. _NEWLINE_Zanimljiv podatak je da sa sa planine Zavelim koja se nalazi u Vinici 12 volova vuklo kamen od kojega je napravljen kri\xc5\xbe u Posu\xc5\xa1ju posve\xc4\x87en plemenu Marti\xc4\x87a, od tog plemena je nastao i veliki preporoditelj bosansko hercegova\xc4\x8dkih Hrvata fra Grga Marti\xc4\x87. Jo\xc5\xa1 jedan veliki sve\xc4\x87enik ima veze s Vinicom, fra Andrija Doroti\xc4\x87 je 1809. godine bio u bijegu pred Francuzima te se na kratko vrijeme skrivao upravo u Vinici. U Vinici je bila tako\xc4\x91er i kula Hasan Age Arapovi\xc4\x87a vo\xc4\x91e zapovjednika turskih grani\xc4\x8dara, tako\xc4\x91er i mu\xc5\xbea Fatime Arapovi\xc4\x87 poznatije kao glavnog lika \xc4\x8duvene hrvatske pjesme Asanaginica. Ova kula se prvi put spominje u vrijeme Kandijskog rata (1645.-1699.). Ustanici su pod vodstvom fra Petra Kumbata 1648. upali u Imotsku krajinu i tom prilikom je njegov haramba\xc5\xa1a Manenica oplja\xc4\x8dkao Orapove dvore u Vinici. _NEWLINE_Godine 1664. u sedmom mjesecu, u planini Zavelimu u blizini Vinice, bude ranjen haramba\xc5\xa1a Para\xc4\x87 od Turaka Harapovi\xc4\x87a.  \xc5\xa0to se ti\xc4\x8de ostalih doga\xc4\x91aja, postoji mit o tome da postoji pe\xc4\x87ina sa zlatom.'