b'\n_START_ARTICLE_\nFranjo Piukovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nFranjo Piukovi\xc4\x87 (ma\xc4\x91: Piukovics Ferenc) (26. srpnja 1880., Aljma\xc5\xa1 - Senta, 1967.) je bio ba\xc4\x8dki hrvatski sve\xc4\x87enik i kulturni radnik. Bio je poznati hrvatski rodoljub ._NEWLINE_Rodio se u Aljma\xc5\xa1u 1880. godine. Srednju \xc5\xa1kolu je poha\xc4\x91ao u Kala\xc4\x8di od 1893. do 1901.. U Kala\xc4\x8di je ostao i nakon gimnazije - studirao je teologiju do 1905.._NEWLINE_Iste 1905. se zaredio za sve\xc4\x87enika u sjevernougarskom gradu Ostrogonu. Nakon toga je bio sve\xc4\x87enikom po Ba\xc4\x8dkoj, gdje je bio kapelanom. Slu\xc5\xbebovao je u Aljma\xc5\xa1u, Ba\xc4\x8du, Ba\xc5\xa1kutu, Mono\xc5\xa1toru i Somboru._NEWLINE_15. sije\xc4\x8dnja 1919. je na sastanku u Bereg zajedno sa Laj\xc4\x8dom Budanovi\xc4\x87em, Bla\xc5\xa1kom Raji\xc4\x87em, Martinom Mati\xc4\x87em odlu\xc4\x8dio da se diljem Ba\xc4\x8dke i Baranje u svakom mjestu gdje su \xc5\xbeivjeli Hrvati organiziraju javne zborove i manifestacije slavenstva. To se trebalo napraviti radi pobijanja krivotvorenih ma\xc4\x91arskih statistika kojima je Ma\xc4\x91arska umanjivala broj Hrvata, a to je \xc4\x8dinila tako da ga je usitnjavala prikazivanjem Hrvata kroz "raznorodne" skupine (Bunjevce, \xc5\xa0okce i Hrvate je prikazivala kao odvojene kategorije) ili je Hrvate izravno ubrajala u Ma\xc4\x91are. Te statistike su trebale Ma\xc4\x91arskoj, kao pora\xc5\xbeenoj zemlji, da prijevarom zlorabi Wilsonovih 14 to\xc4\x8daka, posebice to\xc4\x8dku o pravu naroda na samoopredjeljenje, izbori povoljnu poziciju na mirovnim pregovorima i o\xc4\x8duva \xc5\xa1to vi\xc5\xa1e teritorija od neumitnog rasapa teritorija Kraljevine Ugarske._NEWLINE_Zborovi su odr\xc5\xbeani i svi su donijeli odluku o ujedinjenju u ju\xc5\xbenoslavensku dr\xc5\xbeavu. Odluku su poslali u Novi Sad Narodnoj upravi, koja je to trebala proslijediti na Mirovnu konferenciju jugoslavenskim pregovara\xc4\x8dima, no uprava to nije u\xc4\x8dinila. Kasnije, 3. listopada 1919. je sudjelovao na pari\xc5\xa1koj Mirovnoj konferenciji kao dio vladinog izaslanstva._NEWLINE_Nakon raspada Austro-Ugarske i kona\xc4\x8dnog povla\xc4\x8denja granica nakon mirovne konferencije ostao je Pijukovi\xc4\x87 djelovati na podru\xc4\x8dju Ba\xc4\x8dke koji je ostao u Kraljevini SHS. 1923. je postao upraviteljem \xc5\xbeupe u Mono\xc5\xa1toru. Nakon \xc5\xa1to je umro \xc5\xbeupnik Ivan Evetovi\xc4\x87, poznati hrvatski kulturni radnik, Franjo Piukovi\xc4\x87 je preuzeo na upravljanje i Ba\xc4\x8d, \xc5\xbeupu kojoj je upravljao Evetovi\xc4\x87._NEWLINE_Za vrijeme drugog svjetskog rata njegova \xc5\xbeupa je pripojena Ma\xc4\x91arskoj. 1942. je premje\xc5\xa1ten u Horgo\xc5\xa1, gdje je bio kapelanom._NEWLINE_Umro je u Senti 1967. godine.'