b'\n_START_ARTICLE_\nDu\xc5\xa1an Tumpi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nDu\xc5\xa1an Tumpi\xc4\x87 (5. svibnja 1915.), hrvatski povjesni\xc4\x8dar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je 1915. godine. Pisao je o istarskim temama. Povijesna razdoblja koja je obuhva\xc4\x87ao bila su od najstarijih vremena do kraja 2. svjetskog rata, borbi istarskih Hrvata protiv fa\xc5\xa1izma prije i za vrijeme drugog svjetskog rata. Za obradu teme istarske emigracije Hrvata izme\xc4\x91u dva svjetska rata, kojoj je i sam pripadao, jer je bio prisiljen oti\xc4\x87i iz Istre u Zagreb, niz je godina prikupljao izvornu i drugu dokumentaciju o toj emigraciji, napisao vi\xc5\xa1e \xc4\x8dlanaka i prezentirao tu dokumentaciju na raznim skupovima. Uporno se borio za svoje stavove. Isticao je da su zaboravljene brojne istine o istarskoj emigraciji, a mnogi njeni svijetli likovi prepu\xc5\xa1teni zaboravu. Pisao je o istarskim hrvatskim revolucionarima i narodnjacima (Mar\xc4\x8danac Ivan Bla\xc5\xbeina), Istranima na zagreba\xc4\x8dkoj \xc5\xbeeljeznici, o Zagrebu i Istri izme\xc4\x91u dva svjetska rata, raskidu istarske mlade\xc5\xbei s beogradskim re\xc5\xbeimom. \xc4\x8clanke je objavio u Pazinskom memorijalu, Prilozima o zavi\xc4\x8daju, Glasu Istre i dr._NEWLINE_Tisak emigracije istarskih Hrvata odigrao je va\xc5\xbenu integracijsku ulogu u hrvatskoj povijesti i u o\xc4\x8duvanju nacionalne svijesti istarskih Hrvata i hrvatskog identiteta Istre, \xc5\xa1to je talijanski fa\xc5\xa1izam izme\xc4\x91u dvaju svjetskih ratova poku\xc5\xa1ao zbrisati. Emigrantski rad istarskih Hrvata odra\xc5\xbeavao je antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dku i hrvatsku nacionalnointegracijsku svijest i potrebu osloba\xc4\x91anja toga okupiranoga hrvatskog prostora te sjedinjenja Istre s maticom Hrvatskom, \xc5\xa1to se je i dogodilo 13. rujna 1943. za antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkog i narodnooslobodila\xc4\x8dkog rata. Predvodnici oslobo\xc4\x91enja Istre bili su emigranti, kakav je bio i Du\xc5\xa1an Tumpi\xc4\x87, i Anton Cerovac Ton\xc4\x8di\xc4\x87, bra\xc4\x87a Ante i Ljubo Drndi\xc4\x87, bra\xc4\x87a Zvane i Berto \xc4\x8crnja i mnogi, mnogi drugi._NEWLINE_Bio je vije\xc4\x87nik ZAVNOH-a i \xc4\x8dlan \xc5\xa0taba 43. istarske divizije. Poslije rata do\xc5\xa1ao je u nemilost jugokomunisti\xc4\x8dkog re\xc5\xbeima. Krajem rata i poslije rata, nova jugoslavenska vlast se krvavo obra\xc4\x8dunala s tzv. istarskim\xc2\xa0\xc2\xbbnarodnjacima\xc2\xab\xc2\xa0(zvjersko ubojstvo Mate Peteha), narodnih sve\xc4\x87enika (pr. \xc5\xa0ime Milanovi\xc4\x87) i krajnje sumnjiva smrt Joakima Rakovca. Maknula je sav mati\xc4\x8dni istarski partizanski kadar, smijenjeni su svi najistaknutiji partizanski rukovodioci Istre, mnogi su sumnji\xc4\x8deni i zlostavljani, a sve je kulminiralo u\xc2\xa0\xc2\xbbistragi\xc2\xab\xc2\xa0informbirovaca, kad su pored Talijana i Hrvata, predratnih \xc4\x8dlanova Partito comunista d\xe2\x80\x99Italia (Komunisti\xc4\x8dke partije Italije), na kaznionicu na Golom otoku poslani dokazani domoljubi Ligio Zanini, Zvane \xc4\x8crnja, Mate Kr\xc5\xa1ul, Jurica Knez, \xc4\x86iro Raner, Du\xc5\xa1an Dimini\xc4\x87 i me\xc4\x91u njima Du\xc5\xa1an Tumpi\xc4\x87._NEWLINE_Kad su 25. srpnja 1999. na tribini Socijalisti\xc4\x8dke radni\xc4\x8dke partije i Dru\xc5\xa1tva Josip Broz Tito u Puli te \xc5\xbeupanijskom skupu Saveza antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkih boraca u Buzetu, gdje su nastupili i \xc4\x8delnici IDS-a, javnosti ponovo poslane poruke o navodnoj fa\xc5\xa1istoidnosti Hrvatske, oglasili su se o\xc5\xa1trim suprotstavljanjem hrvatski antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dki vo\xc4\x91e, me\xc4\x91u njima i Du\xc5\xa1an Tumpi\xc4\x87. Naglasio je da je on oduvijek bio istarski Hrvat i da se kao takav borio za Hrvatsku, a ne za Jugoslaviju.'