b'\n_START_ARTICLE_\nMinisteria quaedam\n_START_PARAGRAPH_\nMinisteria quaedam (MQ ) je motuproprij "O ni\xc5\xbeim slu\xc5\xbebama" pape Pavla VI. od 15. kolovoza 1972.._NEWLINE_Do 1972. godine u kleri\xc4\x8dki stale\xc5\xbe ulazilo primanjem prve tonzure. Primljena prva tonzura dijelila je Kristove vjernike na klerike i laike. Ova je stega u Katoli\xc4\x8dkoj Crkvi opstala sve do ovog motuproprija. Ovdje je Pavao VI. donio nove odredbe, kojima je preuredio disciplinu u latinskoj Crkvi glede prve tonzure, ni\xc5\xbee redove i sub\xc4\x91akonat, refor\xc2\xadma u disciplinu i nau\xc4\x8davanje._NEWLINE_Me\xc4\x91u odredbama ovog motuproprija isti\xc4\x8de se da je papa Pavao VI. odredio da se vi\xc5\xa1e ne podjeljuje prva tonzura. U kleri\xc4\x8dki se stale\xc5\xbe stupa u svezi s \xc4\x91akonatom. Ni\xc5\xbei crkveni redovi od sada se zovu slu\xc5\xbebama (ministeria). Vjernicima se mo\xc5\xbee podjeljivati slu\xc5\xbebe. Nakana ove odredbe je da ih se ne smatra pridr\xc5\xbeanim samo kandi\xc2\xaddatima za sakrament reda. Glede dana\xc5\xa1njih prilago\xc4\x91enih potreba, u \xc4\x8ditavoj latinskoj Crkvi zadr\xc5\xbeava se samo slu\xc5\xbebe lektora i akolita koje prema tradiciji Crkve ostaje samo za mu\xc5\xa1karce i ostaju kao uvjet za \xc4\x91akonat i sve\xc4\x87enstvo. \xc5\xa0to je dotad radio pod\xc4\x91akon, povjerava se lektoru i akolitu i time u latinskoj Crkvi vi\xc5\xa1e ne postoji pod\xc4\x91akonatski red. Dopu\xc5\xa1tena je mogu\xc4\x87nost da se akolit negdje mo\xc5\xbee zvati i sub\xc4\x91akon, a po sudu biskupske konferencije. Lektoru je zada\xc4\x87a u liturgijskim sastancima \xc4\x8ditati rije\xc4\x8d Bo\xc5\xbeju. te na misi i drugim svetim \xc4\x8dinima obavlja \xc4\x8ditanja iz Svetog pisma, ali ne i Evan\xc4\x91elje. Akolit poma\xc5\xbee \xc4\x91akonu i poslu\xc5\xbeuje sve\xc4\x87eniku. Pravo dispensiranja kandidata od primanja ostaje pridr\xc5\xbeano Svetoj Stolici.'