b'\n_START_ARTICLE_\nEpidaur (Gr\xc4\x8dka)\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nEpidaur je bio neovisan od prijestolnice Argosa, te nije bio uklju\xc4\x8den u pokrajinu Argolidu sve do Rimskog Carstva. Postoje jo\xc5\xa1 dva istoimena gr\xc4\x8dka grada, kolonija Epidaur u Iliriji (Cavtat) i kolonija Epidaur (Limera) u Lakoniji._NEWLINE_Polis Epidaur je s okolicom \xc4\x8dinio neovisnu teritoriju "Epidauriju" koja je bila slavna kao rodno mjesto Apolonovog sina Asklepija, boga lije\xc4\x8dni\xc5\xa1tva. Asklepije se \xc5\xa1tovao na tom mjestu jo\xc5\xa1 u 6. stolje\xc4\x87u pr. Kr. kada je starije sveti\xc5\xa1te Apolona Maleatasa na vrhu brda Kynortion postalo premalo. Epidaur je postao poznat po Asklepijevom sveti\xc5\xa1tu koje se danas nalazi 8 km od modernog grada. Kao najslavnije lije\xc4\x8dili\xc5\xa1te antike, sveti\xc5\xa1te je u 4. i 3. stolje\xc4\x87u pr. Kr. do\xc5\xbeivjelo opse\xc5\xbenu izgradnju kompleksa s monumentalnim gra\xc4\x91evinama (Asklepijev hram, velika stoa, tolos, stadion i kazali\xc5\xa1te). Njegova slava i napredak nastavili su se kroz cijeli helenizam, dok ga 87. pr. Kr. nije oplja\xc4\x8dkao rimski general i diktator Sula, a 67. pr. Kr. gusari._NEWLINE_U 2. stolje\xc4\x87u Rimljani su ga djelomi\xc4\x8dno obnovili, ali su ga 395. godine potpuno uni\xc5\xa1tili Goti. Usprkos pokr\xc5\xa1tavanju Gr\xc4\x8dke i postupnom propadanju gr\xc4\x8dkih hramova, Epidaur je ostao poznat kao lije\xc4\x8dili\xc5\xa1te sve do katastrofalnih potresa 522. i 551. godine, ali tada kao kr\xc5\xa1\xc4\x87ansko lije\xc4\x8dili\xc5\xa1te._NEWLINE_Francuski arheolozi su u 19. stolje\xc4\x87u prvi istra\xc5\xbeivali ovaj arheolo\xc5\xa1ki lokalitet, a Gr\xc4\x8dko arheolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo je od 1870.-1926. iskopalo ve\xc4\x87inu spomenika. Obnova kazali\xc5\xa1ta je zapo\xc4\x8deta 1954. do 1963. godine, a potpuna obnova Asklepijevog sveti\xc5\xa1ta otpo\xc4\x8dela je 1984. i jo\xc5\xa1 traje pod budnim okom gr\xc4\x8dkog ministarstva kulture.\n_START_SECTION_\nKazali\xc5\xa1te u Epidauru\n_START_PARAGRAPH_\nKazali\xc5\xa1te u Epidauru, promjera 114 m, je najve\xc4\x87e gr\xc4\x8dko kazali\xc5\xa1te koje je moglo primiti 12,000 gledatelja. Kao dio Asklepijevog sveti\xc5\xa1ta, od 1988. je na UNESCOvom popisu svjetske kulturne ba\xc5\xa1tine. Ono je djelo arhitekta Polikleta mla\xc4\x91eg iz 350. pr. Kr. i savr\xc5\xa1eno je sa\xc4\x8duvano. Bilo je predvi\xc4\x91eno za dramu koja se razvila iz izvedbi zbornih oda za vrijeme Dionizijskih sve\xc4\x8danosti. Za te su sve\xc4\x8danosti bila potrebna mjesta okupljanja za zbor i gledatelje. Zbor, koji je pjevao i plesao, izvodio je na orkestri (kru\xc5\xbenom plesnom podiju sa \xc5\xbertvenikom u sredini) jedan sastav koji je odredio velik dio kasnijeg razvoja gr\xc4\x8dkog kazali\xc5\xa1ta._NEWLINE_Izvorna 34 reda klupa, Rimljani su pro\xc5\xa1irili s jo\xc5\xa1 21. U Epidauru se klupe prote\xc5\xbeu na vi\xc5\xa1e od pola kruga oko orkestre i nisu gra\xc4\x91ene prema standardnom polumjeru, \xc5\xa1irok prolaz (parados) ih dijeli vodoravno, a gornje su klupe strmije od donjih. Ovakav polo\xc5\xbeaj pobolj\xc5\xa1avao je akusti\xc4\x8dnost. Otkri\xc4\x87e potvr\xc4\x91eno znanstvenom studijom iz 2007. godine znanstvenika Nica F. Declercqa i Cindy Dekeyser sa Tehnolo\xc5\xa1kog sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Georgiji, SAD.'