b'\n_START_ARTICLE_\nFederacija i konfederacija\n_START_PARAGRAPH_\nNe postoji jasno definirana razlika u primjeni termina federacija i konfederacija, ni u Hrvatskoj, ni u svijetu. Na\xc4\x8delno: federacija je savezna dr\xc5\xbeava, dok je konfederacija savez samostalnih dr\xc5\xbeava._NEWLINE_Pojam konfederacija tako\xc4\x91er se koristi za pred-dr\xc5\xbeavne oblike plemenskih saveza (vidi npr \xc4\x8dlanak Crne Stope)._NEWLINE_Tako\xc4\x91er, pojmovi "federacija" i "konfederacija" koriste se za razne saveze udru\xc5\xbeenja odnosno udruga, crkava isl, Npr. "Me\xc4\x91unarodna \xc5\xa1ahovska federacija", "Konfederacija sindikata" itd. Obi\xc4\x8dno obje rije\xc4\x8di u toj upotrebi zna\xc4\x8de samo "savez"; "konfederacija" na\xc4\x8delno upu\xc4\x87uje na labaviji sutpanj povezanosti, ali nije obavezno.\n_START_SECTION_\nFederacija\n_START_PARAGRAPH_\nFederacija je oblik dr\xc5\xbeavnog ure\xc4\x91enja s visokim stupnjem decentralizacije i autonomije federalnih jedinica, pri \xc4\x8demu ipak izvorni suverenitet pripada zajedni\xc4\x8dkoj dr\xc5\xbeavi, odnosno pojedine federalne jedinice nemaju pravo na samoopredjeljenje. Federacija je savezna dr\xc5\xbeava, dakle epitet dr\xc5\xbeavnosti ne pripada pojedinim jedinicama, nego cjelini. Federacije su me\xc4\x91u dana\xc5\xa1njim europskim dr\xc5\xbeavama npr. Njema\xc4\x8dka, Austrija, Velika Britanija i \xc5\xa0panjolska._NEWLINE_Pri tome ne postoji jasno definirana granica na kojoj unitarna dr\xc5\xbeava, postepenim preno\xc5\xa1enjem ovlasti na ni\xc5\xbee teritorijalne cjeline, postaje federacija. Francuska je klasi\xc4\x8dni primjer sna\xc5\xbeno centralizirane, unitarne dr\xc5\xbeave, dok je Italija znatno vi\xc5\xa1e decentralizirana.\n_START_SECTION_\nKonfederacija\n_START_PARAGRAPH_\nNasuprot tome, konfederacija je Savez dr\xc5\xbeava, koje se udru\xc5\xbeuju u zajednicu, pri \xc4\x8demu svaka zadr\xc5\xbeava pravo na samoopredjeljenje; \xc4\x8desto se dodaje "samoopredjeljenje do saomotcjepljenja", tj. da konfederativna jedinica mo\xc5\xbee donijeti odluku o otcjepljenju iz postoje\xc4\x87e zajednice potpuno samostalnom odlukom, bez obzira na volju drugih._NEWLINE_Konfederacije su rijetke i te\xc5\xbee nestabilnosti: pretvaranja u federaciju ili raspadu. Sjedinjene Ameri\xc4\x8dke Dr\xc5\xbeave su po imenu "savez dr\xc5\xbeava", ali pojedinim se dr\xc5\xbeavama ne priznaje pravo na samootcjepljenje, \xc5\xa1to je potvr\xc4\x91eno i izuzetno krvavim ratom sredinom XIX. stolje\xc4\x87a (Ameri\xc4\x8dki gra\xc4\x91anski rat). \xc5\xa0vicarska je po imenu konfederacija, ali fakti\xc4\x8dki je federacija. Europska unija danas fukcionira kao konfederacija.\n_START_SECTION_\nFederalizam i decentralizacija\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8delno pravo na samoopredjeljenje ne mora biti direktno vezano s opsegom ovla\xc5\xa1\xc4\x87enja za dono\xc5\xa1enje odluka, koje se donose na ni\xc5\xbeem odnosno vi\xc5\xa1em nivou. Neka dr\xc5\xbeava mo\xc5\xbee biti visoko centralizirana i u praksi mnoge odluke prenijeti na ni\xc5\xbee teritorijalne jedinice, ali bez njihovog prava samoopredjeljenja; i obrnuto, konfederacija mo\xc5\xbee mnoge funkcije prenijeti na savez, a da \xc4\x8dlanice ipak zadr\xc5\xbeavaju na\xc4\x8delnu mogu\xc4\x87nost istupanja._NEWLINE_U komparacijama s povijesnim situacijama, problem uslo\xc5\xbenjava i to, \xc5\xa1to moderne dr\xc5\xbeave (pa i op\xc4\x87ine i druga tijela lokalne samoprave)imamju u svakom slu\xc4\x8daju mnogo intenzivniju legislativnu aktivnost i brojniju administraciju nego \xc5\xa1to su to u povijesti dr\xc5\xbeave imale. Taj fenomen dolazi do izra\xc5\xbeaja npr. u prili\xc4\x8dno ra\xc5\xa1irenoj mrzovolji i nepovjernju ljudi prema bujnoj administraciji i ekspanzivnoj normativnoj aktivnosti Bruxellesa, tj. administraciji Europske unije.\n_START_SECTION_\nOdnos normativnog i stvarnog\n_START_PARAGRAPH_\nFormalna rje\xc5\xa1enja, tako\xc4\x91er, nerijetko su u proturje\xc4\x8dju sa stvarnom situacijom: mo\xc5\xbeete imati sva prava, a da realno nemate mogu\xc4\x87nost da ih iskoristite._NEWLINE_Sudbina Hrvatske u Habsbur\xc5\xa1koj monarhiji tipi\xc4\x8dan je primjer: kralj, koji sjedi\xc5\xa1te ima van Hrvatske, i njegova centralizirana administracija stalno su su\xc5\xbeavali ovla\xc5\xa1tenja hrvatskog Sabora.\n_START_SECTION_\nSlu\xc4\x8daj SSSR-a\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi drasti\xc4\x8dni primjer raskola normativnog i stvarnog bio je biv\xc5\xa1i Sovjetski Savez. Pravo naroda na samoopredjeljenje do samootcjepljenja bila je jedna od glavnih parola ruskih bolj\xc5\xa1evika, te su je tijekom Prvog svjetskog rata Lenjin i Trocki sna\xc5\xbeno promovirali prije, nego \xc5\xa1to je to u\xc4\x8dinio predsjednik SAD Woodrow Wilson. Ustav SSSR, donesen u Staljinovo doba, uredio je dr\xc5\xbeavu kao savez 15 saveznih republika, kojima je priznato pravo na samoopredjeljenje do samootcjepljenja._NEWLINE_U praksi, me\xc4\x91utim, sve do kraja 1980-ih godina, "savezom" se upravljalo rigidno centralisti\xc4\x8dki iz Moskve, putem apsolutnog monopola komunisti\xc4\x8dke partije. Kada je me\xc4\x91utim komunisti\xc4\x8dka partija izgubila svoju mo\xc4\x87 rigidne kontrole iz centra, u kratkom je roku 1991. godine do\xc5\xa1lo do raspada. Sve savezne republike proklamirale svoju nezavisnost; situacija je bila takva da su to u\xc4\x8dinile i one, koje za to zapravo nisu bile spremne. To je pro\xc5\xa1lo mirno, a sukobi su zapo\xc4\x8deli unutar raznih novih dr\xc5\xbeava oko statusa naroda koji su imali autonomiju, ali ne i pravo na samoopredjeljenje, kao \xc5\xa1to su \xc4\x8ce\xc4\x8deni. Sama Rusija, jedna od 15 saveznih republika unutar SSSR-a, bila je (i danas je) federacija.\n_START_SECTION_\nSlu\xc4\x8daj Jugoslavije\n_START_PARAGRAPH_\nPrva Jugoslavija bila je rigidno unitarna dr\xc5\xbeava, \xc5\xa1to je izazivalo nezadovoljstvo osobito kod Hrvata. Druga Jugoslavija bila je ure\xc4\x91ena kao federacija, te je postepeno dolazilo do decentralizacije sa sve ve\xc4\x87im ovla\xc5\xa1tenjima republika (vidi: Federalizam u Drugoj Jugoslaviji, pa su 1980-ih, uglavnom u Srbiji, zaredale \xc5\xbealopojke da je zapravo postala konfederacija. To je bilo djelomi\xc4\x8dno istinito; pravo na samoodre\xc4\x91enje nije bilo jasno definirano ustavima iz 1946., 1963. i 1974. Jugoslavija je bila "republika" a istovremeno su i pojedine jedinice bile "republike"._NEWLINE_U ustavu iz 1974. postojala je zakukuljena formulacija, tipi\xc4\x8dna za tada\xc5\xa1nji hipernormativni jezik tzv. samoupravog socijalizma, o tome da postoji pravo na samoopredjeljenje, ali da ipak republika ne mo\xc5\xbee SAMA o tome odlu\xc4\x8diti. Nakon raspada Jugoslavije, me\xc4\x91unarodna Badinterova komisija zaklju\xc4\x8dila je da republike ipak imaju pravo na samostalno izdvajanje/razdru\xc5\xbeenje (a autonomne pokrajine nemaju).'