b'\n_START_ARTICLE_\nPsihosomatika\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstvena povijest psihosomatike je relativno kratka, jer je zapo\xc4\x8deta tek 1930-tih. Najve\xc4\x87i doprinos u tim istra\xc5\xbeivanjima imala je psihoanaliti\xc4\x8dka \xc5\xa1kola, kojoj su pripadali F. Alexander, T. French, F. Dunbar, M. Schur i dr.\n_START_SECTION_\nMe\xc4\x91udjelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nIako do sada nije do kraja razja\xc5\xa1njen odnos izme\xc4\x91u emocije i tjelesnog simptoma, potvrdile su se brojne teze o toj vrlo slo\xc5\xbeenoj me\xc4\x91urelaciji. Brojne studije dokazuju da iznenadni te\xc5\xa1ki do\xc5\xbeivljaji, tjeskoba i napetost imaju sna\xc5\xbean u\xc4\x8dinak na autonomni vegetativni sustav, naru\xc5\xa1avaju njegovu ravnote\xc5\xbeu, mogu dovesti do funkcionalnih poreme\xc4\x87aja, a ovi potom do organskih poreme\xc4\x87aja sluznice ili organa. Neka istra\xc5\xbeivanja potvr\xc4\x91uju da specifi\xc4\x8dne emocije mogu izazvati specifi\xc4\x8dne pojave na organima.\n_START_SECTION_\nTrajanje bolesti i uzroka\n_START_PARAGRAPH_\nPsiholo\xc5\xa1ki fenomen i tjelesna reakcija nemaju odnos samo u sada\xc5\xa1njosti, tj. u trenutku kad se ne\xc5\xa1to dogodi. Mnogi neugodni doga\xc4\x91aji u pro\xc5\xa1losti, kao \xc5\xa1to su strah, agresivne \xc5\xbeelje, osje\xc4\x87aj krivnje i drugi, mogu i poslije imati svoj utjecaj na tjelesne sustave, te postupno u njima izazivati progresivno sve gore funkcionalne poreme\xc4\x87aje i tjelesnu bolest._NEWLINE_Najnovija istra\xc5\xbeivanja ukazuju na to da rani neuspjeli odnosi majke i djeteta nisu samo va\xc5\xbeni za emocionani razvoj djeteta ve\xc4\x87 i za njegove tjelesne reakcije i da mogu stvarati predispozicije za psihosomatske bolesti.\n_START_SECTION_\nBolesti i dijagnostika\n_START_PARAGRAPH_\nDijagnostika psihosomatskog pristupa uklju\xc4\x8duje veliki broj bolesti kao \xc5\xa1to su: pepti\xc4\x8dki ulkus (\xc4\x8dir \xc5\xbeeluca ili dvanaesnika), spasti\xc4\x8dni kolon (gr\xc4\x8devi u crijevima, ulcerozni kolitis, kolitis s opstipacijom ili proljevima, oscilatorna hipertenzija (povremeno povi\xc5\xa1eni tlak), pretilost, pretjerana mr\xc5\xa1avost, astmati\xc4\x8dni napadaji (osobito u djece), razni ekcemi, poreme\xc4\x87aji menstruacije, poreme\xc4\x87aji u graviditetu, urtikarija i mnoge druge.\n_START_SECTION_\nLije\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nPrema stajali\xc5\xa1tu psihosomatike, lije\xc4\x8dnik ne lije\xc4\x8di samo bolest nego pro\xc5\xa1iruje svoju brigu i na psihi\xc4\x8dke reakcije (ili uzroke) kod bolesnika.'