b'\n_START_ARTICLE_\nNacionalni park Waterton Lakes\n_START_SECTION_\nOdlike\n_START_PARAGRAPH_\nNP Waterton Lakes ima jedinstven krajolik alpske tundre i visokih livada, te ekosustav jezera (najdubljih u Kanadi), vi\xc5\xa1e crnogori\xc4\x8dne \xc5\xa1ume borova i smreka, ni\xc5\xbee listopadne \xc5\xa1ume vrba, topola i javora i na koncu prerija. Park je zbog toga jako bogat biljnim i \xc5\xbeivotinjskim vrstama velike bioraznolikosti, te je zajedno sa susjednim NP Glacier, 1979. godine progla\xc5\xa1en za rezervat biosfere._NEWLINE_Park je jedinstven po naglom prijelazu iz prerije u visoke planine, bez uobi\xc4\x8dajenih prijelaznih brda. Ovaj krajolik je nastao pomjeranjem ledenjaka, uglavnom tijekom posljednjeg ledenog doba, koji su oblikovali sedimentne stijene nastale u posljednjih 1.250 milijuna godina._NEWLINE_Zahvaljuju\xc4\x87i prevlasti morske klime, za razliku od hladnog sjevernog Stjenjaka, u parku se javljaju mnoge vrste biljaka koje su uobi\xc4\x8dajene na dalekom zapadu. Sve u svemu u parku je zabilje\xc5\xbeeno 61 vrsta sisavaca, kao \xc5\xa1to su: sivi medvjed, ameri\xc4\x8dki crni medvjed, sivi vuk, kojot, puma, hermelin, bizon, u\xc5\xa1ati jelen (Odocoileus hemionus), bjelorepi jelen (Odocoileus virginianus), divokoza i ameri\xc4\x8dki muflon, te dabar i ondatra (Ondatra zibethicus); ali i 241 vrsta ptica (kao \xc5\xa1to su bjeloglavi orao i sivi sokol) i 20 vrsta riba (vi\xc5\xa1e vrsta lososa i pastrva), dok vodozemci i gmazovi jo\xc5\xa1 nisu dobro istra\xc5\xbeeni.'