b'\n_START_ARTICLE_\nSeizmika\n_START_PARAGRAPH_\nSeizmika je skup geofizi\xc4\x8dkih metoda koje se temelje na snimanju mehani\xc4\x8dkim putem umjetno izazvanih potresnih valova nakon njihovog povratka iz podzemlja radi istra\xc5\xbeivanja geolo\xc5\xa1ke gra\xc4\x91e Zemlje, ali i drugih nebeskih tijela (terestri\xc4\x8dkih planeta i planetoida) . Svojstva tako snimljenih seizmi\xc4\x8dkih valova mijenjaju se pod utjecajem elasti\xc4\x8dnih svojstava podzemlja koja ovise o litolo\xc5\xa1kom sastavu, poroznosti, propusnosti i kompakciji stijena, te sadr\xc5\xbeaju i vrsti fluida u njima. Posebno uspje\xc5\xa1nom pokazale su se refleksijske seizmi\xc4\x8dke metode u istra\xc5\xbeivanju le\xc5\xbei\xc5\xa1ta nafte i plina, odnosno u geologiji nafte i plina, odnosno naftnoj geologiji gdje predstavljaju jednu od temeljnih istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkih i razradnih metoda kojima se definiraju oblici i granice potencijalnih le\xc5\xbei\xc5\xa1ta.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nPrimijenjene seizmi\xc4\x8dke metode sastoje se u emitiranju impulsa sile u podzemlje i registraciju pod njegovim utjecajem nastalih reflektiranih i refraktiranih nailazaka od podzemnih granica na nizu prijamnika raspore\xc4\x91enih na ili blizu povr\xc5\xa1ine. Pod utjecajem vanjskog impulsa sile \xc4\x8destice tvari unutar podzemlja pomi\xc4\x8du se iz svog prvotnog polo\xc5\xbeaja, me\xc4\x91usobno pribli\xc5\xbeavaju i sudaraju i tako prenose mehani\xc4\x8dko gibanje od jedne do druge to\xc4\x8dke u podzemlju. Drugim rije\xc4\x8dima, pod djelovanjem impulsa sile \xc4\x8destice tvari u podzemlju po\xc4\x8dinju vibrirati du\xc5\xbe pravca kojim se seizmi\xc4\x8dki val \xc5\xa1iri, ako se radi o longitudinalnim ili P valovima, odnosno okomito na taj pravac, ako se radi o transverzalnim ili S valovima, ne mijenjaju\xc4\x87i pritom svoje mjesto u sredini kroz koju se elasti\xc4\x8dni valovi \xc5\xa1ire i prenose mehani\xc4\x8dku energiju od jedne do druge to\xc4\x8dke. Za razliku od povr\xc5\xa1inskih valova, koji se \xc5\xa1ire jedino du\xc5\xbe povr\xc5\xa1ine, ovi se valovi \xc5\xa1ire unutar promatranog volumena, te \xc4\x8dine tzv. prostorne valove. Na granicama geolo\xc5\xa1kih slojeva oni se reflektiraju i lome, mijenjanju smjer svog \xc5\xa1irenja te se transformiraju iz P- u S-valove i obratno da bi na koncu bili registrirani na odgovaraju\xc4\x87im prijamnicima kao zapisi amplitude primljenog signala tijekom vremena, odnosno kao seizmi\xc4\x8dki tragovi._NEWLINE_Uspje\xc5\xa1na primjena seizmi\xc4\x8dkih metoda temelji se na \xc4\x8dinjenici da podzemni slojevi imaju razli\xc4\x8dita elasti\xc4\x8dna svojstva i gusto\xc4\x87u koji izravno ovise o njihovu litolo\xc5\xa1kom sastavu. Analiza tako izmijenjenih svojstava seizmi\xc4\x8dkih valova stoga omogu\xc4\x87uje odre\xc4\x91ivanje strukturno-tektonske gra\xc4\x91e podzemlja, litolo\xc5\xa1kog sastava podzemnih slojeva, a u povoljnim okolnostima i izravno lociranje akumulacija nafte i plina._NEWLINE_Vremena protekla od emitiranja do prijama seizmi\xc4\x8dkih valova ovise o dubinama istra\xc5\xbeivanih objekata i brzinama \xc5\xa1irenja seizmi\xc4\x8dkih valova du\xc5\xbe puta njihova \xc5\xa1irenja od izvora preko reflektora (ili refraktora) do prijamnika. Za iniciranje mehani\xc4\x8dke sile, odnosno umjetno izazvanih potresnih valova rabe se eksploziv u bu\xc5\xa1otinama, te razni ure\xc4\x91aji koji udarom po povr\xc5\xa1ini prenose mehani\xc4\x8dku silu u podzemlje. Snimanje se obavlja nizom prijamnika \xe2\x80\x93 geofona na kopnu ili hidrofona u vodenoj sredini._NEWLINE_Izvorni signal, odnosno ulaz u podzemlje, obi\xc4\x8dno je tla\xc4\x8dni impuls \xc5\xa1to je nastao djelovanjem relativno o\xc5\xa1trog impulsa vanjske sile u obliku o\xc5\xa1trog \xe2\x80\x9cspikea\xe2\x80\x9d na povr\xc5\xa1ini tla ili u njezinoj neposrednoj blizini. Pod utjecajem nelinearnih procesa u okoli\xc5\xa1u izvora (permanentnih deformacija i gubitaka zbog trenja) relativno o\xc5\xa1tar impuls vanjske sile deformira se i pro\xc5\xa1iruje u osciliraju\xc4\x87i valni oblik odnosno izvorni vali\xc4\x87 ili karakteristiku izvora. Dio kineti\xc4\x8dke energije pritom se tro\xc5\xa1i na trajne deformacije okoli\xc5\xa1a u neposrednoj blizini izvora, dio zbog trenja prelazi u toplinsku energiju, dok se preostala energija \xc5\xa1iri u obliku elasti\xc4\x8dnih valova. Na seizmi\xc4\x8dki vali\xc4\x87 djeluju nelinearni (plasti\xc4\x8dne deformacije i trenje) i linearni procesi (elasti\xc4\x8dne deformacije izazvane prijelazom kineti\xc4\x8dke u potencijalnu energiju \xc4\x8destica i obratno), \xc5\xa1to u kona\xc4\x8dnici rezultira pojavom seizmi\xc4\x8dkog vala manje ili vi\xc5\xa1e poznatih karakteristika, koji se \xc5\xa1iri podzemljem.\n_START_SECTION_\nRefrakcijska seizmika\n_START_PARAGRAPH_\nMetode refrakcijske seizmike temelje se na snimanju prvih nailazaka seizmi\xc4\x8dke energije radi odre\xc4\x91ivanja dubine istra\xc5\xbeivane podzemne slojne granice i brzine \xc5\xa1irenja prvih nailazaka seizmi\xc4\x8dkih valova. Pritom se svi kasniji nailasci, nastali pod utjecajem kompleksnih procesa reflektiranja i interferencije, zanemaruju. Za iniciranje mehani\xc4\x8dke sile rabe se eksploziv, \xc4\x8deki\xc4\x87, bacanje utega ili neki drugi impulsni izvor. Snimanje se obavlja nizom geofona. O\xc4\x8ditana vremena prvih nailazaka nanose se na grafove kako bi se zatim iz njih odredile brzine \xc5\xa1irenja seizmi\xc4\x8dkih valova, o\xc4\x8ditala najkra\xc4\x87a vremena putovanja valova od refraktora do povr\xc5\xa1ine (\xc2\xabintercept\xc2\xbb) i izra\xc4\x8dunale dubine refraktiraju\xc4\x87ih slojnih granica. Radi odre\xc4\x91ivanja nagiba refraktora, mjerenja se obavljaju dvostrukim izvorima smje\xc5\xa1tenim na obje strane rasporeda prijamnika. Me\xc4\x91u glavne primjene metode spada definiranje strukturne gra\xc4\x91e temeljnog gorja i podine rastro\xc5\xa1ne zone, odre\xc4\x91ivanje dubine vodenog lica i naslaga \xc5\xa1ljunka, pijeska ili gline, te pronala\xc5\xbeenje plitko smje\xc5\xa1tenih kaverni, rasjeda i pukotinskih sustava. Snimanje metodom refraktiranih valova obavlja se uz primjenu mnogo manjeg broja izvora i prijamnika nego \xc5\xa1to je to slu\xc4\x8daj pri snimanju metodom reflektiranih valova. U istra\xc5\xbeivanju ugljikovodika ta se metoda danas rabi za odre\xc4\x91ivanje debljine sloja male brzine i za izra\xc4\x8dunavanje stati\xc4\x8dkih korekcija, ali, premda rje\xc4\x91e, i za odre\xc4\x91ivanje dubina do temeljnog gorja, odnosno podine potencijalno zanimljivih bazena za istra\xc5\xbeivanje ugljikovodika.\n_START_SECTION_\nRefleksijska seizmika\n_START_PARAGRAPH_\nU metodama refleksijske seizmike snimaju se seizmi\xc4\x8dki valovi reflektirani od slojnih granica nakon njihovog povratka iz podzemlja. Svojstva tih valova izmijenjena su pod utjecajem elasti\xc4\x8dnih svojstava stijena na svom putu od izvora seizmi\xc4\x8dke energije preko reflektora do prijamnika, te stoga analiza nastalih promjena na ulaznom valnom obliku omogu\xc4\x87uje odre\xc4\x91ivanje strukturno-tektonskih odnosa ali i poroznosti, propusnosti i kompakciji stijena te sadr\xc5\xbeaju i vrsti fluida u njima._NEWLINE_Sustav mjerenja na kopnu \xc4\x8dine seizmi\xc4\x8dki izvor, prijamnici i aparatura. Radi postizanja potrebne prodornosti i rezolucije, izvori seizmi\xc4\x8dkih valova moraju omogu\xc4\x87iti slanje dovoljne energije, uz zadovoljavaju\xc4\x87u \xc5\xa1irinu frekvencijskog spektra. Stoga je po\xc5\xbeeljno je da svi izvori imaju visok stupanj repetibilnosti, \xc5\xa1to olak\xc5\xa1ava kasniju obradu te postizanje boljeg omjera signal/smetnja._NEWLINE_Registracija seizmi\xc4\x8dkih podataka na kopnu obavlja se u posebnim aparaturama u koje dolaze struje uzrokovane bilo kretanjem ku\xc4\x87i\xc5\xa1ta geofona s uzvojnicom u odnosu na nepokretni permanentni magnet ili promjenama tlaka u okoli\xc5\xa1u piezoelektri\xc4\x8dki osjetljivih hidrofona. Seizmi\xc4\x8dki valovi, emitirani iz izvora, nakon povratka iz podzemlja snimaju se na posebnom rasporedu od 24 ili vi\xc5\xa1e grupa prijamnika (geofona ili hidrofona) ili kanala, prenose do aparature te registriraju na 24 ili vi\xc5\xa1e tragova na seizmi\xc4\x8dkoj snimci ili seizmogramu._NEWLINE_Inducirane struje malog intenziteta iz prijamnika odlaze u aparaturu koja je zapravo slo\xc5\xbeeni linearni operator sastavljen od niza filtara i poja\xc4\x8dala te ure\xc4\x91aja za digitalizaciju i zapis podataka na magnetsku vrpcu. U njoj se ulazni valni oblici prethodno poja\xc4\x8davaju i filtriraju kako bi se uklonile one komponente valnih oblika \xc4\x8dija frekvencija pada izvan raspona frekvencija korisnih signala, dok se primjenom posebnih antialiasing filtara uklanjaju frekvencije, koje bi nakon digitalizacije mogle uzrokovati pojavu aliasinga. Nakon toga se tako obra\xc4\x91eni podaci zapisuju u broj\xc4\x8danom ili digitalnom obliku na magnetske vrpce koje slu\xc5\xbee kao izvorni materijal za dalju obradu. Sastavni dio aparature \xc4\x8dine i posebni ure\xc4\x91aji za testiranje njezina rada i kamera za prikaz snimljenih podataka u analognom obliku (\xe2\x80\x9cplayback\xe2\x80\x9d kamera)._NEWLINE_Tijekom akvizicije seizmi\xc4\x8dkih podataka du\xc5\xbe profila (2D seizmika) snima se ve\xc4\x87i broj tragova (24, 48, 96 ili vi\xc5\xa1e) s jednim izvorom. Ukupna duljina rasporeda ovisi o dubini podzemnog objekta i u pravilu je jednaka dvostrukoj dubini do glavnog objekta istra\xc5\xbeivanja, dok razmak me\xc4\x91u kanalima na povr\xc5\xa1ini ne smije biti ve\xc4\x87i od projekcije dvostruke duljine najmanjeg interesantnog objekta na pravac seizmi\xc4\x8dkog profila, jer bi u protivnom objekt mogao ostati neotkriven. Najmanji broj kanala, sukladno re\xc4\x8denom, trebao bi biti jednak ukupnoj duljini rasporeda podijeljenoj s razmakom me\xc4\x91u susjednim kanalima. U praksi se obi\xc4\x8dno upotrebljavaju rasporedi od n x 24 kanala s tim da je n cijeli broj. Broj i raspored prijamnika po kanalu ovisi o svojstvima korisnog signala i smetnje. Ondje gdje prevladava smetnja okoli\xc5\xa1a rabi se \xc5\xa1to ve\xc4\x87i broj prijamnika na \xc5\xa1to je mogu\xc4\x87e ve\xc4\x87oj povr\xc5\xa1ini, a ondje gdje glavni problem \xc4\x8dine povr\xc5\xa1inski valovi takvi rasporedi prijamnika koji \xc4\x87e u najve\xc4\x87oj mjeri prigu\xc5\xa1iti valove koji se \xc5\xa1ire vodoravno du\xc5\xbe profila._NEWLINE_Poseban slu\xc4\x8daj vi\xc5\xa1estrukog prekrivanja je 3D seizmi\xc4\x8dka metoda. Tu se zbrajaju svi nailasci reflektirani od dijela povr\xc5\xa1ine reflektora (\xc4\x87elije ili \xe2\x80\x9cbina\xe2\x80\x9d), \xc5\xa1to u kona\xc4\x8dnici omogu\xc4\x87uje formiranje prostorne slike istra\xc5\xbeivanog podru\xc4\x8dja ili 3D bloka. Snimanje se pritom obavlja iniciranjem izvora postavljenih du\xc5\xbe jednog niza profila tako da se valni nailasci iz svake to\xc4\x8dke paljenja (ili vibriranja, ako se kao izvor energije koristi Vibroseis) snimaju na ve\xc4\x87em broju prijamnika postavljenih na vi\xc5\xa1e profila._NEWLINE_Za razliku od opisanih mjerenja na kopnu, na moru se sva oprema nalazi na brodu. Tijekom snimanja smjer kretanja broda du\xc5\xbe zadanih profila odre\xc4\x91uje se putem navigacijskih ure\xc4\x91aja u kojima se ujedno registriraju koordinate svake to\xc4\x8dke paljenja. Obi\xc4\x8dno se rabi satelitska navigacija, uz podr\xc5\xa1ku nekog drugog navigacijskog sustava. Brod za sobom vu\xc4\x8de izvor vala (obi\xc4\x8dno zra\xc4\x8dni top ili \xe2\x80\x9cair gun\xe2\x80\x9d) i posebno konstruiran kabel s hidrofonima (\xe2\x80\x9cstreamer\xe2\x80\x9d), a snimanjem, kao i kod kopnenih mjerenja, ravna operater. Snimljeni podatci mogu se djelomice obraditi ve\xc4\x87 na brodu, \xc5\xa1to smanjuje vrijeme potrebno za obradu obi\xc4\x8dno velikog broja podataka. Usto, kontinuirano se snima dubina dna i polo\xc5\xbeaj pojedinih dijelova marinskog kabela, i to kompasima i detektorima za nailaske kroz vodu (\xe2\x80\x9cwater break detector\xe2\x80\x9d). Kabel se odr\xc5\xbeava na stalnoj dubini regulatorima dubine (\xe2\x80\x9cdepth controler\xe2\x80\x9d)._NEWLINE_Tijekom seizmi\xc4\x8dkih snimanja osim valnih nailazaka ili signala koji nose korisnu informaciju o strukturno-geolo\xc5\xa1koj gra\xc4\x91i podzemnih objekata na prijamnike dolaze i neki drugi valovi ili smetnje nastali bilo emitiranjem seizmi\xc4\x8dke energije iz poznatog izvora ili pod utjecajem nekih drugih \xc4\x8dimbenika (vjetar, potresi, plima i oseka i sl.). U naj\xc5\xa1irem smislu smetnjom se mogu smatrati svi valni oblici registrirani na seizmi\xc4\x8dkoj snimci koji ne nose korisnu informaciju o podzemlju, odnosno svi nailasci seizmi\xc4\x8dke energije koji maskiraju korisni signal. Definicija smetnji mijenjala se prije svega pod utjecajem razvoja metoda i opreme za seizmi\xc4\x8dka mjerenja, ali i zbog pove\xc4\x87anih zahtjeva glede prikupljanja sve ve\xc4\x87eg broja podataka o istra\xc5\xbeivanom podzemlju. Tako se nailasci S valova, koji su neko\xc4\x87 predstavljali nepo\xc5\xbeeljne smetnje, danas uspje\xc5\xa1no koriste u odre\xc4\x91ivanju litolo\xc5\xa1kog sastava, pa i u izravnom lociranju le\xc5\xbei\xc5\xa1ta nafte i plina._NEWLINE_Seizmi\xc4\x8dki podatci registrirani na magnetskim vrpcama u obliku niza vremenski pravilno raspore\xc4\x91enih broj\xc4\x8danih uzoraka ordinata snimljenih valnih oblika ulazni su podatci u niz operacija poznatih pod zajedni\xc4\x8dkim nazivom obrada, \xc4\x8dija je svrha popravljanje spektra korisnih signala, prigu\xc5\xa1enje smetnje, korigiranje vremena reflektiranih nailazaka te prijenos podzemnih to\xc4\x8daka reflektiranja u njihov stvarni polo\xc5\xbeaj na obra\xc4\x91enoj seizmi\xc4\x8dkoj sekciji, odnosno geolo\xc5\xa1kom presjeku prikazanom u vremenskom ili dubinskom mjerilu. U tom smislu predmet obrade su prevo\xc4\x91enje broj\xc4\x8danih ili digitalnih u analogne podatke, dekonvolucija, filtracija, primjena stati\xc4\x8dkih i dinami\xc4\x8dkih korekcija te migracija, kako bi se skup seizmi\xc4\x8dkih tragova predo\xc4\x8den nizom brojeva preveo u oblik pogodan za dalju geolo\xc5\xa1ku interpretaciju._NEWLINE_Obrada seizmi\xc4\x8dkih podataka treba prije svega pobolj\xc5\xa1ati njihovu vremensku rezoluciju. Prema konvolucijskom modelu, svaki je seizmi\xc4\x8dki trag nastao konvolucijom ulaznog vala (signala) i modela podzemlja sastavljenog od niza odvojenih reflektora. Stoga bi obrada u idealnom slu\xc4\x8daju trebala primjenom procesa dekonvolucije odstraniti iz snimljenih podataka utjecaj izvornog vala kako bi se na kona\xc4\x8dno obra\xc4\x91enom seizmi\xc4\x8dkom tragu nalazili jedino idealizirani impulsni odzivi podzemlja predo\xc4\x8deni nizom \xe2\x80\x9cspikeova\xe2\x80\x9d \xc4\x8dija bi amplituda i polaritet ovisili jedino o koeficijentima reflektiranja. Preduvjet da se to postigne je uklanjanje drugih utjecaja, poput reverberacija, multiplih i \xe2\x80\x9cghost\xe2\x80\x9d-refleksa, te svih ostalih smetnji, \xc5\xa1to je mogu\xc4\x87e uz primjenu odgovaraju\xc4\x87ih procesa filtracije. Pored toga, obrada treba omogu\xc4\x87iti pove\xc4\x87anje amplituda korisnih signala i pobolj\xc5\xa1anje omjera signal/smetnja. Zahvaljuju\xc4\x87i primjeni metoda vi\xc5\xa1estrukog prekrivanja podzemnih reflektora (2D i 3D metode CDP-a), dobiveno je dovoljno podataka za analizu brzina, za ra\xc4\x8dun vremenskih korekcija te zbrajanje reflektiranih nailazaka, \xc5\xa1to rezultira pove\xc4\x87anjem amplituda korisnih signala i barem djelomi\xc4\x8dnim prigu\xc5\xa1enjem smetnji. Primjena 2D i 3D migracije treba omogu\xc4\x87iti uklanjanje difrakcija nastalih na mjestima prekida reflektora, postaviti to\xc4\x8dke reflektiranja u stvarne to\xc4\x8dke na obra\xc4\x91enim seizmi\xc4\x8dkim sekcijama i ujedno pobolj\xc5\xa1ati lateralnu rezoluciju._NEWLINE_Seizmi\xc4\x8dki podatci na obra\xc4\x91enim seizmi\xc4\x8dkim sekcijama po sebi su slika valnog polja izazvanog emitiranjem zvu\xc4\x8dnog mehani\xc4\x8dkog vala koju je potrebno prevesti u geolo\xc5\xa1ku sliku podzemlja ili interpretirati, odnosno prevesti, u geolo\xc5\xa1ke termine. Glavni je cilj geolo\xc5\xa1ke interpretacije seizmi\xc4\x8dkih podataka pretvorba fizikalne slike prostornog rasporeda valnih fronti umjetno izazvanih zvu\xc4\x8dnih valova u podzemlju u prikaz strukturnih i litolo\xc5\xa1kih odnosa radi lociranja podzemnih objekata pogodnih za akumulaciju mineralnih sirovina poglavito nafte i plina, odnosno izrada geolo\xc5\xa1ki plauzibilnog modela podzemlja. Pritom je, uz seizmi\xc4\x8dke podatke, nu\xc5\xbeno rabiti i sve ostale dostupne geolo\xc5\xa1ke, geofizi\xc4\x8dke i geokemijske podatke. Drugim rije\xc4\x8dima, interpretacija seizmi\xc4\x8dkih podataka kompleksan je proces koji po\xc4\x8dinje ve\xc4\x87 kod planiranja terenskih mjerenja, nastavlja se tijekom obrade u analizi rezultata pojedinih postupaka potrebnih za dobivanje dobro obra\xc4\x91enih sekcija, da bi se na koncu, na temelju obra\xc4\x91enih seizmi\xc4\x8dkih podataka i podataka o karakteristikama reflektiranih nailazaka (vrijeme putovanja, brzina, amplituda, faza, frekvencija), dobila \xc5\xa1to potpunija slika geolo\xc5\xa1ke gra\xc4\x91e podzemlja i locirala potencijalna le\xc5\xbei\xc5\xa1ta ugljikovodika._NEWLINE_Suvremeni pristup interpretaciji seizmi\xc4\x8dkih podataka mogu\xc4\x87e je razdvojiti na tri faze. Prva se od njih odnosi na ozna\xc4\x8davanje i kartiranje strukturnih oblika pojedinih seizmi\xc4\x8dkih obzora, pretvorbu dvostrukih seizmi\xc4\x8dkih vremena u dubine na temelju analize brzina izmjerenih u dubokim bu\xc5\xa1otinama ili izravno odre\xc4\x91enih na temelju analize snimljenih seizmi\xc4\x8dkih podataka, te izradu dubinskih strukturnih karata. U sljede\xc4\x87oj fazi, na temelju analize svojstava snimljenih seizmi\xc4\x8dkih nailazaka, odnosno analize izdvojenih seizmi\xc4\x8dkih sekvencija i facijesa, izdvajaju se podatci o stratigrafskim odnosima, izra\xc4\x91uje talo\xc5\xbeni model i prognozira litolo\xc5\xa1ki sastav radi otkri\xc4\x87a novih i to\xc4\x8dnijeg lociranja postoje\xc4\x87ih le\xc5\xbei\xc5\xa1ta ugljikovodika. Predmet tre\xc4\x87e faze interpretacije seizmi\xc4\x8dkih podataka je odre\xc4\x91ivanje akusti\xc4\x8dkih i elasti\xc4\x8dnih parametara slojeva putem statisti\xc4\x8dke analize svojstava seizmi\xc4\x8dkih valova te litolo\xc5\xa1kog sastava i petrofizikalnih svojstava istra\xc5\xbeivanog podzemlja.\n_START_SECTION_\nMjerenja u bu\xc5\xa1otini\n_START_PARAGRAPH_\nOd povr\xc5\xa1inskih geofizi\xc4\x8dkih metoda koje koriste mjerne ure\xc4\x91aje na povr\xc5\xa1ini istra\xc5\xbeivanog podru\xc4\x8dja, razlikuju se metode geofizi\xc4\x8dkih mjerenja u dubokim bu\xc5\xa1otinama kod kojih se barem dio kori\xc5\xa1tenih mjernih ure\xc4\x91aja nalazi u bu\xc5\xa1otini. To su akusti\xc4\x8dka karota\xc5\xbea ("sonic"), mjerenje elektri\xc4\x8dnog otpora i mjerenje vlastitog potencijala, mjerenje gusto\xc4\x87e (neutronska karota\xc5\xbea), mjerenje radioaktivnog zra\xc4\x8denja (\xe2\x80\x9cgama\xe2\x80\x9d-karota\xc5\xbea), mjerenje brzine \xc5\xa1irenja seizmi\xc4\x8dkih valova i vertikalno seizmi\xc4\x8dko profiliranjeili VSP-metoda._NEWLINE_Dok se geolo\xc5\xa1ki i bu\xc5\xa1otinski podatci prikazuju u dubinskom mjerilu, seizmi\xc4\x8dki podatci su funkcije vremena proteklog od iniciranja seizmi\xc4\x8dke energije do njezina registriranja. Stoga se dubine do istra\xc5\xbeivanih objekta na temelju njih mogu odrediti tek nakon pretvorbe vremena putovanja seizmi\xc4\x8dkih valova od izvora preko podzemnih reflektora i refraktora do prijamnika u dubine, \xc5\xa1to je mogu\xc4\x87e posti\xc4\x87i jedino uz poznavanje brzina \xc5\xa1irenja seizmi\xc4\x8dkih valova kroz podzemne slojeve. Tra\xc5\xbeene se dubine izra\xc4\x8dunavaju jednostavnim mno\xc5\xbeenjem seizmi\xc4\x8dkih vremena s funkcijom brzine izra\xc5\xbeenom u ovisnosti o dubini. S druge strane, podatci predo\xc4\x8deni u dubinskom mjerilu mogu se, dijeljenjem s brzinom \xc5\xa1irenja seizmi\xc4\x8dkih valova, prevesti u vremena identi\xc4\x8dna vremenima u kojima su prikazani seizmi\xc4\x8dki podatci. Funkciju ovisnosti brzine \xc5\xa1irenja seizmi\xc4\x8dkih valova o dubini mogu\xc4\x87e je odrediti na temelju analize vremena seizmi\xc4\x8dkih nailazaka, izravnim mjerenjem zvu\xc4\x8dne karota\xc5\xbee u bu\xc5\xa1otini, ili snimanjem prvih nailazaka seizmi\xc4\x8dke energije emitirane na povr\xc5\xa1ini._NEWLINE_Izravno mjerenje vremena putovanja seizmi\xc4\x8dkog vala od povr\xc5\xa1ine do pojedinih slojnih granica u podzemlju, obavlja se mjerenjem brzina u dubokim bu\xc5\xa1otinama VSP-metodom, kod kojih se za izra\xc4\x8dunavanje brzina rabe vremena prvih nailazaka snimljena du\xc5\xbe okomice na povr\xc5\xa1inu. Mjerenja se u obje metode obavljaju prijamnicima postavljenim na ve\xc4\x87em broju stajali\xc5\xa1ta smje\xc5\xa1tenim na razli\xc4\x8ditim dubinama u dubokoj bu\xc5\xa1otini, a kao izvori seizmi\xc4\x8dkog vala rabe eksplozivno punjenje smje\xc5\xa1teno u plitke bu\xc5\xa1otine ili neki od standardnih izvora seizmi\xc4\x8dke energije (vibroseis, zra\xc4\x8dni top )._NEWLINE_Vertikalno seizmi\xc4\x8dko profiliranje ili VSP-metoda razlikuje se od jednostavne metode mjerenja brzina u dubokoj bu\xc5\xa1otini po tome \xc5\xa1to se tijekom mjerenja ne registriraju jedino prvi nailasci seizmi\xc4\x8dke energije, nego se snimanje nastavlja i nakon njih da bi se dobila cjelovita slika kako prvih tako i kasnijih reflektiranih nailazaka. Podatci snimljeni tom metodom kasnije se koristi u korelaciji seizmi\xc4\x8dkih podataka snimljenih primjenom povr\xc5\xa1inskog rasporeda izvora i prijamnika s bu\xc5\xa1otinskim podatcima.'