b'\n_START_ARTICLE_\nCristero rat\n_START_PARAGRAPH_\nCristero rat ili La Cristiada (1926.-1929.), je naziv za ustanak, odnosno otpor kr\xc5\xa1\xc4\x87ana prema sekularisti\xc4\x8dkoj politici meksi\xc4\x8dke vlade protiv Katoli\xc4\x8dke Crkve. Progoni su zapo\xc4\x8deli dolaskom na vlast Plutaca Eliasa Callesa. Ustav iz 1917. godine je onemogu\xc4\x87io dru\xc5\xa1tveno i vjersko djelovanje meksi\xc4\x8dkih katolika, te je poslu\xc5\xbeio kao dobra podloga za dono\xc5\xa1enje vi\xc5\xa1e protukatoli\xc4\x8dkih zakona.\n_START_SECTION_\nPozadina\n_START_PARAGRAPH_\nZa vrijeme Meksi\xc4\x8dke revolucije, 1917. godine donesen je novi ustav sa brojnim reformama, koje su uklju\xc4\x8divale podjelu zemlje siroma\xc5\xa1nim seljacima i sekularizaciju dr\xc5\xbeave. Po\xc4\x8detkom 1920. godine meksi\xc4\x8dki re\xc5\xbeim krenuo je sa provo\xc4\x91enjem sekularizacije dr\xc5\xbeave, zatvaraju\xc4\x87i samostane, vjerske \xc5\xa1kole i sli\xc4\x8dno. Nakon toga su iz dr\xc5\xbeave protjerani crkveni du\xc5\xbenosnici._NEWLINE_Odgovor katolika u Meksiku bio je pridru\xc5\xbeivanje bratov\xc5\xa1tini "Kolumbovi vitezovi". Za samo 5 godina njihovo \xc4\x8dlanstvo u Meksiku je poraslo sa 400 na \xc4\x8dak 6000 \xc4\x8dlanova. Otvoreno protukatoli\xc4\x8dko djelovanje zapo\xc4\x8delo je sa djelovanjem vlade Plutarca Callesa koji su donijeli kazneni zakon iz 1926. Prema njemu sve\xc4\x87enik koji je nosio sve\xc4\x87eni\xc4\x8dku odoru dobio kaznu od 500$ meksi\xc4\x8dkih pesosa, a sve\xc4\x87enik koji bi kritizirao vladu mogao bi biti zatvoren i do pet godina. Dr\xc5\xbeava je tada nacionalizirala cjelokupnu imovinu Crkve.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8detak\n_START_PARAGRAPH_\nU kolovozu 1926. godine oko 400 katolika su oru\xc5\xbejem branili crkvu Na\xc5\xa1e Gospe od Guadalupea. Nakon razmjene vatre predali su se dr\xc5\xbeavnoj vojsci te je pobijeno dvadesetak ljudi. To je potaknulo dr\xc5\xbeavne slu\xc5\xbebenik za jo\xc5\xa1 otvoreniji rat prema sve\xc4\x87enicima i vjernicima koji su uhi\xc4\x87ivani, mu\xc4\x8deni i strijeljani. Papa Pio XI. je 1926. u enciklici "Iniquis Afflictisque" naveo kako Ustav Meksika (1917.) ugro\xc5\xbeava vjersku slobodu. Nakon dogovora sa papom, meksi\xc4\x8dki biskupi su krajem srpnja 1926. oti\xc5\xa1li iz Meksika, osim tri biskupa koji su ostali._NEWLINE_1. sije\xc4\x8dnja 1927. godine, mladi\xc4\x87 Ren\xc3\xa9 Capistr\xc3\xa1n Garza, predsjednik Meksi\xc4\x8dkog udru\xc5\xbeenja katoli\xc4\x8dke mlade\xc5\xbei, potpisuje manifest naslovljen "Naciji", gdje se poziva na oru\xc5\xbeanu pobunu. U travnju 1927. godine Cristerosima, sa generalom Enriqueom Gorostietom, se pridru\xc5\xbeuju prvi \xc5\xa1kolovani \xc4\x8dasnici. Diplomacija Meksika je SAD-u obe\xc4\x87ala je eksploataciju meksi\xc4\x8dkih naftnih polja \xc4\x8dime je osigurala veliku financijsku i vojnu pomo\xc4\x87 SAD-a.\n_START_SECTION_\nKraj\n_START_PARAGRAPH_\nU srpnju 1929. godine, uz posredovanje diplomacije SAD-a i Svete Stolice, sklopljen je sporazum o okon\xc4\x8danju gra\xc4\x91anskog rata. Po njemu je odre\xc4\x91eno kako \xc4\x87e se po \xc5\xbeupama u Meksiku opet mo\xc4\x87i slu\xc5\xbeiti Misa te odr\xc5\xbeavati vjeronauk. Tako\xc4\x91er su se biskupi i sve\xc4\x87enici smjeli vratiti u zemlju, a parlament je proglasio op\xc4\x87u amnestiju za Cristerose._NEWLINE_Papa Pio XI. je ogor\xc4\x8denost Crkve na progone svog puka u Meksiku izrazio u enciklici "Acerba Animi" iz 1932. godine. 1992. godine je u Meksiku usvojen zakon o vjerskim zajednicama. Iako vjerske organizacije sada mogu posjedovati imovinu, crkvena imovina koja je ste\xc4\x8dena prije 1992. godine i dalje pripada dr\xc5\xbeavi.'