b'\n_START_ARTICLE_\nPortugalsko kolonijalno carstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPortugalsko kolonijalno carstvo je uz \xc5\xa1panjolsko najstarije kolonijalno carstvo u povijesti. Trajalo je \xc5\xa1est stolje\xc4\x87a, od osvajanja Ceute 1415. do povla\xc4\x8denja iz Makaoa 1999. i neovisnosti Isto\xc4\x8dnog Timora 2002. godine. Prekomorska ekspanzija Portugalaca po\xc4\x8dinje 1488. kada Bartolomeu Dias oplovljava Rt dobre nade, slijedi uspje\xc5\xa1no putovanje do Indije Vasca da Game 1498. te otkri\xc4\x87e Brazila za koje je zaslu\xc5\xbean Pedro \xc3\x81lvares Cabral 1500. godine.\n_START_SECTION_\nPortugalski zlo\xc4\x8dini nad domorocima kolonija\n_START_PARAGRAPH_\nOd svih kolonijalnih sila, Portugalci su najvi\xc5\xa1e robova izvezli iz Afrike u Ameriku. Nahrupiv\xc5\xa1i s oceana na isto\xc4\x8dnoafri\xc4\x8dku obalu, Portugalci su gotovo odmah po\xc4\x8deli plja\xc4\x8dkati i paliti. Upadali su u grad za gradom, razarali i krali. Da Gama je opusto\xc5\xa1io Mombasu, d\'Almeida zapalio Kilwu, da Cunha uni\xc5\xa1tio Bravu i Zeilu. Godine 1505. najve\xc4\x87e portugalsko brodovlje koje je ikad zaplovilo prema Indiji, pod zapovjedni\xc5\xa1tvom budu\xc4\x87eg potkralja d\'Almeide, uzvratilo je na gostoprimstvo ratom. Jedan Nijemac ili Nizozemac koji je putovao s d\'Almeidom ostavio je zapis o portugalskoj okrutnosti. Zlatni grad s "puno ku\xc4\x87a visokih nekoliko katova" osvojen je, a da se zbunjeni stanovnici nisu ni odupirali. Ubrzo su "nadbiskupov zamjenik i nekolicina franjevaca stupili na obalu u sve\xc4\x8danoj povorci nose\xc4\x87i dva kri\xc5\xbea i pjevaju\xc4\x87i Te Deum". "Oti\xc5\xa1li su u pala\xc4\x8du, spustili kri\xc5\xbe i admiral se po\xc4\x8deo moliti. Tada su svi krenuli u plja\xc4\x8dku, odnose\xc4\x87i svu robu i namirnice". Dva dana potom zapalili su ga. Isti svjedok kazuje kako je u Mombasi d\'Almeida "naredio da se grad pohara i da svaki \xc4\x8dovjek odnese na svoj brod sve \xc5\xa1to na\xc4\x91e". "Na kraju je plijen podijeljen, a svaki je \xc4\x8dovjek dobio dvadesetinu onog \xc5\xa1to je na\xc5\xa1ao. Isto se pravilo odnosilo na zlato, srebro i bisere. Tada su svi po\xc4\x8deli plja\xc4\x8dkati grad i pretra\xc5\xbeivati ku\xc4\x87e, razvaljuju\xc4\x87i vrata sjekirama i \xc5\xbeeljeznim polugama. U gradu je bila velika koli\xc4\x8dina pamu\xc4\x8dnih tkanina za Sofalu jer se cijela obala time opskrbljivala iz Mombase. Zaplijenjeno je puno rasko\xc5\xa1ne svile i zlatom vezene odje\xc4\x87e, te \xc4\x87ilima; jedan od njih, neuobi\xc4\x8dajeno lijep, poslan je, skupa s mnogim drugim dragocjenostima, portugalskom kralju". U zapisu iz 1518. godine Duarte Barbosa se sje\xc4\x87a kako je da Cunha postupio u Bravi na somalskoj obali. Taj "divan grad lijepih kamenih i o\xc5\xbebukanih ku\xc4\x87a" uni\xc5\xa1tili su Portugalci, pobiv\xc5\xa1i ili zatvoriv\xc5\xa1i stanovnike, te uzev\xc5\xa1i bogat plijen u zlatu, srebru i robi". Portugalski zapisi pokazuju da je od prvog putovanja Vasca da Game do 1612. bilo jo\xc5\xa1 1 231 putovanje brodom do Indije i natrag, \xc5\xa1to je u prosjeku 10 putovanja godi\xc5\xa1nje. Izme\xc4\x91u 1500. i 1600. zabilje\xc5\xbeeno je \xc4\x8dak 66 brodoloma, a neki su brodovi stradali u sukobu s neprijateljima. Kada je prvi zanos plja\xc4\x8dkanja pro\xc5\xa1ao bilo je te\xc5\xa1ko na\xc4\x87i brodove i posadu. Po\xc5\xa1to su nizozemski pomorci ja\xc4\x8danjem trgovine istisnuli portugalske, a poslije i engleski i francuski, Portugalci su oko 1650. godine mogli dr\xc5\xbeati samo nekoliko jakih upori\xc5\xa1ta (otok Mozambique, Mombasa i Tete daleko u gornjem toku Zambezija) te nekoliko manje va\xc5\xbenih trgovi\xc5\xa1ta u unutra\xc5\xa1njosti. U manje od 100 godina portugalskim osvajanjima uni\xc5\xa1teno je ono \xc5\xa1to je stvarano stolje\xc4\x87ima. Europsko gusarenje zapadnoafri\xc4\x8dkom obalom po\xc4\x8dinje 1441. kada je Antam Goncalves zarobio "dva Maura" (Berbera iz Sanhand\xc5\xbee) i odveo ih u Lisabon zajedno s jo\xc5\xa1 7 zarobljenika. Dvije godine kasnije Nuno Tristao poveo je jo\xc5\xa1 jedan mali prepad blizu Arguina, malo ju\xc5\xbenije, a uskoro nahrupljuju gusari. Zurara u analima objavljenim u Lisabonu 1453. spominje napade na goloruke ribarske obitelji i nomade, a Fernandez ju\xc5\xbeno od Arguina zarobljuje pet \xc5\xbeena i nasilno odvodi na brod. Godine 1482. u ganskom primorju Portugalci tra\xc5\xbee od lokalnog poglavice zemlji\xc5\xa1te za gradnju ku\xc4\x87e u kojoj bi mogli skladi\xc5\xa1titi robu, na mjestu koje \xc4\x87e se kasnije zvati Elmina. Poglavica je nevoljko pristao, a zatim se iznenadio vidjev\xc5\xa1i kako Portugalci grade ne\xc5\xa1to \xc5\xa1to je o\xc4\x8dito puno ve\xc4\x87e od ku\xc4\x87e i to jo\xc5\xa1 na mjestu koje su domoroci smatrali svetim. Portugalska izvje\xc5\xa1\xc4\x87a govore da se zapovjednik imenom Azambuja uspio izvu\xc4\x87i iz okr\xc5\xa1aja koji je uslijedio, te da su "radovi napredovali tako brzo da su za 20 dana zidovi tvr\xc4\x91ave dostigli punu visinu, a toranj tako\xc4\x91er". Potom je Azambuja ostao "u utvrdi 2 godine i 7 mjeseci, za to vrijeme podigao vje\xc5\xa1ala i stup sramote, te utana\xc4\x8dio druge odredbe i sporazume s crncima, na veliku \xc4\x8dast i \xc4\x8dest kralju Portugala", ne zaboravljaju\xc4\x87i do temelja spaliti selo mjesnog poglavice. Pereira 1506. pi\xc5\xa1e o podru\xc4\x8dju izme\xc4\x91u u\xc5\xa1\xc4\x87a Senegala i Sierra Leonea: "Kada se trgovina dobro organizira, mo\xc5\xbeemo o\xc4\x8dekivati vi\xc5\xa1e od 3 500 robova godi\xc5\xa1nje, puno slonovskih kljova, ne\xc5\xa1to zlata, finih pamu\xc4\x8dnih tkanina i obilje druge robe". U tom podru\xc4\x8dju se trgovalo s dyulama koji su poslovali sa svojih tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta u Maliju, te s volofskim dr\xc5\xbeavama u Senegalu i nizom manjih primorskih zajednica kojima su upravljali poglavice._NEWLINE_Govore\xc4\x87i o tome za\xc5\xa1to je urozvijski kralj 1690-ih protjerao sve Portugalce iz svoje zemlje, portugalski potkralj Goe opisao je i mnoge druge nevolje koje su sna\xc5\xa1le njegove sunarodnjake. "Ovi su ratovi izbili zbog nadmenosti na\xc5\xa1ih vlastitih ljudi koji su dr\xc5\xbeali puno Afrikanaca (kao robove), te u mnogo \xc4\x8demu pretjerivali, \xc5\xa1to u afri\xc4\x8dkih kraljeva i prin\xc4\x8deva izaziva gnu\xc5\xa1anje. Svatko (od Portugalaca) \xc5\xbeeli biti vladar". Razina portugalskih "civilizatorskih napora" u Angoli i Mozambiku bila je tolika da do 1961. vi\xc5\xa1e od 99% doma\xc4\x87eg pu\xc4\x8danstva nikad nije vidjelo unutra\xc5\xa1njost \xc5\xa1kole. U najve\xc4\x87em dijelu kolonija diljem Afrike uvedeno obrazovanje imalo je pru\xc5\xbeiti samo najosnovniju pismenost i osnovne ra\xc4\x8dune potrebne drvosje\xc4\x8dama i vodono\xc5\xa1ama. _NEWLINE_\xc5\xa0to se ti\xc4\x8de srednjeg obrazovanja, u cijeloj tropskoj Africi do stjecanja neovisnosti potkraj 1950-ih bilo je tek par srednjih \xc5\xa1kola. U cijeloj Angoli je ranih 1950-ih bilo 68 sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1nih studenata.\n_START_SECTION_\nSustav assimilado\n_START_PARAGRAPH_\nU Portugalskoj Africi domorodac je mogao pobolj\xc5\xa1ati svoj dru\xc5\xa1tveni polo\xc5\xbeaj kroz sustav assimilado ili civilizado (prilagodba). Ako je htio postati prilago\xc4\x91eni, mogao se obratiti mjesnome sudu kojega su \xc4\x8dinili jedan Portugalac i dva domoroca. Morao je dokazati sudu da zna \xc4\x8ditati i pisati portugalski, da je katolik, te da je materijalno neovisan i ima volju napustiti domoroda\xc4\x8dke obi\xc4\x8daje poput mnogo\xc5\xbeenstva i po\xc4\x8deti \xc5\xbeivjeti na europski na\xc4\x8din. Kad bi postao prilago\xc4\x91eni, dobio bi pravo na putovnicu i smio putovati, njegova djeca imala bi besplatno \xc5\xa1kolovanje u dr\xc5\xbeavnim \xc5\xa1kolama, mogao bi biti nadre\xc4\x91en drugim domorocima i u\xc5\xbeivao bi bira\xc4\x8dko pravo. Ne bi vi\xc5\xa1e morao pla\xc4\x87ati 30 \xc5\xa1ilinga te\xc5\xa1ku pristojbu za ku\xc4\x87u, ali bi pla\xc4\x87ao jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1i europski porez na prihode. Bio bi zahva\xc4\x87en vojnom obvezom i izgubio pravo na besplatno lije\xc4\x8denje koje su imali neprilago\xc4\x91eni Afrikanci. Me\xc4\x91utim, od vi\xc5\xa1e od milijun stanovnika ranih 1950-ih bilo je tek 30 000 prilago\xc4\x91enih u Angoli i 4 578 u Mozambiku._NEWLINE_Portugalci su po\xc4\x8detkom 1900. godine bili ponudili Britancima cijeli Mozambik za 3 000 000 funti, no ovi su odbili. U glavnom gradu zlo\xc4\x8din je bio gotovo nepoznat, tako da je ranih 1950-ih imao samo 68 policajaca. Angola je bila zemlja s najmanje konja na svijetu, njih 813, a zaostajala je po razvijenosti za Mozambikom. Portugalci su poticali naseljavanje bijelaca i oko 11 000 u\xc5\xa1lo ih je u zemlju 1951. godine. Ve\xc4\x87inom nisu uspjeli ste\xc4\x87i bogatstvo. \xc5\xbdele\xc4\x87i privu\xc4\x87i koloniste, vlada u Lisabonu nudila je svakom o\xc5\xbeenjenom portugalskom seljaku starijem od 30 godina komad zemlji\xc5\xa1ta od 20 h, od toga 3 navodnjena i 17 suhih. Uz to bi odmah dobio kravu, ovcu, skotnu svinju, \xc5\xa1est pa\xc4\x8di\xc4\x87a i nekoliko kuni\xc4\x87a. Od nekoliko tisu\xc4\x87a kolonista o\xc4\x8dekivanih godine 1953. pristigla su samo 124.'