b'\n_START_ARTICLE_\nPsiho (1960.)\n_START_SECTION_\nRadnja\n_START_PARAGRAPH_\nMarion Crane je radnica u agenciji za nekretnine iz Phoenixa, dr\xc5\xbeava Arizona koja je nesretna svojim \xc5\xbeivotom. Tijekom pauza za ru\xc4\x8dak, ona se sastaje sa svojim ljubavnikom Samom Loomisom, s kojim se ne mo\xc5\xbee vjen\xc4\x8dati jer on ve\xc4\x87inu novca tro\xc5\xa1i na alimentaciju. \xc5\xa0ef agencije joj povjeri $40,000 da ih isporu\xc4\x8di u banci, no ona se spakira i odlu\xc4\x8di oti\xc4\x87i u Fairvail, Kaliforniju. Umorna od vo\xc5\xbenje, Marion se odlu\xc4\x8di odmoriti u motelu Bates kojeg vodi Norman Bates._NEWLINE_Ona iznajmi sobu i ode u nju. Nakon nekog vremena Norman joj donese ve\xc4\x8deru i oni pri\xc4\x8daju, no Marion je umorna i Norman iza\xc4\x91e iz sobe. Nakon ve\xc4\x8dere Marion odlazi u kupaonicu, no dok se ona kupa u kupaonicu u\xc4\x91e Norman, preru\xc5\xa1en u svoju majku i ubije Marion. Ovo de dogodilo za vrijeme poznate "scene u kadi" gdje se tijekom ubojstva pu\xc5\xa1tala poznata glazba Bernarda Herrmanna. Tada je stavi u njezin automobil i baci je u mo\xc4\x8dvaru u blizini motela. Ne znaju\xc4\x87i za novac, Norman je i novac poslao u mo\xc4\x8dvaru._NEWLINE_U Arizoni se saznaje za nestanak novca i agencija anga\xc5\xbeira privatnog detektiva Miltona Arbogasta da prona\xc4\x91e novac. On ispita Marioninu sestru Lilu i Sama, no oni ne znaju ni\xc5\xa1ta. Detektiv saznaje gdje je bila i odlazi do motela. Tu ispita Normana, koji se pravi da ne zna ni\xc5\xa1ta, i onda odlazi u ku\xc4\x87u da ispita g\xc4\x91u. Bates. Tu biva izboden od Normana koji je ponovo preru\xc5\xa1en u svoju majku._NEWLINE_Lila i Sam se zabrinu kada im se detektiv ne javi i upozore lokalnog \xc5\xa1erifa. Oni uporno tvrde da u ku\xc4\x87i ima starija \xc5\xbeena, no saznaju da je g\xc4\x91a. Bates mrtva ve\xc4\x87 10 godina. Tada Lila i Sam odlaze u motel kako bi prona\xc5\xa1li dokaze o Marion i na\xc4\x91u papiri\xc4\x87 gdje je pisalo 40,000. To dokazuje da je Marion bila ovdje, \xc5\xa1to je Norman vje\xc5\xa1to poricao._NEWLINE_Prije toga, \xc4\x8duli smo sva\xc4\x91u izme\xc4\x91u Normana i njegove majke i vidjeli kako je on odnosi u podrum u strahu da je netko ne na\xc4\x91e. Lila se tada odlu\xc4\x8di oti\xc4\x87i u ku\xc4\x87u, a Sam razgovara sa Normanom kako bi Lili dao vremena. No, njihov razgovor brzo eskalira i Norman onesvijesti Sama i ode u ku\xc4\x87u._NEWLINE_U ku\xc4\x87i, Lila je prona\xc5\xa1la majku u podrumu, no bila je okrenuta prema zidu tako da Lila nije vidjela njezino lice. Kada joj je pri\xc5\xa1la vidjela je da je to samo kostur sa odje\xc4\x87om i vrisnula je. Tada je do\xc5\xa1ao Norman odjeven u svoju majku s ciljem da ubije Lilu, no Sam je povratio svijest, dotr\xc4\x8dao u ku\xc4\x87u i spasio Lilu._NEWLINE_Norman je uhi\xc4\x87en i odveden kod psihijatra dr. Richmonda. Nakon vje\xc5\xa1ta\xc4\x87enja on objasni Lili i Samu da je Norman imao jedino majku u svom \xc5\xbeivotu te da je bio jako ljubomoran kada je ona na\xc5\xa1la ljubavnika. Tada je otrovao strihninom i nju i njega. Kako bi zaboravio na zlo\xc4\x8din o\xc5\xbeivio je majku ukrav\xc5\xa1i truplo i stvorio je drugu osobu u sebi - osobu majke za koju je on mislio da postoji. Kako je Norman bio ljubomoran na maj\xc4\x8dine veze, majka Bates je bila ljubomorna na bilo koju \xc5\xbeenu koja se svi\xc4\x91a Normanu i zato ih ubija. Normanova psiha sprje\xc4\x8dava njega da zna za maj\xc4\x8dine zlo\xc4\x8dine, a sprje\xc4\x8dava ga i da zna da mu je majka mrtva._NEWLINE_U zadnjoj sceni vidimo Normana kako sjedi na stolici i \xc4\x8dujemo njegovu majku kako govori u njegovim mislima. Planira za sve okriviti Normana i prikazati da je on ubio Marion i detektiva, a ne ona. Nakon tog kratkog monologa vidimo kako se Norman zadovoljno smije._NEWLINE_U kratkom epilogu, vidimo kako policija iz mo\xc4\x8dvare izvla\xc4\x8di Marionin automobil.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nFilm Psiho temeljen je na istoimenom romanu iz 1959. godine autora Roberta Blocha koji je, pak, djelomi\xc4\x8dno temeljen na slu\xc4\x8daju osu\xc4\x91enog ubojice Eda Geina iz dr\xc5\xbeave Wisconsin. Gein i Bates imaju odre\xc4\x91enih zajedni\xc4\x8dkih to\xc4\x8daka: obojica su ubojice u izoliranim ruralnim podru\xc4\x8djima; obojica imaju pokojne, ali jo\xc5\xa1 uvijek dominantne majke; obojica imaju jednu zaklju\xc4\x8danu sobu u svojoj ku\xc4\x87i s oltarom posve\xc4\x87enim majci; i obojica se obla\xc4\x8de u \xc5\xbeensku odje\xc4\x87u. Me\xc4\x91utim, izme\xc4\x91u njih dvojice postoje i mnoge razlike. Me\xc4\x91u ostalim, Gein se nu\xc5\xbeno ne smatra serijskim ubojicom budu\xc4\x87i je ubio "samo" dvoje ljudi._NEWLINE_Peggy Robretson, Hitchcockova asistentica produkcije, pro\xc4\x8ditala je pozitivnu kritiku Blochovog romana koju je napisao Anthony Boucher i odlu\xc4\x8dila knjigu pokazati Hitchcocku, iako su ve\xc4\x87 tada \xc4\x8dita\xc4\x8di iz studija Paramount odbili filmsku premisu iste. Hitchcock je otkupio prava na knjigu za 9,500 dolara. Navodno je naredio Robertsonovoj da kupi koliko god vi\xc5\xa1e mo\xc5\xbee primjeraka knjige, kako bi za sam film ostavio iznena\xc4\x91enje koje se doga\xc4\x91a na kraju. Hitchcock je odlu\xc4\x8dio snimiti Psiho kako bi se oporavio nakon dva propala projekta s Paramountom: Flamingo Feather i No Bail for the Judge. Tako\xc4\x91er se morao suo\xc4\x8diti i s mnogobrojnom \xc5\xbeanrovskom konkurencijom koja je, barem s kriti\xc4\x8darske strane, bila uspore\xc4\x91ivana s njegovim radom pa je pod hitno htio snimiti novi materijal. Redatelju se nimalo nisu svi\xc4\x91ali stavovi gluma\xc4\x8dkih zvijezda koji su zahtijevali velike pla\xc4\x87e pa je vjerovao tek nekolicini ljudi u svojoj blizini koji su mu birali naredne projekte, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i Robertsonovu._NEWLINE_\xc4\x8celnici studija Paramount nisu \xc5\xbeeljeli producirati film i odbili su dati bud\xc5\xbeet koji je Hitchcock dobivao na ranijim filmovima koje je snimao za njih. Hitchcock je za Psiho odlu\xc4\x8dio napraviti jednostavan plan: snimiti ga brzo i jeftino (sli\xc4\x8dno kao \xc5\xa1to je radio za epizode svoje tada\xc5\xa1nje televizijske serije Alfred Hitchcock Presents) pa je unajmio televizijsku ekipu iz Shamley Productions. Me\xc4\x91utim, \xc4\x8dak i nakon \xc5\xa1to je Paramountu predlo\xc5\xbeio navedeno, \xc4\x8delnici su svejedno odbili financirati film, a kao razlog su naveli prenatrpani raspored. Na kraju je Hitchcock ponudio osobno financiranje filma te snimanje u Universal-Internationalu, ako \xc4\x87e ga Paramount distribuirati. Tako\xc4\x91er je smanjio svoj redateljski honorar koji je iznosio 250 tisu\xc4\x87a dolara za 60% vlasni\xc5\xa1tva nad filmskim negativom. Ovu ponudu studio je napokon prihvatio. Hitchcock se tako\xc4\x91er morao suo\xc4\x8diti s otporom producenta Herberta Colemana i direktorice Shamley Productionsa Joan Harrison koji nisu vjerovali da \xc4\x87e film postati uspje\xc5\xa1an.\n_START_SECTION_\nAdaptacija romana\n_START_PARAGRAPH_\nJames Cavanaugh, koji je pisao neke epizode serije Alfred Hitchcock Presents, napisao je originalni scenarij. Hitchcock ga je odbacio, rekav\xc5\xa1i da se pri\xc4\x8da odugovla\xc4\x8di i da podsje\xc4\x87a na kratku horor televizijsku epizodu. Njegov asistent smatrao je scenarij izrazito zatupljuju\xc4\x87im. Hitchcock je nevoljko pristao na susret sa Stefanom koji je prije ovoga radio samo na jednom filmu. Unato\xc4\x8d njegovom neiskustvu u industriji, sastanak sa Stefanom je pro\xc5\xa1ao izrazito dobro i Hitchcock ga je zaposlio._NEWLINE_Scenarij u mnogome vjerno prati knjigu, s par adaptacija Hitchcocka i Stefana. Stefanu je lik Normana Batesa - koji je u knjizi sredovje\xc4\x8dan, pretio i pretjerano nestabilan - bio nesimpati\xc4\x8dan, ali se puno vi\xc5\xa1e zainteresirao za njega nakon \xc5\xa1to je Hitchcock za ulogu predlo\xc5\xbeio Anthonyja Perkinsa. Stefano je maknuo Batesov problem s alkoholom, \xc5\xa1to je kasnije utjecalo na Batesovu transformaciju u lik Majke budu\xc4\x87i se u knjizi to uvijek doga\xc4\x91a dok je ovaj pod utjecajem pi\xc4\x87a. U filmu je tako\xc4\x91er izba\xc4\x8den i Batesov interes za spiritualizam, okultnost i pornografiju. Hitchcock i Stefano odlu\xc4\x8dili su zapo\xc4\x8deti film s prizorima iz Marioninog \xc5\xbeivota, a Batesa predstaviti tek nakon 20 minuta za razliku od knjige u kojoj Bates na po\xc4\x8detku \xc4\x8dita povijest. Pisac Joseph W. Smith zaklju\xc4\x8dio je: "Njezina (Marionina, op.a.) pri\xc4\x8da zauzima tek dva od sedamnaest poglavlja u knjizi. Hitchcock i Stefano produ\xc5\xbeili su njezin lik na gotovo polovicu filma." Tako\xc4\x91er isti\xc4\x8de da u knjizi nema po\xc4\x8detne scene u hotelu izme\xc4\x91u Marion i Sama s kojom sam film po\xc4\x8dinje. Stefano je bio uvjerenja da razgovor izme\xc4\x91u Marion i Normana u hotelu u kojem ona iznosi svoju maj\xc4\x8dinsku simpatiju prema njemu u isto vrijeme mo\xc5\xbee natjerati publiku da prebaci vlastite simpatije na Normana Batesa nakon \xc5\xa1to ovaj ubije Marion. Kada Lila Crane u filmu gleda po Normanovoj sobi otvara knjigu praznih korica \xc4\x8diji sadr\xc5\xbeaj ne vidimo. U knjizi zapravo gleda ilustracije "patolo\xc5\xa1ke pornografije". Stefano je ovim detaljem \xc5\xbeelio dati publici "indikacije da ne\xc5\xa1to zbilja nije u redu, ali to ne\xc5\xa1to ne mo\xc5\xbee se opisati rije\xc4\x8dima niti prikazati". U svojoj knjizi intervjua s Hitchcockom, Francois Truffaut pi\xc5\xa1e da knjiga zapravo "vara" \xc4\x8ditatelja zbog silnih dugih razgovora izme\xc4\x91u Normana i "Majke" te opisa \xc5\xa1to Majka "radi" u odre\xc4\x91enim trenucima. Iz o\xc4\x8diglednih razloga, svi su ti dijelovi maknuti iz filma._NEWLINE_Ime \xc5\xbeenske protagonistice u filmu promijenjeno je iz Mary u Marion, budu\xc4\x87i je prava Mary Crane \xc5\xbeivjela u Phoenixu. Tako\xc4\x91er je za potrebe filma promijenjena romanca izme\xc4\x91u Sama i Lile. Hitchcockova namjera bila je fokusirati pa\xc5\xbenju publike na rje\xc5\xa1avanje misterija, a ne na ljubavnu pri\xc4\x8du, dok je Stefano smatrao da bi njihova veza mogla u\xc4\x8diniti da se lik Sama Loomisa \xc4\x8dini jeftinim. Iako u knjizi Sam obja\xc5\xa1njava Normanovu patologiju Lili, u filmu to jednostavno radi psihijatar. U vrijeme pisanja filma Stefano je i\xc5\xa1ao na psihoterapiju kojom je nastojao rije\xc5\xa1iti probleme s vlastitom majkom. Knjiga je puno nasilnija od samog filma; na primjer u knjizi Crane ostaje bez glave u poznatoj sceni pod tu\xc5\xa1em za razliku od filma gdje je "samo" izbodena no\xc5\xbeem. Manje izmjene uklju\xc4\x8duju Marioninu nau\xc5\xa1nicu prona\xc4\x91enu nakon njezine smrti (knjiga) za razliku od neuspje\xc5\xa1no o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enog komadi\xc4\x87a papira u WC \xc5\xa1koljci (film). Navedena scena prouzro\xc4\x8dila je manji \xc5\xa1ok, jer se WC \xc5\xa1koljke gotovo uop\xc4\x87e nisu vidjele u filmovima tijekom 60-tih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a. Lokacija Arbogastove smrti promijenjena je iz lobija na stepeni\xc5\xa1te. Stefano je smatrao da \xc4\x87e ova promjena jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e sakriti istinu o "Majci" bez o\xc4\x8ditog nagovje\xc5\xa1taja da se ne\xc5\xa1to skriva. Prema rije\xc4\x8dima same Janet Leigh, upravo ovo je dalo Hitchcocku jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e opcija za postavljanje kamera.\n_START_SECTION_\nPretprodukcija\n_START_PARAGRAPH_\nStudio Paramount, \xc4\x8diji je ugovor s Hitchcockom garantirao jo\xc5\xa1 jedan film, nije \xc5\xbeelio da Hitchcock snimi Psiho. Umjesto toga, studio je o\xc4\x8dekivao film No Bail for the Judge s Audrey Hepburn, ali nakon \xc5\xa1to je ona zatrudnjela morala se povu\xc4\x87i s projekta, pa je Hitchcock odustao od produkcije istoga. Njihovo slu\xc5\xbebeno stajali\xc5\xa1te bilo je da je knjiga Psiho "previ\xc5\xa1e odbojna" i "nemogu\xc4\x87a za adaptaciju u film", a povrh svega smatrali su da \xc4\x87e to biti samo jo\xc5\xa1 jedan u nizu njegovih misterioznih trilera. Oko filma im se "ni\xc5\xa1ta nije svi\xc4\x91alo" pa mu nisu odobrili njegov uobi\xc4\x8dajeni bud\xc5\xbeet. Zbog toga je Hitchcock sam financirao film kroz svoj Shamley Productions, snimaju\xc4\x87i u studiju Universal s televizijskom ekipom. Hitchcockov originalni Motel Bates i Psiho ku\xc4\x87a gdje se snimao film, a koji su se nalazili u sklopu iste pozornice kao i Fantom u Operi Lona Chaneyja, jo\xc5\xa1 uvijek se nalaze u studijima Universal i redovita su turisti\xc4\x8dka atrakcija. Zbog u\xc5\xa1tede na bud\xc5\xbeetu, Hitchcock je odlu\xc4\x8dio snimiti film u crno-bijeloj tehnici kako bi tro\xc5\xa1kove dr\xc5\xbeao ispod milijun dolara. Ostali razlozi snimanja crno-bijelog filma su bili i scena pod tu\xc5\xa1em za koju je smatrao da bi mogla biti previ\xc5\xa1e krvava ako se snimi u boji, ali tako\xc4\x91er i zbog njegove admiracije prema filmu Led Diaboliques snimljenom u prekrasnoj crno-bijeloj tehnici._NEWLINE_Kako bi smanjio tro\xc5\xa1kove, ali i zbog toga \xc5\xa1to se oko njih osje\xc4\x87ao najudobnije, Hitchcock je za snimanje filma unajmio ekipu svoje televizijske serije Alfred Hitchcock Presents uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i kamermana, scenografa, supervizora snimanja i prvog asistenta redatelja. Tako\xc4\x91er je unajmio i svoje regularne suradnike, glazbenog kompozitora Bernarda Herrmanna, monta\xc5\xbeera Georgea Tomasinija i Saula Bassa koji je bio nadle\xc5\xbean za dizajn uvodne \xc5\xa1pice filma i \xc4\x8duvenu scenu pod tu\xc5\xa1em. Sve zajedno, ekipa ga je ko\xc5\xa1tala 62 tisu\xc4\x87e dolara._NEWLINE_Zbog snage svoje reputacije, Hichcock je uspio dobiti Leigh u svom filmu za \xc4\x8detvrtinu njezinog uobi\xc4\x8dajenog honorara plativ\xc5\xa1i joj tek 25 tisu\xc4\x87a dolara (u knjizi Hitchcock/Truffaut iz 1967. godine Hitchcock je rekao da je Leigh dugovala jo\xc5\xa1 jedan film Paramountu zbog ugovora iz 1953. potpisanog na sedam godina). Kao njegov prvi izbor za ulogu, Leigh je pristala pro\xc4\x8ditav\xc5\xa1i samo knjigu i uop\xc4\x87e ne pitaju\xc4\x87i za pla\xc4\x87u. Anthony Perkins je pristao glumiti u filmu za 40 tisu\xc4\x87a dolara. Oboje glavnih glumaca bili su iskusni i znalo se da mogu privu\xc4\x87i dobar kino rezultat._NEWLINE_Paramount je pristao na distribuciju filma, ali \xc4\x8detiri godine kasnije Hitchcock je prodao svoje dionice Shamley Productionsa Universalovoj sestrinskoj tvrtki pa je njegovih posljednjih \xc5\xa1est filmova distribuirao Universal. Nakon jo\xc5\xa1 \xc4\x8detiri godine, Paramount je prava na film prodao Universalu.\n_START_SECTION_\nSnimanje\n_START_PARAGRAPH_\nU nezavisnoj produkciji Alfreda Hitchcocka, film je sniman u studijima Revue gdje je snimana i njegova televizijska serija. Psiho je snimljen za skromni bud\xc5\xbeet od 806,947.55 dolara beginning on November 11, 1959 and ending on February 1, 1960, a snimanje je trajalo od 11. studenog 1959. do 1. velja\xc4\x8de 1960. godine. Film se zapo\xc4\x8dinjao snimati svakog dana ujutro, a zavr\xc5\xa1io oko \xc5\xa1est sati popodne (\xc4\x8detvrtkom i ranije, jer su Hitchcock i njegova \xc5\xbeena imali tradiciju odlaska na zajedni\xc4\x8dke ve\xc4\x8dere u restoranu Chasen). Gotovo cijeli film snimljen je s le\xc4\x87ama od 50 mm i na 35 mm traci. Ovakav na\xc4\x8din snimanja pomogao je publici da jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e bude dijelom filma._NEWLINE_Prije nego \xc5\xa1to je samo snimanje zapo\xc4\x8delo u studenom, Hitchcock je poslao svog asistenta Hiltona Greena u Phoenix kako bi prona\xc5\xa1ao lokacije i snimio uvodnu scenu. Ta scena trebala je biti panoramski pogled na Phoenix koji se polako zumirao na prozor hotela gdje vidimo Marion i Sama. Me\xc4\x91utim, scena snimljena iz helikoptera ispala je previ\xc5\xa1e nestabilna pa su je morali nanovo montirati u studiju. Druga ekipa snimila je dnevne i no\xc4\x87ne scene na Autocesti 99 izme\xc4\x91u Fresnoa i Bakersfielda (dr\xc5\xbeava Kalifornija) za scene u kojima Marion napu\xc5\xa1ta Phoenix. Tu se tako\xc4\x91er snimila i scena u kojoj ju policajac zaustavlja. U sceni koja je bila snimljena u sredi\xc5\xa1tu Phoenixa naknadno je utvr\xc4\x91eno da se vide Bo\xc5\xbei\xc4\x87ni ukrasi u pozadini pa umjesto da scenu snimi ponovno, Hitchcock je odlu\xc4\x8dio u uvodnoj sceni dodati vrijeme radnje: "Petak, dvanaesti prosinca"._NEWLINE_Green je tako\xc4\x91er fotografirao 140 razli\xc4\x8ditih, unaprijed pripremljenih lokacija za kasniju rekonstrukciju u studiju. Fotografije su uklju\xc4\x8divale mnoga imanja i ku\xc4\x87e poput one koja je pripadala Marion i njezinoj sestri. Tako\xc4\x91er je prona\xc5\xa1ao i djevojku za koju je smatrao da li\xc4\x8di na Marion i fotografirao kompletnu njezinu garderobu \xc5\xa1to je omogu\xc4\x87ilo Hitchcocku da tra\xc5\xbei realisti\xc4\x8dan izgled lika od svoje kostimografkinje Helen Colvig. Izgled Batesovog motela modeliran je prema izgledu slike The House by The Railroad autora Edwarda Hoppera._NEWLINE_Oboje glavnih glumaca, Perkins i Leigh, imali su potpunu slobodu improvizacije svojih uloga sve dok to nije uklju\xc4\x8divalo pomicanje kamere. Primjer Perkinsonove improvizacije je Normanova navika \xc5\xbevakanja slatki\xc5\xa1a._NEWLINE_Tijekom snimanja Hitchcock je kreirao i skrivao razne verzije "le\xc5\xa1a Majke" u ormar s garderobom glumice Leigh. Leigh je \xc5\xa1alu prihvatila dobro, konstantno se pitaju\xc4\x87i da li to radi zbog toga \xc5\xa1to je \xc5\xbeeli dr\xc5\xbeati na rubu (pa samim time i \xc5\xa1to vi\xc5\xa1e "u liku") ili da procijeni koji \xc4\x87e le\xc5\xa1 publici izgledati stra\xc5\xa1nije._NEWLINE_Za vrijeme snimanja Hitchcock je bio prisiljen ponavljati snimanje nekih scena \xc5\xa1to nije bilo karakteristi\xc4\x8dno za njega. Posljednji kadar scene pod tu\xc5\xa1em koji zapo\xc4\x8dinje ekstremnim krupnim kadrom Marioninog oka koji se postepeno udaljava pokazao se iznimno te\xc5\xa1kim za snimanje za glumicu Leigh budu\xc4\x87i je svuda oko nje curila voda koja ju je instinktivno tjerala na blinkanje, kao i za kamermana budu\xc4\x87i je u isto vrijeme morao smanjivati fokus i micati kameru. Uvodna scena filma tako\xc4\x91er je ponavljana nekoliko puta budu\xc4\x87i je Hitchcock smatrao da Leigh i Gavin nemaju dovoljno strasti u njoj. Leigh je tako\xc4\x91er imala problema s izgovaranjem re\xc4\x8denice "Nije neobi\xc4\x8dno" u sceni u uredu pa su je morali nekoliko puta ponavljati. Jedna od scena koja je tako\xc4\x91er zahtijevala vi\xc5\xa1e ponavljanja bila je i ona u kojoj se otkriva Majka, a koja je uklju\xc4\x8divala kompliciranu koordinaciju stolice koja se okre\xc4\x87e, Milesovo udaranje sijalice i njezin odbljesak \xc5\xa1to se pokazalo najte\xc5\xbeim dijelom. Me\xc4\x91utim, Hitchcock je inzistirao na njezinom ponavljanju sve dok nije bio zadovoljan sa sva tri elementa._NEWLINE_Prema Hitchcockovim rije\xc4\x8dima, seriju kadrova koji prikazuju Arbogasta kako se penje uz stepenice u Batesovoj ku\xc4\x87i prije nego je ubijen re\xc5\xbeirao je Hilton Green prema crte\xc5\xbeima Saula Bassa dok je Hitchcock bolovao od gripe. Me\xc4\x91utim, nakon \xc5\xa1to je vidio zavr\xc5\xa1nu verziju crte\xc5\xbea, Hitchcock ih je odbacio. Tvrdio je da "nisu dobri" zbog toga \xc5\xa1to portreti nisu prikazivali "nedu\xc5\xbenu osobu, ve\xc4\x87 zlokobnog \xc4\x8dovjeka koji se penjao stepenicama". Hitchcock je kasnije nanovo snimio scenu, premda je odre\xc4\x91eni dio Greenove verzije zadr\xc5\xbean u finalnoj verziji filma. Snimanje ubojstva Arbogasta pokazalo se problemati\xc4\x8dnim zbog kuta kamere iznad glave koji je morao sakriti zavr\xc5\xa1no iznena\xc4\x91enje filma._NEWLINE_Kao i u velikoj ve\xc4\x87ini svojih filmova i u ovom se Hitchcock pojavljuje u cameo ulozi. Ovdje ga vidimo u sceni snimljenoj kroz prozor, gdje nosi kapu Stetson i stoji ispred ureda Marion Crane. Kolegica sa snimanja Rita Riggs izjavila je da je Hitchcock izabrao pojavljivanje u ovoj sceni kako bi bio u istoj u kojoj se nalazi i njegova k\xc4\x87erka (koja je glumila Marioninu kolegicu). Drugi su sugerirali da je izabrao ovu scenu kako bi \xc5\xa1to manje pozornosti odvratio publici sa samog filma.\n_START_SECTION_\nScena pod tu\xc5\xa1em\n_START_PARAGRAPH_\nUbojstvo lika kojeg glumi Janet Leigh klju\xc4\x8dni je trenutak filma i jedna je od najpoznatijih filmskih scena uop\xc4\x87e. Kao takva, iznjedrila je mno\xc5\xa1tvo mitova i legendi. Sama scena snimana je iz 77 razli\xc4\x8ditih uglova u razdoblju od 17. do 23. prosinca 1959. godine. Trajanje scene je 3 minute, a uklju\xc4\x8duje 50 rezova. Sastoji se od ve\xc4\x87inom krupnih kadrova, osim ne\xc5\xa1to srednjih pod tu\xc5\xa1em malo prije i odmah nakon ubojstva. Kombinacija krupnih kadrova i njihovog kratkog trajanja \xc4\x8dini scenu subjektivnijom nego da su kadrovi prikazani u \xc5\xa1irokom planu, a Hitchcock je upotrijebljenu tehniku opisao kao "prijelaz opasnosti s ekrana u um gledatelja"._NEWLINE_Kako bi se snimio tu\xc5\xa1 u krupnom planu, kamera je morala imati duga\xc4\x8dke le\xc4\x87e. Unutarnje rupe na \xc5\xbelijebu su bile blokirane pa je kamera postavljena malo dalje tako da se \xc4\x8dini da voda udara u le\xc4\x87e, ali zapravo prolazi pokraj nje._NEWLINE_Glazbu s violinama, violama i violon\xc4\x8delima koja svira u pozadini scene napisao je Bernard Herrmann, a zove se The Murder. Hitchcock je u po\xc4\x8detku \xc5\xbeelio da scena (kao i sve ostale \xc4\x8dija je radnja smje\xc5\xa1tena u sam motel) nema glazbu, ali Herrmann ga je preklinjao da ju montira s glazbom koju je skladao. Kasnije se Hitchcock slo\xc5\xbeio da je glazba u\xc4\x8dinila kompletnu scenu mnogo dramati\xc4\x8dnijom pa je gotovo udvostru\xc4\x8dio Herrmannovu pla\xc4\x87u. Krv koja se pojavljuje u sceni zapravo je \xc4\x8dokoladni sirup koji puno uvjerljivije izgleda u crno-bijelom filmu i ima puno realisti\xc4\x8dniju gusto\xc4\x87u nego la\xc5\xbena krv. Zvuk no\xc5\xbea koji prodire u meso zapravo je zvuk no\xc5\xbea koji se zabija u lubenicu._NEWLINE_Neko vrijeme kru\xc5\xbeile su glasine da se Leigh ne nalazi cijelo vrijeme pod tu\xc5\xa1em, ve\xc4\x87 da je kori\xc5\xa1tena druga glumica. Me\xc4\x91utim u intervjuu s Rogerom Ebertom kao i u knjizi Alfred Hitchcock and the Making of Psycho Leigh je naglasila da se upravo ona nalazi u sceni cijelo vrijeme; Hitchcock je koristio drugu glumicu samo za scene u kojima Norman omotava Marionino tijelo sa zavjesom tu\xc5\xa1a i stavlja ga u gepek automobila. Ipak, u knjizi iz 2010. godine The Girl in Alfred Hitchcock\'s Shower autor Robert Graysmith proturje\xc4\x8di ovome, identificiraju\xc4\x87i Marli Renfro kao glumicu koja je kori\xc5\xa1tena za scenu pod tu\xc5\xa1em umjesto Janet Leigh._NEWLINE_Jo\xc5\xa1 jedan popularni mit koji se odnosi na scenu je i taj da je Hitchcock upotrijebio ledeno hladnu vodu kako bi vrisak Leigh zvu\xc4\x8dao \xc5\xa1to realisti\xc4\x8dnije. Leigh je navedeno opovrgnula nekoliko puta, isti\xc4\x8du\xc4\x87i da je redatelj bio vrlo velikodu\xc5\xa1an s toplom vodom. Svi vriskovi su upravo njezini._NEWLINE_Jedan od mitova je i onaj da je Hitchcock rekao Leigh da samo stoji pod tu\xc5\xa1em te da glumica nije imala pojma da \xc4\x87e njezin lik zapravo biti ubijen, kako bi se dobila autenti\xc4\x8dna reakcija. Najpoznatija urbana legenda koja je proiza\xc5\xa1la iz produkcije filma Psiho ipak je ona kad je Saul Bass, grafi\xc4\x8dki dizajner koji je kreirao mnogo uvodnih \xc5\xa1pica Hitchcockovih filmova i nacrtao neke filmske scene, tvrdio da je zapravo on bio taj koji je re\xc5\xbeirao scenu pod tu\xc5\xa1em. Ovu tvrdnju opovrgnulo je nekoliko ljudi povezanih s filmom. Leigh, koja je fokus kompletne scene, izjavila je "...apsolutno ne! Ovo sam nedvosmisleno rekla u svim svojim intervjuima koje sam davala. Rekla sam mu to i u lice pred drugim ljudima... Bila sam pod tim tu\xc5\xa1em sedam dana i, vjerujte mi, Alfred Hitchcock je cijelo vrijeme bio pokraj kamere." Asistent redatelja i kamerman Hilton Green tako\xc4\x91er nije\xc4\x8de Bassovu tvrdnju: "Ne postoji kadar tog filma kojeg ja osobno nisam snimio. I mogu vam slobodno re\xc4\x87i da nikad nisam snimao niti jedan kadar za gospodina Bassa." Rogeru Ebertu, dugogodi\xc5\xa1njem obo\xc5\xbeavatelju Hitchcockovih filmova glasina se u\xc4\x8dinila zabavnom pa je rekao: "Zvu\xc4\x8di nevjerojatno da bi egoisti\xc4\x8dni perfekcionist kakav je bio Hitchcock dozvolio nekom drugom da re\xc5\xbeira takvu scenu."_NEWLINE_Ipak, komentatori poput Stephena Rebella i Billa Krohna utvrdili su da je Saul Bass doprinio navedenoj sceni kao grafi\xc4\x8dki umjetnik. U uvodnoj \xc5\xa1pici Bass je stavljen kao njezin kreator, a na odjavnoj \xc5\xa1pici kao konzultant za sliku. U intervjuu s Hitchcockom, Francois Truffaut ga je upitao koliko je Bass zapravo doprinio filmu na \xc5\xa1to je Hitchcock odgovorio da je Bass dizajnirao uvodnu \xc5\xa1picu kao i to da je nacrtao storyboard za ubojstvo Arbogasta (za koji je rekao da ga je odbio), ali nije spomenuo Bassove crte\xc5\xbee scene pod tu\xc5\xa1em. Prema knjizi Hitchcock At Work autora Billa Krohna, Bassova tvrdnja da je re\xc5\xbeirao doti\xc4\x8dnu scenu potje\xc4\x8de iz 1970. godine, kada je magazinu dao 48 crte\xc5\xbea scene kao dokaz._NEWLINE_U svojoj analizi produkcije filma Psiho opisanoj u vlastitoj knjizi Hitchcok At Work autor Krohn, iako odbija Bassove tvrdnje o re\xc5\xbeiranju scene, ipak isti\xc4\x8de da su njegovi crte\xc5\xbei utjecali na finalnu verziju scene - pogotovo trenutak u kojem se ubojica pojavljuje samo kao silueta, kao i detalji o zavjesi tu\xc5\xa1a koja se rastrgne, upotreba zavjese kao barijere te prijelaz iz rupe za odvod do mrtvih o\xc4\x8diju Marion Crane koji (prema Krohnovom zapa\xc5\xbeanju) uvelike podsje\xc4\x87a na uvodnu \xc5\xa1picu filma Vrtoglavica._NEWLINE_Krohnovo istra\xc5\xbeivanje tako\xc4\x91er spominje da je Hitchcock snimio scenu s dvije kamere: prva je BNC Mitchell, a druga je "kamera iz ruke" imena \xc3\x89clair koju je Orson Welles koristio u filmu Dodir zla (1958.). Kako bi stvorio idealnu monta\xc5\xbeu za najbolji emocionalni trenutak za publiku, Hitchcock je snimio puno vi\xc5\xa1e materijala nego \xc5\xa1to je zbilja trebao, kako bi mu bilo lak\xc5\xa1e kasnije u monta\xc5\xbei. Na set je \xc4\x8dak doveo i Moviolu kako bi izmjerio potrebnu du\xc5\xbeinu snimke. Posljednja sekvenca na kojoj je radio monta\xc5\xbeer George Tomasini uz Hitchcockove savjete oti\xc5\xa1la je puno dalje od obi\xc4\x8dnih paradigmi koje su bile postavljene u Bassovim crte\xc5\xbeima._NEWLINE_Ako je vjerovati Donaldu Spotu i njegovoj knjizi The Dark Side of Genius, Hitchcockova supruga Alma Reville navodno je primijetila gre\xc5\xa1ku na filmu tijekom jedne od posljednjih zatvorenih projekcija filma Psiho prije po\xc4\x8detka njegove kino distribucije: nakon \xc5\xa1to je Marion umrla, vidljiv je bio njezin treptaj oka. S druge strane, Patricia Hitchcock u dokumentarcu o snimanju filma isti\xc4\x8de da je Alma zapravo primijetila kako lik kojeg glumi Leigh u jednom trenutku udahne zrak (iako bi trebala biti mrtva). U svakom slu\xc4\x8daju, taj dio je izba\xc4\x8den iz finalne verzije filma i publika ga nikad nije vidjela. Iako bi Marionine zjenice trebale biti ra\xc5\xa1irene nakon smrti, kontaktnim le\xc4\x87ama za ovaj efekt trebalo bi \xc5\xa1est tjedana aklimatizacije pa je Hitchcock to naprosto zanemario._NEWLINE_\xc4\x8cesto se spominje da, unato\xc4\x8d svojoj grafi\xc4\x8dkoj prirodi, "scena pod tu\xc5\xa1em" niti u jednom trenutku eksplicitno ne prika\xc5\xbee probijanje no\xc5\xbea u meso. Me\xc4\x91utim, vrlo detaljnom analizom kadra mo\xc5\xbee se uo\xc4\x8diti kratak trenutak u kojem no\xc5\xbe penetrira Leighin abdomen (zapravo prostetski rekvizit). Scena je toliko utjecala na samu Leigh da, nakon \xc5\xa1to ju je vidjela, nikad vi\xc5\xa1e nije i\xc5\xa1la pod tu\xc5\xa1 osim ako je zbilja morala; tako\xc4\x91er je prije samog \xc4\x8dina tu\xc5\xa1iranja zaklju\xc4\x8davala sva vrata i prozore, a vrata kupaonice i tu\xc5\xa1a uvijek bi ostavljala otvorene. Tek nakon \xc5\xa1to je pogledala film shvatila je kako "ranjiv i neobranjiv mo\xc5\xbee\xc5\xa1 biti"._NEWLINE_Leigh i Hitchccok u tan\xc4\x8dine su raspravljali o tome \xc5\xa1to sama scena zna\xc4\x8di: "Marion je odlu\xc4\x8dila vratiti se u Phoenix, priznati pogre\xc5\xa1ku i prihvatiti posljedice pa nakon \xc5\xa1to zakora\xc4\x8di u kadu zapravo zakora\xc4\x8duje u vodu za kr\xc5\xa1tenje. Voda koja pr\xc5\xa1\xc4\x87e na nju zapravo joj \xc4\x8disti um od korupcije, \xc4\x8disti zlo iz njezine du\xc5\xa1e. Kao da je ponovno djevica, potpuno mirna."_NEWLINE_Filmski teoreti\xc4\x8dar Robin Wood tako\xc4\x91er razglaba o tome kako voda iz tu\xc5\xa1a "\xc4\x8disti njezinu krivnju".'