b'\n_START_ARTICLE_\nSlavenka Ercegovi\xc4\x87-Pavlovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nSlavenka Ercegovi\xc4\x87-Pavlovi\xc4\x87 (\xc5\xa0ibenik, 6. travnja 1928. \xe2\x80\x93 Beograd, 17. studenoga 1993.), hrvatska arheologinja _NEWLINE_U rodnom \xc5\xa0ibeniku zavr\xc5\xa1ila gimnaziju.  Studirala u Zagrebu na Filozofskom fakultetu i diplomirala arheologiju 1953. godine. Od iste je godine kustosica u Zagrebu u Arheolo\xc5\xa1kome muzeju. Od 1965. je u Arheolo\xc5\xa1kom institutu u Beogradu. Doktorirala u Beogradu 1975. na Filozofskom fakultetu.  Doktorska disertacija zvala se Pojava i uticaji bjelobrdske kulture na Balkanu. Na Arheolo\xc5\xa1kom institutu radila do umirovljenja 1990. godine._NEWLINE_Bavila se srednjovjekovnom arheologijom Hrvatske i Srbije, posebice bjelobrdskom kulturom. Naglasak njena rada bio je na slavenskoj materijalnoj kulturi. Sudionica istra\xc5\xbeivanja na vi\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1kih lokaliteta, poput Brodskog Drenovca o \xc4\x8demu je objavila knjigu s Ksenijom Vinski-Gasparini, Kompolja i Vukovara. U Bo\xc5\xa1njacima je bila voditeljica istra\xc5\xbeivanja srednjovjekovnoga groblja. Glavno djelo Slavenke Ercegovi\xc4\x87-Pavlovi\xc4\x87 je o leskova\xc4\x8dkom kraju, koje je napisala skupa s Desankom Kosti\xc4\x87.  Objavila je knjige na temu arheologije koje pokrivaju Ma\xc4\x8dvansku Mitrovicu, Boljetin, Hajdu\xc4\x8dku Vodenicu, Srijem, Kru\xc5\xa1evac, Moravsku Srbiju._NEWLINE_Objavljivala u Starohrvatskoj prosvjeti, Vjesniku arheolo\xc5\xa1kog muzeja u Zagrebu, Welt der Slawen, Starinaru i drugima.'