b'\n_START_ARTICLE_\nStarogr\xc4\x8dka umjetnost\n_START_PARAGRAPH_\nUmjetnost stare Gr\xc4\x8dke je razdoblje gr\xc4\x8dke umjetnosti od 9. stolje\xc4\x87a pr. Kr. do 1. stolje\xc4\x87a (razdoblje Stare Gr\xc4\x8dke) na podru\xc4\x8djima gdje su obitavali Heleni.\n_START_SECTION_\nGeometrijski stil\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom 12. pa sve do 7. st. pr. Kr. (tzv. mra\xc4\x8dno doba gr\xc4\x8dke) traje raspadanje kretske i mikenske ba\xc5\xa1tine i skoro da se gase umjetni\xc4\x8dke djelatnosti. U isto vrijeme Gr\xc4\x8dka civilizacija se formirala i polako oblikovala. Svaka zajednica je razvijala svoj centar koji je prerastao u grad-dr\xc5\xbeavu (polis) kojim je upravljalo vije\xc4\x87e bogatijih staraca. Umjetnost stolje\xc4\x87ima ne nalazi zna\xc4\x8dajnijeg izraza, izuzev\xc5\xa1i keramiku, koja je ionako vezana za prakti\xc4\x8dnu uporabu. Nastale su nebrojene vrste razli\xc4\x8ditih oblika vaza od kojih su neke jo\xc5\xa1 uvijek slu\xc5\xbeile kao urna za odlaganje pepela pokojnika.Grci po\xc4\x8dinju oslikavaju svoje vaze svim nama poznatim geometrijskim oblicima: spiralama, rozetama, prepletima - pleterima, meandrima, trokutima, krugovima, svastikama - raspore\xc4\x91enim u horizontalne trake (kao u Mikenskom Palas stilu). Takovo ukra\xc5\xa1avanje nazivamo geometrijski stil. _NEWLINE_Kasnije se odustaje od puke geometrije i javlja se ljudski lik, ali jo\xc5\xa1 uvijek u strogom geometrijskom obliku (kao kod vaze iz Dipilona)._NEWLINE_ _NEWLINE_Keramika od 6. st. ima prepoznatljive organske linije ukrasa i likove koji podsje\xc4\x87aju na isto\xc4\x8dnja\xc4\x8dku umjetnost. _NEWLINE_Zato tu keramiku nazivamo - orijentalni stil. To je najzastupljenija keramika u arhajskom razdoblju.\n_START_SECTION_\nArhajsko razdoblje\n_START_PARAGRAPH_\nIzme\xc4\x91u 8. i 7. stolje\xc4\x87e pr. Kr. kod Helena se javlja osje\xc4\x87aj nacionalnog jedinstva. Tome doprinose Homerovi spjevovi, rani nastanak zajedni\xc4\x8dkih sveti\xc5\xa1ta cjelokupnog gr\xc4\x8dkog pu\xc4\x8danstva (Delfi, Olimpija), a od \xe2\x86\x90 776. i redovno odr\xc5\xbeavanje olimpijskih igara kao manifestacije panhelenskog natjecateljskog duha. Gomilaju\xc4\x87e bogatstvo i prekomorski kontakti u 7. i 6. stolje\xc4\x87u pr. Kr. doveli su do pojave mo\xc4\x87nih pojedinaca (tirani) u mnogim polisima. Doba tirana je vrijeme urbanog razvoja, prvih zakona na plo\xc4\x8dama, te monumentalne arhitekture i skulpture.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oblik gr\xc4\x8dke arhitekture je hram koji se razvija iz mikenskog megarona - sredi\xc5\xa1njeg pravokutnog prostora sa stupovima. Od drvene "ku\xc4\x87e" gdje se sklanjala skulptura bo\xc5\xbeanstva, postepeno je nastala monumentalna kamena gra\xc4\x91evina na stepenastoj platformi (stilobat), s pravokutnim tlocrtom. _NEWLINE_Naos ili sveti\xc5\xa1te je temeljni centralni prostor gr\xc4\x8dkog hrama uokviren kamenim zidovima; ispred naosa stoje stupovi (najprije dva, a kasnije po \xc4\x8detiri) koji nose arhitrav pred-prostora (anta), na arhitravu po\xc4\x8diva drveni krov na dvije plohe poplo\xc4\x8dan crijepom od opeke koji se i danas koristi na ku\xc4\x87ama. Kasnije hramovi postaju sve bogatiji, tj. dodaju se pred-prostori sa stupovima i iza naosa, a kasnije i oko cijelog hrama. _NEWLINE_S tijesnim i mra\xc4\x8dnim sveti\xc5\xa1tima, a jasnim i otvorenim pro\xc4\x8deljem s ritmom brojnih stupova, gr\xc4\x8dki hram je vi\xc5\xa1e vanjska nego unutarnja arhitektura. Hramovi mogu varirati prema veli\xc4\x8dini gra\xc4\x91evine ili regionalnim sklonostima, ali njihove osnovne crte toliko su sli\xc4\x8dne da je podesno sagledati ih u jednoj uop\xc4\x87enoj "tipi\xc4\x8dnoj" osnovi. To jedinstvo gr\xc4\x8dkih hramova nazivamo redom, a redovi se razlikuju po svojoj kombinaciji elemenata osnove (stilobata), nosa\xc4\x8da (zidova i stupova) i tereta (arhitrava i krovi\xc5\xa1ta). Najstariji gr\xc4\x8dki stil je dorski red koji se potpuno razvija tek u klasi\xc4\x8dnom razdoblju.\n_START_SECTION_\nSkulptura\n_START_PARAGRAPH_\nOsim \xc5\xa1to su isticali dijelove arhitekture jasnim bojama, smje\xc5\xa1tali su i brojne reljefe i skulpture, a  s vremenom je ukra\xc5\xa1avanje bivalo sve bogatije. _NEWLINE_Zabat je trokutasti dio hrama iznad arhitrava na pro\xc4\x8delju koji je potpuno ispunjen plastikom. Ve\xc4\x87 u najstarijim zabatnim trokutima pojedina\xc4\x8dne skulpture se sla\xc5\xbeu jedna uz drugu tako da tvore jedinstvenu pri\xc4\x8du, a svaka skulptura je oblikovana u polo\xc5\xbeaju koji odgovara mjestu u kojem \xc4\x87e biti smje\xc5\xa1tena._NEWLINE_Za arhajskoga razdoblja egipatska umjetnost vr\xc5\xa1i direktan utjecaj na kiparstvo Gr\xc4\x8dke: ruke priljubljene uz tijelo, stilizirane frizure, pripijena odje\xc4\x87a istaknuta plitkim urezima. _NEWLINE_Zbog straha kipara da ne polome kamen, plitko klesane skulpture su izgledale izrazito uko\xc4\x8deno. Ali, za razliku od Egip\xc4\x87ana, Grci tijela svojih "bo\xc5\xbeanstava" ne stiliziraju, ve\xc4\x87 \xc5\xa1to stvarnije \xc5\xbeele prikazati ljudske mi\xc5\xa1i\xc4\x87e i kosti. Stvarni napredak posti\xc5\xbeu i odva\xc5\xbenim \xc5\xa1upljinama izme\xc4\x91u udova \xe2\x80\x93 na egipatskim figurama nikad nema \xc5\xa1upljina. _NEWLINE_Karakteristi\xc4\x8dni kipovi ovog razdoblja su Kourosi i Kore. Kouros je prototip nagog mladi\xc4\x87a u stoje\xc4\x87em polo\xc5\xbeaju potpuno ispru\xc5\xbeenih ruku i smatra se da predstavlja boga Apolona. Kora je \xc5\xbeenski par Kourosu, uvijek mlada i obu\xc4\x8dena, u stoje\xc4\x87em polo\xc5\xbeaju i ponekad u ruci dr\xc5\xbei vo\xc4\x87e ili kakav dar. Zami\xc5\xa1ljeni su na granici, ni ljudi ni bogovi i vjerojatno je to ideja fizi\xc4\x8dkog savr\xc5\xa1enstva i \xc5\xbeivotnosti. Usne su im razvu\xc4\x8dene u la\xc5\xbeni osmijeh (kriva linija usana, ali bez podizanja jagodica na obrazima) \xe2\x80\x93 tzv. arhajski osmijeh.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dno razdoblje\n_START_PARAGRAPH_\nNakon gr\xc4\x8dko-perzijskih ratova (\xe2\x86\x90 490. - \xe2\x86\x90 479.) u Gr\xc4\x8dkoj uniji prednja\xc4\x8di Atena koja je imala nadaleko najve\xc4\x87u flotu i na njoj je po\xc4\x8divala obrana Gr\xc4\x8dke. Flota je pridonijela i gospodarskom razvoju, \xc5\xa1to je opet omogu\xc4\x87ilo veliki graditeljski program u Ateni. Pored razvijene politi\xc4\x8dke misli (demokracija) u Ateni se ipak o\xc4\x8duvao robovlasni\xc4\x8dki sustav. _NEWLINE_\xe2\x86\x90 5. st. je bilo i vrijeme najdugotrajnijeg knji\xc5\xbeevnog stvarala\xc5\xa1tva (Sofoklo, Euripid i Aristofan), prvog povjesni\xc4\x8dara Herodota, i mnogih filozofa (sofisti) i retori\xc4\x8dara. Dr\xc5\xbeave Peloponeza, pogotovo Sparta, vidjele su prijetnju u sve ve\xc4\x87oj mo\xc4\x87i Atene. Rivalstvo gradova poticalo je razvoj ideja, ali nakon nekoliko otvorenih sukoba \xe2\x86\x90 431. Sparta je objavila rat Ateni. Peloponeski rat se okon\xc4\x8dao tek 27 godina poslije porazom Atene i bio je katastrofa od koje se Gr\xc4\x8dka nikada nije oporavila.\n_START_SECTION_\nKazali\xc5\xa1te\n_START_PARAGRAPH_\nStarogr\xc4\x8dko kazali\xc5\xa1te je cvalo od oko 550. do oko 220. pr. Kr. Gr\xc4\x8dki grad-dr\xc5\xbeava Atena, koja je postala zna\xc4\x8dajna kulturna, politi\xc4\x8dka i vojna sila u ovom razdoblju, je bila njegovim sredi\xc5\xa1tem. Kazali\xc5\xa1te je u Ateni institucionalizirano kao dio festival Dionizija u \xc4\x8dast gr\xc4\x8dkog boga vina, Dioniza.Tragedija (kasno 6. st. pr. Kr.), komedija (486. pr. Kr.), i satira su bila tri dramska \xc5\xbeanra koja su nastala upravo u klasi\xc4\x8dnoj Ateni. Iz Atene su se pro\xc5\xa1irile sve\xc4\x8danosti u brojne gr\xc4\x8dke kolonije i gradove njenih saveznika kako bi promovirali zajedni\xc4\x8dki kulturni identitet. Novovjekovno europsko kazali\xc5\xa1te se temelji upravo na atenskoj drami, koja je zna\xc4\x8dajno obilje\xc5\xbeila i svjetsku kulturu op\xc4\x87enito.\n_START_SECTION_\nSkulptura\n_START_PARAGRAPH_\nDo druge polovice \xe2\x86\x90 5 st. gr\xc4\x8dki kipari su uspjeli posti\xc4\x87i savr\xc5\xa1eno majstorstvo u obradi kamena. Op\xc4\x87a te\xc5\xbenja gr\xc4\x8dke skulpture bila je idealizacija koja je dostigla svoj vrhunac u klasi\xc4\x8dno doba. Ta potpuna idealizacija dovela je do toga da su svi gr\xc4\x8dki kipovi visoki, vitki i savr\xc5\xa1eno proporcionalni. _NEWLINE_ Najzna\xc4\x8dajniji kipar ovog razdoblja je Poliklet koji je izradio bron\xc4\x8danu skulpturu mladi\xc4\x87a s kopljem - Kopljono\xc5\xa1e (Dorifora). Te\xc5\xbeina skulpture po\xc4\x8diva na jednom stopalu dok drugo jedva doti\xc4\x8de tlo vrhovima prstiju. Taj stav kontraposta (prirodni stav na jednoj nozi koji uravnote\xc5\xbeuje mirovanje i pokret) je bio veliki napredak u odnosu na kipove kourosa iz arhajskog razdoblja. Osim razmaknutih stopala figura ima razli\xc4\x8ditu visinu koljena, bokova, poluprofil glave, anatomsku obradu tijela i po prvi puta u kiparstvu \xe2\x80\x93 ruka slobodno visi. Tim kipom stvorio je vrstu uzora za gr\xc4\x8dku skulpturu (tzv. gr\xc4\x8dki kanon) koji je detaljno opisao u svojoj teorijskoj knjizi o umjetnosti. Poliklet je dr\xc5\xbeao da je ljepota razmjerni odnos dijelova tijela i tih dijelova prema cjelini. Taj savr\xc5\xa1eni odnos bi je u tome da se glava odra\xc5\xbeava 7 puta u visini tijela, visina je odgovarala 10 \xc5\xa1aka, a stopalo je veli\xc4\x8dine 3 \xc5\xa1irine dlana \xe2\x80\xa6 Poliklet je svojim skulpturama dao i osnove idealizacije portreta gr\xc4\x8dkih skulptura koje uvijek imaju karakteristi\xc4\x8dan gr\xc4\x8dki nos i blage linije usana._NEWLINE_U isto vrijeme kada Poliklet ustanovljuje svoj kanon, u Ateni nastaju prve skulpture u slobodnom pokretu. Takav je Bron\xc4\x8dani Posejdon koji baca koplje (nepoznatog autora) i Mironov\' Diskobol (Baca\xc4\x8d diska) nastao nekoliko godina poslije. Diskobol je uzoran primjer "odlu\xc4\x8duju\xc4\x87eg trenutka", tj. kratkog zastoja izme\xc4\x91u sna\xc5\xbenog uzmaka koji ruku s diskom dovodi u najvi\xc5\xa1i polo\xc5\xbeaj i zamaha kojim \xc4\x87e ga naglo ispustiti i baciti u daljinu. Autor je uspio zgusnuti niz pokreta u jedinstvenu pozu koja je najkarakteristi\xc4\x8dnija u slo\xc5\xbeenoj radnji bacanja diska._NEWLINE_Bitna karakteristika gr\xc4\x8dke umjetnosti je veza arhitekture i skulpture. Osim reljefa koji su se nalazili na frizu, najdominantnije su bile skulpture u timpanu (zabatu) koje su, iako ra\xc4\x91ene kao slobodno stoje\xc4\x87e figure, shva\xc4\x87ene za gledanje samo s prednje strane. Jo\xc5\xa1 jedna ote\xc5\xbeavaju\xc4\x87a stvar bio je oblik niskog trokuta, \xc5\xa1to je uvjetovalo da figure s lijeve i desne strane budu oblikovane u brojnim, pa i nezgodnim, pozama. Veliko priznanje zaslu\xc5\xbeuju gr\xc4\x8dki kipari koji su vje\xc5\xa1to izbjegli velike razlike u proporcijama figura tako \xc5\xa1to su im prirodno oblikovali poze - od stoje\xc4\x87e u sredini, preko kle\xc4\x8de\xc4\x87ih, do le\xc5\xbee\xc4\x87ih u kutovima timpana. Tako je ostvarena neponovljiva ravnote\xc5\xbea arhitekture i skulpture. _NEWLINE_ Najvje\xc5\xa1tiji u svladavanju ograni\xc4\x8denja arhitekture bio je Fidija koji je uradio svu dekoraciju za Partenon izme\xc4\x91u \xe2\x86\x90 440. i \xe2\x86\x90 437. Skulpture zabata su uglavnom propale, a predstavljale su razli\xc4\x8dita bo\xc5\xbeanstva u prirodnom sjede\xc4\x87em ili polule\xc5\xbee\xc4\x87em polo\xc5\xbeaju koji promatraju ro\xc4\x91enje Atene iz Zeusove glave. Ispred hrama stajala je kolosalna bron\xc4\x8dana figura naoru\xc5\xbeane Atene, a unutar hrama dvanaest metarski kultni kip Atene Parthenos od zlata (legenda ka\xc5\xbee 1000 kg) i bjelokosti pretrpan figuralnim ukrasima. Fidijev Partenonski friz (reljefni dio) dug je 160 m i prikazivao je povorku u \xc4\x8dast boginje Atene. Radilo se o procesiji figura u tri plana, \xc4\x8dime se poni\xc5\xa1tila ploha pozadine; likovi se ni\xc5\xbeu u valovitoj dugoj kompoziciji, i svi su individualni. _NEWLINE_ _NEWLINE_ Razdoblje velike skulpture i finog kamena koji je karakteristi\xc4\x8dna Fidijina umjetnost zavr\xc5\xa1ilo se oko \xe2\x86\x90 410. Tada nastupa vrijeme recesije i kopiranja do pojave posljednjeg velikog kipara klasike \xe2\x80\x93 Praksitela, i njegovog "lijepog stila" (oko \xe2\x86\x90 395.-326.). Praksitel je potpuno usavr\xc5\xa1io polo\xc5\xbeaj tijela u S liniji. Njegova skulptura Hermesa stoji prirodno opu\xc5\xa1tena bez odje\xc4\x87e kao i kip Knid\xc5\xbeanske Afrodite koja se smatra simbolom savr\xc5\xa1enstva \xc5\xbeenskog tijela (prva naga skulptura \xc5\xbeene). _NEWLINE_U Praksitelovom duhu je i Apolon Belvederski (nepoznatog autora), poznat samo iz rimskih kopija, koji ostvaruje savr\xc5\xa1enu ravnote\xc5\xbeu pokreta i odva\xc5\xbenog dr\xc5\xbeanja. Skulptura je visoka preko 2 m, jedva dodiruje tlo, a u rukama su mu luk (simbol okrutnog strijelca) i gran\xc4\x8dica masline (simbol plemenitog Sun\xc4\x8deva vladara). Prona\xc4\x91en u 15 st., bio je uzor neoklasicizma u 18. st.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nU slikarstvu na keramici se pored plo\xc5\xa1nih, stiliziranih, crvenih likova na crnoj podlozi, javljaju i potpuno bijeli pogrebni lekiti s fluidnim crte\xc5\xbeima krepkih linija.\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dko razdoblje\n_START_PARAGRAPH_\nHelenisti\xc4\x8dko razdoblje zapo\xc4\x8dinje \xe2\x86\x90 336. kada Filipa Makedonskog, koji je ujedinio Gr\xc4\x8dku pod \xc5\xbeezlom monarhije, naslje\xc4\x91uje njegov sin Aleksandar Veliki koji \xc4\x87e opet u kratko vrijeme, do \xe2\x86\x90 323., pro\xc5\xa1iriti svoje carstvo, a tako i gr\xc4\x8dku kulturu, Preko Perzijskog carstva prema istoku sve do Indije. Nakon njegove smrti \xe2\x86\x90 323. carstvo se dijeli na Antigonidsku Makedoniju, Seleukidsku Aziju i Ptolomejski Egipat koji od tada ratuju dok na tim prostorima ne zavlada Rim (Egipat pada pod Oktavijanovu vlast bitkom kod Akcija \xe2\x86\x90 31.). Gr\xc4\x8dki isto\xc4\x8dni gradovi-dr\xc5\xbeave (Pergam, Efez, Halikarnas, Rod) i novoosnovani gradovi (Antiohija, Seleukija i Aleksandrija) postaju centrima helenisti\xc4\x8dke kulture._NEWLINE_ _NEWLINE_ Zavr\xc5\xa1nu fazu gr\xc4\x8dke kulture - helenizam (gr\xc4\x8d. hellenism\xc3\xb3s = priklanjanje gr\xc4\x8dkom jeziku i obi\xc4\x8dajima) mnogi nazivaju i dekadentnim zavr\xc5\xa1etkom gr\xc4\x8dkog ciklusa zbog predimenzioniranja u arhitekturi i preambicioznosti u skulpturi. No, to je usko gledi\xc5\xa1te na bogatu i raznoliku umjetnost.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nArhitekturu glomaznih objekata prepunih stupovlja, ornamenata i rasko\xc5\xa1i, najavljuje ve\xc4\x87 grobni hram kralja Karije, gr\xc4\x8dke kolonije u Maloj Aziji, Mauzolej u Halikarnasu. Visok preko trideset metara, ukra\xc5\xa1en korintskim stupovima i brojnim reljefima i velikim skulpturama, te sa stepenastom piramidom umjesto zabatnog trokuta, bio je jedno od sedam svjetskih \xc4\x8duda toga vremena (Plinije Stariji). Danas je o\xc4\x8duvana samo visoka skulptura kralja Mauzola koji je izvorno stajao za uzdama ko\xc4\x8dije na vrhu Mauzoleja._NEWLINE_Jo\xc5\xa1 jedno od svjetskih \xc4\x8duda koje odgovara razmetljivoj rasko\xc5\xa1i i grandioznosti Mauzoleja bio je svjetionik s otoka Farosa ispred grada Aleksandrije na delti Nila, visok 134 m, koji nije o\xc4\x8duvan. _NEWLINE_Bogatstvo se iskazuje rasko\xc5\xa1nom dekoracijom, stoga se na gra\xc4\x91evinama umjesto dorskog i jonskog reda po\xc4\x8deo koristiti ugla\xc4\x91eniji korintski red. Korintski red vrlo je sli\xc4\x8dan Jonskom samo ne\xc5\xa1to dekorativniji; stupovi imaju bogatije ukra\xc5\xa1enu bazu, a kapiteli su ukra\xc5\xa1eni kratkim, ali plasti\xc4\x8dno bogatim volutama koje imitiraju li\xc5\xa1\xc4\x87e akanta. Grci \xc4\x8desto kombiniraju na gra\xc4\x91evinama stupovlje sva tri reda, ali ih koriste po strogim pravilima rasporeda. Kada Rimljani po\xc4\x8dnu primjenjivati gr\xc4\x8dke redove u svojoj arhitekturi preferirat \xc4\x87e korintski red._NEWLINE_O ra\xc5\xa1irenosti helenisti\xc4\x8dke arhitekture govori nam i hram u samom sredi\xc5\xa1tu Sirijske pustinje \xe2\x80\x93 Petra koji je isklesan u \xc5\xbeivoj stijeni.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nUsred krize klasi\xc4\x8dne umjetnosti, slikar Apel koji je izvorno radio na dvoru Filipa II. i Aleksandra, pa potom za Ptolomeja I., stvara jezik koji \xc4\x87e s helenizmom dobiti op\xc4\x87u vrijednost. Njegove se teme, kompozicije i motivi mogu rekonstruirati zahvaljuju\xc4\x87i prikazima na keramici i brojnim kopijama.  Apel mije\xc5\xa1a boje i sjen\xc4\x8di, koriste\xc4\x87i pri tom koloristi\xc4\x8dke kontraste te dobiva iluzionisti\xc4\x8dki efekt dubine. Takav na\xc4\x8din slikarstva \xc4\x87e se pro\xc5\xa1iriti cijelim carstvom, a poprimiv\xc5\xa1i  isto\xc4\x8dnja\xc4\x8dke primjese slike \xc4\x87e dobiti nebrojene kombinacije oblika._NEWLINE_Karakteristi\xc4\x8dni su i brojni mozaici od raznobojnog \xc5\xa1ljunka u malteru koji \xc4\x8desto kopiraju slike i skulpture toga razdoblja.\n_START_SECTION_\nSkulptura\n_START_PARAGRAPH_\nHelenisti\xc4\x8dka skulptura se prepoznaje, bilo po slojevitoj i nepreglednoj kompoziciji, bilo po pokretu koji je jako nagla\xc5\xa1en, ili pak po dubokoj obradi povr\xc5\xa1ine kojom se dobiva veliki kontrast osvijetljenih dijelova i sjena \xc5\xa1to poja\xc4\x8dava nemir sadr\xc5\xbean u skulpturi i uzbu\xc4\x91enje koje prenosi na gledatelja. \xc4\x8covjek mjerilo stvari. Kanon o idealnim proporcijama 1:7_NEWLINE_ _NEWLINE_Lizip je posljednji veliki kipar gr\xc4\x8dke umjetnosti. Radio je jo\xc5\xa1 za Aleksandra i djelovao je na najve\xc4\x87em podru\xc4\x8dju na kojemu je ikad djelovao jedan anti\xc4\x8dki kipar \xe2\x80\x93 od Peloponeza, Makedonije do Akarnanije. Okru\xc5\xbeen brojnim sinovima i u\xc4\x8denicima posvuda je nametnuo svoj izraz. Koristio je "Polikletov kanon", Praksitelov kontrapost i S liniju, ali se oslanjao i na prirodu te tako izradio elemente realizma. Zalagao je se za slobodu umjetnika i njegova izraza, protiv slijepog slije\xc4\x91enja starih kanona. _NEWLINE_Njegov poznati kip Struga\xc4\x8d (Apoksiomen) veliki je korak u osvajanju prostora jer atleta ruke dr\xc5\xbei potpuno ispru\xc5\xbeene ispred tijela. U to vrijeme javit \xc4\x87e se i prvi skulpturalni portreti koji vi\xc5\xa1e ne te\xc5\xbee idealizmu, ve\xc4\x87 krajnjoj karakterizaciji._NEWLINE_Odmah nakon Lizipove smrti njegovi sljedbenici otvaraju \xc5\xa1kolu na Rodu gdje te\xc5\xbee nadma\xc5\xa1iti svog u\xc4\x8ditelja, ako ne vje\xc5\xa1tinom, onda veli\xc4\x8dinom. Haret iz Linda stvara bron\xc4\x8danu skulpturu Kolosa na ulazu u luku, visoku 32 m \xe2\x80\x93 jo\xc5\xa1 jedno svjetsko \xc4\x8dudo._NEWLINE_ Tim umjetnicima odgovaralo je nadmetanje novih kraljevstava u Anatoliji i Egiptu koje \xc4\x87e imati monumentalniji spomenik. Takav je i Zeusov \xc5\xbertvenik u Pergamu, podignut u slavu zajedni\xc4\x8dke pobjede Pergama, Rimljana i Rodosa nad sirijskim vladarom Antiohom III. (\xe2\x86\x90 189.-182.). Cijeli hram je zapravo pobjeda skulpture nad arhitekturom. Gra\xc4\x91evina je podre\xc4\x91ena skulpturalnim ukrasima slobodnih skulptura dotad nevi\xc4\x91ene pokretljivosti i reljefa dramati\xc4\x8dnih situacija borbe bogova i giganata. _NEWLINE_U \xc4\x8dast ove pobjede podignuto je najve\xc4\x87e i najuspje\xc5\xa1nije djelo ovog razdoblja - Nika sa Samotrake ili Krilata pobjeda. Kip je prvobitno stajao na otoku Samotraci i to na postolju izvedenom u obliku brodskog pramca. Boginja je prikazana s krilima koje dr\xc5\xbei potpuno ra\xc5\xa1irenima iza njenog tijela tako da izgleda kao da u njih pu\xc5\xa1e vjetar, ima i izrazito slo\xc5\xbeeno ra\xc4\x91enu draperiju koja nam izgleda jako tanka da otkriva dijelove tijela ispod nje. _NEWLINE_ Jedna od rijetkih kasnih primjera skulpture u grupi je Laokontova skupina koja predstavlja Trojanskog sve\xc4\x87enika Laokonta i njegova dva sina u trenutku dok se bore s Posejdonovom morskom zmijom. Premda nevjerojatnog majstorstva izrade, kompozicija ove slobodno stoje\xc4\x87e skupine je piramidalna i napravljena za gledanje samo sprijeda. Takav na\xc4\x8din izvo\xc4\x91enja skulpture je u skladu s novim helenisti\xc4\x8dkim zanimanjem za pojedina\xc4\x8dno, trenuta\xc4\x8dno i specifi\xc4\x8dan pokret, te za naraciju koja se vrlo \xc4\x8desto vezuje za groteskno, ru\xc5\xbeno itd._NEWLINE_Zbog takvog odnosa prema umjetnosti povjesni\xc4\x8dari govore o dekadentnom propadanju gr\xc4\x8dke umjetnosti, dok "pravi ba\xc5\xa1tinici" gr\xc4\x8dke kulture koji je nastavljaju \xc5\xa1iriti i bogatiti u tradiciji najboljih klasi\xc4\x8dnih djela postaju Rimljani.'