b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Hobbes\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Hobbes (Malmesbury, Wiltshire, 5. travnja 1588. - Hardwick Hall, Derbyshire, 4. prosinca 1679.) je engleski filozof._NEWLINE_Bio je filozof koji je tvorac teorije dru\xc5\xa1tvenog ugovora. Njegovo najpoznatije djelo je "Levijatan" (Leviathan). U tom djelu on iznosi doktrinu modernih prirodnih prava. On je tvrdio da je prirodno stanje "rat svih protiv svih" (Bellum omnium contra omnes) (Levijatan: \'warre of every one against every one\', of \'a war [...] of every man against every man\' te o \'a perpetuall warre of every man against his neighbour\' (latinski izraz pojavljuje mu se u djelu De Cive) i koristio je izreku "\xc4\x8dovjek je \xc4\x8dovjeku vuk" (Homo homini lupus est). _NEWLINE_Hobbes ostaje stalno bitan, njegova strogo minimalna metafizika (materijalizam) i etika (vrsta egoizma), i njegova netrepeljivost prema teoriji koje se ne suo\xc4\x8dava neposredno s osnovnim istinama, \xc4\x8dine ga stalnim uzorom za skepti\xc4\x8dne i pragmati\xc4\x8dne filozofe.\n_START_SECTION_\nPostanak dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nU svom je dugom \xc5\xbeivotnom vijeku Hobbes bio svjedokom svih onih burnih povijesnih doga\xc4\x91aja koji su potresali Englesku sredinom 17. stolje\xc4\x87a. Upravo zato u sredi\xc5\xa1tu njegova interesa i jesu problemi \xc4\x8dovjeka i dru\xc5\xa1tva. Nasuprot srednjovjekovnim teolo\xc5\xa1kim shva\xc4\x87anjima Hobbes daje obja\xc5\xa1njenje koje proizlazi od \xc4\x8dovjekove nagonske, ali i razumne prirode. Dr\xc5\xbeava nije bo\xc5\xbeanska tvorevina, nego rezultat dru\xc5\xa1tvenog ugovora. Tezom o nepovredivosti apsolutne vlasti suverena Hobbes izra\xc5\xbeava interese i potrebe onog dijela engleske bur\xc5\xbeoazije koji u tom razdoblju povijesti treba jaku dr\xc5\xbeavnu vlast._NEWLINE_Svojim tjelesnim i duhovnim sposobnostima ljudi su pribli\xc5\xbeno jednaki, te nitko ne mo\xc5\xbee ra\xc4\x8dunati na kakvu trajnu prednost. Stoga ako u prirodnom stanju dva \xc4\x8dovjeka \xc5\xbeele istu stvar, oni se u svom nagonu za samoodr\xc5\xbeanjem nu\xc5\xbeno sukobljavaju. Iz straha svatko onda nastoji preduhitriti druge i ima prirodno pravo na to. Dok nema zajedni\xc4\x8dke vlasti i zakona, ljudi se nalaze u ratu svaki protiv svakoga. Posljedica toga jest nedostatak svake poduzetnosti i radinosti, te je  \xc5\xbeivot bijedan, surov, kratak. Strah od smrti \xc4\x8dini ljude sklonima miru i spremnima da se odreknu svog prirodnog prava na sve, uz uvjet da to isto u\xc4\x8dine i drugi i da svoju vlast prenesu na pojedinca ili skupinu ljudi. Dru\xc5\xa1tvenim ugovorom svladavaju tako ljudi nedostatke prirodnog stanja._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava je mno\xc5\xa1tvo razumom ujedinjeno u jednu li\xc4\x8dnost.\n_START_SECTION_\nRacionalna spoznaja\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc4\x8detno empiristi\xc4\x8dko gledi\xc5\xa1te Hobbes je, u skladu s matemati\xc4\x8dkim duhom znanosti onog vremena, racionalisti\xc4\x8dki dopunio. Filozofiju je zato odredio kao racionalnu spoznaju posljedica i uzroka - i obrnuto: uzroka i posljedica. Racionalna mu spoznaja zna\xc4\x8di ra\xc4\x8dunanje: zbrajanje i oduzimanje. Predmet filozofije je svako tijelo, dr\xc5\xbeava i \xc4\x8dovjek.'