b'\n_START_ARTICLE_\nKonsolidacija drveta\n_START_SECTION_\nTemeljne postavke\n_START_PARAGRAPH_\nKonsolidacija ili u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87enje drveta je direktna aktivnost na objektu interesa s ciljem stabiliziranja drvne gra\xc4\x91e i usporavanja daljnjeg propadanja kulturnog dobra. Takav zahvat definiramo kao trajnu promjenu na kulturnom dobru i svrstavamo ga u konzervatorske postupke. U\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87enje ili konsolidacija izvodi se na drvenom objektu (parcijalno ili u cijelosti) kada je do\xc5\xa1lo do ve\xc4\x87eg biolo\xc5\xa1kog o\xc5\xa1te\xc4\x87enja odnosno o\xc5\xa1te\xc4\x87enja uzrokovanog utjecajem kukaca i/ili gljivica te kada je tim procesom naru\xc5\xa1ena strukturalna stabilnost drvenog objekta ili nosioca. Tako\xc4\x91er, valja napomenuti da je reverzibilnost u primjeni konsolidanata diskutabilna tema, ali da je naglasak stavljen na kompatibilnost materijala i reverzibilnost postupka.\n_START_SECTION_\nPovijesni aspekt\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki problem kroz povijest bilo je prona\xc4\x87i prikladan konsolidant za drvnu gra\xc4\x91u. Tek u 20 stolje\xc4\x87u razvile su se prikladnije metode kompatibilne zahtjevima suvremenog pristupa konzervaciji - restauraciji. Tutkalo odnosno bjelan\xc4\x8devine glutina ili kazeina me\xc4\x91u prvima je u povijesti primijenjen konsolidant te se i danas, ali vrlo rijetko, preporu\xc4\x8da u nekim specifi\xc4\x8dnim slu\xc4\x8dajevima trulog ili crvoto\xc4\x8dnog drvenog nosioca. Njegov na\xc4\x8din primjene prote\xc5\xbee se od nano\xc5\xa1enja kistom do tutkalnih kupki u koje se uranja cijeli objekt. Primjenom raznih aditiva mo\xc5\xbeemo u\xc4\x8diniti drveni nosioc vodootpornim do toga da je sam konsolidant nepovratan. Kori\xc5\xa1teni aditivi uklju\xc4\x8divali su formalin, kalij-bikromat, tanin, laneno ulje, venecijanski terpentin i sl. Rje\xc4\x91a otopina ljepila penetrira jako dobro u trulo drvo i pokazuje zadovoljavaju\xc4\x87e stabilizacijske rezultate. Tako\xc4\x91er konsolidira i crvoto\xc4\x8dno drvo s ne\xc5\xa1to slabijom efikasno\xc5\xa1\xc4\x87u nego trulo. Osnovni nedostaci ovog konsolidanta su u tome \xc5\xa1to se drveni nosioc deformira i pove\xc4\x87ava volumen. Uz to bjelan\xc4\x8devine predstavljaju hranu za insekte, a prisustvo lanenog ulja i/ili venecijanskog terpentina u potpunosti su neprihvatljivi._NEWLINE__NEWLINE_Su\xc5\xa1iva ulja \xe2\x80\x93 laneno ulje. Literatura ranog 18 stolje\xc4\x87a opisuje impregnaciju drveta s vru\xc4\x87im lanenim uljem. U 20 stolje\xc4\x87u koristi se ili kao topli ili kao hladni konsolidant \xc4\x8desto sa smolnim aditivima. \xc4\x8cesto su kori\xc5\xa1teni dodaci terpentina u \xc5\xbeelji da se postigne bolja prodornost. Laneno ulje prodire duboko u drvo i sljepljuje drvenu pra\xc5\xa1inu u gumi sli\xc4\x8dnu mje\xc5\xa1avinu, ali bez pravog u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87enja. Su\xc5\xa1i se vrlo sporo i drvo impregnirano ili tretirano lanenim uljem apsorbira vi\xc5\xa1e vlage i ekspandira vi\xc5\xa1e nego netretirano drvo. Poznato je i kinesko drveno ulje koje je kori\xc5\xa1teno kao konsolidant po\xc4\x8detkom 20-tog stolje\xc4\x87a, a njegova se primjena protezala \xc4\x8dak do 1962. godine. Takav premaz nakon zagrijavanja postaje vrlo tvrd. Zbog tamnjenja drveta i neujedna\xc4\x8denih mrlja na povr\xc5\xa1ini danas vi\xc5\xa1e nije u primjeni. Voskovi i vo\xc5\xa1tano smolne mje\xc5\xa1avine. P\xc4\x8delinji vosak, karnauba vosak i mineralni (parafinski) vosak kori\xc5\xa1teni su kao konsolidanti gdje su se objekti zaranjali u vru\xc4\x87e vo\xc5\xa1tane kupke, a \xc4\x8desto se drvo prethodno premazivalo tutkalom. Iako kao tradicija anti\xc4\x8dkog ganosisa, potpuna je konsolidacija u vo\xc5\xa1tanoj kupki prvi puta poduzeta kao eksperiment 1902. godine. Postojale su mnoge recepture vo\xc5\xa1tanih kupki._NEWLINE_Efekti kupki su sljede\xc4\x87i: Promjena boje slikanog sloja, Mo\xc5\xbee uzrokovati gubitak metalnih aplikacija (zlatni listi\xc4\x87i), Diskoloriranje drvenog nosioca (masne mrlje), Razdvajanje dijelova slijepljenih tutkalom, Pucanje drveta zbog visokih temperatura kupki Eksperimenti su pokazali da je stabilizacijski efekt p\xc4\x8delinjeg voska minimalan, a za razliku od mi\xc5\xa1ljenja iz pro\xc5\xa1losti drvo tretirano p\xc4\x8delinjim ili parafinskim voskom tako\xc4\x91er apsorbira vlagu. Po svoj prilici to se doga\xc4\x91a zbog smanjenja volumena voska prilikom su\xc5\xa1enja te dolazi do kreiranja finih kapilara izme\xc4\x91u drvne gra\xc4\x91e i voska. Prirodne smole, vosak i laneno ulje do prije 50 godina bili su jedini prikladni materijalni za konsolidiranje crvoto\xc4\x8dnog drveta. U svrhu konsolidiranja prirodne smole jantara, damara i kolofonija otapaju se u organskim otapalima ili kuhaju u sikativiziranim su\xc5\xa1ivim uljimama. Jantar kuhan u lanenom ulju koristio se do cca 1930. godine dok se nije pokazalo kako tako tretiran objekt ima jako sme\xc4\x91i efekt. Damar otopljen u tetrakloru ili ksilenu kao konsolidant za drvo preporu\xc4\x8da se u literaturi s kraja 19 stolje\xc4\x87a. Kolofonij \xc4\x8desto je kori\xc5\xa1ten kao jeftinija zamjena skupocjenih smola jantara i damara, a veliku ulogu imao je i kao dodatak vo\xc5\xa1tanim kupkama. Zbog jakog sme\xc4\x91eg efekta i sklonosti pucanju izba\xc4\x8den je iz upotrebe. \xc5\xa0elak se koristi za premazivanje drveta koje nije izlo\xc5\xbeeno atmosferilijama. \xc5\xa0elak lo\xc5\xa1e penetrira u drvo i posti\xc5\xbee slabe rezultate kao konsolidant._NEWLINE_Prvenstveno se koristi kao politura. Celulozni esteri, tj. njihova dva derivata (celuloza nitrat i acetilceluloza) po\xc4\x8detkom 20-tog stolje\xc4\x87a postaju va\xc5\xbeni konsolidanti za drvo. Zapon lak prvi je celuloza nitrat produkt koji je stigao na tr\xc5\xbei\xc5\xa1te kao bezuljni lak. To je bio veliki korak naprijed u odnosu na dotada kori\xc5\xa1tene konsolidante. Acetilceluloza se pokazala postojanijom i stabilnijom od celuloze nitrata i u potpunosti je zamijenila kao konsolidant. 1931. godine na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu se pojavljuju metil celuloze i karboksi metil celuloze kao bezbojna ljepila. Ti celulozni esteri sna\xc5\xbeno bujaju u vodi te se stoga nisu pokazali prikladnim za konsolidaciju drveta. Vodene disperzije umjetnih smola Od 1950. godine umjetne smole zamjenjuju tutkalna i kazeinska lijepila koja su do tog vremena bila standard. Polivinil alkoholi, polivinil acetati, polivinil metil esteri, poliakrilne kiseline, polivinil kloridi te poliakril esteri kao konsolidanti za drvo dolaze na tr\xc5\xbei\xc5\xa1te. Ovi se materijali po\xc4\x8dinju koristiti i prije nego \xc5\xa1to su sva njihova svojstva, \xc4\x8disto\xc4\x87a, postprodukti, itd. ispitani. Osnovni problem \xc5\xa1to je voda, dodana tim umjetnim smolama, u disperziji te tako uzrokuje \xc5\xa1irenje drveta u unutra\xc5\xa1njosti. Daljnji problem je u tome \xc5\xa1to neki kori\xc5\xa1teni materijali imaju sposobnost migrirati u originalnu supstancu, a o njihovim procesima starenja nema jasnih spoznaja. Tako\xc4\x91er, jedan od problema kod kori\xc5\xa1tenja nekih od ovih materijala je u stvaranju vodonepropusnog povr\xc5\xa1inskog sloja koji zadr\xc5\xbeava prethodno zarobljenu vodu te zbog veli\xc4\x8dine molekula konsolidant ne penetrira duboko u drvo i javlja se mogu\xc4\x87nost stvaranja pukotina prilikom su\xc5\xa1enja. Monomeri i epoksidne smole Osnovna je karakteristika ovih materijala je da polimeriziraju u samoj drvenoj gra\xc4\x91i te ne trebaju otapalo i ne gube na volumenu. Ipak, usprkos dobrim karakteristikama, zbog visoke viskoznosti ne penetriraju duboko u drvo, a i prilikom polimerizacije dolazi do visokih temperatura reakcije (100\xc2\xb0C-110\xc2\xb0C) \xc5\xa1to isu\xc5\xa1uje i o\xc5\xa1te\xc4\x87uje drvo. Danas postoji manji broj epoksidnih smola koje polimeriziraju tzv. hladnim procesom i pogodne su za konsolidaciju crvoto\xc4\x8dnog drveta.\n_START_SECTION_\nKonsolidacija drveta danas\n_START_PARAGRAPH_\nDanas ne poznajemo materijal koji bez zadr\xc5\xa1ke mo\xc5\xbeemo preporu\xc4\x8diti za sve primjene i jo\xc5\xa1 uvijek su sve tehnike vezane za: prodornost konsolidanta u drvenu gra\xc4\x91u promjena boje drveta promjena volumena drveta temperatura reakcije efekt na slikanom sloju Do jednog ili vi\xc5\xa1e od gore navedenih problema obi\xc4\x8dno dolazi kada se razmatra konsolidacija drvenog nosioca. Prodornost konsolidanta u drvo mo\xc5\xbeemo klasificirati kao nepredvidljiv tok jer se prodornost mijenja kako konsolidant prodire u drvenu gra\xc4\x91u. Koriste\xc4\x87i integriranu formu Darcyevog zakona o teku\xc4\x87inama i pretpostavljaju\xc4\x87i da je prodornost konstanta s du\xc5\xbeinom daje jednad\xc5\xbebu za izra\xc4\x8dunavanje promjenjivosti apsorpcije._NEWLINE_Upojnost je osnovna karakteristika koja odre\xc4\x91uje tok konsolidanta tijekom postupka konsolidacije. Postoje mnogi faktori koji utje\xc4\x8du na upojnost kao \xc5\xa1to su veli\xc4\x8dina pora i crvoto\xc4\x8dina, vla\xc5\xbenost drveta itd. Op\xc4\x87enito upojnost je ve\xc4\x87a kod rubnog dijela nego kod sr\xc4\x8dike drveta i zna\xc4\x8dajno je ve\xc4\x87a u longitudinalnom nego u transverzalnom smjeru. U mek\xc5\xa1em drvetu veli\xc4\x8dina razmaka izme\xc4\x91u godova tako\xc4\x91er odre\xc4\x91uje upojnost, dok je kod tvrdog drveta stvar kompleksnije naravi zbog vrlo malih ili gotovo nikakvog razmaka me\xc4\x91u godovima. Drugi \xc4\x8dimbenici poput svojstva teku\xc4\x87ina (npr. polaritet otapala) tako\xc4\x91er utje\xc4\x8du na upojnost. Op\xc4\x87enito, drvo je upojnije za nepolarna nego polarna otapala. Gornja jednad\xc5\xbebe ukazuje i da \xc4\x87e pove\xc4\x87anje tlaka pogodovati upojnosti te da je frakcijska volumenska apsorpcija proporcionalna kvadratu vremena._NEWLINE_Promjena boje drveta, tj. konsolidanti i otapala koji je uzrokuju, op\xc4\x87enito ne smatraju se prihvatljivim._NEWLINE_Do promjena volumena drveta dolazi uslijed kori\xc5\xa1tenja otapala kao prijenosnika konsolidanta u unutra\xc5\xa1njost drvne gra\xc4\x91e. Voda kao otapalo ima najve\xc4\x87i faktor promjene volumena uz svojstvo da u potpunosti i izlazi iz drveta i time ne utje\xc4\x8de trajno na promjene u drvetu. Za razliku od vode, organska otapala manje utje\xc4\x8du na promjene volumena, no s obzirom da ne izlaze u potpunosti iz drvne gra\xc4\x91e mogu reagirati s originalnom strukturom i trajno promijeniti volumen drveta. Monomeri i epoksidne smole ne mijenjaju volumen, ali nisu primjereni za svaku upotrebu._NEWLINE_Temperatura reakcije prvenstveno se odnosi na monomere i epoksidne smole. Njihovom polimerizacijom dolazi do egzotermne reakcije koja zbog visokih temperatura, koje mogu dosezati i do 130\xc2\xb0C, uzrokuje isu\xc5\xa1ivanje i o\xc5\xa1te\xc4\x87enja drvne strukture._NEWLINE_Konsolidanti kori\xc5\xa1teni danas za drvo o\xc5\xa1te\xc4\x87eno gljivicama (trule\xc5\xbei) Uglavnom koriste se umjetne smole koje zbog viskoznosti otopina prodiru vrlo efikasno \xc4\x8demu mo\xc5\xbeemo zahvaliti i poroznosti drveta napadnutog gljivicama. Ako se koristi dugo isparavaju\xc4\x87e otapalo distribucija konsolidanta je vrlo dobra. Nedovoljna koncentracija smanjuje ja\xc4\x8dinu drvne gra\xc4\x91e, jer zbog zna\xc4\x8dajnog pove\xc4\x87anja te\xc5\xbeine drveta prilikom konsolidacije, vlakna u drvetu mogu biti razdvojena i mala koli\xc4\x8dina smole te\xc5\xa1ko nadokna\xc4\x91uje takav gubitak u ja\xc4\x8dini. Ohrabruju\xc4\x87i rezultati postignuti su na testovima sa srednjom do velikom koncentracijom umjetnih smola (Pleksigum P28, 30-40% otopljenom u white spiritu; Mowilith 30, 20%-tna otopina u toluenu)._NEWLINE_Konsolidanti kori\xc5\xa1teni danas za drvo o\xc5\xa1te\xc4\x87eno insektima Osnovno svojstvo drva o\xc5\xa1te\xc4\x87ena insektima je gubitak strukturne ja\xc4\x8dine zbog crvoto\xc4\x8dnih kanala ali ne i zbog kemijskih promjena same drvne gra\xc4\x91e (kao \xc5\xa1to je drvo o\xc5\xa1te\xc4\x87eno gljivicama). Dobre rezultate u konsolidaciji tako o\xc5\xa1te\xc4\x87enog objekta pokazuju srednje koncentracije (Butvar B90, 20%-tna otopina u toluenu ili etanolu; Pleksigum P28, 20-30% otopljenom u white spiritu; Paraloid B72, 20%-tna otopina u toluenu ili etanolu, danas kori\xc5\xa1tenom zbog smanjenog \xc5\xa1tetnog utjecaja na zdravlje \xc4\x8dovjeka). Velika viskoznost otopina umjetnih smola nedovoljno prodire u drvo i zadr\xc5\xbeava se na povr\xc5\xa1ini, dok manje viskozne otopine prenose premalo konsolidanta u o\xc5\xa1te\xc4\x87eno drvo. Mogu\xc4\x87e je prvo tretirati drvo slabijom, ali vrlo prodornom otopinom, a nakon toga s otopinom ve\xc4\x87e koncentracije. Epoksidne smole male viskoznosti (Araldit AY 130 + HV 956) ostaju fluidne du\xc5\xbee vrijeme, dobro se distribuiraju i vezuju pra\xc5\xa1kastu gra\xc4\x91u u crvoto\xc4\x8dnim kanalima._NEWLINE_U eksperimentalnim usporedbama Butvar daje ve\xc4\x87a pobolj\xc5\xa1anja u \xc4\x8dvrsto\xc4\x87i i gusto\xc4\x87i od Paraloida B72 s naznakama da Butvar B98 daje ve\xc4\x87u \xc4\x8dvrsto\xc4\x87u od Butvara B90. S druge strane Paraloid B72, iako limitiranih konsolidantskih mogu\xc4\x87nosti daje ve\xc4\x87i izbor u kreiranju otopina manjeg viskoziteta. Eksperimenti ukazuju i da bi polarna otapala mogla biti pogodnija od nepolarnih. Ipak ako postoji problem u upojnosti drvne gra\xc4\x91e nepolarna otapala koja stvaraju manje viskozne otopine, a i sama su uponija od polarnih trebala bi se koristiti1. Koncentracije konsolidanta u otopini trebale bi biti \xc5\xa1to je mogu\xc4\x87e vi\xc5\xa1e s obzirom na mogu\xc4\x87nost upojnosti drveta. Potpuna konsolidacije za sada mo\xc5\xbeda nije mogu\xc4\x87a \xc4\x8dak i primjenom vakuuma, \xc5\xa1to zbog \xc4\x8dinjenice da potpunu prodornost otopljenog konsolidanta nije mogu\xc4\x87e izvesti ili zbog dijelomi\xc4\x8dne povratne migracije tvari (konsolidanta) koja je eksperimentalno uo\xc4\x8dena. U svakom slu\xc4\x8daju vi\xc5\xa1e \xc4\x87e se konsolidanta zadr\xc5\xbeati na povr\xc5\xa1ini nego u sredi\xc5\xa1tu objekta. Tako neujedna\xc4\x8dena distribucija konsolidanta nije nu\xc5\xbeno lo\xc5\xa1a jer tako oja\xc4\x8dana povr\xc5\xa1ina pospje\xc5\xa1iti \xc4\x87e \xc4\x8dvrsto\xc4\x87u i upojnu otpornost, a tako\xc4\x91er pobolj\xc5\xa1ava ja\xc4\x8dinu na lijepljenim dijelovima.\n_START_SECTION_\nDodatna literatura\n_START_PARAGRAPH_\nUnger, A., Schniewind, A.P., Unger, W.:Conservation of Wood Artifacts,New York 2001.'