b'\n_START_ARTICLE_\nKonzerviranje restauriranje Judaike\n_START_SECTION_\nDefinicija kulturalno osjetljivih predmeta\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalni judaizam dijeli ritualne objekte u 2 glavne kategorije,predmete koji su utjelovljenje svetosti, i predmete koji imaju odre\xc4\x91eneu ulogu u nekom ritualu ali sami po sebi nisu odre\xc4\x91eni kao sveti ili posve\xc4\x87eni.U onom trenutku kad vi\xc5\xa1e nisu u svojoj religioznoj funkciji,te su muzealizirani,samo predmeti prve spomenute kategorije tradicionalno se tretiraju druga\xc4\x8dije od uobi\xc4\x8dajenih predmeta koji \xc4\x8dine muzejske zbirke.Kod ovih predmeta nije uobi\xc4\x8dajeno da ih se daje na konzerviranje restauriranje.Kod svih drugih predmeta u zbirkama ovakovih ograni\xc4\x8denja nema i nisu uobi\xc4\x8dajena._NEWLINE_Na\xc4\x8din opho\xc4\x91enja sa ovim predmetima,te kako se sa njima rukuje i kako ih se preventivno konzervira odre\xc4\x91en je propisima koje propisuju najortodoksnije \xc5\xbeidovske sekte._NEWLINE_Slijedi lista sa predmetima iz obje prije navedene kategorije te su u u nju uklju\xc4\x8deni naputci koji \xc4\x87e nam pomo\xc4\x87i kako predmete identificirati,te kako sa njima rukovati na pravilan na\xc4\x8din sukladno njihovom zna\xc4\x8denju i uporabi._NEWLINE_Reference u tekstu odnose se na A\xc5\xa1kenaze,Sefarde,te Mizrah \xc5\xbeidove.A\xc5\xa1kenazi svoje porijeklo vuku iz srednje i isto\xc4\x8dne Europe,dok Sefardi ozna\xc4\x8davaju \xc5\xbeidove porijeklom sa iberskog poluotoka, a koji su nakon 1492 iselili u Gr\xc4\x8dku i otomansko carstvo,te podru\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njeg Izraela. Mizrah pak podrazumijeva one koji potje\xc4\x8du iz arapskog svijeta,te Irana ,kao i one koji nikad nisu napustili Palestinu.\n_START_SECTION_\nPreventivna konzervacija\n_START_PARAGRAPH_\nJednom kada sveti/posve\xc4\x87eni predmeti napuste \xc5\xbeidovsku zajednicu,i potpadnu pod brigu muzeja,ovi se predmeti dijele na 2 grupe,Prva sadr\xc5\xbei pisane tekstove tipa svitaka Tore,tefilina i klafa za mezuzu.\n_START_SECTION_\nTora, Klaf\n_START_PARAGRAPH_\nAko je, radi sigurnosti svitaka Tore,utvr\xc4\x91ena nu\xc5\xbenost popravka  nosa\xc4\x8da koji  nose  svitke,tada  se  ovaj rad   prepu\xc5\xa1ta stru\xc4\x8dnjaku koji \xc4\x87e  ovaj  posao odraditi u  skladu sa  tradicionalnim  propisima .Dokazano je  da  u  slu\xc4\x8daju da  na  pergameni  Tore postoje  poderotine,najbolje  je  da  se  taj dio dr\xc5\xbei namotan  na  drugi dio  svitka.Po tradiciji  ako su  2  strane Tore  razdvojene  najbolje ih  je  dr\xc5\xbeati zasebno  umotane.Ako se  smatra mogu\xc4\x87im,a  sukladno stanju pergamene,su\xc5\xa1tinska  je  potreba  ponovo  spojiti ove  listove._NEWLINE_Kada su  svici Tore,odnosno  molitvene knjige u  posjedu  \xc5\xbeidovske  institucije,uobi\xc4\x8dajeno je  da ih se  fotografira(ili fotokopira) samo u  svrhu  ozbiljnog  prou\xc4\x8davanja ili   publiciranja.U  slu\xc4\x8daju da su  u posjedu  muzeja ili arhiva,tada  se  na  njih  primjenjuju  pravila   re\xc4\x8denih institucija,uz  napomenu da treba  uzeti u  obzir i  spomenuta  tradicionana stajali\xc5\xa1ta.\n_START_SECTION_\nTefilin\n_START_PARAGRAPH_\nPo tradicionalnim  propisima  tefilin  se ne  smije  otvarati,osim ako je to zaista  neophodno.Samo u  slu\xc4\x8daju potrebe  popravka se zapis mo\xc5\xbee  ukloniti i  pregledati.Stil  pisanja  mo\xc5\xbee upu\xc4\x87ivati na  vrijeme  i mjesto nastanka.Brojne  institucije  izla\xc5\xbeu i o\xc5\xa1te\xc4\x87ene  tefiline no tada  se radi o predmetu  vezanom ili za  va\xc5\xbenu osobu ili za  Holokaust.\n_START_SECTION_\nDrugi materijali\n_START_PARAGRAPH_\nObjekte ove kategorije  mo\xc5\xbee  obraditi  bilo koji  konzervator restaurator koji radi i na  ovoj  vrsti materijala.Sa  njima  je  primjerenije  postupati kao sa antropolo\xc5\xa1kim materijalom,te  zahvat  svesti na  minimum,i uz izbjegavanje   opse\xc5\xbene  restauracije.\n_START_SECTION_\nObjekti vezani za Holokaust\n_START_PARAGRAPH_\nBilo kakve promijene ovih  objekata  su  isklju\xc4\x8dene,osim  onih koje  su  neophodne  za   osiguranje  njihovog  fizi\xc4\x8dkog opstanka.O\xc5\xa1te\xc4\x87enja su  ovdje  dio  povijesti predmeta i ne  treba ih popravljati,niti  prikrivati .Ovdje  va\xc5\xbei jednostavno pravilo - \xc5\xa1to  ve\xc4\x87a  intervencija  to ve\xc4\x87a  \xc5\xa1teta.,odnosno ve\xc4\x87i gubitak izvornosti neposrednog svjedo\xc4\x8danstva.\n_START_SECTION_\nKohen ograni\xc4\x8denja\n_START_PARAGRAPH_\nBrojna su ograni\xc4\x8denja osmi\xc5\xa1ljena kako bi se o\xc4\x8duvala ritualna \xc4\x8disto\xc4\x87a onih koji su sve\xc4\x8deni\xc4\x87kog reda vezanog za Jeruzalemski hram.Danas ve\xc4\x87ina \xc5\xbeidova zna da li su potomci Kohena,\xc5\xa1to se prije svega mo\xc5\xbee vidjeti ve\xc4\x87 po prezimenu koje nose - poput Kohen,Kahn ili Kohn.Jedno  od  ograni\xc4\x8denja vezanih uz Kohanim  je  ono koje  ka\xc5\xbee da  ne  smiju  biti u  prostoriji gdje se  nalazi  mrtvo tijelo,izuzetak su samo najbli\xc5\xbei \xc4\x8dlanovi obitelji.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdene koje imaju mjese\xc4\x8dnicu\n_START_PARAGRAPH_\nPo nekim ultraortodoksnim sektama \xc5\xbeene koje imaju mjese\xc4\x8dnicu ne smiju dodirivati svete predmete.No ovo nije dio zakona ve\xc4\x87 se smatra za obi\xc4\x8daj te ne mora biti obavezuju\xc4\x87e.\n_START_SECTION_\nPostavljanje svetih tekstova i predmeta na pod\n_START_PARAGRAPH_\nNije dozvoljeno ni pod kojim uvjetima,\xc4\x8dak niti kod dekontekstualiziranih predmeta.\n_START_SECTION_\nSlaganje predmeta\n_START_PARAGRAPH_\nPredmete koji uklju\xc4\x8duju Bo\xc5\xbeje ime nipo\xc5\xa1to ne smijemo stavljati jedne povrh drugoga.Nepo\xc5\xa1tivanje ovih odredbi smatra se svetogr\xc4\x91em.\n_START_SECTION_\nPohrana i izlaganje\n_START_PARAGRAPH_\nIako je ograni\xc4\x8denja vezanih za izlaganje \xc5\xbeidovskih ritualnih predmeta malo,navest \xc4\x87emo i neke izuzetke:_NEWLINE_Dokazano je da su svitci Tore,tefilini i mezuze najbolje izlo\xc5\xbeeni u neodmotanom stanju,osim ako vi\xc5\xa1e temeljem svog stanja nisu za religioznu uporabu. Ovi se objekti op\xc4\x87enito \xc4\x8duvaju u ladicama ili ormarima,umotani u obi\xc4\x8dno platno ili papir,te odvojeni od svojih nosa\xc4\x8da,ako muzejsko osoblje smatra da ih nije pametno dr\xc5\xbeati na istom mjestu.Razlog za ovo mo\xc5\xbee biti u \xc4\x8dinjenici da pokrivalo Tore nije vi\xc5\xa1e u po \xc5\xbeidovskim propisima prihvatljivom stanju. Tefilin se ponekad \xc4\x8duva odvojen od svoje spremnice ,pohranjen u platnenoj torbici.Manji svici Tore \xc4\x8duvaju se polo\xc5\xbeeni dok oni ve\xc4\x87i moraju biti \xc4\x8duvani uspravno,na postolju koje je primjereno njihovoj te\xc5\xbeini.._NEWLINE_Mezuzah svici se pak tradicionalno dr\xc5\xbee u svojim spremnicama ili umotani u tkaninu.\n_START_SECTION_\nRukovanje i dugoro\xc4\x8dno zbrinjavanje\n_START_PARAGRAPH_\nOp\xc4\x87enito  se  predmete  iz  prve  grupe,u  slu\xc4\x8daju da se  primjeirce uzimaju  zbog istra\xc5\xbeivanja,  mora  tretirati sa  po\xc5\xa1tovnjem,kao i  druge  predmete  koji jo\xc5\xa1 imaju  svoju  ritualnu svrhu.Treba ih  postavljati na  \xc4\x8disto platno,ili  bezkiselinski papir,te  moraju  biti i pokriveni  re\xc4\x8denim  materijalima.U  slu\xc4\x8daju svitaka ,kada ih se  ne  koristi  mora ih se  ponovo smotati._NEWLINE_Svitke  koji nisu u uporabi   dobro je   jednom  do dva  puta  godi\xc5\xa1nje  premotati.Ovo  obi\xc4\x8dno rade  2  osobe koje  poznaju   ovaj postupak,i obavezno uz nadzor konzervatora.\n_START_SECTION_\nKonzerviranje restauriranje\n_START_PARAGRAPH_\nBrojne \xc5\xbeidovske institucije,u slu\xc4\x8daju da se odlu\xc4\x8de za konzerviranje restauriranje nekog objekta,savjet tra\xc5\xbee od muzejskog osoblja ,koje bi im trebalo preporu\xc4\x8diti iskusnog i provjerenog restauratora koji radi na predmetima judaike. Ako konzervator nije siguran \xc5\xa1to i kako u\xc4\x8diniti mo\xc5\xbee se u tom slu\xc4\x8daju obratiti provjerenom stru\xc4\x8dnjaku._NEWLINE_Umjesto da se kontaktira konzervator,po pitanjima vezanim za Toru muzejsko se osoblje mo\xc5\xbee obratiti Soferu.Radi se o stru\xc4\x8dnjaku za transkribiranje Tore, tefilina i mezuza ili drugih religioznih spisa.Po \xc5\xbeidovskim propisima on je jedina osoba kompetentna za ovakove poslove.On sastavlja svitke Tore,\xc5\xa1ije listove pergamene te ih ugra\xc4\x91uje u valjke,i izra\xc4\x91uje ku\xc4\x87i\xc5\xa1ta za tefilin.\n_START_SECTION_\nSveti/posve\xc4\x87eni predmeti (Tashmishey Kedushah)\n_START_PARAGRAPH_\nAko se iz  zbirke  \xc5\xbeele  izlu\xc4\x8diti  predmeti iz  ove  grupe  treba  znati da  je njihovo bacanje ili uni\xc5\xa1tenje po \xc5\xbeidovskoj tradiciji zabranjeno.Uklanjanje  ovih je  predmeta  posebno regulirano._NEWLINE_(O.H. 154.3; Mishneh Torah, II 10.3). _NEWLINE_A\xc5\xa1kenazi   ove  predmete   zakapaju,i to u   posebnom  dijelu  groblja. _NEWLINE_Sefardske i Mizrachi zajednice pak   ove  predmete  pohranjuju u  posebnu  prostoriju,zvanu geniza .Kako se  tu  pohranjuje i rukom  pisane  i  tiskane  predmete  ove  prostorije  \xc4\x8desto  su  i vi\xc5\xa1e  nego dobro ispunjene.\xc4\x8cuveni je  primjer  geniza   sinagoge u Kairu,sa vi\xc5\xa1e od 200 000 strana teksta,od koji neki  potje\xc4\x8du jo\xc5\xa1 iz godine 882.,kada  je  ova   utemeljena\n_START_SECTION_\nNeposve\xc4\x87eni predmeti (Tashmishey Mitzvah)\n_START_PARAGRAPH_\nPredmeti iz ove  grupe  mogu  se  odbaciti,u  slu\xc4\x8daju da  vi\xc5\xa1e  nisu dovoljno  dobri za  ritualnu  uporabu.No izuzetak od  ovoga  je talit- molitveni  \xc5\xa1al,kao i njegove rese.\n_START_SECTION_\nDodatna literatura\n_START_PARAGRAPH_\nEncyclopedia Judaica. Jerusalem, Israel: Keter Publishing House. 1971.'