b'\n_START_ARTICLE_\nSrebrenica\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nKroz Srebrenicu teku rje\xc4\x8dice \xc4\x8ci\xc4\x8devac i Kri\xc5\xbeevica.\n_START_SECTION_\nNaseljena mjesta\n_START_PARAGRAPH_\nBabuljice, Bajramovi\xc4\x87i, Be\xc5\xa1irevi\xc4\x87i, Bla\xc5\xbeijevi\xc4\x87i, Bostahovine, Bo\xc5\xbei\xc4\x87i, Brakovci, Brezovice, Bre\xc5\xbeani, Bu\xc4\x8dinovi\xc4\x87i, Bu\xc4\x8dje, Bujakovi\xc4\x87i, Crvica, \xc4\x8ci\xc4\x8devci, Dimni\xc4\x87i, Dobrak, Donji Poto\xc4\x8dari, Fojhar, Gaj, Gladovi\xc4\x87i, Go\xc4\x91evi\xc4\x87i, Gornji Poto\xc4\x8dari, Gostilj, Kalimani\xc4\x87i, Kara\xc4\x8di\xc4\x87i, Klotjevac, Kostolomci, Krnji\xc4\x87i, Kru\xc5\xa1ev Do, Kutuzero, Lije\xc5\xa1\xc4\x87e, Likari, Lipovac, Luka, Ljeskovik, Mala Daljego\xc5\xa1ta, Me\xc4\x91e, Miholjevine, Mila\xc4\x8devi\xc4\x87i, Mo\xc4\x87evi\xc4\x87i, Noga\xc4\x8devi\xc4\x87i, Obadi, Opetci, Orahovica, Osatica, Osma\xc4\x8de, Osredak, Pale, Pale\xc5\xbe, Pe\xc4\x87i, Pe\xc4\x87i\xc5\xa1ta, Petri\xc4\x8da, Podgaj, Podosoje, Podravno, Postolje, Poznanovi\xc4\x87i, Pribidoli, Pribojevi\xc4\x87i, Prohi\xc4\x87i, Pusmuli\xc4\x87i, Rado\xc5\xa1evi\xc4\x87i, Radov\xc4\x8di\xc4\x87i, Ra\xc4\x91enovi\xc4\x87i, Ratkovi\xc4\x87i, Sase, Skelani, Skenderovi\xc4\x87i, Slatina, Srebrenica, Staroglavice, Su\xc4\x87eska, Sulice, \xc5\xa0ubin, Tokoljak, Toplica, Urisi\xc4\x87i, Velika Daljego\xc5\xa1ta, Viogor, \xc5\xbdabokvica i \xc5\xbdedanjsko.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nSrebrenica je grad u Bosni i Hercegovini, koji je tokom svoje povijesti promijenio nekoliko imena, kao \xc5\xa1to su Domavia, Argentarija, Argentum, Bosnia Argentaria itd. Promatrano s vojnog aspekta, njena va\xc5\xbenost bila je neprocjenjiva, zbog povoljnog zemljopisnog polo\xc5\xbeaja. _NEWLINE_Na podru\xc4\x8dju Srebrenice postojali su tragovi \xc5\xbeivota jo\xc5\xa1 od najranijih vremena, \xc5\xa1to je bilo uvjetovano povoljnim zemljopisnim polo\xc5\xbeajem i bogatstvom srebrenom rudom. Grad se nalazio na razme\xc4\x91i civilizacija, dviju kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih konfesija, a od 15. stolje\xc4\x87a ovdje je islam koji ih je postupno potisnuo.\n_START_SECTION_\nStari Rim\n_START_PARAGRAPH_\nSrebreni\xc4\x8dke su rudnike iskori\xc5\xa1tavali jo\xc5\xa1 stari Rimljani.\n_START_SECTION_\nHrvatska banovina u Bosni\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ire srebreni\xc4\x8dko podru\xc4\x8dje u razdoblju od 9. do 15. stolje\xc4\x87a bilo je razdijeljeno me\xc4\x91u nekoliko \xc5\xbeupa: Vratar, Bira\xc4\x8d, Osat i Treboti\xc4\x87._NEWLINE_Kroz dolinu rijeke Drine ide prometnica koja je povezivala jadransku obalu s Podunavljem. Deset dana jahanja udaljena od Dubrovnika, Srebrenica je u srednjovjekovnoj Hrvatskoj \xc4\x8dinila veoma va\xc5\xbean prostor zbog vrijednih nalazi\xc5\xa1ta plemenite rude, tako da su je posje\xc4\x87ivali putnici iz svih krajeva svijeta, ostavljaju\xc4\x87i u ovom kraju tragove razli\xc4\x8ditih kultura. _NEWLINE_Zbog svog va\xc5\xbenog trgova\xc4\x8dkog i prometnog polo\xc5\xbeaja i rudnih bogatstava, Srebrenica je privukla hrvatske trgovce, obrtnike i gospodarstvenike iz Dubrova\xc4\x8dke Republike. Trgovci, obrtnici i gospodarstvenici dolazili su ovamo onom va\xc5\xbenom prometnicom. Neki su ovdje samo poslovali a neki su se od njih i nastanili. _NEWLINE_U predgra\xc4\x91u (podgra\xc4\x91u) tvr\xc4\x91ave Srebrenika nastala je naseobina (kolonija) tih poduzetnika iz Dubrova\xc4\x8dke Republike. Osim tih poduzetnika, i doma\xc4\x87i su poduzetnici pridonosili gospodarstvu. _NEWLINE_Pisani dokumenti prvi put spominju Srebrenicu 1352. godine, pred kraj vladavine bana Stjepana II.. Za Tvrtka I. kraj je iznimno napredovao. Razvijenosti je pridonosila kovnica novca, vlastito sudstvo i pe\xc4\x8dat. Do konca 14. stolje\xc4\x87a postala je najva\xc5\xbenije rudarsko sredi\xc5\xa1te i najzna\xc4\x8dajnije gradsko naselje isto\xc4\x8dnohrvatske banovine u Bosni._NEWLINE_Za napredak i va\xc5\xbenost Srebrenice jako je bitan dolazak franjevaca u Srebrenicu. Oni su u ove krajeve do\xc5\xa1li kao du\xc5\xa1ebri\xc5\xbenici Hrvata, skupa s trgovcima iz dubrova\xc4\x8dkih krajeva. Na neki je na\xc4\x8din potvrdio je davno postavljenu granicu izme\xc4\x91u isto\xc4\x8dne i zapadne civilizacije. Provincija Bosna Srebrena ili Bosna argentaria formirana kao najisto\xc4\x8dnija naseobina franjevaca, pokazala je zna\xc4\x8daj ovog prostora i potvrdila Drinu kao granicu izme\xc4\x91u razli\xc4\x8ditih kultura._NEWLINE_U Srebrenici, po kojoj je vikarija odnosno provincija, Franjeva\xc4\x8dka provincija Bosna Srebrena dobila ime, tih je stolje\xc4\x87a postojao samostan i crkva. Srebreni\xc4\x8dki je samostan bio na glasu kao ugledan i vode\xc4\x87i.  Samostan je iz 13. stolje\xc4\x87a. Prvi je franjeva\xc4\x8dki samostan u Bosni i Hercegovini. Bio je rasadnik za sve druge samostane po BiH. Neko je vrijeme u Srebrenici bila i odgojna zajednica budu\xc4\x87ih fratara.  _NEWLINE_Uz srebreni\xc4\x8dki, najva\xc5\xbeniji samostani hrvatske banovine u Bosni tog doba bili su samostani u Zvorniku, Ljuboviji i Teo\xc4\x8daku. _NEWLINE_Godine 1394. ovdje je sagra\xc4\x91ena katoli\xc4\x8dka crkva sv. Nikole koja je bila konkatedrala u vrijeme sjedinjenih biskupija Srebreni\xc4\x8dko-viso\xc4\x8dke. Gra\xc4\x91ena je u primorskom stilu. Po svemu sude\xc4\x87i, danas je vjerojatno sa\xc4\x8duvana zidovima tzv. Bijele d\xc5\xbeamije. Dva su biskupa iz reda franjevaca djelovala u ovoj crkvi, Stjepan Rado\xc5\xa1evi\xc4\x87 (1434.-39.) i Toma Mati\xc4\x87 (1440.). Srebreni\xc4\x8dka okolica imala je crkve i u Sasama, \xc4\x8caglju, Jasenovi i Lije\xc5\xa1nju. Crkva sv. Marije i gradska crkva sv. Nikole bile su franjeva\xc4\x8dke crkve. _NEWLINE_Dubrova\xc4\x8dki su poduzetnici bogato darivali darovima i oporukama samostan, nov\xc4\x8dano, gotovom srebru, srebrnoj rudi, prihodima iz jama i dr. _NEWLINE_Dubrova\xc4\x8dki arhiv spomeninje gradnju jo\xc5\xa1 jedne crkve u Srebrenici, ali ime za\xc5\xa1titnika nije poznato. Mo\xc5\xbeda se radilo o novoj crkvi ili o obnovi franjeva\xc4\x8dke crkve koja je mogla nastradati u nemirima 1411. godine. _NEWLINE_Zahvaljuju\xc4\x87i zahvaljuju\xc4\x87i konjukturi potra\xc5\xbenje za srebrom u Europi, Srebrenica je postala jedno od najrazvijenijih rudarskih i trgova\xc4\x8dkih naselja u srednjovjekovnoj bosanskoj dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Oko 1410. bila je pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u velika\xc5\xa1a Hrvoja Vuk\xc4\x8di\xc4\x87a Hrvatini\xc4\x87a._NEWLINE_Veliki napredak i bogatstvo Srebrenice privukao je pozornost njenog suverena hrvatsko-Ugarskog kralja \xc5\xbdigmunda Luksembur\xc5\xa1kog, kao i susjeda, vladara srpske despotovine Stefana Lazarevi\xc4\x87a._NEWLINE_Promjeni vladara pridonio je uskogrudni carinik ugarsko-hrvatskog kralja \xc5\xbdigmunda. Sve je vi\xc5\xa1e ometao dubrova\xc4\x8dke trgovce i doma\xc4\x87e stanovni\xc5\xa1tvo, proizvo\xc4\x91a\xc4\x8de srebra. Posljedica je bila pobuna 1411. u kojoj su njegovi kraljevi vojnici poru\xc5\xa1ili gradsko naselje. Zbog toga je u gradu osobno boravio sami kralj \xc5\xbdigmund. Vjerojatno je da je tad grad povjerio srpskom despotu Stefanu Lazarevi\xc4\x87u na upravu._NEWLINE_Srebrenica je prvo bila u okviru kraljevskog lena, poslije u Zemlji Kova\xc4\x8devi\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nSrpska despotovina\n_START_PARAGRAPH_\nTaj \xc4\x8din nije umirio stanovni\xc5\xa1tvo, nego su se neredi nastavili. Despot ih je krvavo ugu\xc5\xa1io, a neke dubrova\xc4\x8dke trgovce dao osakatiti. Osorni \xc4\x8din prema dubrova\xc4\x8dkim dr\xc5\xbeavljanima nije pro\xc5\xa1ao neka\xc5\xbenjeno. Dubrova\xc4\x8dka Republika je na to zapovijedila prekid svake trgovine i uz to je dio trgovaca oti\xc5\xa1ao iz grada. Promjena srpskog vladara na prijestolju nije ni\xc5\xa1ta rije\xc5\xa1ila. Lazarevi\xc4\x87 je umro 1427. i umjesto njega do\xc5\xa1ao je despot \xc4\x90ura\xc4\x91 Brankovi\xc4\x87 koji nije bitno pobolj\xc5\xa1ao stvari. Uskoro su se aktivirali hrvatski banovi Bosne i oni su preuzeli Srebrenicu pod svoju vlast. No, osmanska osvajanja postajala su sve izvjesnija svakodnevna realnost._NEWLINE_Gospodarska djelatnost pre\xc5\xbeivjela je ta turbulentna vremena uprave srpskih despota. Od 1431.-1435. rastao je broj obrtnika i trgovaca iz Dubrovnika, bilo je mnogo zlatara, kroja\xc4\x8da, suknara, mesara i drugih te se 1434. broj obrtnika i trgovaca skoro podvostru\xc4\x8dio.\n_START_SECTION_\nPovratak pod Bosnu i naizmjeni\xc4\x8dna bosanska i turska vlast\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1439. prvo je osmansko osvajanje Srebrenice. Hrvatski kralj i ban Bosne Stjepan Toma\xc5\xa1 vratio ga je 1444. godine. Na kraju su ju zauzeli 1462. godine. _NEWLINE_Do turskih osvajanja kraj crkveno pripadao ujedinjenoj Bosanskoj vikariji. U vremenu prije turskih upada i osvajanja Bosne, isto\xc4\x8dna Bosna imala je najvi\xc5\xa1e katoli\xc4\x8dkih samostana ba\xc5\xa1 uz samu Drinu, ali i sa srbijanske strane Drine. Iz toga vremena dokumentirani su crkve i samostani u Srebrenici, Zvoniku, Solima (kasnije osmanskog imena Tuzla), Gradovrhu i Labu kod Soli, Teo\xc4\x8daku, Svetoj Mariji kod Bijeljine, Bijeljini/Bilini, Bratuncu.\n_START_SECTION_\nOsmansko doba\n_START_PARAGRAPH_\nPosljedica osmanskih osvajanja u srednjem Podrinju bilo je zamiranje gospodarstva. Napustili su ju dubrova\xc4\x8dki i drugi poduzetnici, obrtnici i trgovci. Vremenom je od rudarskog, obrtni\xc4\x8dkog i trgova\xc4\x8dkog grada Srebrenica postala obi\xc4\x8dno rudarsko naselje bez ozbiljnijeg gospodarskog zna\xc4\x8denja. Smanjuju se obrtni\xc4\x8dki i ini poslovi i op\xc4\x87enito opada broj katolika. Zbog toga je sve vi\xc5\xa1e osiroma\xc5\xa1ivao ovaj utjecajni samostan. Usprkos tome, tijekom 16. (Franjo Gonsaga) i 17. (Varadinac) stolje\xc4\x87a pa sve do nestanka samostana, srebreni\xc4\x8dki je samostan bio vode\xc4\x87e \xc4\x8dasti u franjeva\xc4\x8dkoj provinciji Bosni Srebrenoj. Samostan je nestao 1688. godine._NEWLINE_Osmanska osveta zbog poraza u Be\xc4\x8dkom ratu od 1683 - 1699. bila je pogibeljna za franjevce franjevci i cijeli hrvatski puk srednjeg podrinja. Hrvati i njihovi franjeva\xc4\x8dki du\xc5\xa1obri\xc5\xbenici su zauvijek napustili samostan u Srebrenici, posljednje hrvatsko i katoli\xc4\x8dko upori\xc5\xa1te na Drini te od 1687. do danas ne postoji vi\xc5\xa1e niti jedna ve\xc4\x87a hrvatska ni katoli\xc4\x8dka to\xc4\x8dka uz Drinu, a Srebrenica je bila ta posljednja utvrda i najja\xc4\x8di bedem._NEWLINE_Osmanlije su nakon desetlje\xc4\x87a naizmjeni\xc4\x8dnih smjena bosanske i osmanske vlasti zauzele Bosnu pohodom 1462. godine koji je vodio sultan Mehmed II. Sami sultan smatrao je franjevce za predstavnike grada. Zato ih je osobno pohodio franjevce radi toga da se nastavi proizvodnja srebra. Izdao im je ahdnamu (Srebreni\xc4\x8dka ahdnama). Mehmed II. franjevcima je tom prigodom darovao "srebreni lakat" za koji se pretpostavlja da je to vjerojatno neki relikvijar iz Dalmacije. Franjevci ga nisu smatrali za blagoslovljenog pa su ga dr\xc5\xbeali u blagovaonici. Sultanov dar ponekad je stvarao neugodnosti i te\xc5\xa1ko\xc4\x87e franjevcima, jer su znati\xc5\xbeeljni muslimani dolazili u franjeva\xc4\x8dku blagavaonicu vidjeti taj relikvijar. Mehmedov sin Bajazit potvr\xc4\x91uje o\xc4\x8devu ahdnamu 1499. godine. _NEWLINE_Popisu samostana i \xc5\xbeupa iz 1623. Srebrenici su podru\xc4\x8dne \xc5\xbeupe Beograd i Smederevo. Pripadalo im je samo devet franjevaca. 14 godina poslije biskup Jeronim Lu\xc4\x8di\xc4\x87 zapisao je da je srebreni\xc4\x8dki samostan najsiroma\xc5\xa1niji zbog siroma\xc5\xa1tva okolnih katolika. Vizitacija Pavla Rovinjanina 1640. ubicirala je polo\xc5\xbeaj samostana usred naselja. Vizitacija biskupa Maravi\xc4\x87a 1650. donosi bilje\xc5\xa1ku o velikoj islamiziranosti ovog kraja: srebreni\xc4\x8dki je samostan imao pod sobom samo ovo naselje s  53 ku\xc4\x87e i 379 katolika, dok je usporedbe radi, sutjeski samostan slu\xc5\xbeio devet \xc5\xbeupa sa 2228 katoli\xc4\x8dkih ku\xc4\x87a i 18940 katolika. Biskup Nikola Ogrami\xc4\x87 24 godine poslije bilje\xc5\xbei jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87e smanjenje:  samo 25 katoli\xc4\x8dkih ku\xc4\x87a u kojima je \xc5\xbeivjelo 125 katolika, bilje\xc5\xbei ne\xc5\xa1to pravoslavaca ali manje nego katolika. Pravoslavci nemaju svoje crkve. Muslimana je bilo u 120 ku\xc4\x87a i \xc4\x8detiri d\xc5\xbeamije._NEWLINE_Osmanska dr\xc5\xbeavna politika davala je povla\xc5\xa1teni statusa pravoslavnoj Crkvi, koja je to obilato koristila za pritisak na Hrvate katolike. U srednjem Podrinju bilo je mnogo prelazaka katoli\xc4\x8dkih Hrvata na pravoslavlje, oko Srebrenice, Zvonika i Bratunca. Do konca 16. i 17. stolje\xc4\x87a mnogi su ovda\xc5\xa1nji Hrvati katolici nestali, zbog velikog egzodusa, masovno protjeranih,  pobijenih, a pre\xc5\xbeivjeli su nasilno prevedeni na drugu vjeru, na islam, a oni siroma\xc5\xa1niji na pravoslavlje._NEWLINE_Prema kraju 17. stolje\xc4\x87a Osmansko Carstvo nije vi\xc5\xa1e na svom vrhuncu. Ve\xc4\x87 1686. samostan su muslimani zauzeli, jer su se bojali da ju ne zaposjedne kr\xc5\xa1\xc4\x87anska vojska, kojoj bi ova kamena gra\xc4\x91evina mogla poslu\xc5\xbeiti kao tvr\xc4\x91ava i upori\xc5\xa1te. Tih su ga godina u tajnosti radi \xc4\x8duvanja ostali gvardijan Luka Kre\xc5\xa1evljak i dvojica franjevaca. Nada u osloba\xc4\x91anje kr\xc5\xa1\xc4\x87ana postojala je 1688. i 1689. godine. Ovim se krajevima povla\xc4\x8dila kr\xc5\xa1\xc4\x87anska vojska. Dolazak kr\xc5\xa1\xc4\x87ana natjerao je osmanske snage u bijeg. S njima je po\xc5\xa1ao gvardijan Kre\xc5\xa1evljak kojemu su Osmanlije jam\xc4\x8dile \xc5\xbeivot "na vjeru". Druga dvojica franjevaca nastavila su se skrivati. Osmanslijska rije\xc4\x8d gvardijanu nije se pokazala iskrenom: uskoro su ga ubili iz imovinskih motiva. Nadali su se da \xc4\x87e kod njega na\xc4\x87i novaca. Mijenjanje ratnih okolnosti i neizvjesnost opstanka u Srebrenici dovelo je Osmanlije do odluke da ne dr\xc5\xbee samostan kao utvrdu, nego su ga odlu\xc4\x8dili zapaliti. Crkva i samostan su izgorili, a dvojica skrivaju\xc4\x87ih franjevaca spasili su se bijegom. Svaki se zaputio na drugi kraj. Jedan se potajice provukao do u Dalmaciju. Drugi je po\xc5\xa1ao s katoli\xc4\x8dkom vojskom koja se ovuda provla\xc4\x8dila i produ\xc5\xbeio do u Moha\xc4\x8d gdje se nastanio. Baranjski grad Moha\xc4\x8d namjerno je izabrao, jer su srebreni\xc4\x8dki franjevci svojedobno kao misionari djelovali u obli\xc5\xbenjoj Ba\xc4\x8dkoj. Ondje je podignuo moha\xc4\x8dki samostan.\n_START_SECTION_\nAustro-Ugarska\n_START_PARAGRAPH_\nU 18. i 19. stolje\xc4\x87u, za Osmanlija i poslije za Austro-Ugarske, ovdje je naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e boravio redovni\xc4\x8dki i crkveni starje\xc5\xa1ina za Bosnu i Hercegovinu._NEWLINE_Podrinjski je kraj prema Gara\xc5\xa1aninovu planu morao postati jedan od strate\xc5\xa1kih ciljeva Kraljevine Srbije. Prema tom srpskom velikodr\xc5\xbeavnom projektu plan je bio "da \xc4\x87e na podru\xc4\x8dju 50 km zapadno od rijeke Drine sve biti srpsko, \xc4\x8disto srpsko". Jovan Cviji\xc4\x87 je oblikovao prijedlog za ove krajeve u vrijeme aneksijske krize u BiH 1908. Da bi Austro-Ugarska dobila suglasnost Srbije za pripajanje BiH, Cviji\xc4\x87 je predlo\xc5\xbeio neka to Srbija uvjetuje time da se se Srbiji ustupi Podrinje, "odnosno koridor du\xc5\xbe njene isto\xc4\x8dne granice dubine oko 50 km, sa 12 srezova i povr\xc5\xa1inom preko 10.000 km2." Zapadnu granica Podrinja bila bi razvodnica rijeka Drine i Bosne, pod izlikom "prometnih razloga". Ju\xc5\xbeni dio tog koridora i\xc5\xa1ao bi du\xc5\xbe puta Fo\xc4\x8da \xe2\x80\x93 Trebinje i iza\xc5\xa1ao bi na Jadran u Sutorini u Trebinjskom srezu. Taj je projekt slu\xc5\xbeio Srbiji da svoju saveznicu Kraljevinu Crnu Goru izolira od Austro-Ugarske, a Novopazarski sand\xc5\xbeak od Bosne i Hercegovine. Cviji\xc4\x87 je u traktatu naglasio da se silom mora rije\xc5\xa1iti srpski problem.\n_START_SECTION_\nPrvi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nPoslije pobjede na Ceru, srpske snage izbile su na Drinu i Savu. Po planu Vrhovne komande, radi preduhitrenja nove austro-ugarske ofenzive, savezni\xc4\x8dkih zahtjeva za ofenzivu radi rastere\xc4\x87enja ruskog fronta a prije svega radi ispunjenja svojih velikodr\xc5\xbeavnih planova, Srbija je razradila napadni plan. Srpska vojska (U\xc5\xbei\xc4\x8dka vojska) je u zajedni\xc4\x8dkom djelovanju sa crnogorskom vojskom (Sand\xc5\xbea\xc4\x8dka vojska) morala je prije\xc4\x87i Drinu i djelovati prema Vi\xc5\xa1egradu, Srebrenici i Vlasenici. Namjera je bila ugroziti bok i pozadinu austro-ugarskih snaga na srednjoj Drini. Srpska 2. i 3. armija privremeno su morale ostati u obrani na srednjoj i donjoj Drini, \xc4\x8dekaju\xc4\x87i pogodni trenutak za prije\xc4\x87i u napad.Vojska Kraljevine Srbije je sredinom rujna 1914. zajedno sa crnogorskim snagama po\xc5\xa1la u napad preko Drine. Po\xc4\x8dinili su zlo\xc4\x8dine, \xc5\xa1to je izazvalo \xc5\xbee\xc5\xa1\xc4\x87i otpor braniteljskih snaga. Srpsko-crnogorski napad na Podrinje okon\xc4\x8dan je 24. listopada 1914. neslavno, krahom i morali su se povu\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nKraljevina Jugoslavija\n_START_PARAGRAPH_\nReorganizacijom Kraljevine Jugoslavije 1929. godine postala je dio Drinske banovine, u kojoj je ostala sve do okupacije Kraljevine Jugoslavije 1941. godine.\n_START_SECTION_\nDrugi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nU drugom svjetskom ratu do\xc5\xa1la je pod NDH. Bila je sjedi\xc5\xa1te kotarske oblasti Srebrenica, u velikoj \xc5\xbeupi Vrhbosna. Od 5. srpnja 1944. kotarska oblast Srebrenica do\xc5\xa1la je pod dio velike \xc5\xbeupe Usore-Soli._NEWLINE_Trpila je zbog ratnih djelovanja. \xc4\x8cetnici Jezdimira Dangi\xc4\x87a harali su od kraja 1941. ovim krajevima. Po\xc4\x8detkom 1942. pridru\xc5\xbeuju im se partizani koji su se povukli iz Srbije i tad paktiraju s \xc4\x8detnicima. Uspostavljen je zajedni\xc4\x8dki partizansko-\xc4\x8detni\xc4\x8dki operativni \xc5\xa1tab za isto\xc4\x8dnu Bosnu.Pobunjenici su se smjestili na prostoru Jahorine, Fo\xc4\x8de, Vlasenice, i Srebrenice gdje je tada djelovalo nekoliko tisu\xc4\x87a pobunjenika. Svi su zajedno terorizirali muslimane. Slijedi Operacija Trio. U fazi Trio II planirano je uni\xc5\xa1tenje pobunjenika oko Srebrenice. Crna legija osvaja mnoga naselja, a 9. travnja Bratunac i Srebrenicu te 10. travnja izbija na Drinu.  Tada je Srebreni\xc4\x8dki narodnooslobodila\xc4\x8dki odred pretrpio velike gubitke. Franceti\xc4\x87 je u Srebrenici ostavio bojnu._NEWLINE_U operaciji Schwarz ( Bitka na Sutjesci ili Peta neprijateljska ofenziva) osovinske snage potisnule su partizane. Dd 3. do 15. lipnja 1943., partizani su probili obru\xc4\x8d \xc5\xbeestokim napadima i provukli se u isto\xc4\x8dnu Bosnu. Partizani se tad pregrupiraju i kre\xc4\x87u u protunapad u isto\xc4\x8dnoj Bosni, \xc4\x8diste\xc4\x87i utvrde Sila Osovine u Vlasenici, Srebrenici, Olovu, Kladnju i Zvorniku. 1944. godine opet su velike borbe. Srpnja te godine I. usta\xc5\xa1ki staja\xc4\x87i zdrug, oko Srebrenice uspje\xc5\xa1no se borio i zajedno sa Nijemcima vodio proboj do Zvornika.\n_START_SECTION_\nTitova Jugoslavija\n_START_PARAGRAPH_\nKraj osamdesetih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a Srebrenicu je zatekao u poku\xc5\xa1ajima da gospodarskim razvojem uhvati korak sa svijetom. Stanovni\xc5\xa1tvo ovoga grada, stisnutog planinskim obroncima u neposrednoj blizini rijeke Drine, i preostalih tridesetak tisu\xc4\x87a koliko je \xc5\xbeivjelo u okolnim naseljima, \xc5\xbeivot je zasnivalo na radu u moderniziranim tvornicama, te na poljoprivredi od koje je \xc5\xbeivjela jedna \xc4\x8detvrtina stanovni\xc5\xa1tva op\xc4\x87ine Srebrenica. Od sredine 1980-ih u Srebrenici je zabilje\xc5\xbeen nagli porast odlazaka na studiranje \xc5\xa1irom biv\xc5\xa1e Jugoslavije, tako da je po\xc4\x8detkom 1990-ih godina veliki broj obrazovanih mladih ljudi bio spreman da Srebrenicu povede u jednom druga\xc4\x8dijem, prosperitetnom smjeru, kako bi uhvatila korak sa svijetom. _NEWLINE_1985. godine sagra\xc4\x91ena je crkva sv. Marije u srebreni\xc4\x8dkom naselju Klisa, koja je filijalna kapela \xc5\xbeupa Srca Isusova Zvornik i Srebrenica. Uz crkvu sagra\xc4\x91en je pomo\xc4\x87ni objekt za potrebe pastoralnog rada. Godine 1991. na temeljima drevnog franjeva\xc4\x8dkog samostana i crkve sagra\xc4\x91ena je kapela sv. Marije. Kapela je ostala mjestom redovitog okupljanja srebreni\xc4\x8dkih Hrvata katolika na misnim slavljima i ostalim prigodama. Spomen-kapela izgra\xc4\x91ena je 1991. u spomen na 700. godinu dolaska franjevaca u Srebrenicu. Srebreni\xc4\x8dka \xc5\xbeupa posve\xc4\x87ena je Srcu Isusovom. Kapela je u ulici Reufa Selmanagi\xc4\x87a Crnog 40. Upravitelj se nalazi u Sarajevu. Misa se slavi zadnje nedjelje u mjesecu._NEWLINE_\xc5\xbdupnik ove \xc5\xbeupe fra Niko Josi\xc4\x87 prvi fratar koji je 2000-ih, poslije 300 godina prespavao na ovim prostorima. _NEWLINE_Me\xc4\x91utim, period 1990.-1991. donio je nesigurnost kod velikog broja mladih, obrazovanih ljudi, tako da su u te dvije godine zabilje\xc5\xbeeni primjetni odlasci iz Srebrenice upravo ove populacije.\n_START_SECTION_\nAgresija na Bosnu i Hercegovinu\n_START_PARAGRAPH_\nU drugoj polovici 1991. godine bilo je o\xc4\x8digledno da su velikosrpski nacionalisti pripremili agresiju na Bosnu i Podrinje, s ciljem da, na velikodr\xc5\xbeavnom konceptu Srbije, zauzmu cijelu Bosnu i Hercegovinu i silom je pripoje Srbiji te biolo\xc5\xa1ki i duhovno istrijebe Bo\xc5\xa1njake. U ljeto 1992. jedinice Jugoslovenske narodne armije, kojima je zapovijedano iz Beograda, zatim oru\xc5\xbeane jedinice Arkana, Mauzera i drugih zlo\xc4\x8dinaca, zajedno sa srpskim kolaboracionistima iz Bosne i Hercegovine, okupirale su Srebrenicu. Tih dana iz ovog grada okolnih naselja protjerano je dvadeset tisu\xc4\x87a Bo\xc5\xa1njaka. Nakon \xc5\xa1to je Pokret otpora za\xc5\xbeivio i u okolnim naseljima uspostavljena obrana, srpski okupator je prisiljen da se povu\xc4\x8de iz Srebrenice. Do kraja godine srpske jedinice nastojale su u vi\xc5\xa1e navrata da ponovo zauzmu Srebrenicu, ali bezuspje\xc5\xa1no. Po\xc4\x8detkom 1993. teritorij izme\xc4\x91u Zvornika i Srebrenice definitivno je pao u srpske ruke, a najve\xc4\x87i broj stanovnika s tog prostora sklonio se u Srebrenicu. Tih dana kada je potpisana demilitarizacija Srebrenice i Rezolucijom Vije\xc4\x87a sigurnosti Ujedinjenih naroda prostor stavljen pod za\xc5\xa1titu me\xc4\x91unarodnih snaga (UNPROFOR-a), u Srebrenici se zateklo preko 40.000 stanovnika, ili pet puta vi\xc5\xa1e nego je \xc5\xbeivjelo do po\xc4\x8detka agresije. Tada zapo\xc4\x8dinju nevi\xc4\x91ene patnje stanovni\xc5\xa1tva. Iako su Ujedinjeni narodi formalno \xc5\xa1titile Srebrenicu, u "za\xc5\xa1ti\xc4\x87enoj zoni" Bo\xc5\xa1njaci su svakodnevno ubijani od granata koje su srpske jedinice upu\xc4\x87ivale na grad iz te\xc5\xa1kog oru\xc5\xbeja. Permanentna glad obilje\xc5\xbeila je \xc5\xbeivot u Srebrenici sve do kraja lipnja 1995., kada su zapo\xc4\x8deli iznenadni i \xc5\xbeestoki napadi na Srebrenicu, "za\xc5\xa1ti\xc4\x87enu zonu" Ujedinjenih nacija.\n_START_SECTION_\nGenocid\n_START_PARAGRAPH_\nTako\xc4\x91er pro\xc4\x8ditajte: Genocid u Srebrenici_NEWLINE_Udru\xc5\xbeene srpske jedinice iz Srbije i s podru\xc4\x8dja Bosne i Hercegovine, pod komandom generala Ratka Mladi\xc4\x87a uz direktnu podr\xc5\xa1ku vojno-politi\xc4\x8dkog rukovodstva Savezne Republike Jugoslavije, 11. srpnja 1995. u prisustvu nizozemskih jedinica u sastavu UNPROFOR-a, osvajaju Srebrenicu i u roku od tri dana \xc4\x8dine stravi\xc4\x8dan genocid nad nevinim bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkim civilnim stanovni\xc5\xa1tvom. Lokalno stanovni\xc5\xa1tvo nije imalo mogu\xc4\x87nost da pru\xc5\xbei obranu, jer je svo naoru\xc5\xbeanje, oduzeto 1993. godine, bilo uskladi\xc5\xa1teno kod UN snaga. Istog dana ubijeno je na stotine civila i zapo\xc4\x8dela golgota desetine tisu\xc4\x87a ljudi. Deset tisu\xc4\x87a  njih zauvijek \xc4\x87e ostati bez traga u \xc5\xa1umama izme\xc4\x91u Srebrenice i Tuzle, odnosno Srebrenice i Kladnja. Tamo su desetine masovnih grobnica i razbacane bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dke kosti, posebno razasute lubanje na kojima se vide tragovi ubojstva, kako su ljudi davljeni i klani. _NEWLINE_Tako\xc4\x91er pro\xc4\x8ditajte: Zbjeg iz Srebrenice_NEWLINE_Dio stanovnika Srebrenice, odlu\xc4\x8dilo se na zbjeg. Od 10.000 do 15.000 stanovnika "UN-ove sigurne zone" okupio se u \xc5\xa0u\xc5\xa1njarima 11. srpnja. Tre\xc4\x87ina su bili pripadnici 28. divizije, ve\xc4\x87inom nenaoru\xc5\xbeani, a svi ostali civili, me\xc4\x91u njima \xc5\xbeene i djeca. Zaputili su se prema slobodnom teritoriju. Po\xc5\xa1li su u velikoj koloni kroz \xc5\xa1umu u pravcu Tuzle._NEWLINE_Nakon srebreni\xc4\x8dkog genocida ni\xc5\xa1ta vi\xc5\xa1e nije kao \xc5\xa1to je bilo prije. Srebrenica \xc4\x87e ostati krvavi pe\xc4\x8dat dvadesetog stolje\xc4\x87a. Ona je istinska bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dka i bosanska "Guernica". Na preliminarnom popisu ubijenih Srebreni\xc4\x8dana trenuta\xc4\x8dno se nalaze 8372 imena, a 12000 ljudi se vodi kao nestalo. Na\xc5\xbealost svakodnevno se iskopavaju nove masovne grobnice, pa popis s ubijenim srebreni\xc4\x8danima svakodnevno raste.\n_START_SECTION_\nSrebrenica danas\n_START_PARAGRAPH_\nU Srebrenici su poslije rata ostale 33 hrvatske obitelji, svekupno stotinjak Hrvata katolika. Hrvatima katolicima \xc5\xbeivotni uvjeti nisu nimalo laki. Udruga Klisa je osnovna zahtjev skupine Hrvata koji ovdje \xc5\xbeive radi pomo\xc4\x87i hrvatskom puku kroz razne projekte pomo\xc4\x87i. Malobrojnim Hrvatima vrlo je bitno na op\xc4\x87inskim izborima izboriti makar jedno mjesto u op\xc4\x87inskoj Skup\xc5\xa1tini, \xc5\xa1to dosad nisu uspijevali. Uvjerenja su da kad bi uspjeli u\xc4\x87i u Skup\xc5\xa1tinu, vjerojatnost dolaska za pomo\xc4\x87 za odre\xc4\x91ene projekte i za povratak bila bi mnogo ve\xc4\x87a. Danas u Srebrenici postoji rimokatoli\xc4\x8dko groblje, ali bez kapelice. Uz rimokatoli\xc4\x8dko groblje u Karakaju, koje je tako\xc4\x91er bez kapelice, to su jedina rimokatoli\xc4\x8dka groblja u \xc5\xbeupi Zvornik-Srebrenica.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nLikovna kolonija Srebrenica u organizaciji franjeva\xc4\x8dke \xc5\xbeupe Srca Isusova Zvornik-Srebrenica.'