b'\n_START_ARTICLE_\nErikbakts\xc3\xa1\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nRikbaktse \xc5\xbeive u bazenu Juruene, na sjeverozapadu Mato Grossa ,na dva rezervata: Erikbaktsa nastao 1968. na 79,935 hektara i Japu\xc3\xadra, 1986. (na 152,509 hektara). Postoji i tre\xc4\x87i rezervat, Escondido, jo\xc5\xa1 neregistriran, ali sa ucrtanim granicama (1998.) na 168,938 hektara._NEWLINE_Teritorij Eriklbaktsa prote\xc5\xbee se izme\xc4\x91u 9\xc2\xb0 12\xc2\xb0 S. i 57\xc2\xb0 i 59\xc2\xb0 W. , \xc5\xa1ire\xc4\x87i se preko bazena Juruene od Rijeke Papagaio na jugu pa do blizu slapova Augusto, na gornjem Tapaj\xc3\xb3su, na sjeveru. U smjeru zapad-istok zemlaj Erikbaktsa se prostire od rijeke Aripuan\xc3\xa3 i na istok do Arinosa. Svega skupa ovaj kraj se prostire na 50,000 \xc4\x8detvornih kilometara.\n_START_SECTION_\nEtnografija\n_START_PARAGRAPH_\nPrivreda_NEWLINE_Erikbaktsa su pleme tropske ki\xc5\xa1ne \xc5\xa1ume sa agrikulturom tipa posijeci-i-spali (slash-and-burn) nazivanoj coivara. Njihova polja (ro\xc3\xa7as) prostiru se na izme\xc4\x91u pola i dva hektara. Nove ro\xc3\xa7as, zbog iscrpljivanja tla, prisiljeni su kr\xc4\x8diti svake 2-3 godine, a ovo vrijedi i za sva ostala plemena tropske ki\xc5\xa1ne \xc5\xa1ume. Rikbaktse sebe ipak smatraju prvenstveno lovcima i sakuplja\xc4\x8dima, pa tek onda obra\xc4\x91iva\xc4\x8dima tla. Ribolov je tako\xc4\x91er prisutan i ima zna\xc4\x8dajnu ulogu. Agrarni poslovi su sezonski, postoji godi\xc5\xa1nji ciklus agrikulturnih aktivnosti. Uzgajaju se dvije vrste kukuruza, razli\xc4\x8diti tipovi yama, kasava, ri\xc5\xbea, grah, pamuk, uruku, banane, \xc5\xa1e\xc4\x87erna trska, kikiriki i tikve. Uz ovo Indijanci dr\xc5\xbee i ananas, razne vrste citrusa (me\xc4\x91u kojima i tangerine), mango i drugo vo\xc4\x87e. Vlasnik polja (ro\xc3\xa7as) je doma\xc4\x87instvo, koje se sastoji od vlasnika maloke (ku\xc4\x87e), njegove \xc5\xbeene, njegovih neo\xc5\xbeenjenih sinova, i njegovih udanih i neudanih k\xc4\x87eri, zetova i unu\xc4\x8dadi. O\xc5\xbeenjeni mu\xc5\xa1karac sa svojom djecom odlazi iz tastovog doma i gradi svoju vlastitu kolibu i kr\xc4\x8di nova polja u d\xc5\xbeungli za svoje ro\xc3\xa7e. Nova polja ro\xc3\xa7e \xc4\x8diste se u petom i \xc5\xa1estom mjesecu, odnosno u su\xc5\xa1noj sezoni. Na capoeirama (capoeiras), otvorenim poljima, \xc4\x8disti se od od srpnja do sredine osmog meseca, a poru\xc5\xa1eno drve\xc4\x87e pale u osmom i devetom mjesecu. Poslije prvih ki\xc5\xa1a, u ranom desetom mjesecu Indijanci po\xc4\x8dinju sa sjetvom svojih polja. Ve\xc4\x87ina hrane Rikbaktsa Indijanaca dobiva se lovom, ribolovom i sakupljanjem, to su aktivnosti koje traju tijekom cijele godine. Lov je (uz rat) naravno pravi mu\xc5\xa1ki posao. Rikbaktse jedu gotovo sve \xc5\xbeivotinje, iznimke su jedini aligator, zmije, jaguar, mravojed i bjelorepi majmun. Osim mesa bjelorepog majmuna, Rikbaktse koriste u prehrani meso svih ostalih majmuna. Na osobitoj cijeni je meso pekarija, agutija, pake (paca), jelena (crveni i sivi), koatija, tapira (ponekad ga i uzgajaju za hranu), razne vrste armadilla, rije\xc4\x8dna vidra i taira (tayra). Veliki broj raznih vrsta ptica ima tako\xc4\x91er cijenjeno meso, ali i perje. Od oklopa armadilla Rikbaktse proizvode nakit za \xc5\xbeene i djevojke._NEWLINE_Rikbaktse u prehrani koriste i sve vrste riba, kao i jaja tucunar\xc3\xa9, rije\xc4\x8dne kornja\xc4\x8de i kornja\xc4\x8dina jaja koja sakupljaju po pjeskovitim obalama uz rijeke tijekom su\xc5\xa1nog razdoblja. Djeca u mladosti jo\xc5\xa1 od 3 godine sposobna su ubiti ribu strijelom s tri pilasta zuba na vr\xc5\xa1ku, ili rukama uhvatiti riblji mla\xc4\x91 \xc5\xa1to se okuplja u vegetaciji du\xc5\xbe obale, i koji jedu sirov. Ribolov kod Erikbaktsa najfrekventniji je tokom su\xc5\xa1ne sezone, u periodu ki\xc5\xa1a on ima manji zna\xc4\x8daj. Tijekom ki\xc5\xa1nog razdoblja veliki dio d\xc5\xbeungle je pod vodom, a osim nekoliko bre\xc5\xbeuljaka cijeli kraj je jedna velika ravnica. Tada nastaju mnoge lagune, a riba koja se izlegla pred kraj su\xc5\xa1nog razdoblja ra\xc5\xa1iri se cijelom poplavljenom nizinom. Ve\xc4\x87inu riba Rikbaktse love lukom i strijelom. Sakupljanje je tako\xc4\x91er va\xc5\xbeno za Rikbaktse. Veliki zna\xc4\x8daj ima brazilski orah, velike prehrambene vrijednosti, koji se na\xc5\xa1iroko koristi u prehrani. Jede se sirov ili se kuha i priprema kao ka\xc5\xa1a, ili kao dodatak za kruh, kola\xc4\x8d ili beiju, vrstu pr\xc5\xbeenih pala\xc4\x8dinki od maniokovog bra\xc5\xa1na. Ulje ovog oraha koristi se i za pr\xc5\xbeenje._NEWLINE_Med kojega Indijanci veoma vole, u zemlji Erikbaktsa ima ga vi\xc5\xa1e vrsta. P\xc4\x8delinji med Indijanci uzimaju odmah \xc4\x8dim se otkrije nalazi\xc5\xa1te, ali se glavnina odnosi u selo, gdje se od njega proizvodi nekoliko vrsta chiche. Chichu Rikbaktse rade i od banana, mladog kukuruza, yama, kukuruza sa bananama, kao i lokalnog vo\xc4\x87a patau\xc3\xa1, inaj\xc3\xa1, buriti, buritirana, assari, seriva, bacuri, bamy, aboho i bamy. Chicha Rikbaktsa nikada ne fermentira vi\xc5\xa1e od dva ili tri dana, tako da u njoj nema alkohola. Veoma je hranjiva i u vru\xc4\x87oj klimi prevencija protiv dehidracije. Konzumira se neprekidno, i od \xc5\xbeena, i mu\xc5\xa1karaca i djece. U novije vrijeme deforestacija predstavlja veliku opasnost opstanku Erikbaktsa i njihovoj tradicionalnoj ekonomskoj aktivnosti._NEWLINE_Socijalna organizacija_NEWLINE_Selo Erikbaktsa tradicionalno se sastoji od jedne ili dvije velike ku\xc4\x87e, naseljene pro\xc5\xa1irenim obiteljima. Ova obitelj se satoji od mu\xc5\xbea i njegove \xc5\xbeene, neo\xc5\xbeenjene i neudane djece, udatih k\xc4\x87erki i njihovih mu\xc5\xbeeva sa djecom. Postoji i mu\xc5\xa1kara\xc4\x8dka ku\xc4\x87a, kao i u ve\xc4\x87ini ju\xc5\xbenoameri\xc4\x8dkih plemena, a nalazimo je i kod Papuanaca. Ova ku\xc4\x87a kod Erikbakts se naziva makyry (rodeio, u Brazilskom portugalskom), njezina je namjena da se u njoj okupljaju mu\xc5\xa1karci, napose udovci i mla\xc4\x91i momci . Godine 1957 misionari su prona\xc5\xa1li 42 ovakva Erikbaktsa sela, \xc5\xa1irom njihovog teritorija, me\xc4\x91usobno povezanim puteljcima. Ovakav tip sela nije karakteristi\xc4\x8dan za G\xc3\xa9-plemena, koja su kru\xc5\xbena, a \xc5\xa1to nalazimo i kod dobro prou\xc4\x8denih Bor\xc3\xb4ro Indijanaca, ali su \xc4\x8desta kod plemena Arawak, njima nesrodnima._NEWLINE_Rikbaktsa dru\xc5\xa1tvo ipak je klansko, po sedam klanova u dvije egzogamne polovice. Egzogamija ozna\xc4\x8dava zabranu \xc5\xbeenidbe unutar polovice, pa sa samim time i u samom klanu._NEWLINE_Kako je polovica egzogamna, \xc5\xbeenidba je unutar nje zabranjena, me\xc4\x91utim 1970.-tih godina bilo je slu\xc4\x8dajeva \xc5\xbeenidbe unutar polovice, \xc5\xa1to se smatralo incestuoznim. Naslje\xc4\x91e je kod njih patrilinearno, a smatra se i da svatko tko ima odnos sa trudnom \xc5\xbeenom sudjeluje u o\xc4\x8dinstvu. \xc5\xbdenidba se preferira me\xc4\x91u ukr\xc5\xa1tenim ro\xc4\x91acima (sestri\xc4\x8dna) sa stani\xc5\xa1tem koje je isprva uksorilokalno, i ono je takvo dok se obitelj ne pove\xc4\x87a, \xc5\xa1to slijedi tokom nekoliko godina. Monogamija je najprisutnija kod Erikbaktsa, do poliginijskih brakova do\xc4\x91e tek katkada. Rikbaktsa dru\xc5\xa1tvo poznaje i dobne i spolne razrede. Kako pojedinac postaje stariji on sve vi\xc5\xa1e zauzima sredi\xc5\xa1nje mjesto u organizaciji socijalnog \xc5\xbeivota. Na najvi\xc5\xa1em mjestu su starci kojima se iskazuje najvi\xc5\xa1e po\xc5\xa1tovanja, i koji imaju najvi\xc5\xa1e utjecaja.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nO Erikbaktsama je slabo poznato do dolaska sakuplja\xc4\x8da gume krajem 1940.-tih godina. Arheolo\xc5\xa1ka ispitivanja, mitologija kao i njihovo poznavanje tamo\xc5\xa1nje flore i faune ukazuju na njihovu veoma dugu prisutnost u tom kraju. Susjedna plemena dobro ih poznaju i smatraju agresivnima. Znani su i po vo\xc4\x91enjima ratova protiv susjednih plemena Cinta-Larga i Suru\xc3\xad na zapadu, u bazenu rijeke Aripuan\xc3\xa3; na istoku protiv plemena Kayabi i Tapanhuna na jugoistoku; te protiv plemena Irantxe, Pareci, Nambikwara i Enauen\xc3\xaa-Nau\xc3\xaa na jugu; i opasnih Munduruku Indijanaca i plemena Apiaca sa donjeg Tapaj\xc3\xb3sa. Ratobornost su iskazali i protiv sakuplja\xc4\x8da gume protiv \xc4\x8dije su se prisutnosti borili sve do 1962. Ranih 1960.-tih Erikbaktsa su pacifizirani, a poga\xc4\x91aju ih i razne infekcije i epidemije, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i vodene ospice (Varicella ili chicken pox) i bopginje. Ove epidemije decimirale su 75/% populacije, koja je u vrijeme kontakta bila procijenjena na nekih 1300. Posljedica svega bila je odvo\xc4\x91enje ve\xc4\x87ine male djece na jezuitski internat Internato Jesu\xc3\xadtico de Utiariti, na rijeci Papagaio, oko 200 kilometara od njihovog obitavali\xc5\xa1ta. Ova djeca u jezuitskoj \xc5\xa1koli dolaze u kontakt sa djecom drugih plemena i kontaktiraju sa misionarima. Populacija odraslih Erikbaktsa postupno je preseljena iz svojih domova u jedno ve\xc4\x87e naselje gdje \xc5\xbeive pod tutorstvom jezuita. Godine 1968. ozna\xc4\x8dena je i granica rezervata Erikbaktsa. Tijekom 1970.-tih godina misionari mijenjaju svoj pogled i dr\xc5\xbeanje prema Indijancima, i njihovom pravu o postojanju njihove vlastite kulture. Do kraja 1970.-tih Rikbaktse se bore da zavladaju cijelim svojim tradicionalnim podru\xc4\x8djem, pa je ve\xc4\x87 1998 ozna\xc4\x8dena ve\xc4\x87ina njihovog plemenskog podru\xc4\x8dja. Ne\xc5\xa1to je drvosje\xc4\x8da i rudara ipak tamo ostalo.'