b'\n_START_ARTICLE_\nFojnica\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nFojnica se smjestila u njedra planine Vranice. Gotovo je utisnuta u njene strme obronke. Okru\xc5\xbeena je Matorcem, Zahorom i Jasikovicom. Kroz Fojnicu te\xc4\x8de rje\xc4\x8dica \xc5\xbdeljeznica (Gvo\xc5\xbe\xc4\x91anka).\n_START_SECTION_\nNaseljena mjesta\n_START_PARAGRAPH_\nBakovi\xc4\x87i, Bakovi\xc4\x87ka Citonja, Banja, Bistrica, Botun, Bo\xc5\xbei\xc4\x87i, Carev Do, \xc4\x8cemernica, Djedov Do, Draga\xc4\x8di\xc4\x87i, Dusina, Fojnica, Gojevi\xc4\x87i, Grabovik, Gradina, Klisura, Kozica, Kuju\xc5\xa1i\xc4\x87i, Lopar, Lu\xc4\x8dice, Lu\xc5\xbeine, Majdan, Marini\xc4\x87i, Merd\xc5\xbeani\xc4\x87i, Mujakovi\xc4\x87i, Nadbare, Obojak, Oglavak, Ormanov Potok, Ostru\xc5\xa1ka Citonja, Otigo\xc5\xa1\xc4\x87e, Paljike, Plo\xc4\x8dari, Plo\xc4\x8dari Polje, Podcitonja, Podgora, Polje Ostru\xc5\xbenica, Polje \xc5\xa0\xc4\x87itovo, Ponju\xc5\xa1ina, Pora\xc4\x87e, Ragale, Rajeti\xc4\x87i, Rizvi\xc4\x87i, Selakovi\xc4\x87i, Seli\xc5\xa1te, Siti\xc5\xa1\xc4\x87e, Smajlovi\xc4\x87i, \xc5\xa0avnik, Tje\xc5\xa1ilo, Tovari\xc5\xa1te, Turkovi\xc4\x87i, Vladi\xc4\x87i, Voljevac, Vukelji\xc4\x87i i \xc5\xbdiv\xc4\x8di\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nPrapovijest\n_START_PARAGRAPH_\nIznad naselja Otigo\xc5\xa1\xc4\x87e je lokalitet Zvonigrad. Ovdje je bilo prapovijesno naselje gradinskog tipa. I danas su prepoznatljive umjetne terase, tragovi naselja i zidovi bez vapna. Po gradini su na\xc4\x91eni ulomci prapovijesne keramike.\n_START_SECTION_\nStari vijek\n_START_PARAGRAPH_\nU rimskoj dr\xc5\xbeavi bio u provinciji Iliriku, poslije Dalmaciji. Blizu prometnice koja je vodila od Sirmiuma u Panoniji, preko Ad Salinesa, Bistue Nove, Ad Matricema, Bistue Vetus na Delminium i Salonu odnosno Novae i Naronu.\n_START_SECTION_\nSrednji vijek\n_START_PARAGRAPH_\nFojni\xc4\x8dki kraj dio je hrvatske dr\xc5\xbeave u Trpimirovo, Tomislavovo i Kre\xc5\xa1imirovo doba. Oko 950. privremeno je u ra\xc5\xa1koj dr\xc5\xbeavi, blizu granice Hrvatskog Kraljevstva, Zahumlja i Bosone u ra\xc5\xa1koj dr\xc5\xbeavi. Zbog unutarnjim problemima oslabljene Hrvatske, 1097. godine fojni\xc4\x8dki kraj dolazi pod Duklju. Po\xc4\x8detkom 13. stolje\xc4\x87a tijekom vladavine hrvatsko-ugarskog kralja Andrije II., kraj je u bosanskoj dr\xc5\xbeavi. \xc5\xa0irenja srpske dr\xc5\xbeave cara Du\xc5\xa1ana nisu obuhvatile ovaj kraj._NEWLINE_U bosanskoj dr\xc5\xbeavi trgova\xc4\x8dka i rudarska varo\xc5\xa1 Hvojnica ili Fojnica (Ouovniza, Chovnica) pripadala je oblasti Gornje Bosne, a unutar nje Lepeni\xc4\x8dkoj \xc5\xbeupi (supa Lepenicha) u kojoj se kasnije spominju kraljevski gradovi (\xe2\x80\x9estolna mista") Kozao ili Kozo Kre\xc5\xa1evo (Cresseuo) i varo\xc5\xa1 pod njim (pod Kre\xc5\xa1evom, Sotto Cresceuo), zatim glasovita trgova\xc4\x8dka i rudarska varo\xc5\xa1, napokon rudarska mjesta De\xc5\xbeevice i Dusina._NEWLINE_Zabilje\xc5\xbeeno je da u desetom stolje\xc4\x87u ovdje dolaze radnici iz raznih europskih zemalja koji su se bavili iskopavanjem ruda. U Fojnici su obavljali grubu preradu i pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87avanje rude te taj poluproizvod odvozili u svoje krajeve na kona\xc4\x8dnu obradu. Radnici su dolazili su iz katoli\xc4\x8dkih zemalja. Od crkvenih su vlasti tra\xc5\xbeili da im po\xc5\xa1alju u Fojnicu katoli\xc4\x8dke sve\xc4\x87enike. Prvi su do\xc5\xa1li iz Dubrovnika i to svjetovni sve\xc4\x87enici. Oni su se kratko zadr\xc5\xbeali, potom dolaze dominikanci koji tako\xc4\x91er kratko borave, a po\xc4\x8detkom 14. stolje\xc4\x87a do\xc5\xa1li su franjevci koji su ovdje trajno ostali, a vjerojatno su do\xc5\xa1li iz Srebrenice._NEWLINE_Fra Mijo Batini\xc4\x87 sabrao je vrela koja su pokazala neraskidivu vjekovnu povezanost dijelova hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini s hrvatskim narodom u susjedstvu. Dubrova\xc4\x8dka Republika je jo\xc5\xa1 za Kulina zakupila rudnike u Olovu, a kod Fojnice su bile dubrova\xc4\x8dke naseobine ve\xc4\x87 od 1312. i 1313. godine._NEWLINE_Ime grada, u pisanim dokumentima, prvi put se spominje 18. o\xc5\xbeujka 1365. godine povodom prodaje polovine rudarskih jama, vlasni\xc5\xa1tvo Hansa i Nikla Sasinovi\xc4\x87a u Fojnici i Ostru\xc5\xbenici, nekim Dubrov\xc4\x8danima._NEWLINE_Kroz Fojnicu je vodio trgova\xc4\x8dki Bosansko- makedonski put, preko Jajca, Fojnice, Kre\xc5\xa1eva, Vrhbosne, Vi\xc5\xa1egrada i dalje na Priboj ka jugoistoku i Carigradu._NEWLINE_Fojnica je prije dolaska Osmanlija bila drugi po veli\xc4\x8dini grad u srednjovjekovnoj Bosni. Razlog su bila prirodna bogatstva. O\xc4\x8dituju se prije svega u rudnicima \xc5\xbeeljeza, zlata i srebra. Uz to bogatstva \xc4\x8dine plodne njive, bogate \xc5\xa1ume, obilje vode (kako pitke i ljekovite, tako \xc4\x8dak i zlatonosne), \xc5\xbeeljezna ruda, bakar, kvarc, \xc5\xbeiva, jezera i plodna ispa\xc5\xa1a za stoku._NEWLINE_Valja spomenuti da se u ranim spisima spominje kao Hvojnica (stari hrvatski nije poznavao glas f, nego ga se izgovaralo kao hv, odnosno u narje\xc4\x8djima kao v)._NEWLINE_Ina\xc4\x8de, bra\xc4\x87a Sasinovi\xc4\x87i se vrlo \xc4\x8desto spominju, u sa\xc4\x8duvanoj povijesnoj gra\xc4\x91i, po razli\xc4\x8ditim osnovama: kupoprodajni ugovori, sudski sporovi, obiteljske nesuglasice._NEWLINE_Vjerojatno zbog bogatih nalazi\xc5\xa1ta srebra i zlata, banovi Bosne  veoma rano Fojnicu progla\xc5\xa1avaju svojim posjedom,  kojim je upravljao knez, imenovan od strane vladara i obi\xc4\x8dno iz reda trgovaca. O sigurnosti grada i rudokopa brinule su se posade utvr\xc4\x91enja razmje\xc5\xa1tene po kotama s kojih su imale dobru preglednost fojni\xc4\x8dke doline (Kozovgrad/Kozograd, Zvonigrad, Lagumi). Sasi su svojom stru\xc4\x8dno\xc5\xa1\xc4\x87u osuvremenili rudarske tehnike proizvodnje srebra i zlata, a Dubrov\xc4\x8dani je povezali trgova\xc4\x8dkim putovima koji su pogodovali razvoju cehova i obrta, te je tako Fojnica postala privredno najzna\xc4\x8dajnije mjesto srednjovjekovne Bosne._NEWLINE_Prva polovica 15. stolje\xc4\x87a je razdoblje kada privredno i demografsko \xc5\xa1irenje Fojnice dose\xc5\xbee vrhunac; urbani dio grada prelazi brojku od 2.000 stanovnika s izrazito jakim naseljem Dubrov\xc4\x8dana, te se otvaraju  novi rudnici u De\xc5\xbeevicama (1403. godine) i Dusini (1413. godine), franjevci grade samostan na Pazarnicama (lokalitet tako\xc4\x91er zvan Pazari\xc5\xa1\xc4\x87e), u sjevernom dijelu Fojnice. Na mjestu starog samostana danas je muslimansko groblje. Cvjeta trgovina obrtni\xc4\x8dkim proizvodima izra\xc4\x91enim od plemenitih metala, ko\xc5\xbeom,svilom, vinom, oru\xc5\xbejem, ku\xc4\x87nim potrep\xc5\xa1tinama, skupocjenim talijanskim tkaninama. Rudarstvo, posebno proizvodnja srebra, bilo je najva\xc5\xbenija privredna grana srednjovjekovne banovine i kasnijeg kraljevstva, a imalo je i nesumnjivog zna\xc4\x8daja za privredu Europe onoga vremena._NEWLINE_Uz osnutak samostana zabilje\xc5\xbeeno je da je 1435. godine neki fra Ivan, pridjevkom Proboz, a po tom Hrvat, isposlovav\xc5\xa1i od generala redaa fra Vilima de Casalisa, da bude gvardijanom samostana u De\xc5\xbeevicam i Fojnici (Howoitza) te isprosio jo\xc5\xa1 neke povlastice. Samostan i crkva sagra\xc4\x91eni su uz brdo Kri\xc5\xbe, obraslo gustom brijestovom \xc5\xa1umom. Lokacija je izabrana jer guste kro\xc5\xa1nje su zaklanjale poglede poturica._NEWLINE_15. stolje\xc4\x87e je vrijeme kad se razvijaju mnoge zanatske radionice u Fojnici. Isti\xc4\x8de se zlatarska zanatska \xc5\xa1kola. Primjeraka njenih radova ima u dana\xc5\xa1njem samostanskom muzeju. Zbog njih je Fojnica nosila naslov "grada fratara i zlatara"._NEWLINE_Pozivaju\xc4\x87i se na dubrova\xc4\x8dke izvore o izvozu i podatke o kupljenom godi\xc5\xa1njem u\xc5\xa1uru (350\xc2\xa0kg srebra), mo\xc5\xbee se sa sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u zaklju\xc4\x8diti da proizvodnja u fojni\xc4\x8dkim rudnicima skoro nikada nije bila ispod 3 tone godi\xc5\xa1nje. Uzimaju\xc4\x87i u obzir bogatstvo rudnika kao i stalnu nazo\xc4\x8dnost dubrova\xc4\x8dkih zlatara (oko 1430. godine, ukupno 12 ) koji su se izme\xc4\x91u ostalog bavili i kovanjem novca, najvjerojatnije da je u Fojnici dugo vremena postojala kovnica novca bosanskih vladara.  Novac ozna\xc4\x8den kao kraljev (grossi di Re; denarii regis Bossine itd.) \xc4\x8desto se spominje u izvorima i to obi\xc4\x8dno u vezi s Fojnicom.\n_START_SECTION_\nOsmansko doba\n_START_PARAGRAPH_\nDolazak Osmanskog carstva kao nove imperijalne sile na Balkanu, vjerojatno je utjecao, iz straha i op\xc4\x87e nesigurnosti, na smanjeni obujam trgova\xc4\x8dkih veza, a time i proizvodnje u fojni\xc4\x8dkim rudnicima. Sigurno bi se to jo\xc5\xa1 drasti\xc4\x8dnije odrazilo na demografsku i privrednu sliku onda\xc5\xa1nje Fojnice, da nije bilo politi\xc4\x8dke pronicljivosti fojni\xc4\x8dkog gvardijana fra An\xc4\x91ela Zvizdovi\xc4\x87a koji je izjavom o lojalnosti novom osvaja\xc4\x8du dobio od Mehmeda II Fatiha na Milodra\xc5\xa1kom polju, znamenitom Ahdnamom, jamstva slobode kretanja, imovinskog posjedovanja i vjeroispovijedanja za Crkvu i kr\xc5\xa1\xc4\x87anske podanike sve dok budu vjerni novoj vlasti._NEWLINE_Nema pouzdanih vijesti o ru\xc5\xa1enju franjeva\xc4\x8dkog samostana i crkve prilikom turskog osvojenja Bosne 1463. godine._NEWLINE_Tijekom stolje\xc4\x87a turske nazo\xc4\x8dnosti na ovim prostorima Ahdnama  je predstavljala pravu povelju slobode kr\xc5\xa1\xc4\x87anskog stanovni\xc5\xa1tva u Bosni, osnovni dokument kojim je reguliran polo\xc5\xbeaj kr\xc5\xa1\xc4\x87ana u Osmanskom Carstvu i utvr\xc4\x91ivani odnosi osmanskih vlasti prema kr\xc5\xa1\xc4\x87anskoj religiji u cijelosti. Prema najranijem popisu Bosne iz 1468./9. godine, najve\xc4\x87e varo\xc5\xa1ko naselje na prostoru srednje Bosne i nekih dijelova Hercegovine, i dalje je Fojnica s 329 ku\xc4\x87a poreznih obveznika uz 20 neo\xc5\xbeenjenih sinova, s tim da je opadanje brojke stanovnika u nekim kasnijim periodima bilo jo\xc5\xa1 osjetnije._NEWLINE_Za dva desetlje\xc4\x87a broj ku\xc4\x87a se smanjio za 104, jer novim popisom doma\xc4\x87instava iz 1489. godine, Fojnica ima 219 kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih i 6 muslimanskih ku\xc4\x87a. Na osnovu navedenog, mo\xc5\xbee se zaklju\xc4\x8diti da je proces islamizacije, u naseljima koja su imala jaku ekonomsku bazu (rudnici) i mo\xc4\x87ne vjerske institucije (samostan), tekao veoma sporo._NEWLINE_Me\xc4\x91utim, promjena vlasti, i pored izra\xc5\xbeenih potreba za plemenitim metalima, ipak je bitno utjecala na izvjesno zamiranje privredne aktivnosti na podru\xc4\x8dju Fojnice._NEWLINE_Fojnica je izgubila na va\xc5\xbenosti u ekonomskom smislu i to se nije promijenilo do kraja 19. stolje\xc4\x87a.a  Mo\xc5\xbeda je na ovu stagnaciju uticala zabrana izvoza plemenitih metala i obveza prodaje cjelokupne proizvodnje dr\xc5\xbeavnoj kovnici po utvr\xc4\x91enim cijenama. Isto tako, umjesto do tada va\xc5\xbee\xc4\x87e zakonske odredbe o podjeli prihoda izmedu korisnika rudnika i dr\xc5\xbeave od 1/10, uvedena je odredba od 1/5 odnosno 1/8 ovisno o uvjetima proizvodnje i rentabilnosti._NEWLINE_Izme\xc4\x91u 1521. i 1524. bio je veliki progon katolika i tad poru\xc5\xa1eni i samostan i crkva. Zbog \xc4\x8destog uznemiravanja fratri su se preselili na donje padine brda Kri\xc5\xbea, na mjesto gdje su i danas crkva i samostan. Ne zna se kad je nastala \xc5\xbeupa Fojnica, a pretpostavlja se da je to bilo kad je nastao samostan._NEWLINE_Prema jednoj vijesti dopu\xc5\xa1tenje za gradnju crkve zatra\xc5\xbeeno je 1527. godine. Pod konac stolje\xc4\x87a (1594.-98.) pribli\xc5\xbenih dimenzija. Samostan je obnovljen 1598. god. Me\xc4\x91utim, u velikom po\xc5\xbearu 1664. god. uni\xc5\xa1ten je zajedno s crkvom. Izgorjele su sve dragocjenosti, prije svega knji\xc5\xbenica i arhiv. _NEWLINE_Krajem 16. i po\xc4\x8detkom 17.stolje\xc4\x87a skoro da je sasvim prestala proizvodnja plemenitih metala uz poja\xc4\x8danu eksploataciju \xc5\xbeeljeza, olova i bakra._NEWLINE_Franjevci su nakon pla\xc4\x87anja brojnih pristojbi i podmi\xc4\x87ivanja osmanskih \xc4\x8dinovnika dobili dopu\xc5\xa1tenje za gradnju novih. Samostan su podigli samostan 1666.-68. i crkvu 1669. godine. \xc5\xbdupa Fojnica 1673. ima cca 400 katolika. Crkvu i samostan podigli su s mukom. Morali su namaknuti 141.642 jasprice, a ukupno 278.210 jasprica. Osmanlijske vasti i doma\xc4\x87i muslimani, stalno su zanovijetali i prigovarali gradnji, izmi\xc5\xa1ljaju\xc4\x87i i tra\xc5\xbee\xc4\x87i sve mogu\xc4\x87e izlike, samo da hude franjevce operu\xc5\xa1aju: morali su dati pa\xc5\xa1i, \xc4\x87ehaji (zamjeniku), mulli, kadiji, \xc4\x8dau\xc5\xa1ima, gaziji, drugim Turcima, Turcima za jelo i pi\xc4\x87e, za potvoru rad zvona. Ostali muslimani iziskivali su manje svote; ali je za\xc4\x8dudno, da su svi tra\xc5\xbeili novac na vino, \xc5\xa1to je opet dokaz, da nijesu zazirali od pi\xc4\x87a, kako im to i Kuran zabranjuje. Uzimali su svi, po\xc4\x8dam\xc5\xa1i "od kadije do najmanjeg gole".. _NEWLINE_Velike su nevolje zadavale poturice. _NEWLINE_Zbog iseljavanja i progona u vrijeme Be\xc4\x8dkog rata broj Hrvata katolika je opao, tako da \xc5\xbeupa pola stolje\xc4\x87a kasnije (1743.) ima samo 568 katolika. Njihov se broj 1768. god. pove\xc4\x87ao na 940._NEWLINE_Pod konac 18. stolje\xc4\x87a (1798.) samostanska i crkvena zgrada su obnovljene, ali opet tek nakon vi\xc5\xa1egodi\xc5\xa1njeg podastiranja molbi kod turskih vlasti. Godine 1801. za crkvu su nabavljene orgulje, prve u Bosni, ali nisu sa\xc4\x8duvane. 1813. god. fojni\xc4\x8dka \xc5\xbeupa ima 2.350 katolika._NEWLINE_Obnova crkve i samostana uslijedila je ponovno 1830. godine. Fojni\xc4\x8dki franjevci su u pastoralnu djelatnost uklju\xc4\x8dili i opismenjavanje djece. Tako je 1847. god. fra Ivan F. Juki\xc4\x87 otvorio pu\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu u Fojnici, koju 1854. god. poha\xc4\x91aju 52 u\xc4\x8denika. Godine 1871. izgra\xc4\x91ena je nova \xc5\xa1kolska zgrada. \xc5\xa0kola je uskoro postigla rang ni\xc5\xbee realke. U\xc4\x8diteljem je bio redovito jedan od franjevaca. Godine 1863. franjevci grade novi samostan. Zbog razdiobe \xc5\xbeupe broj fojni\xc4\x8dkih \xc5\xbeupljana je 1877. god. smanjen na 2.246._NEWLINE_Zahvaljuju\xc4\x87i preradi \xc5\xbeeljezne rude, Fojnica je tijekom 19.stolje\xc4\x87a postala ponovno zna\xc4\x8dajan zanatsko-trgova\xc4\x8dki centar. U samom gradu se posebno isticao kova\xc4\x8dki zanat, ali i radionice za obradu metala. Proizvodnja pu\xc5\xa1aka, pi\xc5\xa1tolja, jatagana, poljoprivrednih alatki bila je poznata i u inozemstvu, izvan granica Bosne.\n_START_SECTION_\nRazdoblje austro-ugarske vladavine\n_START_PARAGRAPH_\nGodina 1878. zna\xc4\x8dila je skoro oslobo\xc4\x91enje katolika od Osmanlija. Bosanski franjevci dokazali su rodoljublje. Potpisali su molbu na Berlinski kongres, da se ove pokrajine povjere Austro-Ugarskoj. Turska vlada nikako nije mogla uvesti reda u zemlji sa stalnim pobunama. Stoga su velesile odlu\xc4\x8dile da to one u\xc4\x8dine. Austro-Ugarska dobila je kompenzaciju za sjevernu Italiju i velesile dopustile su joj zaposjeti BiH. Muslimani u Bosni, osobito u Sarajevu pobunili su se protiv toga. Tra\xc5\xbeili su da se i Fojni\xc4\x8dani odupru austro-ugarskoj vojsci. Pozvani su i katolici da se priklju\xc4\x8de tom pu\xc4\x8dkom ustanku. Na nagovor franjevaca to su i u\xc4\x8dinili, ali s namjerom razbje\xc4\x87i se, \xc4\x8dim se koja prigoda pru\xc5\xbei te da nikako ne pucaju na kr\xc5\xa1\xc4\x87ansku vojsku, jer ih ona dolazi osloboditi. Dapa\xc4\x8de, napravili su barjake s hrvatskim bojama i kri\xc5\xbeem u sredini. Naoru\xc5\xbeani katolici imali su od oru\xc5\xbeja samo sjekiru ili kolac. Franjevci su svete mise namjenjivali za sre\xc4\x87u kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih \xc4\x8deta._NEWLINE_Kad je do\xc5\xa1la austro-ugarska vlast, Fojnica i okolica imali su 19 majdana \xc5\xbeeljezne rude i 58 vignjeva. Vezano za rudnike, bile su duhaonice, samokovi i vignjevi. Dolaskom nove vlasti sti\xc5\xbee industrijska roba iz Monarhije koja je uni\xc5\xa1tila doma\xc4\x87u proizvodnju zbog neravnopravne konkurencijom. Propali su mjesni majdand\xc5\xbeije i kova\xc4\x8di, do\xc5\xa1lo je do velike nezaposlenosti i oskudice svake vrste i uz to se po\xc4\x8dela \xc5\xa1iriti su\xc5\xa1ica._NEWLINE_Fojnica i njena okolina za vrijeme austro-ugarske vladavine nije do\xc5\xbeivjela privredni prosperitet kao oni gradovi koje je zahvatila industrijalizacija i nove prometne mogu\xc4\x87nosti. Stari \xc5\xbeeljezni majdani i brojne kova\xc4\x8dnice nisu mogli izdr\xc5\xbeati utrku s visokim pe\xc4\x87ima i jeftinijom industrijskom robom. Geolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja koja su vr\xc5\xa1ena u Bosni i Hercegovini neposredno poslije okupacije nisu zaobi\xc5\xa1la ni Fojnicu._NEWLINE_Tako je utvr\xc4\x91eno prvom analizom piritne rude da se u toni rude nalazi 8-15 grama zlata. Procijenjeno je da je nalazi\xc5\xa1te u Bakovi\xc4\x87ima rentabilno za proizvodnju i prvi koncesionari su bili bra\xc4\x87a Do\xc5\xa1en 1885. godine._NEWLINE_Tako po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a ponovo se eksploatira zlato._NEWLINE_Usporedo s aktiviranjem rudarske proizvodnje po\xc4\x8dinje eksploatacija i prerada \xc5\xa1ume kojom je fojni\xc4\x8dko podru\xc4\x8dje izuzetno bogato. Me\xc4\x91utim, prometna izoliranost utjecala je da tijekom austrougarske uprave ne nastane nijedan zna\xc4\x8dajniji prera\xc4\x91iva\xc4\x8dki kapacitet. Tek nakon Drugog svjetskog rata dolazi do promjena u tom smislu._NEWLINE_1913. je godine obnovljen franjeva\xc4\x8dki samostan.\n_START_SECTION_\nRazdoblje Kraljevine Jugoslavije\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1929. godine dio je Drinske banovine._NEWLINE_Broj katolika u Fojnici, uglavnom Hrvata, pove\xc4\x87ao se 1935. na 3.540 katolika._NEWLINE_Fojni\xc4\x8dki kotar bio je iz skupine kotara koji nisu bili ni Savska ni Primorska banovina a u\xc5\xa1li su 1939. godine u sastav Banovine Hrvatske._NEWLINE_Franjeva\xc4\x8dki samostan pro\xc5\xa1iren je dodatnim, stambenim traktom 1940. godine. Stara zgrada samostana preure\xc4\x91ena je i Fojnica tad dobija knji\xc5\xbenicu i muzej.\n_START_SECTION_\nRazdoblje NDH\n_START_PARAGRAPH_\nPadom Kraljevine Jugoslavije dio je NDH. Bila je od 20. lipnja 1941. dio Velike \xc5\xbeupe La\xc5\xa1ve i Gla\xc5\xbea i sjedi\xc5\xa1te kotarske oblasti. Kotar Fojnica  dijelio se na op\xc4\x87ine: Brestovsko (sjedi\xc5\xa1te Gromiljak), Busova\xc4\x8da, Fojnica, Kiseljak i Kre\xc5\xa1evo. Do pada Italije 9. rujna 1943., Fojnica je vojno-teritorijalnom podjelom NDH na vojne sborove potpadala pod III. vojni sbor Sarajevo i doknadno zapovjedni\xc5\xa1tvo (vojni odsjek) Sarajevo. Demarkacijska linija podjele interesnih zona Njema\xc4\x8dke i Italije u NDH prolazila je malo ju\xc5\xbenije od Fojnice. Fojnica je bila u njema\xc4\x8dkoj zoni._NEWLINE_Kad je NDH preustrojena 5. srpnja 1944., ukinuta je Velika \xc5\xbeupa La\xc5\xa1va i Gla\xc5\xbe, a kotari Fojnica i Visoko priklju\xc4\x8deni su Velikoj \xc5\xbeupi Vrhbosni.\n_START_SECTION_\nRazdoblje socijalisti\xc4\x8dke Jugoslavije\n_START_PARAGRAPH_\nPoslije rata op\xc4\x87ine nacionaliziraju dio crkvene imovine. Od 1949. do 1959. godine oduzele su jedan dio samostanskih prostorija i dale da se koriste u druge svrhe._NEWLINE_Fojnici je pripojeno naselje Bje\xc5\xbeanija._NEWLINE_U novoj Jugoslaviji Fojnica je napokon do\xc5\xbeivjela gospodarsku ekspanziju zahvaljuju\xc4\x87i prirodnim bogatstvima. Dobila je nekoliko tvornica: Vranica, Sportform, \xc5\xa0tamparija, Rudnik Bakovi\xc4\x87i, \xc5\xbdica, Trikota\xc5\xbea... i druge koji su pridonijeli gospodarskom prosperitetu ovog grada i kraja. Sna\xc5\xbeno su se razvile drvoprera\xc4\x91iva\xc4\x8dka, tekstilna i grafi\xc4\x8dka industrija koje su postale okosnica gospodarskog razvitka. 1980-te donose sna\xc5\xbenu ekspanziju zdravstvenog i rekreacijskog turizma i tendenciju pro\xc5\xa1irenja turisti\xc4\x8dkih sadr\xc5\xbeaja.\n_START_SECTION_\nNeovisna BiH\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1991. u Fojnica je bilo 16.296 stanovnika, od kojih oko 8.000 Muslimana, preko 6.500 Hrvata, ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e od stotinu Srba i oko 1.500 ostalih._NEWLINE_Na prvim demokratskim izborima u BiH, u op\xc4\x87ini je pobjedio HDZ. Ve\xc4\x87inu op\xc4\x87ine je na po\xc4\x8detku kontrolirao HVO, ali je sam gradi\xc4\x87 i hrvatska sela na sjeveru i zapadu op\xc4\x87ine kasnije zauzela aBiH. Hrvati su poku\xc5\xa1ali proglasiti UN mirovnu zonu (ideja generala Mourillona), me\xc4\x91utim, par dana nakon toga je aBiH zauzela gradi\xc4\x87 2.-16. srpnja 1993. Pred kraj hrvatsko-bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkog sukoba, HVO je zauzeo sam ulaz u gradi\xc4\x87 kojeg je bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dka aBiH napustila. Me\xc4\x91utim, radi politi\xc4\x8dke klime, HVO nije zauzeo gradi\xc4\x87, te je isti reokupirala aBiH u sljede\xc4\x87ih dan-dva._NEWLINE_Uz posredovanje me\xc4\x91unarodnih predstavnika dogovoren je Sporazum koji je Fojnicu, kao posebnu "sanitetsku zonu", trebao za\xc5\xa1titi od scenarija kakav je ratne 1993. godine vi\xc4\x91en ovdje. Sporazum su klopili zapovjenik postrojbi HVO-a u Fojnici Branko Stani\xc4\x87, zapovjednik Armije BiH Nihad Kamenja\xc5\xa1 i francuski general Filip Morion, tada\xc5\xa1nji zapovjednik snaga UNPROFOR-a u BiH. saveznici su zabili Hrvatima no\xc5\xbe u le\xc4\x91a. Prekr\xc5\xa1ili su taj Sporazum. Za Hrvate Fojnice po\xc4\x8detak srpnja 1993. godine bio je najte\xc5\xbee je razdoblje u novijoj povijesti. Doju\xc4\x8dera\xc5\xa1nji saveznici \xe2\x80\x93 bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dki politi\xc4\x8dki vrh i Armija BiH zadali su udarac u le\xc4\x91a Hrvatima koji su imali povjerenja u svoje saveznike Bo\xc5\xa1njake. Tada\xc5\xa1nje najvi\xc5\xa1e bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dke vojne i politi\xc4\x8dke strukture dale su naputak Armiji BiH da u svim sredinama gdje \xc5\xbeive Hrvati glumi savezni\xc5\xa1tvo s HVO-om sve dok ABiH ne oja\xc4\x8da vlastite redove. Taj dan bio je 2. srpnja. Armija BiH napala je Fojnicu. Sve je rezultiralo egzodusom Hrvata koji je rezultirao progonom, ubojstvima te brojnim zlo\xc4\x8dinima za koje ni do danas nitko nije odgovarao. ABiH je ubila 23 hrvatska civila iz Fojnice i okolnih sela. Me\xc4\x91u ubijenima su i gvardijan i vikar franjeva\xc4\x8dkog samostana fra Nikica Mili\xc4\x8devi\xc4\x87 i fra Leon Migi\xc4\x87. Brane\xc4\x87i Fojnicu poginulo je oko 100 pripadnika HVO-a, 300 je ranjeno, a 50 fojni\xc4\x8dkih Hrvata pro\xc5\xa1lo je kroz logore Armije BiH, ve\xc4\x87ina u logoru "Silos" u Ka\xc4\x87unima, u op\xc4\x87ini Busova\xc4\x8da._NEWLINE_Fojni\xc4\x8dka je \xc5\xbeupa bila gotovo sva iseljena s podru\xc4\x8dja koje je kontrolirala Armija BiH. Preostali malobrojni Hrvati bili su zlostavljani i izlo\xc5\xbeeni diskriminaciji. _NEWLINE_12. studenoga 1993. HVO je poduzeo akciju. Po\xc4\x8deo je veliki preokret na hrvatsko-bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkom rati\xc5\xa1tu. Akcijom na Ba\xc5\xa1inom brdu u HVO je Armiji BiH nanio te\xc5\xbeak poraz te su oslobodio hrvatska sela Gojevi\xc4\x87e i Bakovi\xc4\x87e i do\xc5\xa1ao na ulaz u Fojnicu. Uspjeh hrvatskih snaga natjerao je ABiH na povla\xc4\x8denje iz grada. Radi politi\xc4\x8dke klime i rizika me\xc4\x91unarodnih pritisaka, HVO nije u\xc5\xa1ao u grad. ABiH je iskoristila povoljne me\xc4\x91unarodne okolnosti i ponovno bez borbi zauzela Fojnicu. Prilikom toga dolazi do ratnog zlo\xc4\x8dina od strane aBiH, ubojstva fratara u Fojnici, a spaljene su i dvije starije Hrvatice u \xc5\xa0\xc4\x87itovu. Dan poslije, 13. studenoga, ABiH je u znak osvete na pragu samostana u Fojnici, ubio gvardijana i vikara fra Nikicu Mili\xc4\x8devi\xc4\x87a i fra Leona Migi\xc4\x87a, te spalio \xc5\xbeive dvije starice u selu \xc5\xa0\xc4\x87itovu. Za te zlo\xc4\x8dine nitko nije odgovarao, izuzme li se procesuiranje ubojice fojni\xc4\x8dkih fratara Miralema \xc4\x8cengi\xc4\x87a koji je nakon presude pomilovan. Nalogodavci nikad nisu ka\xc5\xbenjeni._NEWLINE_Po potpisivanju mira i Washingtonskog sporazuma. No, odmah nakon potpisivanja mira i Va\xc5\xa1ingtonskog sporazuma narod se s fratrima polako vra\xc4\x87ao, usprsko pojedincima koji su, sre\xc4\x87om neuspje\xc5\xa1no, na sve mogu\xc4\x87e na\xc4\x8dine poku\xc5\xa1avali sprije\xc4\x8diti povratak. \xc5\xbdelja za povratak bila je ja\xc4\x8da od svih zastra\xc5\xa1ivanja i politi\xc4\x8dkih spletaka. Gledano da je 2014. u fojni\xc4\x8dkoj \xc5\xbeupi bilo ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e od 3.200 Hrvata, mo\xc5\xbee se re\xc4\x87i da je povratak jako dobro uspio._NEWLINE_\xc5\xa0to nije uspio rat, napravila je nezaposlenost i nedostatak osnovnih uvjeta za \xc5\xbeivot. Zbog toga su ljudi ponovo odlazili i jo\xc5\xa1 uvijek odlaze pa zato se smanjuje broj \xc5\xbeupljana. Uz te razloge, jedan od ve\xc4\x87ih je i to \xc5\xa1to djeca moraju i\xc4\x87i u \xc5\xa1kolu u Kiseljak. Sada\xc5\xa1nja politika ne zanima se za fojni\xc4\x8dke katolike i Hrvate niti ima jasan cilj \xc5\xa1to s Hrvatima fojni\xc4\x8dkog kraja._NEWLINE_Fojni\xc4\x8dka \xc5\xbeupa imala je 1991. godine 5.223 katolika (1974: 4.950). Danas ima 3.613. vjernika. Teritorijalno je opse\xc5\xbena i obuhva\xc4\x87a sljede\xc4\x87a naseljena mjesta: Fojnica, Bakovi\xc4\x87i, Bakovi\xc4\x87ka Citonja, Banja, Bistrica, Bje\xc5\xbeanija, Bo\xc5\xbei\xc4\x87i, Carev do, Crvene zemlje, Djedov do, Drin, Dugo brdo, Gojevi\xc4\x87i, Gradina, Kamenik, Kazijevi\xc4\x87i, Lu\xc4\x8dice, Lu\xc5\xbeine, Mujakovi\xc4\x87i, Nadbare, Ostru\xc5\xa1ka Citonja, Ostru\xc5\xbenica, Otigo\xc5\xa1\xc4\x87e, Paljike, Podcitonja, Ponju\xc5\xa1ina, Ragale, Rajeti\xc4\x87i, Slakovi\xc4\x87i, Seli\xc5\xa1\xc4\x87e, \xc5\xa0avnik, \xc5\xa0\xc4\x87itovo, Tje\xc5\xa1ilo, Tro\xc5\xa1nik, Zarastin i Zimije. Fojni\xc4\x8dka \xc5\xbeupa pripada franjeva\xc4\x8dkoj provinciji sv. Kri\xc5\xbea Bosni Srebrenoj, samostanskom podru\xc4\x8dju Fojnice._NEWLINE_Uz spomenutu \xc5\xbeupnu crkvu, na podru\xc4\x8dju \xc5\xbeupe nalazi se i nekoliko podru\xc5\xbenih: Gojevi\xc4\x87i (Sv. Franje Asi\xc5\xa1kog, 26xl2 m, izgr. 1972/73. umjesto drvene crkve iz 1946; projekt: M. Suboti\xc4\x87, B. Bori\xc4\x87), \xc5\xa0\xc4\x87itovo (Presv. Srca Isusova, 20xl0 m, izgr. 1974/75, projekt: D. Duvnjak), Otigo\xc5\xa1\xc4\x87e (Sv. Ane, 10x6 m, izgr. 1980, projekt: D. Duvnjak), Kazijevi\xc4\x87i (Porcijunkula, 7x4 m, izgr. 1969, projekt: B. Bori\xc4\x87). Od drugih sakralnih objekata postoji i 15 grobljanskih kapelica.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPoznato reumatsko lje\xc4\x8dili\xc5\xa1te Reumal ili banja (Fojni\xc4\x8dka banja) i zavodi Bakovi\xc4\x87i i Drin (zavodi za zbrinjavanje osoba s mentalnim pote\xc5\xa1ko\xc4\x87ama)._NEWLINE_Planira se izgradnja minihidrocentrale na Gotu\xc5\xa1i, \xc4\x8demu se protive mje\xc5\xa1tani Gvo\xc5\xbe\xc4\x91anskog kraja i Fojnice.\n_START_SECTION_\nSpomenici i znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nU Fojnici se nalaze crkva Duha Svetoga i franjeva\xc4\x8dki samostan. U listopadu 2011. progla\xc5\xa1eni su nacionalnim spomenicima u BiH .'