b'\n_START_ARTICLE_\nGodina\n_START_SECTION_\nKalendarska godina\n_START_PARAGRAPH_\nKalendarska godina ozna\xc5\xbeava razdoblje izme\xc4\x91u dva istoimena datuma (nadnevak) u kalendaru. Kalendari se me\xc4\x91usobno razlikuju prema tome je li rije\xc4\x8d o solarnim ili lunarnim kalendarima, ili o njihovoj kombinaciji. Danas je najra\xc5\xa1ireniji Gregorijanski kalendar u kojemu jedna kalendarska godina traje 365 dana, a prijestupna godina 366 dana. Njegova se godina dijeli na 12 mjeseci, a po\xc4\x8dinje 1. sije\xc4\x8dnja i zavr\xc5\xa1ava 31. prosinca. Kalendarska godina ima 52 ili 53 tjedna. Prosje\xc4\x8dno kalendarska godina gregorijaniskog kalendara traje 365,2425 dana ili 365 dana, 5 sati, 49 minuta i 12 sekundi._NEWLINE_Prosje\xc4\x8dno trajanje kalendarske godine julijanskog kalendera, koji je prethodio gregorijanskom, a i dalje je u uporabi u nekim isto\xc4\x8dnim crkvama, iznosi 365,25 dana ili 365 dana i 6 sati.\n_START_SECTION_\nZvjezdana i tropska godina\n_START_PARAGRAPH_\nZvjezdana godina va\xc5\xbena je u mehanici gibanja planeta, dok je tropska godina razdoblje u kojem se godi\xc5\xa1nja doba izmijene i zato je va\xc5\xbena za svakodnevni \xc5\xbeivot; njihova razlika uzrokovana je\xc2\xa0precesijom Zemlje.\n_START_SECTION_\nZvjezdana godina\n_START_PARAGRAPH_\nZvjezdana godina ili sideri\xc4\x8dka godina (365 d 6 h 9 min 9,76 s = 365,256363 d) je vrijeme obilaska Zemlje oko Sunca s obzirom na sustav dalekih zvijezda. Zvjezdana godina va\xc5\xbena je u mehanici gibanja planeta, dok je tropska (Sun\xc4\x8deva) godina razdoblje u kojem se godi\xc5\xa1nja doba izmijene i zato je va\xc5\xbena za svakodnevni \xc5\xbeivot; njihova razlika uzrokovana je precesijom Zemlje, vrtnje koja se odvija obratno od rotacije Zemlje s periodom od 25 800 godina (Platonova godina). Godi\xc5\xa1nji iznos Zemljine precesije jest 50,29". Zbog periodi\xc4\x8dne promjene polo\xc5\xbeaja \xc4\x8dvorova Mjese\xc4\x8deve putanje oko Zemlje pojavljuje se nutacija, kao nabori na precesijskom sto\xc5\xa1cu, s periodom od 18,66 godina (Sarosov period). Zemljina precesija dovodi do razlike izme\xc4\x91u Sun\xc4\x8deve (tropske) i zvjezdane (sideri\xc4\x8dke) godine. Zvjezdana godina je vrijeme potrebno da Sunce na nebeskoj sferi prevali puni kut ili, drugim rije\xc4\x8dima, vrijeme obila\xc5\xbeenja Zemlje oko Sunca s obzirom na neki zadani smjer u prostoru (na primjer u odnosu na proljetnu to\xc4\x8dku). U Sun\xc4\x8devoj (tropskoj) godini Sunce prevali nebeskom sferom kut koji je od punog kuta manji za iznos Zemljine precesije; kut od 360\xc2\xb0 - 50,25" Sunce prije\xc4\x91e za vrijeme Sun\xc4\x8deve godine od 365,2422 dana, a kut od 360\xc2\xb0 za vrijeme zvjezdane godine. Zvjezdana godina je oko 20 minuta du\xc5\xbea od Sun\xc4\x8deve godine.\n_START_SECTION_\nTropska godina\n_START_PARAGRAPH_\nTropska godina, sinodi\xc4\x8dka godina ili Sun\xc4\x8deva godina (365 d 5 h 48 min 46 s = 365,24219 d) je vrijeme izme\xc4\x91u dvaju uzastopnih prolazaka Sunca proljetnom to\xc4\x8dkom. Zvjezdana godina va\xc5\xbena je u mehanici gibanja planeta, dok je tropska godina razdoblje u kojem se godi\xc5\xa1nja doba izmijene i zato je va\xc5\xbena za svakodnevni \xc5\xbeivot; njihova razlika uzrokovana je precesijom Zemlje. Zemljina precesija dovodi do razlike izme\xc4\x91u Sun\xc4\x8deve (tropske) i zvjezdane (sideri\xc4\x8dke) godine. Zvjezdana godina je vrijeme potrebno da Sunce na nebeskoj sferi prevali puni kut ili, drugim rije\xc4\x8dima, vrijeme obila\xc5\xbeenja Zemlje oko Sunca s obzirom na neki zadani smjer u prostoru (na primjer u odnosu na proljetnu to\xc4\x8dku). U Sun\xc4\x8devoj (tropskoj) godini Sunce prevali nebeskom sferom kut koji je od punog kuta manji za iznos Zemljine precesije; kut od 360\xc2\xb0 - 50,25" Sunce prije\xc4\x91e za vrijeme Sun\xc4\x8deve godine od 365,2422 dana, a kut od 360\xc2\xb0 za vrijeme zvjezdane godine. Zvjezdana godina je oko 20 minuta du\xc5\xbea od Sun\xc4\x8deve godine.\n_START_SECTION_\nSun\xc4\x8devo i zvjezdano vrijeme\n_START_PARAGRAPH_\nU svakodnevnom djelovanju najva\xc5\xbenije razdoblje vremena odre\xc4\x91eno je izmjenom svjetlosti i tame (dnevnom izmjenom osun\xc4\x8denja ili insolacije). Polo\xc5\xbeaj Sunca na nebeskoj sferi prestavlja kazaljku pomo\xc4\x87u koje se ustanovljuje doba dana. Ra\xc4\x8dunanje vremena dana po\xc4\x8dinje u pono\xc4\x87, u \xc4\x8dasu kada se Sunce nalazi u donjoj kulminaciji. Sun\xc4\x8dev dan (sinodi\xc4\x8dki dan) je vrijeme koje prote\xc4\x8de izme\xc4\x91u Sun\xc4\x8deve dvije uzastopne istovjetne kulminacije (gornje u podne ili donje u pono\xc4\x87). Sli\xc4\x8dno tome, zvjezdani dan (sideri\xc4\x8dki dan) je vrijeme u kojemu puni okret u\xc4\x8dini neka zvijezda, ili to\xc4\x8dnije re\xc4\x8deno proljetna to\xc4\x8dka. Sun\xc4\x8devo vrijeme slu\xc5\xbei za svakodnevne \xc5\xbeivotne djelatnosti. Znaju\xc4\x87i trenutak Sun\xc4\x8deva vremena, u stanju smo odrediti polo\xc5\xbeaj Sunca na nebu. Mo\xc5\xbeda nam se \xc4\x8dini da to nije problem, jer se Sunce iznad obzora lako ugleda. No kod zvijezda nije tako. Zvijezde su mnogo manjeg sjaja nego Sunce. Zvjezdano vrijeme potrebno je da bi se odredio polo\xc5\xbeaj zvijezda, a osim u astronomiji, primjenjuje se u geodeziji i navigaciji.\n_START_SECTION_\nSrednji Sun\xc4\x8dev dan\n_START_PARAGRAPH_\nSunce se ne giba jednolikom brzinom po ekliptici, a ekliptika se ne podudara s nebeskim ekvatorom. Po ekliptici se Sunce ne giba jednoliko jer njegovo prividno gibanje samo odra\xc5\xbeava pravo gibanje Zemlje oko Sunca; Zemlja se po eklipti\xc4\x8dnoj stazi giba promjenjivom brzinom. Stoga Sunce ne prelazi svakog dana jednake kutove po ekliptici. Sunce isto mijenja svoju kutnu udaljenost od nebeskog ekvatora. To zna\xc4\x8di da ono osim gibanja usporedo s nebeskim ekvatorom izvodi jo\xc5\xa1 i gibanje u smjeru okomitom na ekvator. Na primjer, dan poslije po\xc4\x8detka prolje\xc4\x87a, Sunce \xc4\x87e se na\xc4\x87i ne\xc5\xa1to sjevernije od nebeskog ekvatora. Dnevni pomaci na sjever ili na jug od nebeskog ekvatora najve\xc4\x87i su u doba ravnodnevnica, a u doba oko suncostaja Sunce se giba usporedo s nebeskim ekvatorom. To zna\xc4\x8di, i kada bi se Sunce ekliptikom i gibalo ravnomjerno, njegova se projekcija na nebeski ekvator ne bi gibala ravnomjerno. _NEWLINE_Pravi Sun\xc4\x8devi dani ne traju zato jednako. Srednji Sun\xc4\x8dev dan (ili naprosto dan) je prosjek svih pravih Sun\xc4\x8devih dana u toku tropske ili Sun\xc4\x8deve godine. Danas se trajanje srednjeg Sun\xc4\x8devog dana prati pomo\xc4\x87u atomskih satova. Godine 1967. dogovoreno je da se umjesto sekunde odre\xc4\x91ene iz gibanja Zemlje, kao jedinica vremena iskoristi atomska sekunda ili sekunda odre\xc4\x91ena atomskim satom. Ta je sekunda povezana s trajanjem tropske ili Sun\xc4\x8deve godine 1900. Sekundom se smatra razdoblje vremena koji je bio 31 556 925,9747 puta sadr\xc5\xbean u toj tropskoj godini. Kako se duljina dana i tropske godine s vremenom mijenjaju, to se radi uskla\xc4\x91enja vremena dana s kalendarom ubacuje u kalendarski dan dodatna (prekobrojna) sekunda.\n_START_SECTION_\nKoordinirano svjetsko vrijeme UTC\n_START_PARAGRAPH_\nU dru\xc5\xa1tvenim zajednicama uspostavljeno je pojasno ili zonsko vrijeme. Umjesto da se svako mjesto ravna po svojem srednjem Sun\xc4\x8devom vremenu koje zapo\xc4\x8dinje u mjesnu pono\xc4\x87, \xc4\x8ditave dr\xc5\xbeave ili njihovi dijelovi imaju zajedni\xc4\x8dko vrijeme. Cijela je Zemlja raspodijeljena na 24 vremenske zone ili  pojasa. Sredi\xc5\xa1nji meridijani vremenske zone razmaknuti su za 15\xc2\xb0. Unutar svake zone po\xc5\xa1tuje se jedinstveno vrijeme. Pojedine dr\xc5\xbeave su uvele i ljetno ra\xc4\x8dunanje vremena (eng. Daylight saving time ili DST), kojim se tijekom ljetnih mjeseci, kazaljke prebacuju obi\xc4\x8dno za jedan sat unaprijed u odnosu na koordinirano svjetsko vrijeme (eng. Coordinated Universal Time ili UTC). U Hrvatskoj se primjenjuje srednjoeuropsko vrijeme ili UTC+1 (to\xc4\x8dnije re\xc4\x8deno srednjoeuropsko zimsko vrijeme), koje je odre\xc4\x91eno srednjim Sun\xc4\x8devim vremenom za isto\xc4\x8dnu zemljopisnu du\xc5\xbeinu od 15\xc2\xb0 E, a od 1983. primjenjuje se i ljetno ra\xc4\x8dunanje vremena. Kada se \xc5\xbeeli iskazati vremenski slijed pojava opa\xc5\xbeanih na razli\xc4\x8ditim zemljopisnim du\xc5\xbeinama, kao i prave vremenske razlike, trenutak vremena izra\xc5\xbeava se pomo\xc4\x87u koordiniranog svjetskog vremena UTC.\n_START_SECTION_\nPravo Sun\xc4\x8devo vrijeme\n_START_PARAGRAPH_\nOdnosima pravog i srednjeg Sun\xc4\x8devog vremena, mjesnog i zonskog, koristimo se kada \xc5\xbeelimo saznati koliko je sati u trenutku pravog vremena. Gra\xc4\x91ansko vrijeme koje primjenjujemo srednje je Sun\xc4\x8devo vrijeme samo za odre\xc4\x91eni meridijan. U nas je to 15\xc2\xb0 E meridijan. Nalazimo li se 1\xc2\xb0 isto\xc4\x8dnije, na 16\xc2\xb0 E meridijanu (recimo u blizini Zagreba), na\xc5\xa1e srednje vrijeme bit \xc4\x87e za 4 minute "starije" (srednjem Sun\xc4\x8devom vremenu treba dodati 4 minute).\n_START_SECTION_\nDatumska granica\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutak pono\xc4\x87i u nekoj vremenskoj zoni odjeljuje pro\xc5\xa1li dan od idu\xc4\x87eg dana. Dakle, postoji jedna prirodna granica datuma (nadnevka) koja se neprestano pokre\xc4\x87e od vremenske zone do zone. Zato na Zemlji mora postojati jo\xc5\xa1 jedna granica datuma, jer dva podru\xc4\x8dja na Zemlji, koja istodobno imaju dva razli\xc4\x8dita datuma, moraju se su\xc4\x8deljavati na dvije, a ne samo na jednoj granici. Zato je postavljena \xc4\x8dvrsta datumska granica, i to u najmanje naseljenom podru\xc4\x8dju Tihog oceana. S obje strane granice isto je vrijeme u danu, jer je jednaka osun\xc4\x8danost, ali se susre\xc4\x87u dva razli\xc4\x8dita datuma. Izvodimo pravilo da prilikom prelaska datumske granice treba jedan dan oduzeti putuje li se sa zapada na istok, a dodati jedan dan putuje li se s istoka na zapad. Putovanjem na istok putnik zalazi u podru\xc4\x8dje sve "starijeg" dana, mora pomicati satnu kazaljku neprestano unaprijed, pa na \xc4\x8ditavom krugu oko Zemlje napuni jedan dan. Zato stekne jedan dan vi\xc5\xa1e, pa ga pri prelasku datumske granice mora odbiti.\n_START_SECTION_\nZemljina precesija i nutacija\n_START_PARAGRAPH_\nOsim vrtnje (rotacije) i obila\xc5\xbeenja oko Sunca (revolucije), Zemlja pokazuje jo\xc5\xa1 jednu vrstu gibanja. Njena os tako\xc4\x91er se neprestano giba i opisuje sto\xc5\xbeac oko pola ekliptike, i to u smislu lijevog vijka koji napreduje na sjever. Vr\xc5\xa1ni polukut sto\xc5\xbeca jednak je nagibu ekliptike (ekliptika je nagnuta je pod kutom od 23\xc2\xb027\xe2\x80\xb2 prema nebeskom ekvatoru). Zbog toga zakretanja osi u istom se smislu zakre\xc4\x87e i presjeci\xc5\xa1te ravnine ekliptike s nebeskim ekvatorom, a s njime i proljetna to\xc4\x8dka. Zato proljetna to\xc4\x8dka mijenja mjesto me\xc4\x91u zvijezdama. Pomak proljetne to\xc4\x8dke odvija se u smjeru dnevne vrtnje neba, a to je upravo suprotno od prividnog, godi\xc5\xa1njeg gibanja Sunca: proljetna to\xc4\x8dka se kre\xc4\x87e na zapad, a Sunce na istok. To zna\xc4\x8di da proljetna to\xc4\x8dka ide u susret Suncu, ili "pred" Sunce. Otuda potje\xc4\x8de latinski naziv te pojave, jer praecedere zna\xc4\x8di i\xc4\x87i naprijed._NEWLINE_Zemljinu precesiju tuma\xc4\x8di mehanika rotiraju\xc4\x87eg krutog tijela. Najja\xc4\x8di utjecaj na nju pokazuju Mjesec i Sunce. Mjesec je djelotvorniji zato \xc5\xa1to je mnogo bli\xc5\xbee. Zajedni\xc4\x8dki u\xc4\x8dinak Mjeseca i Sunca naziva se luni-solarnom precesijom. No dok se Sunce nalazi uvijek u ravnini ekliptike, Mjese\xc4\x8deva staza je prema njoj nagnuta otprilike za 5\xc2\xb0. Otuda dolazi do periodi\xc4\x8dke promjene Mjeseceva utjecaja, u vremenu od 18.66 godina (to je period regresije \xc4\x8dvorova Mjese\xc4\x8deve staze), pa precesijski sto\xc5\xbeac nije sasvim gladak nego ispunjen naborima. Pojava nabora naziva se nutacija.\n_START_SECTION_\nOp\xc4\x87a precesija\n_START_PARAGRAPH_\nVeli\xc4\x8dina luni-solarne precesije iznosi 50,37" na godinu. To je kut za koji bi se po ekliptici pomaknula proljetna to\xc4\x8dka kada bi djelovali samo Mjesec i Sunce. No utje\xc4\x8du jo\xc5\xa1 i planeti. Njihov se u\xc4\x8dinak ili planetska precesija isti\xc4\x8de kao promjena polo\xc5\xbeaja ravnine ekliptike. Pod privla\xc4\x8dnom silom planeta, Zemlja se nji\xc5\xa1e oko 0,05" na godinu (u dana\xc5\xa1nje vrijeme). Zbog toga \xc4\x87e proljetna to\xc4\x8dka kliziti i po nebeskom ekvatoru za 0,13" na godinu, pa \xc4\x87e u smjeru eklipti\xc4\x8dkih du\xc5\xbeina ukupan pomak iznositi 50.25" na godinu. To je godi\xc5\xa1nji iznos op\xc4\x87e Zemljine precesije. _NEWLINE_Zemljina precesija dovodi do razlike izme\xc4\x91u Sun\xc4\x8deve (tropske) i zvjezdane (sideri\xc4\x8dke) godine. Zvjezdana godina je vrijeme potrebno da Sunce na nebeskoj sferi prevali puni kut ili, drugim rije\xc4\x8dima, vrijeme obila\xc5\xbeenja Zemlje oko Sunca s obzirom na neki zadani smjer u prostoru (npr. u odnosu na proljetnu to\xc4\x8dku). U Sun\xc4\x8devoj godini Sunce prevali nebeskom sferom kut koji je od punog kuta manji za iznos Zemljine precesije; kut od 360\xc2\xb0 - 50,25\xe2\x80\x9d Sunce prije\xc4\x91e za vrijeme Sun\xc4\x8deve godine od 365,2422 dana, a kut od 360\xc2\xb0 za vrijeme zvjezdane godine. Zvjezdana godina je oko 20 minuta du\xc5\xbea od Sun\xc4\x8deve godine.\n_START_SECTION_\nPlatonova godina\n_START_PARAGRAPH_\nIz iznosa op\xc4\x87e precesije lako na\xc4\x91emo razdoblje vremena u kojemu Zemljina os obi\xc4\x91e precesijski sto\xc5\xbeac, a proljetna to\xc4\x8dka puni krug po nebeskom ekvatoru. Ako pomak u jednoj godini iznosi 50,25", tada za pomak od 360\xc2\xb0 treba 25 800 godina. To je Platonova godina. U tom razdoblju nebeski pol opi\xc5\xa1e kru\xc5\xbenicu me\xc4\x91u zvijezdama. Stoga \xc4\x87e dana\xc5\xa1nju Sjevernja\xc4\x8du (\xce\xb1 Malog medvjeda) zamjenjivati druge zvijezde. Prije 5000 godina zabilje\xc5\xbeena je kao Sjevernja\xc4\x8da zvijezda Tuban (\xce\xb1 Zmaja). Oko godine 14 000. kao Sjevernja\xc4\x8da \xc4\x87e slu\xc5\xbeiti zvijezda Vega, iako sjevernom nebeskom polu ne\xc4\x87e pri\xc4\x87i bli\xc5\xbee od 5\xc2\xb0. Od vremena kada su astronomi imenovali zvije\xc5\xbe\xc4\x91a i ustanovili Zemljinu precesiju, proljetna se to\xc4\x8dka pomaknula iz zvije\xc5\xbe\xc4\x91a Ovna u zvije\xc5\xbe\xc4\x91e Riba, a tako su se u susjedno zvije\xc5\xbe\xc4\x91e pomaknule i ostale glavne to\xc4\x8dke ekliptike. Znakovi tih to\xc4\x8daka ostali su me\xc4\x91utim isti kao \xc5\xa1to su i bili. S pomakom proljetne to\xc4\x8dke povezana je najvi\xc5\xa1e i promjena zvjezdanih rektascenzija, dok je promjena deklinacija mnogo manja.'