b'\n_START_ARTICLE_\nNamer\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nZbog svog polo\xc5\xbeaja i okru\xc5\xbeenosti arapskim dr\xc5\xbeavama, izraelska vojska je imala \xc4\x8deste ratne sukobe sa svojim susjedima oko teritorija. U tim sukobima se pokazalo da protuoklopna oru\xc5\xbeja, bila ona vo\xc4\x91ena ili nevo\xc4\x91ena, mogu probiti oklope tada\xc5\xa1njih tenkova. Zbog toga im nije bio problem uni\xc5\xa1titi vozila sa tanjim i slabijim oklopom, kao npr. oklopne transportere i borbena vozila pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tva. Iskustva su pokazala da su takva vozila naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e mete protuoklopnog oru\xc5\xbeja, jer ukoliko se takvo vozilo uni\xc5\xa1ti dolazi do pogibije ili te\xc5\xa1ko ranavanje svih \xc4\x8dlanova posade i \xc4\x8dlanova pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkog desanta. Prvi odgovor izraelske vojske je bio te\xc5\xa1ki oklopni transporter Achzarit, koji je nastao na temelju tenka T-55. Na osnovnu masu od 27 tona dodano je 17 tona dodatnog pasivnog oklopa, te je dobiven prvi operativni te\xc5\xa1ki transporter mase 44 tone. Potom je na temelju tenka Centurion razvijena obitelj te\xc5\xa1kih transportera, po\xc4\x8dev\xc5\xa1i s Hagmahonom, pa Nakpadonom, te na kraju Pumom. Masa Nakpadona jest 55, a pume 50 tona._NEWLINE_Ameri\xc4\x8dka i britanska iskustva iz Iraka pokazala su da njihova borbena vozila pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tva Bradley i Warrior, mase 30 i 24,5 tona, nedovoljno \xc5\xa1tite od napada pobunjenika, po\xc4\x8desto naoru\xc5\xbeanih protuoklopnim oru\xc5\xbejima napravljenim prije vi\xc5\xa1e desetlje\xc4\x87a. Iako to jo\xc5\xa1 nije dokazano u borbi, s istim se problemom suo\xc4\x8dava i \xc5\xa1vedski CV 90 mase 22,8 tona. Zbog toga je njema\xc4\x8dka vojska odlu\xc4\x8dila svoje BVP-e Marder (mase 33,5 tona) zamijeniti znatno bolje oklopljenim Pumama. Specifi\xc4\x8dnost Pume novi je modularni oklop, koji se mo\xc5\xbee prilago\xc4\x91avati razini ugroze. Zbog toga je maksimalna masa Pume \xc4\x8dak 43 tone. Za usporedbu, masa hrvatskog tenka M-84 jest 42 tone._NEWLINE_No, svi su ti te\xc5\xa1ki transporteri razvijeni na osnovama tenkova kod kojih je motor bio smje\xc5\xa1ten u stra\xc5\xbenji dio tijela, \xc5\xa1to i nije bilo najbolje rje\xc5\xa1enje. S druge strane, izraelska vojska od 1977. u operativnoj uporabi ima tenk Merkavu, kod koje je motor smje\xc5\xa1ten u prednji dio vozila. Zbog toga je Merkava idealna osnova za razvoj te\xc5\xa1kog transportera.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPrve ideje o razvoju te\xc5\xa1kog transportera \xc4\x8dija bi razina oklopne za\xc5\xa1tite bila na razini suvremenih tenkova javile su se neposredno nakon okon\xc4\x8danja \xc5\xa0estdnevnog rata 1967. godine. Analize uporabe oklopnih snaga i gubitaka pokazale su da tada\xc5\xa1nja taktika zdru\xc5\xbeene uporabe tenkova i oklopnih transportera obje vrste vozila dovodi pod paljbu istog oru\xc5\xbeja. Zbog toga je neophodno da se razina oklopne za\xc5\xa1tite transportera barem pribli\xc5\xbei razini tenkova. Zapravo su neke analize pokazale da bi razina oklopne za\xc5\xa1tite oklopnih transportera morala biti i vi\xc5\xa1a nego tenkova. Razlog za to je bio u razli\xc4\x8ditom na\xc4\x8dinu djelovanja ovih borbenih vozila. Naime, topovi velikog kalibra omogu\xc4\x87uju tenkovima djelovanje na ciljeve s ve\xc4\x87ih udaljenostima, od nekoliko stotina metara pa sve do vi\xc5\xa1e od kilometra. S druge strane zada\xc4\x87a oklopnih transportera je da preveze pje\xc5\xa1a\xc4\x87ki desant \xc5\xa1to bli\xc5\xbee cilju koji bi pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tvo bilo \xc5\xa1to kra\xc4\x87e pod neprijateljskom paljbom. Naravno, pove\xc4\x87anje vjerojatnosti pre\xc5\xbeivljavanja moglo se posti\xc4\x87i kombinaciom sna\xc5\xbene paljbene potpore tenkova, topni\xc5\xa1tva i zrakoplovstva, ali i ona se mora ograni\xc4\x8dit sa smanjenje distance transportera od cilja zbog opasnosti od poga\xc4\x91anja vlastitih vozila._NEWLINE_Povrh toga kalibri topni\xc4\x8dkog naoru\xc5\xbeanja BVP-a nekoliko su puta manji od tenkovskih, a to zna\xc4\x8di da im je i u\xc4\x8dinkovita udaljenost djelovanja nekoliko puta manja. Pove\xc4\x87anje oklopne razine BVP-a zna\xc4\x8dilo bi i posredno pove\xc4\x87anje u\xc4\x8dinkovitosti njihovog naoru\xc5\xbeanja._NEWLINE_S druge strane puko "nabacivanje" oklopa na ve\xc4\x87 postoje\xc4\x87e oklopne transportere i BVP-je ima jednu jako negativnu posljedicu - smanjenje pokretljivosti. Naime, podvozje i snaga motora suvremenih oklopnih transportera i BVP-a projektirani su za to\xc4\x8dno odre\xc4\x91enu masu. Zato svaka tona dodatnog oklopa ujedno smanjuje pokretljivost, dodatno optere\xc4\x87uje podvozje, motor i transmisiju, te znatno pove\xc4\x87ava potro\xc5\xa1nju goriva. Zbog smanjenja brzine i ubrzanja tako (pre)optere\xc4\x87eni BVP-i vi\xc5\xa1e ne mogu u\xc4\x8dinkovito pratiti tenkove po boji\xc5\xa1tu. A takti\xc4\x8dka pokretljivost BVP-a je ipak va\xc5\xbenija od njihove paljbene mo\xc4\x87i, jer njihova namjena i nije borba protiv tenkova, ve\xc4\x87 protiv pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tva i laki oklopnih vozila. Ovisno o ugra\xc4\x91enom naoru\xc5\xbeanju i sustavu za usmjeravanje paljbe (SUP) mogu se rabiti iza djelovanje protiv helikoptera. Ne\xc5\xa1to je bolja situacija ako \xc4\x87e BVP-i djelovati samostalno po dobro ure\xc4\x91enim cestama, kao \xc5\xa1to Bradleyi djeluju u Iraku, jer su tada negativni u\xc4\x8dinci pove\xc4\x87a manje manje izra\xc5\xbeeni. Sve u svemu puko dodavanje novog oklopa nije prihvatljivo rje\xc5\xa1enje, barem ne dugoro\xc4\x8dno._NEWLINE_Prvi konkretni planovi za izradu te\xc5\xa1kog transportera na osnovama tenka Merkava izra\xc4\x91eni su u Izraelu jo\xc5\xa1 1989. godine, a temeljili su se na iskustvima ste\xc4\x8denim tijekom operacije Mir za Galileju u Libanonu 1982., tj. na osnovama iskustava u borbenim uprabama prije spomenutih te\xc5\xa1kih transportera dobiveni preradom zarobljenih ili zastarjelih tenkova. Me\xc4\x91utim, u to vrijeme prioritet je bio razvoj tenka Merkava III, te rje\xc5\xa1avanje problema koji su se javili zbog smje\xc5\xa1taja motora u prednji dio vozila. Naime, smje\xc5\xa1taj motora u prednji dio tenka ostavlja stra\xc5\xbenji dio praznim. Zbog toga je te\xc5\xbei\xc5\xa1te vozila pomaknuto prema naprijed, \xc5\xa1to tijekom vo\xc5\xbenje po "valovitom" terenu dovodi do tendencije ljuljana vozila. Taj je problem kod Merkava donekle rje\xc5\xa1en smje\xc5\xa1tajem dodatnog streljiva u posebne odjeljeke u stra\xc5\xbenjem dijelu vozila._NEWLINE_Nova odgoda razvoja te\xc5\xa1kog transportera na osnovi Merkave nije imala vojni ve\xc4\x87 politi\xc4\x8dki, tj. financijski uzrok. Kroni\xc4\x8dni nedostatak u dr\xc5\xbeavnom prora\xc4\x8dunu uzrokovao je odga\xc4\x91anje razvoja nekih projekata. U slu\xc4\x8daju te\xc5\xa1kog transportera to je zna\xc4\x8dilo znatno usporenja razvoja. Tako je prvi prototip dovr\xc5\xa1en tek 2004. godine, a kao osnova iskori\xc5\xa1tena je Merkava Mk 1. Dodu\xc5\xa1e, pitanje je na koji je na\xc4\x8din uop\xc4\x87e financiran razvoj tog vozila jer ga je razvio Merkava Project Administration (Mantak), ina\xc4\x8de zadu\xc5\xbeen za razvoj Merkava. \xc4\x8cak i ime vozila Namer dolazi od NAgmash MERkava, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di oklopni transporter Merkava. Istovremeno Namer na hebrejskom zna\xc4\x8di leopard. Specifi\xc4\x8dni izraelski uvjeti omogu\xc4\x87ili su da se prototip testira u pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkoj brigadi koja je djelovala u Gazi. Tako je prototip testiran u pravim borbenim uvjetima, a rezultati su bili tako dobri da je izraelska kopnena vojska odmah zatra\xc5\xbeila nastavak razvoja. Me\xc4\x91utim, do pravog napretka do\xc5\xa1lo je tek u listopadu 2006., odmah nakon, po izraelsku vojsku stresnog sukoba u ju\xc5\xbenom Libanonu. Libanonska su iskustva, u kojima su se kona\xc4\x8dno dovela do odluke o po\xc4\x8detku serijske proizvodnje Namera. Naime, u direktnom srazu s tamo\xc5\xa1njom teroristi\xc4\x8dkom skupinom Hezbolah izraelska oklopna vozila nisu pro\xc5\xa1la najbolje. Zahvaljuju\xc4\x87i iranskoj i sirijskoj tehni\xc4\x8dkoj pomo\xc4\x87i, Hezbolah je u svom arsenalu imao moderno oru\xc5\xbeje ruskog i kineskog podrijetla, ponajvi\xc5\xa1e protuoklopne vo\xc4\x91ene projektile i lake protuoklopne baca\xc4\x8de. Rabe\xc4\x87i sve mogu\xc4\x87nosti terena i unaprijed pripremljene polo\xc5\xbeaje, pripadnici Hezbolaha su \xc4\x8dekali da im se izraelski oklopnjaci pribli\xc5\xbee na minimalne domete oru\xc5\xbeja. Odli\xc4\x8dno izvje\xc5\xbebani od iranskih i sirijskih instruktora, s tih su udaljenosti mogli ne samo poga\xc4\x91ati nego i birati njihove najslabije to\xc4\x8dke. U takvim uvjetima ni tenkovi Merkava 3 nisu pro\xc5\xa1li najbolje, a kamoli oklopni transporteri. Zbog toga je izraelska vojska zaklju\xc4\x8dila da joj hitno treba novi te\xc5\xa1ki transporter znatno pove\xc4\x87ane razine za\xc5\xa1tite.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nKad je odluka politi\xc4\x8dki potvr\xc4\x91ena razvoj novog te\xc5\xa1kog transportera i\xc5\xa1ao je za\xc4\x8du\xc4\x91uju\xc4\x87e brzo, posebno u usporedbi s brzinom razvoja sli\xc4\x8dnih vozila na Zapadu. Tako je prvo predserijsko vozilo bilo gotovo ve\xc4\x87 u o\xc5\xbeujku 2008. Iste godine dovr\xc5\xa1ena su jo\xc5\xa1 dva, da bi po\xc4\x8detkom ove godine "svijetlo dana ugledao" i prvi serijski Namer. Koliku va\xc5\xbenost Namer ima za izraelsku kopnenu vojsku najbolje govori podatak da u narednih pet godina namjeravaju nabaviti nekoliko stotina primjeraka, te njima opremiti tri pje\xc5\xa1a\xc4\x8dke brigade. Uz to Namer \xc4\x87e postati osnova za cijelu novu obitelj oklopnih vozila._NEWLINE_Iako se zasniva na komponentima razvijenim za tenk Merkavu, te su koncepcijski jako sli\xc4\x8dni, Namer ima druk\xc4\x8dije tijelo, bolje prilago\xc4\x91eno njegovoj namjeni. U razvoju Namera projektanti su uporabili neka potpuno nova rje\xc5\xa1enja, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i uporabu zako\xc5\xa1enog oklopa. Njegovi se moduli pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87uju na osnovno oklopno tijelo posebnom tehnikom koja eliminirana potrebu spajanja plo\xc4\x8da varenjem, jer su se upravo varovi pokazali kao potencijalno slabi dijelovi oklopa. Osim toga dobio je i posebno oblikovanu podnicu koja znatno pove\xc4\x87ava otpornost na eksplozije mina. A upravo su djelovanja u ju\xc5\xbenom Libanonu i Gazi pokazala da su eksplozivna sredstva ukopna u zemlju podjednako opasna kao i protuoklopni vo\xc4\x91eni projektili. Tako su 2006. na jugu Libanona dvije Merkave uni\xc5\xa1tene kad su nai\xc5\xa1le na vrlo velike mine ukopane u cestu. Pritom je poginulo pet \xc4\x8dlanova posade. Zbog toga je podnica zakrivljena u plitki V oblik.\n_START_SECTION_\nDodatna za\xc5\xa1tita\n_START_PARAGRAPH_\nNa osnovno tijelo na\xc4\x8dinjeno zavarivanjem \xc4\x8deli\xc4\x8dnih plo\xc4\x8da postavljeni su moduli te\xc5\xa1kog kompozitnog oklopa koji su razvile tvrtke Israel Military Industries (IMI) i Rafael, koje su odgovorne i proizvodnju oklopna za tenkove po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od Merkave 2 pa sve do Merkave 4. Razina oklopne za\xc5\xa1tite je podjednaka i s prednje i bo\xc4\x8dnih strana vozila. To je posljedica zadnjih borbenih iskustava izraelske vojske koja je otkrila da su je ve\xc4\x87i postotak pogodata u oklopna vozila do\xc5\xa1ao u njihove bokove nego u prednji dio, za razliku od prija\xc5\xa1njih iskustva iz koja su pokazivala da \xc4\x8dak 60% pogodaka dolazi u prednji dio vozila. Do promjene je do\xc5\xa1lo uslijed promjene neprijateljske taktike protuoklopne borbe. U ranijim ratovima izraelski tenkovi uglavnom sukobljavali s tenkovima, pa je ve\xc4\x87ina pogodaka, uslije obostrane paljbe, dolazila u prednji dio vozila. Tijekom borbi u ju\xc5\xbenom Libanonu 2006. neprijatelj je uglavnom rabio protuoklopne vo\xc4\x91ene projektile, kojima je znatno lak\xc5\xa1e pogoditi bo\xc4\x8dni dio tenka jer tako predstavlja ve\xc4\x87i cilj. Osim toga neprijatelj je rabio taktiku uporabe zasjeda te su operateri \xc4\x8dekali najpovoljniji trenutak za lansiranje projektila, a to je bio onaj kad tenkovski top nije bio okrenut u njihovom smjeru._NEWLINE_Jo\xc5\xa1 jedna specifi\xc4\x8dnost Namera je uporaba posebih panela oklopa koji su na tijelo pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87eni preko posebnih opruga (sli\xc4\x8dno rje\xc5\xa1enje rabe i Merkave 4). Na taj se na\xc4\x8din smanjuje rizik da \xc4\x87e se moduli pomaknuti tijekom prelaska preko prepreka ili jako neravnog terena. U skladu s razvojem novih protuoklopnih oru\xc5\xbeja koji ciljeve napadaju iz gornje polusfere Namer je dobio debeli oklop i s gornje strane. Kako se ne bi umanjila njegova u\xc4\x8dinkovitost ni voza\xc4\x8d ni odjeljak za pje\xc5\xa1a\xc4\x8dki desant nemaju krovne otvore. Naime, obi\xc4\x8dni bi otvori, naro\xc4\x8dito iznad odjeljka za prijevoz desanta, bitno smanjili protuoklopnu za\xc5\xa1titu. S druge strane i na njih se je mogao staviti oklop, ali bi onda njihova te\xc5\xbeina zahtijevala ugradnju posebnih sustava za otvaranje. Njihovom bi se ugradnjom pove\xc4\x87ala cijena vozila i masa, te bi se smanjio korisni prostor unutar vozila. Sli\xc4\x8dno je rje\xc5\xa1enje ve\xc4\x87 prije uporabljeno na Merkavi 4 gdje je iz istog razloga uklonjen krovni otvor punitelja._NEWLINE_Svi ovi postupci u\xc4\x8dinili su od Namera borbeno vozilo s odli\xc4\x8dnom razinom oklopne za\xc5\xa1tite. Kolika je mo\xc5\xbeda najbolje govori podatak da je borbena masa Namera 62 tone, a borbena masa tenka Merkava 4 65 tona. A Merkava ima kupolu s topom od 120 mm i borbeni komplet od 46 granata. Stru\xc4\x8dnjaci smatraju da je Merkava 4 trenutno tenk s najvi\xc5\xa1oj razinom oklopne za\xc5\xa1tite na svijetu. Neznatna razlika u masi Namera i Merkave 4 zna\xc4\x8di da imaju potpuno jednaku takti\xc4\x8dnu pokretljivost i razinu oklopne za\xc5\xa1tite, a \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da su idealno uskla\xc4\x91eni za zajedni\xc4\x8dko borbeno djelovanje._NEWLINE_Me\xc4\x91utim, pasivni i eksplozivno-reaktivni oklopi od kojih jo\xc5\xa1 uvijek ovisi vjerojatnost pre\xc5\xbeivljavanja suvremenih tenkova na boji\xc5\xa1tu ozbiljno se pribli\xc5\xbeila svojim krajnjim granicama. Iako jo\xc5\xa1 uvijek postoji mogu\xc4\x87nost da se razviju neki novi materijali ili njihove kombinacije, svako pobolj\xc5\xa1anje oklopne za\xc5\xa1tite dosad je uvijek neminovno dovodilo do pove\xc4\x87anja mase. Ve\xc4\x87 smo spomenuli da je masa Merkave 62 tone. Masa ameri\xc4\x8dkog Abramsa M1A2 je 63, a njema\xc4\x8dkog Leoparda 2 A6EX je 62,4 tone. Osim \xc5\xa1to bitno ograni\xc4\x8dava njihovu takti\xc4\x8dku pokretljivost tako velike te\xc5\xbeine suvremenih tenkova su problem svih onih koji su zadu\xc5\xbeeni za njihov strate\xc5\xa1ki prijevoz._NEWLINE_Zbog toga se sve vi\xc5\xa1e nade pola\xc5\xbee u razvoj aktivnih sustava za proturaketnu za\xc5\xa1titu. Izraelske tvrtke su i na tom podru\xc4\x8dju u samom vrhu svjetskog razvoja. Zbog toga izraelska vojska razmatra mogu\xc4\x87nost da se Namer opremi Rafaelovim aktivnim sustavom Trophy ili Aspro-A. Sto aktivnih sustava ve\xc4\x87 je ugra\xc4\x91eno na Merkave 4. Druga je opcija da se Nameri opreme sustavom Iron Fist tvrtke IMI. Oba bi sustava omogu\xc4\x87ila Namerima pove\xc4\x87anu otpornost na djelovanja protuoklopnih vo\xc4\x91enih projektila i ru\xc4\x8dnih raketnih baca\xc4\x8da, iako bi temelj za\xc5\xa1tite i dalje bio te\xc5\xa1ki oklop.\n_START_SECTION_\nNaoru\xc5\xbeanje i oprema\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliku od sna\xc5\xbenog oklopa sveukupna konfiguracija Namera jednaka je uobi\xc4\x8dajenom oklopnom transporteru i BVP-u. A to prije svega zna\xc4\x8di da mu je motor (kao i kod Merkava) smje\xc5\xa1ten u prednji dio tijela, desno od voza\xc4\x8da. Srednji dio namijenjen je postavljanju naoru\xc5\xbeanja, dok je stra\xc5\xbenji slobodan za prijevoz pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkog desanta. Zbog specifi\xc4\x8dnosti kako izraelska vojska rabi oklopna vozila kod Namera je zapovjednik smje\xc5\xa1ten odmah iza voza\xc4\x8da, te ima svoju kupolicu. Desno od zapovjednika nalazi se mjesto ciljatelja koji upravlja paljbenom stanicom Katlanit tvrtke Rafael. Daljinski upravljanja paljbena stanica mo\xc5\xbee se naoru\xc5\xbeati strojnicom kalibra 7,62 mm, te\xc5\xa1kom strojnicom od 12,7 mm ili automatskim baca\xc4\x8dem granata kalibra 40 mm. Ovakvim skromnim naoru\xc5\xbeanjem Nameri je bli\xc5\xbei koncepciji oklopnog transportera nego suvremenog BVP-a. Zbog toga izraelska vojska razmatra i mogu\xc4\x87nost da se Namer opremi sna\xc5\xbenijim naoru\xc5\xbeanjem, kao \xc5\xa1to je daljinski upravljanom paljbenom stanicom Samson (tako\xc4\x91er tvrtke Rafael) naoru\xc5\xbeanom topom kalibra 30 mm. Mogu\xc4\x87nosti postavljanja protuoklopnih vo\xc4\x91enih projektila se ne spominje, iako se Samson za izvoz nudi i s tom opcijom. Zapovjednik na raspolaganju ima strojnicu kalibra 7,62 mm pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87enu na krov vozila. Sastavni dio naoru\xc5\xbeanja Namera je i minobaca\xc4\x8d kalibra 60 mm. Na svakom boku vozila nalazi se set sa \xc5\xa1est baca\xc4\x8da dimnih bombi._NEWLINE_Iako zapovjednik i ciljatelj imaju krovne otvore za ulazak i izlazak iz vozila u pravilu se rabi velika rampa na stra\xc5\xbenjem dijelu vozila. Kako je rampa prete\xc5\xa1ka za ru\xc4\x8dnu manipulaciju ima poseban pogon. Kako postoji mogu\xc4\x87nost da pogon rampe uslijed o\xc5\xa1te\xc4\x87enja ili kvara otka\xc5\xbee u rampu su inkomporirana vrata za izlazak u nu\xc5\xbedi. U vratima se nalazi pu\xc5\xa1karnica koja osigurava mogu\xc4\x87nost otvaranja paljbe na neprijatelje koji poku\xc5\xa1avaju pri\xc4\x87i vozilu sa stra\xc5\xbenje strane._NEWLINE_Odli\xc4\x8dnu preglednost iz vozila za zapovjednika i ciljatelja osiguravaju dva kruga periskopa, po jedan iznad svakog otvora. Iako voza\xc4\x8d ima samo tri periskopa to ne zna\xc4\x8di da ima slabu preglednost. Naime, voza\xc4\x8d u svakom trenutku na ekranima vidi sliku s po dvije dnevne i dvije no\xc4\x87ne kamere smje\xc5\xa1ene na svakom boku vozila. Svaki par pokriva 180 stupnjeva. Uz to po jedan dnevna i no\xc4\x87na kamera postavljene su pokraj rampe na stra\xc5\xbenjem dijelu vozila. Sveukupno Namer ima \xc5\xa1est kamera koje osiguravaju preglednost svih 360 stupnjeva oko vozila. Uz voza\xc4\x8du, slika s kamera se prenosi zapovjedniku i ciljatelju, te se prikazuje i na ekranima u prostoru za pje\xc5\xa1a\xc4\x8dki desant._NEWLINE_Osim tri \xc4\x8dlana posade Namer mo\xc5\xbee prevesti i osam vojnika. Dva reda po \xc4\x8detiri sjedala postavljeni su na bokove te su okrenuti prema unutra\xc5\xa1njosti vozila. U vozilo se mo\xc5\xbee, u slu\xc4\x8daju hitne potrebe, smjestiti jo\xc5\xa1 jedan vojnik. Sjedala su pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ena na bokove vozila preko posebnog mehanizma kojem je zada\xc4\x87a da apsorbira udar koji se javlja tijekom eksplozije mine, te se prenosi preko tijela vozila u unutra\xc5\xa1njost. Proizvo\xc4\x91a\xc4\x8d tvrdi da je konstrukcija sjedala bliska katapultraju\xc4\x87im sjedalima na borbenim avionima._NEWLINE_Naravno, unutra\xc5\xa1njost Namera ima sustav za klimatizaciju koji ujedno slu\xc5\xbei za kemijsku i biolo\xc5\xa1ku za\xc5\xa1titu. Zanimljivo je da je pogonski sustav klimatizacijskog ure\xc4\x91aja postavljen izvan oklopnog tijela, u svojevrsnu metalnu kutiju smje\xc5\xa1tenu desno od ulazne rampe. Na taj su na\xc4\x8din projektanti smanjili veli\xc4\x8dinu i masu oklopa, te iz njega uklonili potencijalno opasan sustav. Lijevo od rampe nalazi se veliki spremnik za gorivo.\n_START_SECTION_\nPokretljivost\n_START_PARAGRAPH_\nVelika masa vozila i zahtjev da mu pokretljivost bude na razini tenka Merkava 4 projektantima nije ostavila veliku mogu\xc4\x87nost izbora. Zbog toga su odabrali Dieselov motor koji se ve\xc4\x87 rabi u tenkovima Merkava 3 Baz. Rije\xc4\x8d je o V-12 Dieselovu motoru AVDS-1790 snage 1200 konjskih snaga. Prvotni proizvo\xc4\x91a\xc4\x8d ovog motora bila je tvrtka Teledyne Continental Motors, a sad ga proizvodi tvrtka L3 Combat Propulsion Systems. Tako je trenutna specifi\xc4\x8dna snaga 19,4 KS/t. Ako se poka\xc5\xbee potrebnim Namer se mo\xc5\xbee opremiti naprednjom ina\xc4\x8dicom motora AVDS-1790 ili \xc4\x8dak motorom MTU 883 (snage 1500 KS) koji se ugra\xc4\x91uje u Merkave 4. Ugradnja ja\xc4\x8deg motora pove\xc4\x87ala bi specifi\xc4\x8dnu snagu na \xc4\x8dak 24 KS/t, te bi bila \xc4\x8dak ne\xc5\xa1to bolja nego kod Merkave 4._NEWLINE_Snaga motora se prenosi preko Renkove automatske hidrokineti\xc4\x8dke transmisije sa samo \xc4\x8detiri brzine. Hidrauli\xc4\x8dko je podvozje preuzeto s Merkave 4.'