b'\n_START_ARTICLE_\nElektri\xc4\x8dni brod\n_START_PARAGRAPH_\nElektri\xc4\x8dni brod je brod koji se pokre\xc4\x87e elektromotorom, koriste\xc4\x87i elektri\xc4\x8dnu energiju pohranjenu u akumulatoru ili drugim ure\xc4\x91ajima za pohranu elektri\xc4\x8dne energije. Iako veliku ve\xc4\x87inu brodova pogoni dizel motor, a popularni su jo\xc5\xa1 i benzinski motori i pogon na jedra, brodovi na elektri\xc4\x8dni pogon ustvari postoje ve\xc4\x87 120 godina. Elektri\xc4\x8dni brodovi su bili vrlo popularni izme\xc4\x91u 1880-ih i 1920-ih, dok se jo\xc5\xa1 nije bio dovoljno razvio motor s unutarnjim izgaranjem. A od energetske krize 1970-ih ponovo vra\xc4\x87aju svoju popularnost, pogotovo od unaprije\xc4\x91enja fotonaponskih \xc4\x8delija. Koriste\xc4\x87i solarnu energiju mogu\xc4\x87e je napraviti brod na motorni pogon sa beskona\xc4\x8dnim dometom.\n_START_SECTION_\nRana povijest\n_START_PARAGRAPH_\nJedan od prvih elektri\xc4\x8dnih brodova dizajnirao je 1839., u Sankt-Peterburgu u Rusiji, njema\xc4\x8dki izumitelj Moritz von Jacobi. Brod je bio duga\xc4\x8dak 24 stope i mogao je prevoziti 14 putnika brzinom od 3 milje na sat.\n_START_SECTION_\nZlatno doba\n_START_PARAGRAPH_\nTrebalo je 30 godina razvoja baterije i motora prije nego je elektri\xc4\x8dni brod postao prakti\xc4\x8dan. Gustav Trouv\xc3\xa9, francuski elektri\xc4\x8dni in\xc5\xbeenjer, 1880. patentirao je mali elektri\xc4\x8dni motor. Isprva je mislio upotrijebiti taj motor za pogon vesala koja bi onda pokretala sam brod, ali je kasnije ipak zagovarao propeler._NEWLINE_Anthony Reckenzaun konstruirao je prvu zna\xc4\x8dajniju elektri\xc4\x8dnu barkasu i nazvao ju \xe2\x80\x9eElectricity\xe2\x80\x9c. Brod je imao \xc4\x8deli\xc4\x8dnu oplatu i bio je preko 7 metara dug. Imao je akumulatore za pohranu elektri\xc4\x8dne energije. Takvi brodovi su se ve\xc4\x87inom koristili za izlete po rijeci Temzi._NEWLINE_Moritz Immisch, zajedno sa Williamom Keppelom, 1882. godine osnovao je tvrtku koja se specijalizirala za primjenu elektri\xc4\x8dnih motora u transposrtu. Oni su naparavili prvu flotu elektri\xc4\x8dnih barkasa za iznajmljivanje, te niz stanica za punjenje uz Temzu._NEWLINE_Takve brodove primarno su koristili bogati pojedinci za prevo\xc5\xbeenje po rijeci. Rasko\xc5\xa1ni brodovi bili su izgra\xc4\x91eni od mahagonije i bogato dekorirani vitrajima, svilenim zavjesama i bar\xc5\xa1unastim jastucima._NEWLINE_Na \xc4\x8cika\xc5\xa1kom svjetskom sajmu 1893. godine 55 barkasa proiza\xc5\xa1lih iz rada Anthonya Reckenzauna prevelo je preko milijun putnika._NEWLINE_Elektri\xc4\x8dni brodovi tada jo\xc5\xa1 uvijek nisu bili namijenjeni za transport preko mora. To su bili isklju\xc4\x8divo brodovi za mali broj putnika po rijekama i drugim vodama bez valova.\n_START_SECTION_\nPropast\n_START_PARAGRAPH_\nDolaskom vanbrodskih motora sa unutra\xc5\xa1njim izgaranjem u dvadesetim godinama pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a, dovelo je do pada popularnosti elektri\xc4\x8dnih brodova. Unato\xc4\x8d tome ponegdje su ostali prisutni od tada do danas. Na primjer na K\xc3\xb6nigssee-u, jezeru u jugo-isto\xc4\x8dnoj Njema\xc4\x8dkoj. Tu je procijenjeno da je okoli\xc5\xa1 preosjetljiv za dizel motore, pa se samo elektri\xc4\x8dni brodovi smiju koristiti za plovidbu po jezeru._NEWLINE_Kroz godine je postepeno uveden kombinirani elektro i dizel pogon. Tako moderni prekooceanski brod Queen Mary 2 korsiti samo elektromotore, dok se akumulatori pune pomo\xc4\x87u dizel i plinskih turbina._NEWLINE_Brodovi pogonjeni isklju\xc4\x8divo na elektri\xc4\x8dnu energiju stagnirali su sve dok Duffy Electric Boat Company of California nije po\xc4\x8dela masovno proizvoditi male elektri\xc4\x8dne brodice 1968. Danas oni proizvode vi\xc5\xa1e od 300 brodova na godinu._NEWLINE_Brodovi na solarni pogon nisu se pojavili do 1980-ih.\n_START_SECTION_\nRegulator brzine\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi se brod mogao koristiti potreban je regulator brzine (naprijed/nazad/izvan brzine).\n_START_SECTION_\nElektromotor\n_START_PARAGRAPH_\nPostoji \xc5\xa1irok raspon elektromotora u upotrebi. Tradicionalni istosmjerni elektromotori sa namotajima prvi su u\xc5\xa1li u upotrebu, a koriste se jo\xc5\xa1 i danas. Danas mnogi brodovi koriste i istosmjerne motore sa permanentnim magnetima zbog njihove male te\xc5\xbeine. Prednosti oba motora je \xc5\xa1to se mogu regulirati elektroni\xc4\x8dki, ali im to i nije poitrebno. Neki brodovi koriste motore na izmjeni\xc4\x8dnu struju ili motore sa permanentnim magnetima bez \xc4\x8detkica. Prednost ovih motora je da ne trebaju komutator za pretvorbu struje u izmjeni\xc4\x8dnu, ali zato zahtjevaju elektroni\xc4\x8dku regulaciju i visoki napon za \xc5\xa1to je potrebna dobra izolacija.\n_START_SECTION_\nZaga\xc4\x91ivanje okoli\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nSve komponente broda moraju se proizvesti i, kada postanu otpad, nekako ih se treba rije\xc5\xa1iti. Ti procesi uzrokuju odre\xc4\x91eno zaga\xc4\x91enje okoli\xc5\xa1a, te postoji mi\xc5\xa1ljenje da upravo elektri\xc4\x8dni brodovi svojom proizvodnjom i otpadom zapravo vi\xc5\xa1e zaga\xc4\x91uju okoli\xc5\xa1 od brodova na motore s unutra\xc5\xa1njim izgaranjem.\n_START_SECTION_\nProizvodnja elektri\xc4\x8dne energije\n_START_PARAGRAPH_\nZa proizvodnju elektri\xc4\x8dne energije se \xc4\x8desto koriste fosilna goriva, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da se time zaga\xc4\x91uje okoli\xc5\xa1. Nadalje za izgradnju stanica za punjenje i ugradnju kablova za transport elektri\xc4\x8dne enrgije potrebno je uni\xc5\xa1titi dio okoli\xc5\xa1a. Ali mo\xc5\xbee se i ustvrditi da brodovi na motore s unutra\xc5\xa1njim izgaranjem tako\xc4\x91er trebaju odnekuda dobivati gorivo, a infrastruktura potrebna za transport fosilnih goriva je puno \xc5\xa1tetnija za okoli\xc5\xa1 od one za transport elektri\xc4\x8dne energije.\n_START_SECTION_\nEfikasnost\n_START_PARAGRAPH_\nIako je to\xc4\x8dno da elektri\xc4\x8dni motori gube na efikasnosti opetovanim kori\xc5\xa1tenjem, snaga potrebna za vo\xc5\xbenju po rijeci u prosjeku iznosi 1,5 kW, te dizel motor od 60 konjskih snaga koji proizvodi samo 1,5 kW radi sa puno manjom efikasno\xc5\xa1\xc4\x87u od elektromotora iste snage.\n_START_SECTION_\nBaterije\n_START_PARAGRAPH_\nZbrinjavanje baterija i akumulatora predstavlja vrlo veliki ekolo\xc5\xa1ki problem. Ako bi brod potonuo, njegov akumulator bi uzrokovao vrlo veliko zaga\xc4\x91enje tog ekosustava. Nasuprot tome, elektri\xc4\x8dni brodovi imaju istu vjerojatnost da potonu, kao i brodovi na motore s unutra\xc5\xa1njim izgaranjem, a ulja i gorivo iz takvih brodova isto zaga\xc4\x91uju okoli\xc5\xa1. Proizvodnja baterija je tako\xc4\x91er veliki zaga\xc4\x91iva\xc4\x8d, zbog \xc5\xa1tetnih kemijskih spojeva koji su potrebni.\n_START_SECTION_\nSolarni brodovi\n_START_PARAGRAPH_\nVjerojatno prvi prakti\xc4\x8dni solarni brod izra\xc4\x91en je 1975. u Engleskoj._NEWLINE_Planet Solar je najve\xc4\x87i brod na na solarnu energiju na svijetu i dosad jedino vozilo na solrani pogon koje je pre\xc5\xa1lo put oko svijeta. Izgra\xc4\x91en 2010. godine, Planet Solar je katamaran dug 35 i \xc5\xa1irok 26 metara. Elektri\xc4\x8dnu energiju dobiva iz 537 kvadratnim metara fotonaponskih panela raspore\xc4\x91enih po njegovoj oplati._NEWLINE_Nippon Yusen, japanska tvrtka koja se bavi pomorskim transportom, objavila je da namjerava ugraditi fotonaponske panele snage 40 kW, transportni brod koji \xc4\x87e prevoziti automobile za Toyota Motors kompaniju.'