b'\n_START_ARTICLE_\nKristian Krekovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nKristian Krekovi\xc4\x87 (tako\xc4\x91er i Kristijan) (Koprivna kod Modri\xc4\x8de, 28. o\xc5\xbeujka 1901. - Palma de Mallorca, 21. studenoga 1985.), istaknuti hrvatski slikar i arhitekt, odnosno hrvatsko-peruanski umjetnik.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nKristijan Krekovi\xc4\x87 ro\xc4\x91en je u selu Koprivna (na rijeci Bosni, izme\xc4\x91u Doboja i Modri\xc4\x8de), u Bosni i Hercegovini, u obitelji \xc5\xa1umara iz Like, odakle Krekovi\xc4\x87i ina\xc4\x8de potje\xc4\x8du. Djetinjstvo i mladost proveo je u Maglaju i Tuzli. Studirao je slikarstvo u Be\xc4\x8du, gdje ga je izdr\xc5\xbeavao \xc5\xbeidovski par bez djece, od 1921. godine na Akademie der Bildenden Kunste gdje je i diplomirao 1925. godine te u Parizu gdje je studirao slikarstvo i arhitekturu na \xc3\x89cole Nationale Sup\xc3\xa9rieure de Beaux-Arts. Izla\xc5\xbee od 1925. godine a ve\xc4\x87 1928. giodine postao je \xc4\x8dlanom francuskog Dru\xc5\xa1tva likovnih umjetnika. Iste godine nagra\xc4\x91en je zlatnom medaljom u Bordeauxu na izlo\xc5\xbebi me\xc4\x91unarodne umjetnosti, za djelo Pari\xc5\xbeanka sa psom. _NEWLINE_O\xc5\xbeenio je Sinu Pevsner, francusku \xc5\xbdidovku iz Pariza, koja je zbog braka s Krekovi\xc4\x87em \xc5\xbertvovala svoju obe\xc4\x87avaju\xc4\x87u karijeru pijanistice._NEWLINE_Izme\xc4\x91u 1928. i 1966. posjetio je mnogo puta Peru, te je njegov rad postao duboko pro\xc5\xbeet \xc5\xbeivotom i umjetno\xc5\xa1\xc4\x87u Inka. Tijekom Drugog svjetskog rata boravio je sa suprugom \xc5\xbeidovskog podrijetla Sinom (\xc4\x8ditaj: Zinom) u Zagrebu, gdje je portretirao i Antu Paveli\xc4\x87a te razra\xc4\x91uje nacrte za monumentalno preoblikovanje sredi\xc5\xa1njega zagreba\xc4\x8dkog Trga bana Jela\xc4\x8di\xc4\x87a. Uspostavom komunisti\xc4\x8dke Jugoslavije mu je, presudom iz 1946. (su\xc4\x91en je zajedno s Lovrom pl. Mata\xc4\x8di\xc4\x87em i znamenitim hrvatskim pjesnikom Tinom Ujevi\xc4\x87em) oduzeta sva pokretna i nepokretna imovina. Prema svjedo\xc4\x8denju samoga Krekovi\xc4\x87a, Ujevi\xc4\x87 je na tu presudu, dr\xc5\xbee\xc4\x87i visoko u ruci svoju malu crnu torbu, uzviknuo: "Slavni sude, ova torba je sva moja pokretna i nepokretna imovina!"_NEWLINE_Od 1955. \xc5\xbeivio je u Peruu, i prihvatio peruansko dr\xc5\xbeavljanstvo koje mu je bilo ponu\xc4\x91eno. Imao je veliki uspjeh s izlo\xc5\xbebom u New Yorku, Washingtonu (Smithsonian Institution, 126 tisu\xc4\x87a posjetitelja godine 1955., u samo dva mjeseca!), Bostonu, Philadelphiji, Madridu, Limi, Parizu, Barceloni itd. Od godine 1950. do 1954. radio je kao slikar u Peruu. Njegovu veliku izlo\xc5\xbebu etnografskih platna odr\xc5\xbeanu godine 1954. u Limi, u Gradskoj vije\xc4\x87nici, otvorio je sam predsjednik Perua Manuel A. Odria i Krekovi\xc4\x87a odlikovao Redom istaknutih zasluga._NEWLINE_Od 1965. smjestio se u Palma de Mallorci, gdje je 1977. dao izgraditi Museo Palma de Mallorca s njegovim umjetni\xc4\x8dkim djelima, danas poznat kao Museo Krekovi\xc4\x87 (Collecci\xc3\xb3n Pintor Krekovi\xc4\x87, ili Fundaci\xc3\xb3n Museo Krekovi\xc4\x87). Krekovi\xc4\x87ev Muzej je godine 1981. slu\xc5\xbebeno otvorila \xc5\xa1panjolska kraljica Sofija. U knjigu utisaka ona je upisala me\xc4\x91u inim sljede\xc4\x87e rije\xc4\x8di: "...magnifico museo y magnifico pintor" ("veli\xc4\x8danstven muzej i veli\xc4\x8danstven slikar")."_NEWLINE_Osim slikarstvu Krekovi\xc4\x87 se za \xc5\xbeivota posvetio i promicanju svjetskog mira. U novinama Ultimas Hora od 23. svibnja 1981. godine Josep Rosselo govori o Krekovi\xc4\x87u kao o "proroku nenasilja" koji "tra\xc5\xbei jedan novi, miroljubivi odgoj mlade\xc5\xbei na svim kontinentima, u duhu nenasilja, dru\xc5\xa1tvene pravde, mira, ljepote, ljubavi i sno\xc5\xa1ljivosti me\xc4\x91u svim ljudima, bez razlike na rase, vjeru, jezik, spol i boju ko\xc5\xbee". Umro je u Palma de Mallorci 21. studenoga 1985. godine.\n_START_SECTION_\nDjelo\n_START_PARAGRAPH_\nKrekovi\xc4\x87ev opse\xc5\xbean opus od 143 monumentalna platna velikog formata, posve\xc4\x87en hrvatskoj povijesti, me\xc4\x91u kojima su 63 portreta hrvatskih knezova i kraljeva (od Porge, 620., do Stjepana Toma\xc5\xa1evi\xc4\x87a, 1463.), na \xc5\xbealost nije sa\xc4\x8duvan. Stradao je prilikom bombardiranja Beograda 1941. godine. Na sre\xc4\x87u, ostale su sa\xc4\x8duvane fotografije nekih njegovih djela. Prou\xc4\x8davaju\xc4\x87 ju\xc5\xbenoameri\xc4\x8dke civilizacije u Peruu i prou\xc4\x8dava kulturu uro\xc4\x91eni\xc4\x8dkih plemena te stvara monumentalno djelo Pro\xc5\xa1lost i sada\xc5\xa1njost Perua. Kao uspje\xc5\xa1an portretist portretirao je poznate li\xc4\x8dnosti svoga doba kao: britansku kraljicu Mary, jugoslavenskog kralja Aleksandara, \xc5\xa1vedskiog kralja Gustava, \xc5\xa1panjolskog kralja Juana Carlosa i Mahatmu Gandija, s kojim je sklopio trajno prijateljstvo a 1975. godine predao je papi Pavlu VI. sliku s naslovom Djevica mira._NEWLINE_Neki likovni kriti\xc4\x8dari, kao na primjer Camille Mauclair, smatraju ga jednim od najve\xc4\x87ih portretista 20 stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nDonacija\n_START_PARAGRAPH_\nKrekovi\xc4\x87 je sanjao o slobodnoj Hrvatskoj i namjeravao ponovno zapo\xc4\x8deti rad na hrvatskom ciklusu, ali je umro prije uspostave samostalne hrvatske dr\xc5\xbeave. Godine 1991. njegova supruga Sina Krekovi\xc4\x87 poklonila je Hrvatskoj ukupno 52 crte\xc5\xbea, koji se danas nalaze u Modernoj galeriji (20 crte\xc5\xbea), Nacionalnoj i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1noj knji\xc5\xbenici (16) i Kabinetu grafike HAZU (16).'