b'\n_START_ARTICLE_\nEvangelista Torricelli\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nTorricelli je ro\xc4\x91en u Rimu, ali je odrastao u malom mjestu Faenza, koje je bilo dio tada\xc5\xa1nje Papinske Dr\xc5\xbeave. Dok je bio jo\xc5\xa1 vrlo mali, ostao je bez oca, tako da je o njemu vodio brigu njegov ujak, koji je bio redovnik kamaldolijanac. On ga je uveo 1624. u jezuitsku \xc5\xa1kolu, da studira matematiku i filozofiju. Od 1626. studirao je matematiku u Pisi. Nakon \xc5\xa1to je 1632. Galileo Galilei  napisao djelo Razgovor o novoj znanosti, Torricelli je bio odu\xc5\xa1evljen s novim dostignu\xc4\x87ima u znanosti i geometriji, tako da je po\xc4\x8deo studirati Ptolomeja, Tycho Brahea i Johannesa Keplera, da bi se na kraju zainteresirao za radove Nikole Kopernika. _NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je Galileo Galilei  umro 1642., Torricelli ga naslje\xc4\x91uje kao profesora matematike na Sveu\xc4\x8dilistu u Pisi. Od tada je rije\xc5\xa1io \xc4\x8ditav niz matemati\xc4\x8dkih problema, kao \xc5\xa1to je odre\xc4\x91ivanje povr\xc5\xa1ine cikloide i rje\xc5\xa1avanje centara gravitacije. Konstruirao je i gradio teleskope i jednostavne mikroskope. Torricelli je umro od trbu\xc5\xa1nog tifusa 1647.\n_START_SECTION_\nDoprinosi\n_START_PARAGRAPH_\nTorricelli je prvi uspio stvoriti stalni vakuum i izumio je barometar (1643.). Staklenu cijev, zatvorenu na jednom kraju, napunio je \xc5\xbeivom i pa\xc5\xbeljivo uronio otvorenim krajem u posudu sa \xc5\xbeivom. \xc5\xbdiva u cijevi se spustila ostavljaju\xc4\x87i vakuum u cijevi iznad nje. Otkrio je da se visina stupca \xc5\xbeive mijenja ovisno o atmosferskom tlaku. Torricelli je staklenu cijev duljine pribli\xc5\xbeno jedan metar, zatvorenu na jednome kraju, napunio \xc5\xbeivom. Zatim je otvoreni kraj cijevi zatvorio prstom i tako ju uronio u \xc5\xa1iru posudu sa \xc5\xbeivom. Tada se prst makne, jedan dio \xc5\xbeive iste\xc4\x8de, ali se brzo uspostavlja ravnote\xc5\xbea kada \xc5\xbeivin stupac dostigne 760 mm. To zna\xc4\x8di da zrak atmosferskim tlakom djeluje na povr\xc5\xa1inu \xc5\xbeive u \xc5\xa1iroj posudi, prenosi se podjednako u svim smjerovima (Pascalov zakon) i uravnote\xc5\xbeuje \xc5\xbeivin stupac od 760 mm. Tako je visina \xc5\xbeivina stupca mjera za tlak zraka. Pod normalnim uvjetima, kada se pokus obavlja na morskoj razini pri 0 \xc2\xbaC, taj se tlak naziva normalnim atmosferskim tlakom. Atmosferski se tlak smanjuje s nadmorskom visinom, jer se smanjuje sloj zraka iznad te to\xc4\x8dke, s porastom vla\xc5\xbenosti zraka jer vodena para ima manju gusto\xc4\x87u od zraka i porastom temperature jer se zagrijavanjem smanjuje gusto\xc4\x87a zraka zbog \xc5\xa1irenja. _NEWLINE_Ostala nam je poznata Torricellijeva izreka: \xe2\x80\x9c\xc5\xbdivimo na dnu zra\xc4\x8dnoga oceana, a zrak nas tla\xc4\x8di svojom te\xc5\xbeinom\xe2\x80\x9d. Torricelli je prvi znanstveno opisao pojavu vjetra: \xe2\x80\x9c... vjetrovi su stvoreni zbog razlike temperatura, a time i gusto\xc4\x87a, izme\xc4\x91u dva podru\xc4\x8dja na Zemlji\xe2\x80\x9d.'