b'\n_START_ARTICLE_\nM/B Dunav\n_START_SECTION_\nKarakteristike\n_START_PARAGRAPH_\nBruto tona\xc5\xbea mu je bila 14711 BRT, a nosivost 24861 DWT. Motor je bio 5 cilindarski Grandi Motori Trieste - Fiat snage 10000 KS pri 126 o/min. Najve\xc4\x87a brzina 15,8 \xc4\x8dvorova, potro\xc5\xa1nja goriva 34 tone/dan. Ukupni je kapacitet spremnika goriva bio 1834 metri\xc4\x8dke tone. Sagra\xc4\x91en je u talijanskoj La Speziji rujna 1973., a u trenutku porinu\xc4\x87a bio je 25.259 dwt, namijenjen prijevozu suhih tereta, du\xc5\xbeine 179 i \xc5\xa1irine 22,9 metara i mogao je razviti brzinu od 15 \xc4\x8dvorova. Imao je sedam pregrada ispred strojarnice. Bio je prvi brod za prijevoz sipkog tereta u Jugolinijinoj floti.\n_START_SECTION_\nPosljednja plovidba\n_START_PARAGRAPH_\nPosadu je na posljednjem putovanju vodio kap. Sre\xc4\x87ko Vuko\xc5\xa1a iz Rijeke. Brod je nestao u Tihom oceanu 28. prosinca 1980. godine. Pretpostavlja se da je potonuo pribli\xc5\xbeno 700 milja od japanske luke Yokohame i da je na dubini od 6000 metara._NEWLINE_Posljednji je put zaplovio 20. listopada 1980. iz kanadske luke Hamiltona. Usputno je pristao u ameri\xc4\x8dkoj luci Hampton Roadsu, potom je 9. prosinca doplovio u Los Angeles gdje je  popunio zalihe goriva koje su mu bile potrebne za dugu plovidbu preko Tihog oceana. Dunav je prevozio 12.000 tona \xc4\x8deli\xc4\x8dnih proizvoda, 11.000 tona papira i druge robe ka kineskoj luci Tsingtau. Nakon dvadeset dana plovidbe na\xc5\xa1li su se usred sna\xc5\xbene oluje, na najgorem mogu\xc4\x87em mjestu, nasred Tihog oceana. Vjetar je bio orkanske snage 12 bofora, a valovi vrlo veliki. Dunav je zadnji put dao svoju to\xc4\x8dnu poziciju 23. sije\xc4\x8dnja. koje je zaprimila ameri\xc4\x8dka organizacija AMVER koja redovito prati brodove i prema tim podatcima trebao je sti\xc4\x87i na odredi\xc5\xa1te 31. prosinca. 25. sije\xc4\x8dnja 1980. meteorolozi su izvijestili da je na 36 stupnjeva sjeverno i 151 stupanj isto\xc4\x8dno izmjeren tlak od 978 milibara. Polje tog tlaka zraka kretalo se prema istoku, najve\xc4\x87om brzinom koju je mogao posti\xc4\x87i Dunav. Na 39 stupnjeva sjeverno i 153 stupnja isto\xc4\x8dno, bilo je drugo polje niskog tlaka zraka od 978 milibara, a izme\xc4\x91u je bio me\xc4\x91uprostor \xc5\xa1irine 200 milja gdje je vjetar postizao brzinu od 30 - 35 \xc4\x8dvorova na sat u polumjero od oko 800 km. Nevrijeme je bilo uzrokovano sibirskom anticiklonon._NEWLINE_Do 28. prosinca 1980. brod je jo\xc5\xa1 bio u kontaktu s vanjskim svijetom. Ujutro u 7.30 po japanskom vremenu kapetan je uspio izvijestiti upravu Jugolinije da zbog o\xc5\xa1te\xc4\x87enja nastalih u nevremenu brod mora skrenuti s kursa i proslijediti u Yokohamu. Jo\xc5\xa1 poslije Dunav je uspio biti u kontaktu s drugim hrvatskim brodom, Banijom Atlantske plovidbe iz Dubrovnika. Tada je bio 700 milja od najbli\xc5\xbee kopnene to\xc4\x8dke, rta Nojime u Japanu. Vijest o lo\xc5\xa1oj situaciji dr\xc5\xbealo se u tajnosti da se ne bi uznemiravalo javnost, budu\xc4\x87i da ne mora svaka pogibeljna situacija rezultirati fatalno. Dunavova situacija jest bila pogibeljna. Izvje\xc5\xa1\xc4\x87e upravi spominjao se prodor mora u pram\xc4\x8dano skladi\xc5\xa1te i lomovi prednjih brodskih dizalica. Pri onakvim vremenskim uvjetima izgledi za spas broda i posade su vrlo mali. Javnosti se nije govorilo ni\xc5\xa1ta punih pet dana. Tek 2. sije\xc4\x8dnja 1981. rije\xc4\x8dki je broda izvijestio da nema komunikaciju s brodom. Mogu\xc4\x87nost fatalnog kraja uop\xc4\x87e nije spomenuta. Narednih dana javnosti se izvje\xc5\xa1\xc4\x87ivalo o intenzivnoj potrazi za Dunavom. Na koncu se Jugolinija oglasila 10. sije\xc4\x8dnja 1981. te je brod i posadu slu\xc5\xbebeno prooglasila nestalima._NEWLINE_Javnosti je na novinskoj konferenciji prenesena informacija o 14-dnevnoj intenzivnoj potrazi, no te potrage nije ni bilo. Akciju traganja vodila je japanska Agencija za pomorsku sigurnost MSA (Maritime Safety Agency) koja je izvijestila jo\xc5\xa1 4. sije\xc4\x8dnja da su pretra\xc5\xbeivali jednim patrolnim brodom i trima zrakoplovima te da su s obzirom na negativne rezultate zaklju\xc4\x8dili potragu u zalaz sunca 1. sije\xc4\x8dnja 1981. godine, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da kad je Jugolinija prvi put objavila vijest o Dunavu pretraga ve\xc4\x87 bila gotova. Poslije su svi brodovi koji su tuda plovili motrili na mogu\xc4\x87e tragove, no bez rezultata. _NEWLINE_Podru\xc4\x8dje je pretra\xc5\xbeivala japanska Obalna stra\xc5\xbea sa svojim brodovima i zrakoplovima. Onuda je pro\xc5\xa1ao japanski teglja\xc4\x8d Sun Arrow koji je tra\xc5\xbeio krmeni dio japanskog tankera Onomici Maru i koji je poslije susreta s hrvatskim brodom Mo\xc5\xa1a Pijade tra\xc5\xbeio Dunav na povratku u Japan.  Brod splitske Jadranske slobodne plovidbe Mo\xc5\xa1a Pijade koji je onuda intenzivno plovio cik-cak prema 200 milja isto\xc4\x8dno od zadnje pozicije \xc2\xbbDunava\xc2\xab, jer se pretpostavljalo da je brod onamo otplutati zbog pretpostavljenog otkazivanja pogonskih srojeva, no bezuspje\xc5\xa1no. Razlog za\xc5\xa1to se uporno i dugo tra\xc5\xbeilo te za\xc5\xa1to se odmah nije izvijestilo o nestanku niti naga\xc4\x91alo o fatalnom ishodu jest taj \xc5\xa1to je norve\xc5\xa1ki brod \xc2\xbbBinsnes\xc2\xab\xc2\xa0pod liberijskom zastavom koji je plovio istim podru\xc4\x8djem tako\xc4\x91er prestao se javljati u isto to vrijeme, 23. prosinca 1980. godine. I nakon 13 dana borbe s nevremenom sretno je uplovio u japansku lugu Kagoshimu 5. sije\xc4\x8dnja 1981. godine. Dotad je bila potraga za Dunavom, a nakon dva tjedna Jugolinija je prihvatila mogu\xc4\x87nost tu\xc5\xbenog ishoda te izvijestila javnost.  Do danas nije na\xc4\x91en nikakvi trag, nikakvi ostatci broda niti i\xc5\xa1ta \xc5\xa1to bi ukazivalo da se upravo na tom mjestu dogodila havarija. O ovoj su tragediji onda rijetki pisali ili istra\xc5\xbeivali pozadinu, jer su time riskirali da ih onda\xc5\xa1nje vlasti prika\xc5\xbeu sramotnim.\n_START_SECTION_\nAnalize havarije\n_START_PARAGRAPH_\nSilinu oluje koja je zahvatila taj dio Tihog oceana svjedo\xc4\x8de izvje\xc5\xa1\xc4\x87a koja su krajem sije\xc4\x8dnja 1981. odaslane u svijet iz Tokija u kojima je stajalo da je u vremenu od prosinca i sije\xc4\x8dnja u pomorju oko Japana nestalo \xc4\x8dak stotinu brodova, a mnogi su bili havarirani._NEWLINE_Jedini je ve\xc4\x87i brod u povijesti hrvatskog brodarstva koji je nestao bez ikakvog traga. Slu\xc5\xbebeno obja\xc5\xa1njenje bilo je da je more prodrlo u pregradu br. 1 i balastne tankove te se u  nevremenu prepolovio, a tome je pridonijelo i relativno nisko te\xc5\xbei\xc5\xa1te potpuno nakrcanog broda._NEWLINE_Naga\xc4\x91a se da su polomljene brodske dizalice krive za o\xc5\xa1te\xc4\x87enje pramca i tako omogu\xc4\x87ile prodor _NEWLINE_mora. No, rijetkost je da nevrijeme probije oplate tako velikog broda i potopi ga, osobito uzev\xc5\xa1i u obzir \xc4\x8dinjenicu da brod nije bio star, \xc4\x8dak i za onda\xc5\xa1nje prilike kad gradnje ni pribli\xc5\xbeno nisu bili tako kvalitetne kao danas. Nepoznato je u kakvom je stanju bio u trenutku havarije. Naga\xc4\x91a se i o mogu\xc4\x87nosti utjecaja samog tereta koji je zbog prevrtanja u oluji mogao jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e poremetiti stabilnost broda._NEWLINE_Brodovi za prijevoz sipkih tereta su iznimno stabilni, no u odre\xc4\x91enim situacijama mogu nestati u trenu, osobito brodovi ve\xc4\x87ih tona\xc5\xbea. U slu\xc4\x8daju prodora vode u skladi\xc5\xa1ta vrlo su osjetljivi. Brod nije pun te\xc5\xbeinski, nego zapreminski te u brod gubi stabilnost slu\xc4\x8daju da se odre\xc4\x91eni dio skladi\xc5\xa1ta napuni morem od 12 do 24 posto njegove du\xc5\xbeine. Preoptere\xc4\x87enost pramca i uzgon vala mogu potopiti brod vrlo brzo, pri \xc4\x8demu je osobito bitna du\xc5\xbeina, a ne visina vala. S obzirom na optere\xc4\x87enost, krutost (nisko te\xc5\xbei\xc5\xa1te), valove i more u brodu, brod se vjerojatno prelomio. Prevo\xc5\xbeeni teret, \xc5\xbeeljezo i novinski papir predstavljali su neugodnu kombinaciju jer su ostavljali mnogo praznog prostora koje je prodrlo more napunilo._NEWLINE_Kapetan je postupio prema pomorskim pravilima prema kojima se u slu\xc4\x8daju o\xc5\xa1te\xc4\x87enja ili havarije plovi prema najbli\xc5\xbeoj luci spasa, \xc5\xa1to je Dunavu bila Yokohama. Prema nekim analizama od poslije brodu je bilo bolje postupiti druk\xc4\x8dije, jer je plovidbom prema najbli\xc5\xbeoj luci u onoj situaciji cijelo vrijeme plovio protiv vjetru i moru, \xc5\xa1to ga je zaustavljalo i digao se 60 - 70 milja prema sjeveru. Da se okrenuo u krmu, napravio bi trostruko i doplovio u druge vremenske prilike. Analiti\xc4\x8dari su smatrali da je brod mogao spojiti se s okolnim ameri\xc4\x8dkim bazama, budu\xc4\x87i da bi Amerikanci pomogli u svakoj situaciji.\n_START_SECTION_\nStradali pomorci\n_START_PARAGRAPH_\nObitelji stradalih pomoraca bile su od Pule do Dubrovnika._NEWLINE_Nestali su: zapovjednik kapetan Sre\xc4\x87ko Vuko\xc5\xa1a (Rijeka, 1927.); upravitelj stroja Sojko Dundovi\xc4\x87 (Rijeka, 1947.); 1. \xc4\x8dasnik palube Marijan Tav\xc4\x8dar (Pula, 1952.); 1. \xc4\x8dasnik stroja Nikola Pe\xc5\xa1a (Zaton, 1939.); radiotelegrafist Milan Ti\xc5\xa1ma (Trnava - Osijek, 1949.); 2. \xc4\x8dasnik palube Goran Vuki\xc4\x87 (Trogir, 1956.); 2. \xc4\x8dasnik stroja Krunoslav Katni\xc4\x87 (Crikvenica, 1956.); kadet - v.d. 3. \xc4\x8dasnika palube Valter Franko (Rijeka, 1960.); kadet Gojko Novak (Telovac, 1958.); vje\xc5\xbebenik stroja Marijo Rukoni\xc4\x87 (Mali Lo\xc5\xa1inj, 1952.); mehani\xc4\x8dar Nenad Marin (Kalenderi, 1953.); elektri\xc4\x8dar Emilio Ban (Rijeka, 1951.); 1. kuhar Petar Stanin (Poljana, 1938.); 1. konobar Dane Brklja\xc4\x8da (Slivnica, 1950.); vo\xc4\x91a palube Miroslav Brneli\xc4\x87 (Pod\xc4\x87udni\xc4\x87, 1942.); vo\xc4\x91a stroja Bartol Peru\xc5\xa1i\xc4\x87 (Pod\xc4\x87udni\xc4\x87, 1935.); kormilari Gvido Bla\xc5\xbeina (Drenja - Labin, 1932.); Josip Fanjak (Osijek, 1950.) i Josip Negoveti\xc4\x87 (Cres, 1947.); maza\xc4\x8di Goran Guzobad (Zadar, 1954.), Ivan Putnik (Ruzdi, 1954.) i Ivica \xc5\xa0tefulj (Rijeka, 1958.); 2. kuhar Miljeko Per\xc4\x8dini\xc4\x87 (Rijeka, 1929.), 2. konobar Dragan Baki\xc4\x87 (Me\xc4\x91uvo\xc4\x91en, 1956.); mornari Tomislav Jureti\xc4\x87 (Jelenje, 1945.), Miroslav Levak (Rijeka, 1951.), Ilija Pavlinovi\xc4\x87 (Mi\xc5\xa1i - Livno, 1954.) i Ante \xc5\xbduni\xc4\x87 (Slivnica, 1955.); \xc4\x8dista\xc4\x8di stroja Smolenski Du\xc5\xbeevi\xc4\x87 (Cavtat, 1947.) i Drago Sikiri\xc4\x87 (Rijeka, 1945.); priu\xc4\x8deni konobar Ivan Matak (Ra\xc5\xbeanac, 1959.) te mladi mornar Branko Obri\xc4\x87 (Podhum, 1958.)._NEWLINE_Jugolinija je poslije tragedije osnovala Fond "Dunav" za pomo\xc4\x87 obiteljima i djeci nestalih pomoraca. Fond je uga\xc5\xa1en propa\xc5\xa1\xc4\x87u Jugolinije.\n_START_SECTION_\nPopularna kultura\n_START_PARAGRAPH_\nHrvatski pjesnik David Kabalin Vinodolski posvetio je poginulim pomorcima pjesmu Sanjam te. Tema potonulog Dunava bila je izvor za snimanje posljednje Latinice u 2009. godini.'