b'\n_START_ARTICLE_\nVladimir Muljevi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nVladimir Muljevi\xc4\x87 (Zagreb, 14. velja\xc4\x8de 1913. - Zagreb, 26. velja\xc4\x8de 2007.), bio je prof. emeritus, prvi hrvatski doktor elektrotehni\xc4\x8dkih znanosti i pionir elektrotehnike i ra\xc4\x8dunarstva. Po\xc4\x8dasni \xc4\x8dlan HAZU, po majci Smiljan\xc4\x8danin.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nPotomak stare po\xc5\xbee\xc5\xa1ke obitelji, najstariji hrvatski humboltovac, i prvi hrvatski doktor elektrotehni\xc4\x8dkih znanosti, osniva\xc4\x8d je i 30-godi\xc5\xa1nji predstojnik Zavoda za automatiku i ra\xc4\x8dunalno in\xc5\xbeenjerstvo Fakulteta elektrotehnike i ra\xc4\x8dunarstva u Zagrebu. Nakon diplomiranja za elektrostrojarskog in\xc5\xbeenjera na zagreba\xc4\x8dkom Tehni\xc4\x8dkom fakultetu (1939) i stjecanja akademskoga stupnja doktora tehni\xc4\x8dkih znanosti (s temom vezanom za pobolj\xc5\xa1anje asinkronih elektromotora Nikole Tesle, "Pojava nadvalova u krletkastim rotorima s velikim brojem utora") na be\xc4\x8dkoj Tehni\xc4\x8dkoj visokoj \xc5\xa1koli (1944) svoj je znanstveni vijek od 1949. godine, profesor Muljevi\xc4\x87 proveo na zagreba\xc4\x8dkom Elektrotehni\xc4\x8dkom fakultetu, kojemu je bio i dekan. Na fakultetu je osnovao Zavod za automatiku i ra\xc4\x8dunalno in\xc5\xbeenjerstvo, potaknuo je osnivanje seminara JUREMA (danas KOREMA) i desetak godina bio njegov predsjednik, pokreta\xc4\x8d je i glavni urednik \xc4\x8dasopisa Automatizacija i Hrvatsko sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te, pokreta\xc4\x8d je i organizator Tehni\xc4\x8dke enciklopedije Leksikografskoga zavoda u Zagrebu i \xc4\x8dlan prvoga redakcijskoga odbora, jedan je od utemeljitelja Tehni\xc4\x8dkoga muzeja u Zagrebu, jedan je od pokreta\xc4\x8da i prvi predsjednik Zajednice diplomiranih in\xc5\xbeenjera Elektrotehni\xc4\x8dkog fakulteta u Zagrebu "Alma Matris Alumni Croatiae ETF Zagreb" (AMAC-a)._NEWLINE_Kruna je njegova rada zacijelo impresivna bibliografija radova: objavio je oko 450 znanstvenih i stru\xc4\x8dnih priloga, knjiga, ud\xc5\xbebenika i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1nih skripata, a sastavio je, objavio ili uredio i nekoliko rje\xc4\x8dnika iz podru\xc4\x8dja mjerenja, automatske regulacije i automatizacije.\n_START_SECTION_\nPosljednje godine\n_START_PARAGRAPH_\nPosljednje godine svoga plodnog \xc5\xbeivota Muljevi\xc4\x87 je posvetio istra\xc5\xbeivanju povijesti tehnike, poglavito elektrotehnike, te usustavljanju hrvatskog elektrotehni\xc4\x8dkog nazivlja, zavr\xc5\xa1avaju\xc4\x87i golemi projekt Hrvatsko-njema\xc4\x8dkog rje\xc4\x8dnika elektrotehni\xc4\x8dkog nazivlja (\xc5\xa0kolska knjiga, 2001.). Dobar je dio istra\xc5\xbeivanja povijesti tehni\xc4\x8dkih znanosti u Hrvata posvetio je i njezinim velikanima, poglavito Faustu Vran\xc4\x8di\xc4\x87u i Nikoli Tesli, ali i onima koje poznaje tek u\xc5\xbei krug stru\xc4\x8dne javnosti, poput Ivana Krstitelja Rabljanina i Josipa Jurina. O svakomu je od njih strpljivo prikupljao podatke i objavio ih kao znanstvenopopularne knjige. Povodom obilje\xc5\xbeavanja 150-godi\xc5\xa1njice ro\xc4\x91enja Nikole Tesle, u Tehni\xc4\x8dkom muzeju u Zagrebu predstavljena je pre\xc5\xa1tampana doktorska disertacija prvog doktora tehni\xc4\x8dkih nauka u Hrvata, prof. Vladimira Muljevi\xc4\x87a, koji je jo\xc5\xa1 prije 63. godine, samo godinu dana od Tesline smrti u Americi, doktorirao na be\xc4\x8dkom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu na temi pobolj\xc5\xa1anja rada asinkronih motora Nikole Tesle, \xc4\x8dime je me\xc4\x91u prvima u svijetu uo\xc4\x8dio Teslinu genijalnost, i usudio se o njoj pisati u Be\xc4\x8du 1944. godine. (Tesla je tada bio ameri\xc4\x8dki dr\xc5\xbeavljanin, a Be\xc4\x8d okupiran od strane Nijemaca).'