b'\n_START_ARTICLE_\nAhmed Smajlovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nAhmed Smajlovi\xc4\x87 (Tokoljaci, Srebrenica, 17. lipnja 1938. - Sarajevo, 11. kolovoza 1988.), bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dki islamski prosvjetni, kulturni i javni djelatnik.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRodio se u Tokoljacima kao posljednje dijete. U obitelji oca imama bilo je sedmero djece. U Krnji\xc4\x87ima je zavr\xc5\xa1io osnovnu \xc5\xa1kolu. U Sarajevu je upisao Gazi Husrev-begovu medresu. Bio je odli\xc4\x8dan u\xc4\x8denik. Vojni rok je slu\xc5\xbeio u Ljubljani i to je vrijeme koristio i za studij na Pravnome fakultetu u Ljubljani. U vojsci je zavr\xc5\xa1io prvu godinu studija, a drugu godinu je zavr\xc5\xa1io nakon odslu\xc5\xbeenja roka, na fakultetu u Beogradu. Studij prava nije priveo kraju. Razlog je odluka o studiranju u Egiptu u Kairu na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu El-Azharu. Upisao ga je listopada 1962. godine. Studirao je arapski jezik i knji\xc5\xbeevnost. Magistrirao je na istom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu. Godine 1974. doktorirao je na temu Filozofija orijentalizma i njen utjecaj na suvremenu arapsku knji\xc5\xbeevnost, koja je prevedena bh. verziju srpskog jezika. U Egiptu je tako\xc4\x91er predavao na Jugoslavenskoj dopunskoj \xc5\xa1koli sociologiju, filozofiju i logiku. Pet je punih godina bio direktor te \xc5\xa1kole. U domovinu se vratio 1975. godine. Ponudili su mu mjesto \xc5\xa1efa kabineta reisu-l-uleme, a poslije i du\xc5\xbenost predsjednika Starje\xc5\xa1instva Islamske zajednice Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Slovenije. Na mjestu predsjednika bio je jedno desetlje\xc4\x87e. U me\xc4\x91uvremenu je 1977. godine otvoren u Sarajevu Fakulteta islamskih nauka (tada\xc5\xa1nji Islamski teolo\xc5\xa1ki fakultet). Imenovan je na mjesto izvanrednog profesora na predmetu ak\xc3\xa2ida (islamskoga vjerovanja) i islamske filozofije. Te je predmete predavao do kraj \xc5\xbeivota. Smajlovi\xc4\x87a se smatra za\xc4\x8detnikom studija islamske filozofije u Bosni i Hercegovini._NEWLINE_Bio je djelatan na podru\xc4\x8dju dru\xc5\xa1tvenoga \xc5\xbeivota. Bio je \xc4\x8dlan raznih islamskih me\xc4\x91unarodnih institucija u Europi i islamskim zemljama, sudjelovao je na mnogim konferencijama, znanstvenim skupovima i stru\xc4\x8dnim savjetovanjima u zemlji i inozemstvu. U domovinu je osobito ostao u memoriji kao vrsni govornik na vrlo posje\xc4\x87enim javnim skupovima. Bez obzira na temu tih skupova, Smajlovi\xc4\x87eva predavanja su za temu imala vjeru i vjersku misao. U kontekstu je uvijek bilo zagovaranje unutarvjerske i me\xc4\x91uvjerske tolerancije i dobrosusjedskih odnosa. Za to ga je Predsjedni\xc5\xa1tvo SFRJ odlikovalo Ordenom zasluga za narod sa srebrenom zvijezdom 30. rujna 1981. godine. Ostao je odan ideji vjerskog pluralizma, ne ograni\xc4\x8div\xc5\xa1i se samo na prihva\xc4\x87anje vjerske raznolikosti, nego je inzistirao na stalnome unutarvjerskom i me\xc4\x91uvjerskom dijalogu, stalnoj razmjeni ideja._NEWLINE_Dana, 1. prosinca 1978. pokrenuo je \xc4\x8dasopis Islamsku misao, projekt koji u novijoj povijesti muslimana onda\xc5\xa1nje Jugoslavije nikad nije nadi\xc4\x91en. Bio je prvi urednik tog lista, u kojem je objavio 255 radova. Ure\xc4\x91ivao ga je kroz 17 brojeva. Radove je pisao na bh. srpskom ("srpskohrvatskom"), arapskom i engleskom. Roman Me\xc5\xa1e Selimovi\xc4\x87a Dervi\xc5\xa1 i smrt preveo je na arapski, a u timu je preveo hrvatsku baladu Asanaginicu na arapski._NEWLINE_Danas Islamska gimnazija u Zagrebu nosi ime dr. Ahmeda Smajlovi\xc4\x87a.'