b'\n_START_ARTICLE_\nHrvatska politika u Prvom svjetskom ratu\n_START_PARAGRAPH_\nHrvatska se politika u Prvom svjetskom ratu oblikovala u hrvatskom vi\xc5\xa1estrana\xc4\x8dkom Saboru. U njemu je na osnovu izbora 1913. godine Hrvatsko-srpska koalicija (HSK), koja je imala apsolutnu ve\xc4\x87inu (48 zastupnika), a slijede ju Star\xc4\x8devi\xc4\x87eva stranka prava - milinovci (SSP) s 14, \xc4\x8cista stranka prava \xe2\x80\x93 frankovci (\xc4\x8cSP) s 9, Hrvatska pu\xc4\x8dka selja\xc4\x8dka stranka (HPSS) s 3, te \xe2\x80\x9cunionisti\xe2\x80\x9d (ma\xc4\x91aroni) s 12 zastupnika. Hrvatsko-srpska je koalicija, dakle, vladala Saborom. Inicijative i vode\xc4\x87u ulogu tijekom rata imala je SSP.\n_START_SECTION_\nPrvo ratno zasjedanje Sabora 1915.\n_START_PARAGRAPH_\nNakon skoro jednogodi\xc5\xa1njeg prekida, Sabor se 14. lipnja 1915. sastao na prvo ratno zasjedanje. S obzirom da je re\xc5\xbeim tolerirao prili\xc4\x8dno slobodne politi\xc4\x8dke rasprave, \xc4\x8dak i one koje su poga\xc4\x91ale same temelje Monarhije, hrvatska je ratna politika realno i jasno o\xc4\x8ditovana. Odmah nakon ubojstva Franje Ferdinanda, na komemoraciji u Saboru (30. lipnja 1914), frankovci su \xc5\xbeestoko napali HSK upu\xc4\x87uju\xc4\x87i joj rije\xc4\x8di prijetnje kao \xc5\xa1to su: "Dolje ubojice! Van Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87, van svi Vlasi! Veleizdajnici, ubojice, dolje Srbi ubojice, gospodine bane, raspustite Sabor, pretra\xc5\xbeite koaliciona\xc5\xa1e i na\xc4\x87i \xc4\x87ete bombe, sa srpstvom se mora u Hrvatskoj obra\xc4\x8dunati, srpstvo... je samo po sebi veleizdaja, ... odzvonilo vam je...". Zastupnici SSP-a su \xc5\xa1utjeli, a oni iz HSK nisu se branili. Zastupnici su radili pod veoma te\xc5\xa1kim bremenom ratnih \xc5\xbertava, hrvatske zemlje su za rat dale oko pola milijuna ljudi, od kojih je oko 100.000 poginulo. Budu\xc4\x87i da je rat bio totalan, materijalne su \xc5\xbertve tako\xc4\x91er bile velike. Ratne saborske teme i pozicije politi\xc4\x8dkih stranaka spram problema nisu se bitno razlikovale od onih predratnih sve do po\xc4\x8detka 1918. godine, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da se i u ratu vodila borba za suverenost Kraljevine Hrvatske._NEWLINE_Na prvom ratnom zasjedanju Sabora, 14. lipnja 1915., Stjepan Radi\xc4\x87 s ushi\xc4\x87enjem hvali juna\xc5\xa1tvo \xe2\x80\x9cna\xc5\xa1e hrvatske vojske\xe2\x80\x9d i \xe2\x80\x9cstarodrevnu nepobije\xc4\x91enu i nepobjedivu monarhiju\xe2\x80\x9d pa isti\xc4\x8de da \xe2\x80\x9cnitko pod suncem ne bi svladao Habsburge\xe2\x80\x9d kad bi \xe2\x80\x9csvi njeni narodi bili posve ravnopravni...\xe2\x80\x9d. Na osnovu takve odanosti Hrvata, Radi\xc4\x87 je zatra\xc5\xbeio da kruna osigura \xe2\x80\x9cgospodarsko-financijalnu samostalnost Kraljevine Dalmacije - Hrvatske - Slavonije...\xe2\x80\x9d. Radi\xc4\x87 je ustvari ponovio ono \xc5\xa1to je Sabor permanentno zahtijevao od vremena Nagodbe 1868. Na sjednici Sabora 23. prosinca 1915. godine, SSP uz ideju trijalizma predla\xc5\xbee i varijantu rekonstitucije Monarhije na osnovi saveza dr\xc5\xbeava njezinih naroda. HSK je tu ideju odbila. Ona je uporno branila dualizam \xe2\x80\x93 dvojnu Monarhiju \xe2\x80\x93 tuma\xc4\x8de\xc4\x87i da odnos snaga ne daje druge \xc5\xa1anse osim revizije Nagodbe i priklju\xc4\x8denja Dalmacije Banskoj Hrvatskoj. Ina\xc4\x8de, i oni su zapravo za \xc5\xa1to potpuniji suverenitet Trojednice, ali i realni politi\xc4\x8dari koji znaju \xc5\xa1to se mo\xc5\xbee posti\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nReagiranje na Svibanjsku deklaraciju\n_START_PARAGRAPH_\nSvibanjska deklaracija 1917. godine, zastupnika austrijskog parlamenta iz Slovenije, Dalmacije i Istre kojom se zahtijeva konstitucija ju\xc5\xbenoslavenske dr\xc5\xbeave u sklopu Habsbur\xc5\xa1ke Monarhije, izazvala je gotovo jednodu\xc5\xa1nu potporu u Hrvatskom saboru. Na sjednici Sabora 13. srpnja 1917. godine, Star\xc4\x8devi\xc4\x87eva stranka prava-milinovci (SSP) je zatra\xc5\xbeila \xe2\x80\x9cda se sve hrvatske zemlje i svi dijelovi hrvatskog naroda ujedine na temelju historijskog dr\xc5\xbeavnog prava u jedinstvenu hrvatsku dr\xc5\xbeavu od Triglava do Drine pod \xc5\xbeezlom... Habsbur\xc5\xa1ke dinastije\xe2\x80\x9d. \xc4\x8cak je i srpski prvak Sr\xc4\x91an Budisavljevi\xc4\x87, iz Hrvatsko-srpske koalicije, podr\xc5\xbeao tu ideju rekav\xc5\xa1i da se \xe2\x80\x9cSlovenci, Hrvati i Srbi ujedine u ... nezavisno dr\xc5\xbeavno tijelo...\xe2\x80\x9d. Stjepan Radi\xc4\x87 je izjavio kako Svibanjska deklaracija \xe2\x80\x9czna\xc4\x8di najsretniju i najpotpuniju formulu na\xc5\xa1eg ... dr\xc5\xbeavno-pravnog demokratskog programa...\xe2\x80\x9d, dodav\xc5\xa1i da se ta ideja mo\xc5\xbee ostvariti u Monarhiji, ali \xe2\x80\x9cako to ne bude mogu\xc4\x87e onda \xc4\x87emo to provesti i bez nje\xe2\x80\x9d. \xc5\xbdivko Petri\xc4\x8di\xc4\x87 u ime SSP-a, tuma\xc4\x8di Svibanjsku deklaraciju kao zahtjev za \xe2\x80\x9cuspostavu hrvatske dr\xc5\xbeave\xe2\x80\x9d, a ne \xe2\x80\x9cneke jugoslavenske dr\xc5\xbeave...\xe2\x80\x9d. Na zasjedanju Sabora 3. kolovoza 1917. godine ponovno se raspravljalo o budu\xc4\x87nosti Hrvatske. Stjepan Radi\xc4\x87 je izlagao kako je Antanta bila pristala na \xe2\x80\x9cVeliku Srbiju\xe2\x80\x9d, ali da je ruska revolucija donijela \xe2\x80\x9cnovo svjetlo\xe2\x80\x9d koje daje nadu da se granice u srednjoj Europi ne\xc4\x87e mijenjati, pa \xc4\x87e zato \xe2\x80\x9cu monarhiji biti Kraljevina Hrvatska slobodna i ujedinjena\xe2\x80\x9d, a izvan Monarhije obnovit \xc4\x87e se Srbija i ostati Bugarska._NEWLINE_Kao refren, na sjednici Sabora 9. kolovoza 1917. milinovac Dragutin Hrvoj ponavlja: \xe2\x80\x9c... Star\xc4\x8devi\xc4\x87eva stranka prava tra\xc5\xbei ujedinjenje svih slavenskih zemalja na jugu monarhije Habsburga u jedno jedinstveno dr\xc5\xbeavno-pravno tijelo, u dr\xc5\xbeavu Hrvatsku, na temelju hrvatskog dr\xc5\xbeavnog prava i u ime na\xc4\x8dela narodnosti, uz potpuno respektiranje svih vjersko - kulturnih individualiteta... Star\xc4\x8devi\xc4\x87anci ... kao predstavnici jugoslavenske ideje ne tra\xc5\xbeimo hegemoniju niti nad Slovencima, niti nad Srbima... nego politi\xc4\x8dki paritet, potpunu jednakost sviju u svakom pogledu...\xe2\x80\x9d. Frankovac Aleksandar Horvat je 10. kolovoza 1917. o\xc5\xa1tro napao jugoslavenstvo Star\xc4\x8devi\xc4\x87eve stranke prava povezuju\xc4\x87i ga s velikosrpskim jugoslavenstvom A. Beli\xc4\x87a, J. Banjanina, F. Poto\xc4\x8dnjaka i M. Marjanovi\xc4\x87a, rekav\xc5\xa1i da je \xe2\x80\x9cjugoslavenska ideja pogibeljna\xe2\x80\x9d sa stajali\xc5\xa1ta \xe2\x80\x9c\xc4\x8distog hrvatstva\xe2\x80\x9d. Na zasjedanju Sabora 25. rujna 1917. Stjepan Radi\xc4\x87 je evoluirao u svojim stavovima, rekav\xc5\xa1i: \xe2\x80\x9cDanas smo mi jo\xc5\xa1 svi jednodu\xc5\xa1ni... naro\xc4\x8dito radi dr\xc5\xbeanja Italije... kao i radi srpske vanjske politike\xe2\x80\x9d da se \xe2\x80\x9cujedinjenje Hrvata, Srba i Slovenaca, ne diraju\xc4\x87i u Srbiju i Crnu Goru, mo\xc5\xbee provesti u monarhiji, ali ako se bude ovako dalje s nama radilo, ja \xc4\x87u biti prvi, koji se ne\xc4\x87u bojati vje\xc5\xa1ala i koji \xc4\x87e vikati: dolje Habsburg\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Vo\xc4\x91a milinovaca, Ante Paveli\xc4\x87 (stariji), na sjednici Sabora 3. prosinca 1917. o\xc5\xa1tro je napao austrougarskog ministra vanjskih poslova, oduzimaju\xc4\x87i mu pravo da govori u ime Slavena Monarhije, naroda koji \xc4\x8dine ve\xc4\x87inu u dr\xc5\xbeavi. U ovomu dramati\xc4\x8dnom povijesnom trenutku Stjepan Radi\xc4\x87 je uzimao u obzir i Rusku revoluciju i Lenjina koji su ga se duboko dojmili. Nije odobrio brutalnosti prema svrgnutoj vladaju\xc4\x87oj klasi, ali je rekao: \xe2\x80\x9c...ne\xc4\x87e vi\xc5\xa1e biti gospoduju\xc4\x87ih i podlo\xc5\xbenih naroda, ne\xc4\x87e vi\xc5\xa1e biti na jednoj strani spahija, a na drugoj kmetova, nego \xc4\x87e svi narodi biti posve jednaki... bez obzira na to jesu li veliki ili mali...\xe2\x80\x9d, nastaviv\xc5\xa1i \xe2\x80\x9cRuska revolucija je promijenila temelje me\xc4\x91unarodnog prava... koje \xc4\x87e osigurati slobodu i sre\xc4\x87u svakome iole svjesnom i slobodnom narodu...\xe2\x80\x9d. Radi\xc4\x87, \xc4\x8dovjek velikih emocija i impresija, o\xc4\x8digledno se zalijetao, ali je i u ovom velikom doga\xc4\x91aju vidio nove mogu\xc4\x87nosti borbe za svoj populisti\xc4\x8dki selja\xc4\x8dki pokret. Zbog velikog zna\xc4\x8denja, treba spomenuti da je Sabor 19. prosinca 1917. usvojio Zakon o uvo\xc4\x91enju op\xc4\x87eg, izravnog i tajnog prava glasa za parlamentarne izbore. Jedino su frankovci (\xc4\x8cista stranka prava) kritizirali zakonski \xc4\x8dlanak o izbornim kotarima jer je omogu\xc4\x87avao Srbima pobjedu u gotovo polovini izbornih jedinica.\n_START_SECTION_\nDjelovanje nakon Zagreba\xc4\x8dke rezolucije\n_START_PARAGRAPH_\nAnte Paveli\xc4\x87 uspostavio je preko uglednika Frana Barca, osniva\xc4\x8da Bogoslovne akademije i rektora Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta te Svetozara Rittiga, \xc5\xbeupnika crkve Sv. Marka, komunikaciju s Antom Trumbi\xc4\x87em. Istodobno je redovito komunicirao s Jugoslavenskim klubom zastupnika u austrijskom parlamentu. U dogovoru s tim institucijama SSP je forsirao HSK da se priklju\xc4\x8di stvaranju bloka svih stranaka radi potpore Svibanjskoj deklaraciji. Budu\xc4\x87i da su HSK i Radi\xc4\x87ev HPSS to odbili, Paveli\xc4\x87 je drugoga i tre\xc4\x87eg o\xc5\xbeujka 1918. u Zagrebu okupio desetak drugih stranaka i politi\xc4\x8dkih grupa iz Hrvatske, Slovenije i BiH, koje su objavile deklaraciju o stvaranju jedinstvene narodne ju\xc5\xbenoslavenske dr\xc5\xbeave, ispu\xc5\xa1taju \xc4\x87 i iz nje rije\xc4\x8d \xe2\x80\x9cmonarhija\xe2\x80\x9d i tra\xc5\xbee\xc4\x87i pravo \xe2\x80\x9csudjelovanja na budu\xc4\x87em mirovnom kongresu\xe2\x80\x9d, \xc5\xa1to bi moglo zna\xc4\x8diti da se zapravo mislilo na stvaranje dr\xc5\xbeave pod hrvatskim vodstvom izvan Monarhije i bez Srbije. U prolje\xc4\x87e 1918. Stjepan Radi\xc4\x87 je promijenio i strategiju i taktiku. Impresioniran Wilsonovim programom mira i SAD-om kao lu\xc4\x8dono\xc5\xa1om demokracije, odu\xc5\xa1evljen Ruskom revolucijom, \xc4\x8de\xc5\xa1kim narodom i njegovim vo\xc4\x91ama s kojima je redovito komunicirao, okrenuo je le\xc4\x91a Monarhiji. Na toj se crti odvojio od prava\xc5\xa1a frankovaca, zbli\xc5\xbeio se s prava\xc5\xa1ima SSP-a, a o\xc5\xa1tro napadao HSK, optu\xc5\xbeuju\xc4\x87i ne samo njezina lidera Svetozara Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87a, nego i \xc5\xa1iri krug srpskih politi\xc4\x8dara za sluganstvo prema Ugarskoj._NEWLINE_Vjerojatno naj\xc5\xbee\xc5\xa1\xc4\x87i politi\xc4\x8dki sukob, koji je bio na granici fizi\xc4\x8dkog obra\xc4\x8duna, me\xc4\x91u zastupnicima Sabora dogodio se u ljeto 1918. Tema debate je, kao i na prethodnim sjednicama, bila hrvatska politika u I. svjetskom ratu. Na sjednici Sabora 10. svibnja 1918. SSP je \xc5\xbeestoko napao vladaju\xc4\x87u HSK \xc4\x8diju politiku je poistovjetila s onom Khuena H\xc3\xa9derv\xc3\xa1ryja, a sebe proglasila glavnom snagom \xe2\x80\x9cop\xc4\x87ega velikog pokreta za narodno oslobo\xc4\x91enje\xe2\x80\x9d od Pe\xc5\xa1te i Be\xc4\x8da. Prigovorio im je frankovac Ivo Frank s tezom da su milinovci izdali oca domovine Antu Star\xc4\x8devi\xc4\x87a i usvojili jugoslavenstvo. Istodobno su napali i HSK i sintagmu \xe2\x80\x9cnarodno jedinstvo Srba i Hrvata\xe2\x80\x9d , aludiraju\xc4\x87i na vezu s prosrpskim unitarizmom, upozoravaju\xc4\x87i Sabor kako su se \xe2\x80\x9cstari na\xc5\xa1i du\xc5\xa1mani Talijani i Srbi slo\xc5\xbeili\xe2\x80\x9d o podjeli hrvatske zemlje, \xc4\x8demu na ruku idu oni koji zagovaraju \xe2\x80\x9cnarodno srpsko-hrvatsko jedinstvo\xe2\x80\x9d. Reagirao je ban Mihalovich, optu\xc5\xbeuju\xc4\x87i frankovce da su od Be\xc4\x8da tra\xc5\xbeili zabranu \xe2\x80\x9cparlamentarnog i konstitucionalnog \xc5\xbeivota u Hrvatskoj uvo\xc4\x91enjem vojni\xc4\x8dkog komesarijata\xe2\x80\x9d, nagla\xc5\xa1avaju\xc4\x87i da o tome zahtjevu ima dokument s potpisima Ive Franka i Aleksandra Horvata. (Povici iz klupa Sabora: krvnici, sramota, pfuj, pfuj, ho\xc4\x87ete ovdje vladati Potiorekovom sabljom itd.). Frankovac Horvat replicirao je milinovcima ovim rije\xc4\x8dima: \xe2\x80\x9cVa\xc5\xa1e cijelo jugoslavenstvo nije ni\xc5\xa1ta drugo nego srpstvo i slu\xc5\xa3ba tome srpstvu...\xe2\x80\x9d, a na frankovce napadaju \xe2\x80\x9cjer mi ovdje ne poznamo nikakvog drugog naroda do hrvatskog...\xe2\x80\x9d I dalje: \xe2\x80\x9c...uva\xc4\x91ate izborni red, na temelju koga sa va\xc5\xa1a dvadeset i \xc4\x8detiri postotka imate ovdje ve\xc4\x87inu u Saboru... Vi se borite \xe2\x80\x93 za jednu ideju, ta je srpska, a mi se borimo za drugu ideju \xe2\x80\x93 to je hrvatska\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Brane\xc4\x87i politiku HSK kako od frankovaca tako i od milinovaca, Berti\xc4\x87 ka\xc5\xbee da su oni realisti i da \xc4\x87e se za Hrvatsku na\xc4\x87i rje\xc5\xa1enje u Monarhiji \xe2\x80\x9ckad odlu\xc4\x8duju\xc4\x87i narodi ove monarhije (Nijemci i Ma\xc4\x91ari) i\xc5\xa1ibani bi\xc4\x8dem ovog velikog svjetskog zla (rata) budu umek\xc5\xa1ani ... i do\xc4\x91u do uvjerenja da ne koristi ni jednom narodu, da nadvlada drugi... jer je to izvor vje\xc4\x8ditih zala i vje\xc4\x8ditih ratova...\xe2\x80\x9d. Ovom je tezom HSK opravdavala lojalnost prema Ugarskoj, a istodobno obe\xc4\x87avala hrvatski suverenitet kada se promijeni odnos snaga. Frankovci su ponovno iznijeli da je \xe2\x80\x9csrpska ruka umorila u Odesi i bacila u Crno more\xe2\x80\x9d ... \xe2\x80\x9cdesetke tisu\xc4\x87a hrvatskih vojnika\xe2\x80\x9d. Repliciraju\xc4\x87i, milinovac Ivan Per\xc5\xa1i\xc4\x87 je rekao: \xe2\x80\x9cNema sumnje... da su ovo grozote i strahote \xc5\xa1to su ih pretrpjeli neki na\xc5\xa1i sunarodnjaci u Rusiji, ali, gospodo, ovaj je \xc4\x8ditav rat jedna u\xc5\xbeasna grozota i strahota za \xc4\x8ditav svijet, za \xc4\x8ditavo \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo, jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87a za Slavene, a najve\xc4\x87a za Slavene ove monarhije.\xe2\x80\x9d Frankovci su uo\xc4\x8dili da se neki u Saboru sve manje pozivaju na \xe2\x80\x9chrvatsko dr\xc5\xbeavno pravo, sve manje tra\xc5\xbei hrvatska dr\xc5\xbeava, a sve vi\xc5\xa1e isti\xc4\x8de slobodna i ujedinjena dr\xc5\xbeava Hrvata, Srba i Slovenaca\xe2\x80\x9d, sli\xc4\x8dno onome \xc5\xa1to se govori i u inozemstvu, aludiraju\xc4\x87i na veze SSP-a s Jugoslavenskim odborom i srpskom vladom u inozemstvu. Polemika je svrstala zastupnike u bezuvjetne podanike Be\xc4\x8da (frankovci), na \xc4\x8delu s njihovim vo\xc4\x91om Aleksandrom Horvatom, u nositelje pokreta za ujedinjenje Ju\xc5\xbenih Slavena u Monarhiji ili izvan nje (prete\xc5\xbeno na milinovce na \xc4\x8delu s njihovim prvakom Antom Paveli\xc4\x87em), i u pasivne ugarofilske nagodnjake \xe2\x80\x93 HSK \xe2\x80\x93 na \xc4\x8delu sa Svetozarom Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87em, koji \xc4\x87e se uskoro pretvoriti u jugounitariste.\n_START_SECTION_\nRaskol u HSK i stvaranje Narodnog vije\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nVrlo zna\xc4\x8dajan doga\xc4\x91aj za proces diferencijacije i koncentracije uo\xc4\x8di sloma Austro-Ugarske bio je govorni\xc4\x8dki dvoboj izme\xc4\x91u Ivana Lorkovi\xc4\x87a, prvaka hrvatskoga krila HSK i Svetozara Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87a, vo\xc4\x91e i srpskog krila i cijele Koalicije. Naime, na sjednici Sabora 8. srpnja 1918. Lorkovi\xc4\x87 je istupio iz HSK pozivaju\xc4\x87i ostale stranke da se ujedine na jugoslavenskoj ideji u duhu Svibanjske deklaracije Jugoslavenskog kluba u austrijskom parlamentu, naglasiv\xc5\xa1i da je \xe2\x80\x9cjugoslavenska ideja... zahvatila elementarnom snagom \xc4\x8ditav na\xc5\xa1 narod... obuhvativ\xc5\xa1i i one na\xc5\xa1e krugove, koji su... do rata... stajali po strani... izjasniv\xc5\xa1i se za slobodnu narodnu dr\xc5\xbeavu Hrvata, Srba i Slovenaca.\xe2\x80\x9d. Moglo se o\xc4\x8dekivati da \xc4\x87e Svetozar Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87, u situaciji kada se ve\xc4\x87 vidi kraj rata, podr\xc5\xbeati \xe2\x80\x9csvenarodni pokret\xe2\x80\x9d koji je zagovarao Ivan Lorkovi\xc4\x87. Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87 je, me\xc4\x91utim, to odbio veoma kategori\xc4\x8dno, zalo\xc5\xbeiv\xc5\xa1i se za status quo \xe2\x80\x93 za stabilnost vlasti koju dr\xc5\xbei HSK, aludiraju\xc4\x87i da ekstremni hrvatski elementi (frankovci) zao\xc5\xa1travaju hrvatsko-srpske odnose u Saboru i u javnosti pa bi, opet aluzivno, \xe2\x80\x9csvaki masovni pokret mogao provocirati ukidanje ustavnog stanja\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Usput je izlo\xc5\xbeio svoje poglede na odnose Hrvata i Srba, navode\xc4\x87i kako su u prvoj fazi rata mnogi Srbi, pa i on sam, bili \xc5\xa1ikanirani. No, zahvaljuje Hrvatima u HSK-u \xc5\xa1to su u toj grupaciji stvorili zdravo stanje, rekav\xc5\xa1i da se u njihovu dru\xc5\xa1tvu osje\xc4\x87a kao i u srpskom. Konstatiraju\xc4\x87i sa \xc5\xbealjenjem \xe2\x80\x9cda su Hrvati odvojeni u hrvatske politi\xc4\x8dke stranke, Srbi u srpske, da imamo posebne srpske \xc5\xa1kole... posebne \xc4\x8ditaonice Srba i Hrvata, posebna dru\xc5\xa1tva, \xc4\x8ditaonice itd... da se Srbi i Hrvati dijele jedni od drugih na svim linijama i na svim podru\xc4\x8djima narodnog \xc5\xbeivota, na svakom koraku, umjesto da vide da su jedan narod, da se zajedni\xc4\x8dkom voljom mogu da izgrade kao jedan narod...\xe2\x80\x9d, dr\xc5\xbee\xc4\x87i \xe2\x80\x9cda \xc4\x87e se na\xc5\xa1 narodni \xc5\xbeivot unificirati na svim podru\xc4\x8djima, da \xc4\x87e nestati svakog separatizma i na \xc5\xa1kolskom, knji\xc5\xbeevnom, dru\xc5\xa1tvenom i ekonomskom podru\xc4\x8dju...\xe2\x80\x9d. Mo\xc5\xbee se razumjeti da je Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87 na osnovu svoje procjene o latentnoj konfliktnosti izbjegavao pokretanje masa u politi\xc4\x8dku borbu. Me\xc4\x91utim, mo\xc5\xbee se re\xc4\x87i i da je predvi\xc4\x91ao da \xc4\x87e za nekoliko mjeseci nastupiti slom Austro-Ugarske, nakon \xc4\x8dega dolazi srpska vojska, a za takav razvoj doga\xc5\xbeaja masovni bi pokret bio vi\xc5\xa1e \xc5\xa1tetan nego koristan. Uostalom, Nikola Pa\xc5\xa1i\xc4\x87 je i prije rata sugerirao srpskim prvacima u HSK-u da budu kooperativni s Pe\xc5\xa1tom budu\xc4\x87i da \xc4\x87e Srbija i Rusija rije\xc5\xa1iti jugoslavensko pitanje._NEWLINE_U pokret osnivanja narodnih vije\xc4\x87a u svim slavenskim zemljama, predvo\xc4\x91en Pragom, a na slavenskom jugu Ljubljanom i Splitom, uklju\xc4\x8divale su se gotovo sve politi\xc4\x8dke snage, od klerikalaca do socijalista, pa je u Zagrebu 6. listopada 1918. osnovano Narodno vije\xc4\x87e Slovenaca, Hrvata i Srba, ali se HSK kao vladaju\xc4\x87a snaga Sabora nije dala uklju\xc4\x8diti. Slovenci su, pak, uporno inzistirali na tome, nekoliko puta dolazili u Zagreb, jer su tvrdo nastojali da Zagreb bude sredi\xc5\xa1te nove dr\xc5\xbeave, koja \xc4\x87e se stvarati. Trebalo je pridobiti HSK i zato \xc5\xa1to ona nije uklju\xc4\x8divala Sloveniju u svoj projekt rje\xc5\xa1enja jugoslavenskog pitanja, ve\xc4\x87 je po\xc5\xa1tivala dualizam i o\xc4\x8dekivala da se \xe2\x80\x9cjednog dana\xe2\x80\x9d i BiH pripoji Hrvatskoj, dok su milinovci i lider slovenskih klerikalaca uklju\xc4\x8dili i Sloveniju u ju\xc5\xbenoslavensku dr\xc5\xbeavu pod vodstvom Hrvata, a u okviru Habsbur\xc5\xa1ke Monarhije. HSK, posebno njezino krilo na \xc4\x8delu sa Srbima Svetozarom Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87em i Du\xc5\xa1anom Popovi\xc4\x87em, bilo je lojalno ugarskoj vladi, a bez HSK, Narodno vije\xc4\x87e za sve ju\xc5\xbenoslavenske zemlje ne bi imalo dovoljan legitimitet. Tek na pritisak svih ostalih stranaka i kada je bilo o\xc4\x8digledno da se Austro-Ugarska raspada, HSK je 19. listopada 1918. u\xc5\xa1la u Narodno vije\xc4\x87e kao vladu za Hrvatsku, Sloveniju, Dalmaciju, Trst, Istru, BiH i Vojvodinu. Me\xc4\x91utim, takva, vjerojatno nere\xc5\xbeirana podjela uloga, pokazala se veoma korisnom jer, dok je jedan dio politi\xc4\x8dkih prvaka ulazio u vladu, drugi dio im je, svojom lojalno\xc5\xa1\xc4\x87u Pe\xc5\xa1ti i Be\xc4\x8du, \xc4\x8duvao le\xc4\x91a. U Sredi\xc5\xa1nji odbor Narodnoga vije\xc4\x87a, u\xc5\xa1li su delegati Hrvatskoga sabora te bosanskog, zatim Jugoslavenskoga kluba iz austrijskog parlamenta. Tako je to tijelo moglo nastupati s punim legitimitetom i pred velesilama Antante i pred vladom Kraljevine Srbije.'