b'\n_START_ARTICLE_\nCrna rupa\n_START_SECTION_\nTeorija\n_START_PARAGRAPH_\nJedna od teorija koja opisuje crne rupe je i Einsteinova Op\xc4\x87a teorija relativnosti. Jedna od stavaka o kojoj teorija govori je da gravitacija prouzrokovana masom zakrivljuje prostor-vrijeme, te \xc5\xa1to ve\xc4\x87u masu neko tijelo ima, to mu je gravitacija ve\xc4\x87a. Crne rupe se smatraju najgu\xc5\xa1\xc4\x87im objektima u svemiru, stoga imaju i najve\xc4\x87u gravitaciju.\n_START_SECTION_\nFizi\xc4\x8dka svojstva\n_START_PARAGRAPH_\nCrna rupa s masom manjom od tri Sun\xc4\x8deve mase ne mo\xc5\xbee nastati ni pod utjecajem enormnog vanjskog pritiska. Taj pritisak bi morao sabiti protone na jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87u gusto\xc4\x87u, a to u na\xc5\xa1oj spoznaji fizike nije mogu\xc4\x87e. Npr. za Sunce mase m=2\xc3\x9710\xc2\xb3\xe2\x81\xb0 kg Schwarzschildov polumjer daje 3 km, obujam takve mase je 1,13\xc3\x9710\xc2\xb9\xc2\xb9 m\xc2\xb3 i u taj prostor stane samo 3,6\xc3\x9710\xc2\xb2\xe2\x81\xb9 kg tvari gusto\xc4\x87e protona, stoga bi se protone trebalo sabiti na pet puta ve\xc4\x87u gusto\xc4\x87u.\n_START_SECTION_\nBudu\xc4\x87nost\n_START_PARAGRAPH_\nJedna od teorija je da \xc4\x87emo u budu\xc4\x87nosti mo\xc4\x87i putovati u daljnju budu\xc4\x87nost uz pomo\xc4\x87 crnih rupa. Prema teoriji de Sitterove precesije, tijela velike mase savijaju prostorvrijeme oko sebe. Kada bismo svemirskom letjelicom uspjeli letjeti oko crne rupe bez upada u Doga\xc4\x91ajni obzor (za \xc5\xa1to su potrebne iznimno velike brzine), iskusili bismo efekt vremenske dilatacije, te bi iz na\xc5\xa1e perspektive prolazile minute, dok bi u "stvarnom vremenu" prolazile godine.'