b'\n_START_ARTICLE_\nKilkis\n_START_SECTION_\nZa antike\n_START_PARAGRAPH_\nPored grada Kuku\xc5\xa1a prona\xc4\x91eni su grobovi iz  2. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87e pr. Kr. njihovi ostatci daju nam dragocjene informacije o tada\xc5\xa1njem \xc5\xbeivotu._NEWLINE_Grad Paeoniju, pored rijeke Vardar, prvi navodi  Homer u svojim epovima. U ranom  VIII st . pr. Kr., Kuku\xc5\xa1 i njegova \xc5\xa1ira okolica bili su dio Makedonskog kraljevstva.  Kuku\xc5\xa1 je postao sjedi\xc5\xa1te jedne regije zvane Krestonia. Kad je Filip II. Makedonski posjetio Krestoniju, doma\xc4\x87ini su ga ponudili maslinama, ne\xc4\x8dim \xc5\xa1to on do tada nije uop\xc4\x87e probao. _NEWLINE_U to vrijeme u toj regiji niknuli su i razvili su se mnogi gradovi, poput;  Idomenija, Atalantija (pored dana\xc5\xa1njeg grada Axioupolija), Gortynia (dana\xc5\xa1nji  Gorgopi), Fyska, Terpillos, Klitae (dana\xc5\xa1nja Xylokeratija), Vragylos (dana\xc5\xa1nja Metallika), Ioron (dana\xc5\xa1nji Palatian), Chaetae (dana\xc5\xa1nja Tsaousitsa), Carabia (dana\xc5\xa1nja Limnotoposa ), Bairos (dana\xc5\xa1nji Kastro), Morrylos (dana\xc5\xa1nji Ano Apostoli), Doveros (dana\xc5\xa1nji Doirani), Evropos i Kallindria.\n_START_SECTION_\nRazdoblje rimske i bizantinske vlasti\n_START_PARAGRAPH_\n148. pr. Kr. grad su zauzeli Rimljani i dr\xc5\xbeali grad pod svojom vla\xc5\xa1\xc4\x87u sljede\xc4\x87a dva i pol stolje\xc4\x87a. Kuku i njegova okolica bili su popri\xc5\xa1te stalnih provala skitala\xc4\x8dkih plemena i naroda, poput;  Gota, Huna, Avara i Slavena. _NEWLINE_Ovi potonji su se uz privolu Bizanta i naselili u tom kraju, kao i po \xc4\x8ditavom Balkanskom poluotoku._NEWLINE_Ime grada mijenjalo se ovisno o tome tko je njime vladao i tko ga je naseljavao. Kallikon je bilo ime grada za ranog Bizanta, Kalkis ili Kilkis ime koje su upotrebljavali Grci, Kilkitsi ili pak K\xc4\xb1lk\xc4\xb1\xc5\x9f je ime koje su upotrebljavali Turci za otomanske vlasti nad gradom, a ime; \xd0\x9a\xd1\x83\xd0\xba\xd1\x83\xd1\x88 (Kuku\xc5\xa1) dali su slavenski stanovnici grada._NEWLINE_Kuku\xc5\xa1 je vi\xc5\xa1ekratno mijenjao gospodare, a to se zbivalo manje vi\xc5\xa1e izme\xc4\x91u Bizantskog carstva i Bugarskog carstva. U to vrijeme grad je i pored te\xc5\xa1kih ratnih razaranja, ipak stalno rastao i obnavljao se.\n_START_SECTION_\nRazdoblje otomanske vlasti\n_START_PARAGRAPH_\nRazdoblje stalnog rasta grada prekinuto je 1430. godine, tada je Kuku\xc5\xa1 i sva njegova _NEWLINE_okolica potpala pod vlast Otomanskog carstva. _NEWLINE_Nakon 1850. godine, u Kuku\xc5\xa1kom kraju postojala je samo  jedna gr\xc4\x8dka crkva na obroncima brda Sv. \xc4\x90ure - Panagia tou Kilkis, (Majka bo\xc5\xbeja iz Kuku\xc5\xa1a), i samo jedna gr\xc4\x8dka \xc5\xa1kola. _NEWLINE_Pred kraj XIX st. otpo\xc4\x8dela je Borba za Makedoniju, nekoliko gr\xc4\x8dkih stanovnika Kuku\xc5\xa1a sudjelovalo je u tim borbama, to su bili; Georgios Samaras, Ioannis Doiranlis i Petros Koukidis sa svojim oru\xc5\xbeanim \xc4\x8detama. \xc5\xbdene poput; Evangelije Traianu Tzouku i Ekaterine Stampouli bile su pak istaknute na polju prosvjete, a prihvatile su se brige za gr\xc4\x8dke ranjenike. _NEWLINE_Veliku pomo\xc4\x87 Gr\xc4\x8dkoj stvari pru\xc5\xbeala je bogata veleposjedni\xc4\x8dka obitelj Chatziapostolou, koja je  dr\xc5\xbeala veliki zemljoposjedni\xc4\x8dki posjed kod  mjesta Metalliko. _NEWLINE_Posjed je bio i sigurno uto\xc4\x8di\xc5\xa1te i baza Gr\xc4\x8dkih \xc4\x8deta_NEWLINE_Sredinom 1800-tih Kuku\xc5\xa1 je bio naseljen ve\xc4\x87inom slavenskim stanovni\xc5\xa1tvom (Bugari, Makedonci)_NEWLINE_Po nekim neutralnim stanovi\xc5\xa1tima tada je  u Kuku\xc5\xa1u bilo oko 500 Grka, 500 _NEWLINE_Turaka i oko 4 500 Bugara (ali i makedonaca, tada nije pravljena razlika me\xc4\x91u njima)Postoji i jedan  otomanski popis i studija iz 1873. godine iz koje se pak vidi da  Kuku\xc5\xa1 nastanjuje 1 170 ku\xc4\x87evlasnika, od kojih su;  5 235 Bugari (za Otomanske vlasti tog vremena makedonci ne postoje kao entitet), 155 Muslimana i 40 Roma (Cigana). Procjena bugarskog povjesni\xc4\x8dara Vasila Kan\xc4\x8dova iz 1900. godine govori o 7 000 Bugara i 750 Turskih stanovnika grada. Jedna pak druga studija o broju stanovnika iz 1905. godine, navodi da u Kukuu i \xc5\xa1iroj okolici obitava 9 712 vjernika Bugarskog Egzarhata (vjerski oprijedjeljeni kao Bugari), 40 vjernika Ekumenskog Patrijarha iz Konstatinopolisa (vjerski oprijedjeljeni kao Grci), te da ima  592 pravoslavne crkve kao i  16 protestanskih.\n_START_SECTION_\nZa Prvog balkanskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nU vrijeme Prvog Balkanskog rata 1912. godine, grad su nakratko _NEWLINE_zauzele  jedinice Bugarske vojske. Za Drugog Balkanskog rata 1913. godine, Gr\xc4\x8dka vojska zauzela je grad poslije trodnevnih borbi vo\xc4\x91enih od 19.  do 21.  lipnja protiv Bugara._NEWLINE_Posljedica sukoba bili su preko  8 652 \xc5\xbertava na Gr\xc4\x8dkoj strani i preko  7 000 na Bugarskoj. Grad Kuku Gr\xc4\x8dka je vojska razorila skoro do temelja._NEWLINE_Nakon bitke skoro svo predratno Bugarsko stanovni\xc5\xa1tvo grada, njih gotovo 7 000  protjerani su u Bugarsku. _NEWLINE_Novi grad Kilkis po\xc4\x8deo se graditi na lokaciji koja je bila primaknuta bli\xc5\xbee \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkoj pruzi_NEWLINE_za Solun, oko gr\xc4\x8dke crkve Sv.  \xc4\x90ure. Novi Kilkis naseljen je gr\xc4\x8dkim izbeglicama iz _NEWLINE_Bugarske i Turske i Jugoslavije, naro\xc4\x8dito onima iz grada Strumice. _NEWLINE_Episkop (pravoslavlje) koji je do\xc5\xa1ao kao izbjeglica iz Strumice dao je nanovo izgraditi crkvu - Pentekedeka Martyron (Petnaest mu\xc4\x8denika) koja je bila sredi\xc5\xa1nja gr\xc4\x8dka crkva u Strumici. Ovih novih stanovnika bilo je toliko da je kratkotrajno grad bio prezvan u Nea Stromnitsa (Nova Strumica)._NEWLINE_Sredinom 1920-ih, nakon velikog gr\xc4\x8dkog poraza u Gr\xc4\x8dko-turskom ratu 1919.-1922. i gubitka maloazijskih teritorija (Izmir, Trakija, Pont) veliki broj gr\xc4\x8dkih izbjeglica naselio se u Kukuu i okolici. Istovremeno preostalo muslimansko stanovni\xc5\xa1tvo, iselilo se u Tursku u velikoj razmjeni stanovni\xc5\xa1tva.'