b'\n_START_ARTICLE_\nMirko Kne\xc5\xbeevi\xc4\x87 (lije\xc4\x8dnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nMirko Kne\xc5\xbeevi\xc4\x87 ro\xc4\x91en je u Jastrebarskom 1914. godine. U Topuskom je zavr\xc5\xa1io osnovnu \xc5\xa1kolu. U Karlovcu zavr\xc5\xa1io je realnu gimnaziju i maturirao. Na Medicinskom fakultetu u Zagrebu promoviran je 1937. godine. Na Medicinskom je fakultetu u Zagrebu po\xc4\x8deo nastavnu karijeru. 1939. godine bio je asistent-volonter na Zavodu za patolo\xc5\xa1ku anatomiju, a do statusa sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1nog docenta do\xc5\xa1ao je 1943. godine. Mobiliziran je kolovoza 1945. godine i bio je prosektor Vojno-medicinskog centra Osijek i poslije Vojne bolnice u Zagrebu. Nakon demobilizacije vratio se u Zagreb. Patolo\xc5\xa1ku anatomiju ponovo je habilitirao 1947. godine na Medicinskom fakultetu u Zagrebu. Od 1947. do 1948. godine sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni je docent na novoosnovanom Medicinskom fakultetu u Skoplju. U Skoplju je bio i forenzi\xc4\x8dar i patolog, no zbog bolesti vratio se u Zagreb. Bio je privatni docent na Medicinskom fakultetu i prosektor Bolnice za du\xc5\xa1evne bolesti Vrap\xc4\x8de. Do jeseni 1953. preuzeo pola gradiva prof. Saltykowa. Prvi je patolog u Hrvatskoj koji je postao primarijus. Bilo je to 1956. godine. 1969. godine preuzeo je Katedru iz patolo\xc5\xa1ke anatomije Stomatolo\xc5\xa1kog fakulteta u Zagrebu, gdje je postao redoviti profesor, a  nastavu za studente vodila je i njegova supruga dr \xc5\xa0tefanija Krivak-Kne\xc5\xbeevi\xc4\x87. Od 1958. do 1959. godine kao stipendist radio je na Patolo\xc5\xa1kom institutu Medicinskog fakulteta u M\xc3\xbcnchenu, gdje je elektronskim mikroskopom prou\xc4\x8davao vegetativne centre u hipotalamusu te je habilitirao na temu Hipertoni\xc4\x8dno masivno cerebralno krvarenje. Bio je drugi stranac koji je to postigao. _NEWLINE_Kne\xc5\xbeevi\xc4\x87evom je zaslugom izgra\xc4\x91ena zgrada u kojoj i danas djeluje Klini\xc4\x8dki zavod za patologiju \xe2\x80\x9cLjudevit Jurak\xe2\x80\x9d pri KBC Sestara milosrdnica. Na mjestu predstojnika Zavoda naslijedio je tragi\xc4\x8dno stradalog prof. dr. Ljudevita Juraka. Du\xc5\xbenost predstojnika dr. Kne\xc5\xbeevi\xc4\x87 obna\xc5\xa1ao je od 1949. do 1979. godine, a poslije njega na mjesto predstojnika do\xc5\xa1ao je dr. Mladen Belicza. Dok je radio na zavodu za patologiju radio je u Slu\xc5\xbebi za patologiju, dana\xc5\xa1njoj klini\xc4\x8dkoj jedinici za onkolo\xc5\xa1ku patologiju osnovanoj 1984. godine. Zaslu\xc5\xbean za o\xc4\x8duvanje arhive Zavoda. _NEWLINE_Dr. Kne\xc5\xbeevi\xc4\x87 u na\xc5\xa1oj je sredini uveo intraoperacijske biopsije u svakodnevnu praksu. Umirovljen je 1979. godine. U Zavodu za patologiju osnovao je Odjel za histologiju i elektronsku mikroskopiju._NEWLINE_Objavio je 125 radova koji su ve\xc4\x87inom objavljeni u inozemnim \xc4\x8dasopisima. Bio je \xc4\x8dlan _NEWLINE_zbora lije\xc4\x8dnika od 1939. godine. Bio je \xc4\x8dlan dru\xc5\xa1tva patologa Njema\xc4\x8dke i jedan od osniva\xc4\x8da sekcije za patologiju pri ZLH-u te dugogodi\xc5\xa1nji predsjednik te sekcije.'