b'\n_START_ARTICLE_\nGotika\n_START_SECTION_\nOp\xc4\x87e odlike\n_START_PARAGRAPH_\nIsprva stil francuskih katedrala, gotika se do kraja 14.stolje\xc4\x87a razvila u mnogo svjetovniji umjetni\xc4\x8dki smjer poznat pod nazivom me\xc4\x91unarodni stil ili internacionalna gotika. Ovaj se stil nastavio do kasnog 15. stolje\xc4\x87a kad ga je zamijenila renesansa._NEWLINE_Vremensko trajanje gotike razlikuje se u u odre\xc4\x91enim podru\xc4\x8djima, primjerice dok se u Italiji ve\xc4\x87 od 14. stolje\xc4\x87a javljaju ideje humanizma i individualizma svojstvenih ranoj renesansi po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od Petrarke, u Engleskoj gotika traje i do 17. stolje\xc4\x87a. U \xc5\xa0panjolskoj se gotika isprepli\xc4\x87e s mudejarskom umjetno\xc5\xa1\xc4\x87u._NEWLINE_Osim u arhitekturi, goti\xc4\x8dka umjetnost najprisutnija je u skulpturi , vitrajima, freskama , \xc5\xa1tafelajnom slikarstvu i u iluminiranim rukopisima. Goti\xc4\x8dku umjetnost karakterizira velika narativnost, kroz sve vidove umjetnosti "pri\xc4\x8da se pri\xc4\x8da", bilo da se radi o vjerskim motivima ili o svjetovnijoj tematici. Razvoj knji\xc5\xbeevnosti tako\xc4\x91er je utjecao na nove svjetovne motive u likovnoj umjetnosti. Religijski prizori \xc4\x8desto su uklju\xc4\x8divali i prizore iz prirode, poput alegorija, prikaza mjeseci, zodijakalnih znakova, sezonskih poljoprivrednih radova i sli\xc4\x8dnoga._NEWLINE_Svjetovna umjetnost ja\xc4\x8dala je pod utjecajem razvoja gradova, trgovine i ekonomije, \xc5\xa1to je omogu\xc4\x87ilo bogatijem sloju da naru\xc4\x8duje izradu zavjetnih skulptura ili iluminiranih rukopisa. Novoosnovani cehovi okupljali su i evidentirali umjetnike koji su bili smatrani vje\xc5\xa1tim obrtnicima, zahvaljuju\xc4\x87i \xc4\x8demu danas znamo imena brojnih goti\xc4\x8dkih majstora.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Prvim gra\xc4\x91evinama gotike smatraju se pari\xc5\xa1ka crkva Saint Denis, koju je 1137. godine dao izgraditi opat Suger, a zatim katedrala u Chartresu i katedrala Notre-Dame u Parizu. Tako je zapadni portal Chatresa uokviren je skulpturama burgundskih majstora, koje su u harmoni\xc4\x8dnom spajanju arhitekture i skulpture ujedno ozna\xc4\x8dile razdoblje zrele ili klasi\xc4\x8dne gotike._NEWLINE_Nasuprot romani\xc4\x8dkih \xc5\xa1irokih ploha, zbijenosti i masivnosti, goti\xc4\x8dka arhitektura te\xc5\xbei visini, prozra\xc4\x8dnim formama i \xe2\x80\x9enedoku\xc4\x8divom interijeru\xe2\x80\x9d prepunom svjetla. Arhitektonski elementi poput rebrastog kri\xc5\xbenog svoda, prelomljenih lukova i sna\xc5\xbenih kontrafora, nagla\xc5\xa1avaju visinu gra\xc4\x91evina. Kontrafori zavr\xc5\xa1avaju \xc5\xa1iljastim tornji\xc4\x87ima (fijale), s kovr\xc4\x8dastim kamenim ukrasima (rakovice, pu\xc5\xbearice) na rubovima. Na pro\xc4\x8delju goti\xc4\x8dkih katedrale nalaze se obi\xc4\x8dno po dva visoka i \xc5\xa1iljasta zvonika, kojima je nagla\xc5\xa1ena dominacija vertikale u cijelom sustavu, a iznad sjeci\xc5\xa1ta glavnoga broda s popre\xc4\x8dnim uzdi\xc5\xbee se tanki i vitki krovni tornji\xc4\x87. Va\xc5\xbenu ulogu u goti\xc4\x8dkom prostoru imaju ukrasne galerije ili visoku prozori, koji ispunjavaju prostor crkve svjetlo\xc5\xa1\xc4\x87u. Graditelji goti\xc4\x8dkih katedrala tako\xc4\x91er koriste bogatstvo obojene svjetlosti putem vitraja, \xc4\x8dime crkveni prostor gubi te\xc5\xbeinu i postaje transcendentalan._NEWLINE_Rana gotika obuhva\xc4\x87a razdoblje 12. i po\xc4\x8detka 13. stolje\xc4\x87a a obilje\xc5\xbeena je jasno\xc4\x87om, \xc4\x8disto\xc4\x87om i disciplinom arhitektonskih okvira, koji se jo\xc5\xa1 oslanjaju na romani\xc4\x8dku tradiciju. U zreloj gotici dolazi do postupne dominacije skulpture u odnosu prema arhitekturi. Kasnijemu razdoblju pripadaju katedrale u Reimsu, Amiensu i Laonu. Gotika se preko Strasbourga \xc5\xa1irila u podru\xc4\x8dje Rajne i dalje u Njema\xc4\x8dku (K\xc3\xb6ln, Freiburg im Breisgau, Ulm), Podunavlje (Regensburg, Be\xc4\x8d) i ostale europske zemlje; u Engleskoj se obogatila novim varijantama u konstrukciji svodova (London, Wells, Lincoln). U Italiji su se vi\xc5\xa1e primjenjivali njezini dekorativni negoli konstruktivni elementi (Firenca, Siena, Orvieto). Velik je zamah do\xc5\xbeivjelo i svjetovno graditeljstvo koje je preuzelo oblike i motive katedralnoga graditeljstva. Tako su nastali burgovi, gradske vije\xc4\x87nice, pala\xc4\x8de, hospiciji, gradske ku\xc4\x87e i dr._NEWLINE_Kasna gotika od 14. stolje\xc4\x87a nadalje, donosi gubitak ravnote\xc5\xbee u odnosu konstrukcije i dekoracije. Obilje\xc5\xbeena je pretrpano\xc5\xa1\xc4\x87u ukrasima, pojavljuju se ukrasi u obliku plamena koji se u Francuskoj naziva gothique flamboyant (plamena gotika), a u Italiji gotico fiorito (cvjetna gotika) i sl. Venecija 15. stolje\xc4\x87a primjer je talijanske cvjetne gotike, bazirane na romani\xc4\x8dkoj arhitekturi koja je\xc2\xa0\xc2\xbbrazbijena\xc2\xab\xc2\xa0mno\xc5\xa1tvom ukrasa, detalja, kao i zvjezdastim i mre\xc5\xbeastim svodovima.\n_START_SECTION_\nSkulptura\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Najva\xc5\xbenija klasi\xc4\x8dna goti\xc4\x8dka umjetnost prisutna je na skulpturama koje ukra\xc5\xa1avaju zidove katedrala poput Portala kraljeva (Katedrala u Chartresu). Skulptura koja je u doba romanike i rane gotike bila potpuno u funkciji arhitekture, tijekom gotike se polako osloba\xc4\x91a iz arhitektonskog okvira i dobiva sve ve\xc4\x87i zna\xc4\x8daj. Crkvena skulptura naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e prikazuje tri glavna motiva: svakida\xc5\xa1nji \xc5\xbeivot (godi\xc5\xa1nja doba, mjeseci va\xc5\xbeni za poljoprivredu); moralni \xc5\xbeivot (borba kreposti i mana), i misaoni (slobodni \xc5\xbeivot, preuzet iz antike). Skulpture svetaca, kraljeva, alegorijskih i drugih likova na portalima katedrala daju najbolji primjer umjetni\xc4\x8dkog razvoja koji je prethodio potpunom osloba\xc4\x91anju skulpture u renesansi._NEWLINE_Kiparski motivi gotike su prvenstveno ograni\xc4\x8deni na crkvenu skulpturu s religijskim i moralizatorskim prizorima. No ovo doba donosi i pojavu prvih individualnih portreta i autoportreta, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e crkvenih gra\xc4\x91evinara i kipara te pokrovitelja umjetnosti. Ljudske figure se prikazuju sa sve ve\xc4\x87im realizmom, a prigu\xc5\xa1en utjecaj klasi\xc4\x8dne anti\xc4\x8dke umjetnosti vidljiv je u ekspresivnosti izraza, nagla\xc5\xa1avanju emotivnog stanja i u pa\xc5\xbeljivom oblikovanju draperija prikazanih likova.\n_START_SECTION_\nGoti\xc4\x8dko slikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSlikarstvo rane gotike obilje\xc5\xbeeno je isprva sporim razvojem, ve\xc4\x87inom se svodilo na umjetnost vitraja koja je potisnula prija\xc5\xa1nje iluminacije samostanskih rukopisa. Oslanjaju\xc4\x87i se na romani\xc4\x8dku tradiciju i pod utjecajem crkvene skulpture, u vitrajima se razvio plo\xc5\xa1ni, ornamentalan stil bez trodimenzionalnosti._NEWLINE_Tijekom 13.stolje\xc4\x87a u Francuskoj se razvio "elegantni stil" vidljiv u iluminacijama molitvenika, pri \xc4\x8demu se ljudske figure prikazuju uz sve vi\xc5\xa1e pa\xc5\xbenje i detalja i s nagla\xc5\xa1enijim volumenom. U Italiji toga vremena slikarstvo je obilje\xc5\xbeeno "novobizantskim" stilom koji je uslijedio nakon kri\xc5\xbearskog osvajanja Carigrada godine 1204._NEWLINE_Preokret u slikarstvu 14. stolje\xc4\x87a donosi talijanski umjetnik Giotto di Bondone. Njegovi prethodnici bili su Cimabue i Duccio, koji ve\xc4\x87 krajem 13. stolje\xc4\x87a po\xc4\x8dinju prirodnije prikazivati likove te nagla\xc5\xa1avaju voluminoznost tijela i prostornost slike. Slikarstvo Giotta ozna\xc4\x8dava prekid s dotada\xc5\xa1njom pti\xc4\x8djom i obrnutom perspektivom a tako\xc4\x91er uvodi novu narativnost u vjerske prizore. Giotto zapostavlja ulogu arhitektonskih okvira, dubinu prostora oblikuje polo\xc5\xbeajem i veli\xc4\x8dinom ljudskih figura, nagla\xc5\xa1avaju\xc4\x87i time prostorne planove slike. Giotto je izvr\xc5\xa1io velik utjecaj na druge umjetnike a njegovi najpoznatiji radovi nalaze se u Firenzi, Padovi i Assisiju._NEWLINE_Slikari srednje i sjeverne Europe preuzeli su od talijanskih umjetnika narativnost, prikaze krajolika i prostornost slike. Od druge polovice 14. st. se spajanjem sjevernih i talijanskih tradicija razvio tzv. \xe2\x80\x9eme\xc4\x91unarodni stil\xe2\x80\x9d, koji je obuhva\xc4\x87ao slikarstvo i kiparstvo. Obilje\xc5\xbeava ga naturalizam prikaza s nagla\xc5\xa1avanjem detalja, va\xc5\xbenost dubine prostora te meko oblikovanje ljudskih figura i draperija. Najva\xc5\xbeniji talijanski slikar me\xc4\x91unarodnog stila bio je Gentile da Fabriano, koji je uz naturalizam detalja i elemente fantasti\xc4\x8dnog, unio i novu upotrebu svjetlosti na slici. Oko 1400. godine, uglavnom posredstvom Italije, uz iluminacije se razvijalo i uljeno slikarstvo i na drugim podru\xc4\x8djima (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka slikarska \xc5\xa1kola, Avignonska \xc5\xa1kola)._NEWLINE_Francusko goti\xc4\x8dko slikarstvo po\xc4\x8detka 15. stolje\xc4\x87a obilje\xc5\xbeili su Flamanci, bra\xc4\x87a Limbourg, koji su bogato oslikali molitvenik vojvode od Berryja (Tres riches du Duc de Berry). Pritom su vrlo detaljno prikazali kalendarske mjesece sa svim popratnim ljudskim radovima i promjenama prirode. Flamansko slikarstvo je postajalo sve zna\xc4\x8dajnijim, a djelima Huberta i Jan van Eycka kona\xc4\x8dno je nadma\xc5\xa1ilo skulpturu. U Njema\xc4\x8dkoj su uljeno slikarstvo razvijali Majstor Francke i S. Lochner, dok su Martin Schongauer, Albrecht D\xc3\xbcrer i Matthias Gr\xc3\xbcnewald svojim radovima ozna\xc4\x8davali prijelaz iz gotike u renesansu.'