b'\n_START_ARTICLE_\nDryosaurus\n_START_SECTION_\nPaleobiologija\n_START_PARAGRAPH_\nDryosaurus je imao dug vrat, duge i vitke noge i dug, ukru\xc4\x87en rep. Goljeni\xc4\x8dna kost bila je du\xc5\xbea od bedrene. Kri\xc5\xbena kost sastojala se od \xc5\xa1est spojenih kralje\xc5\xbeaka, a prepubis i postpubis su bili dugi. Na rukama je imao pet kratkih prstiju. Poznati primjerci bili su dugi izme\xc4\x91u 2,4 i 4,3 metra i te\xc5\xa1ki izme\xc4\x91u 77 i 91 kilograma. Veli\xc4\x8dina odraslih jedinki, me\xc4\x91utim, nije poznata zato \xc5\xa1to do sada nisu prona\xc4\x91eni odrasli primjerci Dryosaurusa._NEWLINE_Dryosaurus je imao ro\xc5\xbenat kljun i obrazne zube i bio je biljo\xc5\xbeder, kao i ostali ornitopodi. Neki znanstvenici smatraju da je imao strukture sli\xc4\x8dne obrazima kako mu hrana ne bi ispadala iz usta dok ju je \xc5\xbevakao._NEWLINE_Brz i okretan trka\xc4\x8d sa sna\xc5\xbenim nogama, Dryosaurus je koristio svoj ukru\xc4\x87eni rep kao protute\xc5\xbeu prednjem dijelu tijela. Vjerojatno se oslanjao na brzinu za obranu od grabe\xc5\xbeljivaca.\n_START_SECTION_\nIshrana i zubi\n_START_PARAGRAPH_\nZube Dryosaurusa, prema kuratoru muzeja Johnu Fosteru, karakterizira "jak srednji greben na lateralnoj povr\xc5\xa1ini". Dryosaurus se uglavnom hranio niskom vegetacijom u drevnoj naplavnoj ravnici koju je nastanjivao.\n_START_SECTION_\nRast i razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Horner i kolege proveli su histolo\xc5\xa1ko istra\xc5\xbeivanje rasta Dryosaurusa i jo\xc5\xa1 dva ornitopoda. Svi istra\xc5\xbeiva\xc4\x8di pregledali su kosti Dryosaurusa, od kojih ni jedna nije pripadala odrasloj jedinki. Zaklju\xc4\x8dili su da je rast kod Dryosaurusa zavr\xc5\xa1avao tek s 15 godina starosti. Kod manjeg ornitopoda Orodromeusa odrastanje se vrlo brzo odvijalo, te je dostizao punu veli\xc4\x8dinu s 4 do 6 godina._NEWLINE_Ostaci tek izleglog Dryosaurusa prona\xc4\x91eni u Dinosaur National Monumentu u Utahu potvr\xc4\x91uju da je Dryosaurus slijedio sli\xc4\x8dan kraniofacijalni razvoj kao i ostali kralje\xc5\xbenjaci; o\xc4\x8di su mu proporcionalno bile velike, a nju\xc5\xa1ka kratka dok je bio mlad. Kako je rastao, njegove su o\xc4\x8di postajale proporcionalno manje, a nju\xc5\xa1ka proporcionalno du\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nOtkri\xc4\x87e i nalazi\xc5\xa1ta\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi prona\xc4\x91eni primjerak sastojao se od jednog zuba, zdjelice i jednog stra\xc5\xbenjeg uda (YPM 1876) i potje\xc4\x8de iz Como Bluffa u Wyomingu, poznatog "groblja dinosaura" formacije Morrison. Othniel Charles Marsh (1878.) opisao je taj primjerak kao novu vrstu roda Laosaurus \xe2\x80\x93 Laosaurus altus. Marsh je tek nakon otkri\xc4\x87a jo\xc5\xa1 primjeraka primijetio va\xc5\xbene razlike izme\xc4\x91u ove i drugih vrsta roda Laosaurus, kao \xc5\xa1to su du\xc5\xbei vratni kralje\xc5\xa1ci i tanji prepubis, stoga je 1894. uspostavio rod Dryosaurus.\n_START_SECTION_\nFormacija Morrison\n_START_PARAGRAPH_\nOstaci Dryosaurusa prona\xc4\x91eni su u stratigrafskim zonama 2-6 u kasnojurskim slojevima formacije Morrison, koja se nalazi na zapadu Sjeverne Amerike. Na jednom spektakularnom nalazi\xc5\xa1tu blizu Uravana (Colorado) prona\xc4\x91ene su stotine primjeraka vrste D. altus, i to u razli\xc4\x8ditim stadijima odrastanja. Druga mjesta na kojima su prona\xc4\x91eni ostaci Dryosaurusa su Bone Cabin Quarry, zatim Red Fork u Wyomingu i Lily Park u Coloradu.\n_START_SECTION_\nSistematika\n_START_PARAGRAPH_\nDryosaurus je pripadnik porodice Dryosauridae, koja je po njemu i dobila naziv. Srodstvo izme\xc4\x91u Dryosaurusa i ostalih pripadnika ove porodice nije jasno._NEWLINE_Dryosaurus se dugo smatrao pripadnikom porodice Hypsilophodontidae. Tek su Milner i Norman 1984. godine, na temelju razlika izme\xc4\x91u Dryosaurusa i ostalih hipsilofodonta, za njega uspostavili odvojenu grupu. Cooper (1985.) je postavio danas odba\xc4\x8denu potporodicu Dryosaurinae, koju je svrstao unutar Hypsilophodontidae.'