b'\n_START_ARTICLE_\nVeleizdajni\xc4\x8dki proces\n_START_PARAGRAPH_\nImenom Veleizdajni\xc4\x8dki proces naziva se u hrvatskoj historiografiji sudski proces koji su vlasti Austro-Ugarske organizirale u Zagrebu 1909. godine protiv 53 \xc4\x8dlana Srpske samostalne stranke. SSS u to doba s Hrvatskom strankom prava \xc4\x8dini Hrvatsko-srpsku koaliciju, ve\xc4\x87insku snagu u Hrvatskom saboru. Optu\xc5\xbeeni su za suradnju s vlastima Srbije u uroti da se Ju\xc5\xbeni Slaveni ujedine u zajedni\xc4\x8dku dr\xc5\xbeavu. Iako su dokazi bili slabi (dokazano je da je glavni svjedok optu\xc5\xbebe bio policijski provokator; prema tada\xc5\xa1njim propisima tako prikupljene informacije nije se smatralo zakonitim dokazom), osu\xc4\x91eni su na robiju. Ubrzo je Koalicija sklopila politi\xc4\x8dki pakt s ugarskim premijerom H\xc3\xa9derv\xc3\xa1ryjem, pa su svi bili pomilovani._NEWLINE_U vrijeme veleizdajni\xc4\x8dkog procesa su iz Kraljevine Srbije - putom tajne organizacije Crna ruka - vo\xc4\x91ene aktivnosti u svrhu teritorijalnog \xc5\xa1irenja, koje je uklju\xc4\x8divalo vojne akcije pomo\xc4\x87u uba\xc4\x8denih gerilaca na podru\xc4\x8dju juga Srbije i Makedonije pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u Osmanskog carstva, te razne obavje\xc5\xa1tajne i promid\xc5\xbebene aktivnosti - te, u i\xc5\xa1\xc4\x8dekivanju mogu\xc4\x87eg europskog rata u kojemu \xc4\x87e Srbija biti u prigodi pro\xc5\xa1iriti svoj teritorij, priprema za oru\xc5\xbeane akcije - na podru\xc4\x8dju Austro-Ugarske i Kraljevine Crne Gore; gdje se tako\xc4\x91er putom organizacije Narodna odbrana radilo na organizaciji oru\xc5\xbeane pobune. O sudjelovanju u tim aktivnostima \xc4\x87e kasnije i javno govoriti neki njihovi vi\xc4\x91eniji sudionici, poput Svetozara Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87a, Puni\xc5\xa1e Ra\xc4\x8di\xc4\x87a i Vase \xc4\x8cubrilovi\xc4\x87a. _NEWLINE_Po kasnijoj tvrdnji koju sam predsjednik Srpske samostalne stranke Svetozar Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87 iznosi u svojoj bro\xc5\xa1uri iz 1931. godine, optu\xc5\xbeenici iz zagreba\xc4\x8dkog Veleizdajni\xc4\x8dkog procesa su doista bili veleizdajnici - radili su na razbijanju Austro-Ugarske i uspostavi Jugoslavije - ali optu\xc5\xbeba nije raspolagala dobrim dokazima.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelja za diskreditiranjem Hrvatsko-srpske koalicije\n_START_PARAGRAPH_\nJedan od povoda procesu bio je bijeg u Srbiju austrijskog \xc4\x8dasnika Milana Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87a, mla\xc4\x91eg brata najutjecajnijeg srpskog politi\xc4\x8dara u Hrvatskoj Svetozara Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87a, zagovornika integralnog jugoslavenstva. Me\xc4\x91u optu\xc5\xbeenima bila su jo\xc5\xa1 dva njihova brata, Valerijan i Adam. Sam Svetozar Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87 nije bio optu\xc5\xbeen jer je, kao zastupnik u Hrvatskom dr\xc5\xbeavnom saboru i u ma\xc4\x91arskom parlamentu, u\xc5\xbeivao imunitet. Ma\xc4\x91arski parlament odbio je skinuti imunitet njemu, dr. Sr\xc4\x91anu Budisavljevi\xc4\x87u i jo\xc5\xa1 jednom optu\xc5\xbeenom zastupniku. _NEWLINE_Sudilo se Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87evim politi\xc4\x8dkim idejama, kao i politi\xc4\x8dkoj borbi, koju je tada vodila Hrvatsko-srpska koalicija. Vlasti su nastojale disktreditirati Koaliciju i unijeti u nju razdor optu\xc5\xbeuju\xc4\x87i Srbe da su, osim legalne politi\xc4\x8dke borbe, organizirali masovnu urotu. \xc4\x8cista stranka prava, koju vodi Josip Frank (frankovci), u dogovoru s be\xc4\x8dkim vlastima sudjelovala je u napadima na optu\xc5\xbeene Srbe i na Koaliciju op\xc4\x87enito. Osnova za optu\xc5\xbenicu bila je bro\xc5\xa1ura pod naslovom Finale, kojoj je autor bio \xc4\x90or\xc4\x91e Nasti\xc4\x87, tiskana 5. kolovoza 1908. u Budimpe\xc5\xa1ti.\n_START_SECTION_\nAneksijska kriza\n_START_PARAGRAPH_\nUhi\xc4\x87ivanja su po\xc4\x8dela 18. kolovoza, na ro\xc4\x91endan cara i kralja Franje Josipa I. Istoga dana, vlasti u Be\xc4\x8du donijele su odluku o aneksiji Bosne i Hercegovine. Ta su dva doga\xc4\x91aja neposredno povezana: Be\xc4\x8d je znao da \xc4\x87e progla\xc5\xa1enje aneksije izazvati europsku krizu. Trebalo je pokazati da je postojala protudr\xc5\xbeavna zavjera sa Srbijom, \xc4\x8dime bi se mogla opravdavati aneksija._NEWLINE_Nakon progla\xc5\xa1enja aneksije 6. listopada 1908. godine zavladala je ozbiljna europska diplomatska kriza, u kojoj Rusija i Engleska istupaju protiv tog postupka. Prijetio je rat; optu\xc5\xbeeni su do o\xc5\xbeujka 1909. godine sjedili u pritvoru i o\xc4\x8dekivalo se, ako rat po\xc4\x8dne, da \xc4\x87e svi biti obje\xc5\xa1eni.\n_START_SECTION_\nPromid\xc5\xbebeni uspjeh obrane\n_START_PARAGRAPH_\nSam proces potrajao je punih sedam mjeseci. Obrana, koju je vodio odvjetnik Hinko Hinkovi\xc4\x87, dokazivala je da su dokazi ni\xc5\xa1tetni. Dokazano je da je \xc4\x90or\xc4\x91e Nasti\xc4\x87 agent provokator. U njegovom razobli\xc4\x8davanju sudjelovao je i profesor Tom\xc3\xa1\xc5\xa1 Masaryk, kasniji predsjednik \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke. Europski tisak posvetio je su\xc4\x91enju veliku pozornost i Be\xc4\x8d je ozbiljno diskreditiran. Ipak su optu\xc5\xbeeni progla\xc5\xa1eni krivima i 6. listopada 1909. godine osu\xc4\x91eni na ukupno 173 godine robije.\n_START_SECTION_\nTvrdnje Svetozara Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87a 1931. godine u izgnanstvu\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1931. godine  Svetozar Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87, tada u emigraciji, isticao je korektan postupak Austro-Ugarskih vlasti prema uhi\xc4\x87enicima, nasuprot brutalnosti kasnijeg jugoslavenskog re\xc5\xbeima prema politi\xc4\x8dkim protivnicima, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i prema njemu samom. Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87 dodaje: \xc2\xbbJo\xc5\xa1 treba uva\xc5\xbeiti, da su optu\xc5\xbeeni Srbi zaista vodili antidr\xc5\xbeavnu propagandu, da su i srcem i du\xc5\xa1om, a neki i javnim svojim radom, zaista bili veleizdajnici, da je revolucionarni statut Milana Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87a o saveznoj jugoslovenskoj federativnoj republici zaista postojao, da su neki optu\xc5\xbeeni znali za taj statut i da je on imao da slu\xc5\xbei kao baza njihove akcije, i da je sve to sa gledi\xc5\xa1ta tada\xc5\xa1njeg krivi\xc4\x8dnog zakona zaista predstavljalo veleizdaju.\xc2\xab\xc2\xa0(Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87, 2000., str. 227.) Svetozar Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87 opisuje i kontakte istaknutih \xc4\x8dlanova svoje Samostalne srpske stranke s tajnom slu\xc5\xbebom Kraljevine Srbije; me\xc4\x91u tim \xc4\x8dlanovima SSS bio je i Rade Malobabi\xc4\x87, koji je poslije na preporuku Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87a postao profesionalni agent srbijanske tajne slu\xc5\xbebe i - u tom svojstvu - organizirao atentat na nadvojvoda Franju Ferdinanda 1914. godine; naposljetku je Rade Malobabi\xc4\x87 bio pogubljen od srbijanskih vlasti zajedno s Dragutinom Dimitrijevi\xc4\x87em Apisom, kao Apisov najbli\xc5\xbei suradnik u zavjereni\xc4\x8dkim djelatnostima organizacije "Crna ruka".\n_START_SECTION_\nFriedjungov proces\n_START_PARAGRAPH_\nU vrijeme kad je proces zapo\xc4\x8det, u o\xc5\xbeujku 1909. godine, be\xc4\x8dki povjesni\xc4\x8dar Friedjung objavio je niz \xc4\x8dlanaka u kojima za veleizdaju optu\xc5\xbeuje i Frana Supila, hrvatskog vo\xc4\x91u Koalicije. To je dovelo do Friedjungovog procesa, krajem 1909. godine u Be\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nProcesi u Crnoj Gori i u Bosni i Hercegovini\n_START_PARAGRAPH_\nProtiv skupina okrivljenih za prosrbijansku subverziju vo\xc4\x91en je je od listopada 1907. godine u Crnoj Gori sudski proces poznat pod imenom Bomba\xc5\xa1ka afera u kojoj je osu\xc4\x91eno 49 srbijanskih agenata, od toga 6 na smrt. Godine 1909. je uslijedila Kola\xc5\xa1inska afera, u kojoj je uhi\xc4\x87eno \xc4\x8dak 160 ljudi, od kojih je 11 osu\xc4\x91eno na smrt. U Bosni i Hercegovini \xc4\x87e tek po\xc4\x8detkom Prvoga svjetskog rata biti pokrenuto protiv srpskih agenata \xc4\x8dak 17 veleizdajni\xc4\x8dkih procesa. Okrivljen je ispo\xc4\x8detka veliki broj osoba za koje se znalo da su antiaustrijski i prosrbijanski orijentirane, ali su zbog nedostatka dokaza poslije uglavnom osloba\xc4\x91ani. Manjem dijelu je krivnja bila dokazana, te je samo u Banjoj Luci \xc4\x8dak 16 osoba osu\xc4\x91eno na smrt.\n_START_SECTION_\nKompromis i pomilovanje\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1909. u zagreba\xc4\x8dkom hotelu Royal je bila manifestacija zbog izlaska iz tamnice prve skupine oslobo\xc4\x91enih za veleizdaju. Od narodnih zastupnika bio je i Ljuba Babi\xc4\x87 \xc4\x90alski, koji je po pisanju zagreba\xc4\x8dkog Srbobrana, rodoljubnim krasnim govorom pozdravio borce na\xc5\xa1e i mu\xc4\x8denike. Po\xc4\x8detkom velja\xc4\x8de 1910. godine Koalicija, iz koje Supilo istupa, sklapa politi\xc4\x8dki sporazum s novim ugarskim ministrom predsjednikom grofom Khuenom H\xc3\xa9derv\xc3\xa1ryjem. Ubrzo nakon toga svi osu\xc4\x91eni bili su pomilovani.\n_START_SECTION_\nDenuncijacije protiv Srba i pomo\xc4\x87 Srbima od strane Hrvata\n_START_PARAGRAPH_\nHrvati su bili podijeljeni u mi\xc5\xa1ljenju oko ovog procesa. Frankovci su bili aktivni sudionici ove politike protusrpske promid\xc5\xbebe, pa su tako u Glini 1908. godine prokazali vlastima svakog Srbina za veleizdaju, koji bi im konkurirao u poslovima. Iz Gline je zato bilo uhi\xc4\x87eno jo\xc5\xa1 8 Srba, koji su sa stanice u Glini, na putu za Zagreb, ispra\xc4\x87eni od preko 500 ljudi. Nakon uhi\xc4\x87enja Laze Ba\xc4\x8di\xc4\x87a, trgovca iz Jasenovca, kao veleizdajnika, kralju se obratilo 36 uglednih Hrvata iz kotara Novska, pa i \xc5\xbeupnik Luka \xc5\xbdiljar: Ve\xc4\x87 se mnogo puta radi nerodice i \xc4\x8destih poplava na\xc5\xa1la upravna op\xc4\x87ina Jasenovac u te\xc5\xa1kim prilikama, a on nam je rada prisko\xc4\x8dio u pomo\xc4\x87 svima, bez razlike vjere i narodnosti. Pred nikim nije on zatvarao svoga srca, ve\xc4\x87 je svakom pomagao koliko je mogao. Tra\xc5\xbeili su da ga se pusti iz zatvora, \xc5\xa1to je uskoro i u\xc4\x8dinjeno. Pero Vujaklija, trgovac iz Topuskog je umro u zatvoru u 36. godini \xc5\xbeivota, nakon 3 mjeseca i 11 dana zatvora, a da nije ni saslu\xc5\xa1an. U\xc4\x8diteljski sin, ostavio je iza sebe troje djece, jedno posmrtno ro\xc4\x91eno i nezbrinutu obitelj. Ravnatelj policije zabranio je sprovod iz bolnice, jer bi po njegovom mi\xc5\xa1ljenju, moglo do\xc4\x87i do demonstracija protiv sprovoda i mrtvaca. Prenijeli su ga u mrtva\xc4\x8dnicu u Mirogoju.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nSrbobran je u \xc4\x8dlanku "Kravata" optu\xc5\xbeenog dra \xc4\x90uri\xc4\x87a objavio ironi\xc4\x8dan tekst iz be\xc4\x8dkog Zeita o \xc4\x90uri\xc4\x87u, jednom od optu\xc5\xbeenih "veleizdajnika", kojem je dr\xc5\xbeavni tu\xc5\xbeitelj veleizdajni\xc4\x8dke namjere prona\xc5\xa1ao i u \xc4\x8dinjenici - da ne nosi kravatu. Zeit je pisao: dr. \xc4\x90uri\xc4\x87 ne nosi kravate, jer su rije\xc4\x8di kravata i Kroat tako sli\xc4\x8dne, da on kao fanati\xc4\x8dni Srbin mrzi kravate isto tako kao i Hrvate... Sasvim ozbiljno predbacio mu je dr\xc5\xbeavni odvjetnik veleizdajni\xc4\x8dku beskravatnost. Izri\xc4\x8dito nadodao je tome jo\xc5\xa1: To nije \xc5\xa1ala! List je u istom tekstu proces nazivao \xc5\xa1aljivom lakrdijom.'