b'\n_START_ARTICLE_\nVojni\xc4\x87\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Vojni\xc4\x87 je hrvatski gradi\xc4\x87 smje\xc5\xa1ten podno Petrove gore koja nosi ime po hrvatskom kralju Petru Sva\xc4\x8di\xc4\x87u.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nU op\xc4\x87ini Vojni\xc4\x87 jo\xc5\xa1 u srednjem vijeku postojala je hrvatska plemenita op\xc4\x87ina Kolari\xc4\x87, u kojoj su svi stanovnici bili plemeniti-slobodni seljaci. Titulu im je podario hrvatsko-ugarski kralj Bela IV. Od nastanka hrvatskog gradi\xc4\x87a Vojni\xc4\x87a u protuturskim ratovima on je imao ulogu obrambenog grada prema Bosni i Hercegovini._NEWLINE_Povijest ovog kraja dobro je vidljiva i na nizu kulturno-povijesnih spomenika i va\xc5\xbenijih lokaliteta prije svih tu je Petrova Gora, na kojoj je 1097.poginuo Petar Sva\xc4\x8di\xc4\x87. U novijoj povijesti na Petrovoj Gori, isti\xc4\x8de se monumentalni spomenik i partizanska bolnica. Tu je stari grad Kloko\xc4\x8d te jo\xc5\xa1 niz drugih vrlo zna\xc4\x8dajnih objekata i lokacija, koji su resurs na kojem bi op\xc4\x87ina, ali i \xc5\xa1ire podru\xc4\x8dje tek trebali sagraditi niz turisti\xc4\x8dkih i gospodarskih sadr\xc5\xbeaja._NEWLINE_Ime Vojni\xc4\x87 spominje se puno ranije, ali najstariji su tragovi naseljenosti ovog podru\xc4\x8dja iz kasnoga bron\xc4\x8danog doba. To potvr\xc4\x91uju arheolo\xc5\xa1ki nalazi iz 11. stolje\xc4\x87a prije Krista s podru\xc4\x8dja Lisina koji pripadaju tzv. lasinjskom kulturnom krugu. Ta kultura nastala je razvojem lokalnih kulturnih tradicija, a traje sve do kasnoga bron\xc4\x8danog doba. Nakon toga na podru\xc4\x8dju od Kupe do Petrove Gore, \xc5\xbeivjelo je panonsko ilirsko pleme breuci (Brajci). Rimskim osvajanjem zapo\xc4\x8dinje novo razdoblje u povijesti ovih podru\xc4\x8dja. Rimljani grade prometnice, a jedna od njih dijelom je prolazila kroz ovo podru\xc4\x8dje. To je \xc2\xabvia vita\xc2\xbb, cesta koja \xc5\xbeivot zna\xc4\x8di, od Senja do Siscije (Sisak). Do sada su prona\xc4\x91eni rimski ostaci na podru\xc4\x8dju Kloko\xc4\x8da, Krstinje i Petrove Gore._NEWLINE_Nakon pada Zapadnoga Rimskog Carstva godine 476. u ovim krajevima smjenjuju se kratkotrajne vladavine Gota i Langobarda, velikom seobom naroda dolaze Avari i Hrvati, a Hrvati se i trajno naseljavaju. Po\xc4\x8detkom 9. stolje\xc4\x87a ovo podru\xc4\x8dje potpada pod frana\xc4\x8dku vlast. Tada je pokr\xc5\xa1ten narod, \xc5\xa1to je najva\xc5\xbeniji doga\xc4\x91aj hrvatske ranosrednjovjekovne povijesti. Na prijelazu u 10. stolje\xc4\x87e na dana\xc5\xa1nje se porostore doseljavaju Ma\xc4\x91ari. Njihove pretenzije da se \xc5\xa1ire preko Drave i dalje prema jugu zaustavlja kralj Tomislav, koji ujedinjuje ju\xc5\xbenu i sjevernu Hrvatsku. ugarske pretenzije i dalje se nastavljaju te njihov kralj Ladislav I 1091. godine osvaja Panoniju do Gvozda._NEWLINE_U 12. stolje\xc4\x87u ovo podru\xc4\x8dje, ju\xc5\xbeno od Kupe, pripadalo je Gori\xc4\x8dkoj \xc5\xbeupaniji kojom su upravljali knezovi Baboni\xc4\x87i, a u 13. i 14. stolje\xc4\x87u knezovi Frankopani. Do po\xc4\x8detka 15. stolje\xc4\x87a ova podru\xc4\x8dja naseljavao je isklju\xc4\x8divo hrvatski \xc5\xbeivalj. Poslije pada bosanskog kraljvstva (1493.g.), po\xc4\x8deli su upadi Turaka na preko kupska podru\xc4\x8dja. Vlastela je, da bi za\xc5\xa1titila svoje posjede dr\xc5\xbeala stra\xc5\xbee u utvr\xc4\x91enim gradovima Kloko\xc4\x8du i Krstinji. Unato\xc4\x8d juna\xc4\x8dkom oporu, poharane su i popaljene mnoge plemente op\xc4\x87ine i samostani (Zlat, Petrovac) Tako stradavaju: Krstinja 1575. g. Smr\xc4\x8dkovi\xc4\x87 (Vojni\xc4\x87) 1576. g., Petrovac 1584.g. i Kloko\xc4\x8d 1952.g. Mnogi plemi\xc4\x87i skupa sa narodom pritisnuti svakodnevnim turskim upadima napu\xc5\xa1taju svoju postojbinu i sele u krajeve sjeverno od Kupe.  U 16. i 17. stolje\xc4\x87u, ovi predjeli bivaju pusti i nenaseljeni, sve do kraja 17.  i po\xc4\x8detka 18. stolje\xc4\x87a kada  kraji\xc5\xa1ka upava po\xc4\x8dinje sa naseljavanjem uskoka koji su pod turskom silom bje\xc5\xbeali iz Bosne i Pounja._NEWLINE_Za popisa stanovni\xc5\xa1tva iz 1768. godine, najve\xc4\x87i dio naselja Vojni\xc4\x87a, sela Kuplensko, Kloko\xc4\x8d, Johovo, Miholjsko, Krstinja, \xc5\xa0iroka Rijeka, Klju\xc4\x8dar, Gornji i Donji Vojni\xc4\x87 pripadao je Slunjskoj kraji\xc5\xa1koj pukovniji. Imanju grofa Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87a pripadala su te godine sela s ovog podru\xc4\x8dja: Bukovica, Mandi\xc4\x87 Selo, Ga\xc4\x8de\xc5\xa1a Selo, Podsedlo, Brdo i Kartalija Selo. Posjed grofa Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87a pripojen je 1784. godine Vojnoj krajini._NEWLINE_Naselje Vojni\xc4\x87 razvija se, u njemu se gradi pravoslavna crkva, carsko-kraljevska \xc5\xa1kola i op\xc4\x87inski \xc5\xbeitni magazin. Godine 1835. Vojni\xc4\x87 je imao 32 ku\xc4\x87e i 333 stanovnika._NEWLINE_Kasnije, 1881. godine, manifestom cara Franje Josipa I progla\xc5\xa1eno je kona\xc4\x8dno sjedinjenje Vojne krajine s Hrvatskom. Razvoja\xc4\x8denjem Vojni\xc4\x87 i okolica postali su kotar unutar Modru\xc5\xa1ko-rije\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije. Kotar su \xc4\x8dinile op\xc4\x87ine Brilovi\xc4\x87, Krnjak, Krstinja, Perjasica, Vojni\xc4\x87 i Vukmani\xc4\x87. Na \xc4\x8delu je bio veliki \xc5\xbeupan kojeg je postavo kralj Franjo Josip I.Nakon drugog svjetskog rata,op\xc4\x87ina Vojni\xc4\x87 \xc4\x87e se smanjiti na podru\xc4\x8dje Vojni\xc4\x87a i Krstinje ,dok Vukmani\xc4\x87 i Krnjak pripadaju Karlovcu,a Barilovi\xc4\x87 i Perjasica Dugoj Resi._NEWLINE_Zbog te\xc5\xa1ke politi\xc4\x8dke i ekonomske situacije na prijelazu iz 19.u 20. stolje\xc4\x87e i ovdje kao i drugdje po\xc4\x8dinje masovna ekonomska migracija, najvi\xc5\xa1e u Ameriku, a sve se nastavlja i u Prvome svjetskom ratu. Smanjenju broja stanovnika prinosi i odlazak u austro-ugarsku vojsku i na solunsku boji\xc5\xa1nicu, gdje su mnogi stradali._NEWLINE_U Drugom svjetskom ratu Petrova Gora i vojni\xc4\x87ko podru\xc4\x8dje bili su jedno od najzna\xc4\x8dajnijih upori\xc5\xa1ta NOB-a. Ve\xc4\x87 u listopadu 1941. na Petrovoj Gori po\xc4\x8dinje rad OK KPH za Karlovac i  CK KPH te drugih institucija tada\xc5\xa1njega oslobodila\xc4\x8dkog pokreta. Za rata ondje je radilo osam partizanskih bolnica, partizanska tiskara, vojno-mehani\xc4\x8dke radionice, kova\xc4\x8dnice, ljekarna, ko\xc5\xbeara i pekarnica. Vojni\xc4\x87 je oslobo\xc4\x91en u sije\xc4\x8dnju 1942. godine. Nakon rata donesena je odluka o obnovi Vojni\xc4\x87a. Tada\xc5\xa1nji je plan sadr\xc5\xbeavao potpuno novu vizuru Vojni\xc4\x87a kao sredi\xc5\xa1njeg naselja. Dok su prije rata glavne zgrade bile smje\xc5\xa1tene uz glavnu prometnicu, novi je plan preseliti mjesto sa svim prate\xc4\x87im sadr\xc5\xbeajima izvan tog podru\xc4\x8dja. Planirana je bila gradnja 103 ku\xc4\x87e prema projektu A.Feudenreicha sa svim podrebnim javnim servisima kao \xc5\xa1to su dom kulture, crkva, vje\xc5\xbebali\xc5\xa1te, zdru\xc5\xbeni dom, vrti\xc4\x87, po\xc5\xa1ta, kupali\xc5\xa1te, zdravstvena ustanova, sajmi\xc5\xa1te..., a i mogu\xc4\x87nosti za \xc5\xa1irenje naselja. Realizacija tog plana zapo\xc4\x8dela je 1946. godine, ali nikad nije dovr\xc5\xa1ena._NEWLINE_U vrijeme Domovinskog rata, op\xc4\x87ina Vojni\xc4\x87 bila je pod nadzorom pobunjenih hrvatskih Srba, \xc4\x8dime se na\xc5\xa1la u nemirnu podru\xc4\x8dju i nije imala uvjete za gospodarski razvoj. Nakon rata i odlaska srpskog stanovni\xc5\xa1tva, na ovo podru\xc4\x8dje doseljava se izbjeglo i prognano stanovni\xc5\xa1tvo iz Bosne i Hecegovine i drugih krajeva Hrvatske.\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna \xc5\xa1kola Vojni\xc4\x87(nekada\xc5\xa1nja O\xc5\xa0 \xc5\xbdarko \xc4\x86ui\xc4\x87 Vojni\xc4\x87)\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nSKD Prosvjeta-pododbor Vojni\xc4\x87'