b'\n_START_ARTICLE_\nKoncentracijski logor Majdanek\n_START_PARAGRAPH_\nKoncentracijski logor Majdanek (drugi naziv Lublin) bio je njema\xc4\x8dki koncentracijski logor i logor smrti smje\xc5\xa1ten na ograncima grada Lublina. Prvotna namjena logora bila je da se u njega smjeste razni zarobljenici koji \xc4\x87e biti prisiljeni na rad, ali brzo nakon samog otvaranja prenamijenjen je u logor smrti._NEWLINE_Logor je bio u funkciji od 1. listopada 1941. do 22. srpnja 1944. godine. Sovjeti su ga zauzeli gotovo bez ikakvog napora i bombardiranja, stoga je izrazito dobro o\xc4\x8duvan. Zbog brzog napredovanja oslobodila\xc4\x8dkih snaga, upravitelji logora nisu stigli ukloniti dokaze koji bi upu\xc4\x87ivali na ratne zlo\xc4\x8dine i zlo\xc4\x8dine protiv \xc4\x8dovje\xc4\x8dnosti. Majdanek je prvi koncentracijski logor otkriven i oslobo\xc4\x91en od strane savezni\xc4\x8dkih snaga.\n_START_SECTION_\nIzgradnja\n_START_PARAGRAPH_\nLogor je zami\xc5\xa1ljen kao mjesto na kojemu \xc4\x87e se dr\xc5\xbeati ratni zarobljenici isto\xc4\x8dnog fronta, ponajprije sovjetski vojnici. Orginalni nacrti izrade predvi\xc4\x91ali su prostor u koji bi se moglo smjestiti 25 000 ljudi odjednom._NEWLINE_Nakon pokretanja velike ofenzive na isto\xc4\x8dnom frontu, broj ratnih zarobljenika je svakog dana bio sve ve\xc4\x87i, stoga su nacrti izmijenjeni i logor je pro\xc5\xa1iren za dodatnih 25 000 mjesta. Planovi za dodatno \xc5\xa1irenje logora postojali su i dalje, a u o\xc5\xbeujku 1942. godine planovi su predvi\xc4\x91ali postojanje oko 250 000 mjesta za zarobljenike. Logor nikad u svojoj povijesti nije bio ve\xc4\x87eg kapaciteta od 50 000 mjesta._NEWLINE_U ranom tijeku izrade radilo je oko 150 \xc5\xbeidova iz drugih koncentracijskih logora diljem Poljske. U kasnijem periodu izgrade i pro\xc5\xa1irenja sudjelovalo je oko 2000 sovjetskih zarobljenika koji su pre\xc5\xbeivjeli ekstremne i nehumane uvjete i deprivacije sna. U samoj izgradnji logora poginulo je preko 1500 ljudi, \xc5\xa1to od gladi, \xc5\xa1to od ekstremnog umora. Svi \xc5\xbeidovi koji su sudjelovali u izgradnji logora umrli su.\n_START_SECTION_\nOperativna upotreba\n_START_PARAGRAPH_\nLogor Majdanek je u po\xc4\x8detku primao vi\xc5\xa1kove zarobljenika iz logora Belzec, Sobibor i Treblinka. Zbog velikog broja poljskih \xc5\xbeidova koji su stanovali u Krakowu, Lavovu, Zamo\xc5\x9b\xc4\x87u i Var\xc5\xa1avi. Majdanek je krajem o\xc5\xbeujka 1942. godine pretvoren u logor smrti. Zatvorenici su ubijani toksi\xc4\x8dnim plinovima (Ciklon-B) ili su ih ubijali odredi Trawnikisa (izabrani zarobljenici koji bi po\xc5\xa1tedu od smaknu\xc4\x87a ostvarivali tako \xc5\xa1to bi ubijali logora\xc5\xa1e)._NEWLINE_Sredinom listopada 1942. godine logor je, prema slu\xc5\xbebenim podacima, imao 9519 registriranih logora\xc5\xa1a (7468 \xc5\xbeidova i 1884 poljaka koji nisu bili \xc5\xbeidovi). Do kolovoza 1943. godine logor je imao 16 206 zarobljenika (9105 \xc5\xbeidova i 3894 poljaka koji nisu bili \xc5\xbeidovi). Ostatak zarobljenika sa\xc4\x8dinjavali su bjelorusi, ukrajinci, rusi, talijani, francuzi i nizozemci._NEWLINE_Posebnost logora Majdanek je u tome \xc5\xa1to je od listopada 1942. godine imao \xc5\xbeenske nadzornike i \xc4\x8duvarice. To su bile pripadnice nacisti\xc4\x8dkog SS-a i poslijeratno su osu\xc4\x91ene za ratne zlo\xc4\x8dine._NEWLINE_Majdanek je tek na jesen 1943. godine dobio svoje podlogore, odnosno logore koji su bili direktno pod upravom vrha Majdaneka. Neki od podlogora su Budzyn, Trawniki, Poniatowa, Krasnik, Pulawy i dr._NEWLINE_Po\xc5\xa1to je logor bio smje\xc5\xa1ten nedaleko od grada Lublina, zarobljenici su imali prilike komunicirati s vanjskim svijetom putem krijum\xc4\x8darenih pisama od strane civilnih radnika koji su posje\xc4\x87ivali logor. U muzeju Majdanek se dan danas \xc4\x8duvaju o\xc4\x8duvana pisma koja su krijum\xc4\x8darena u Lublin._NEWLINE_Od velja\xc4\x8de 1943. godine, SS je dopustio dono\xc5\xa1enje humanitarne pomo\xc4\x87i od strane poljskog crvenog kri\xc5\xbea i ostalih udruga i organizacija. Muzej Majdanek u svojim arhivima ima 10 300 dokumentiranih slu\xc4\x8dajeva dostave pomo\xc4\x87i._NEWLINE_3. studenog 1943. godine dogodilo se najve\xc4\x87e masovno ubojstvo \xc5\xbeidova u logoru Majdanek. Tog je dana stradalo oko 18 400 ljudi. 25 \xc5\xbeidova uspjelo je pre\xc5\xbeivjeti egzekuciju, ali su sljede\xc4\x87eg jutra prona\xc4\x91eni i smaknuti. Nakon toga u logoru je ostalo 611 zarobljenika (311 \xc5\xbeena i 300 mu\xc5\xa1karaca) te je njima nare\xc4\x91eno da s trupala maknu odje\xc4\x87u i da trupla pokopaju. 311 pre\xc5\xbeivjelih \xc5\xbeena postepeno je slano u Auschwitz. Smaknu\xc4\x87e preostalih zarobljenika nastavilo se narednih mjeseci, a izme\xc4\x91u prosinca 1943. i o\xc5\xbeujka 1944. godine Majdanek je primio oko 18 000 invalida koji su kasnije ubijani sa toksi\xc4\x8dnim plinom Ciklon-B.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdrtve\n_START_PARAGRAPH_\nSlu\xc5\xbebene procjene govore da je u ovom logoru stradalo oko 78 000 ljudi, od toga 59 000 \xc5\xbeidova. Odre\xc4\x91eni povjesni\xc4\x8dari i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8di procjenjuju kako su te brojke bile vi\xc5\xa1estruko ve\xc4\x87e, tako sudac Zdzis\xc5\x82aw \xc5\x81ukaszkiewicz 1948. godine daje brojku od 360 000 \xc5\xbertava, a zaposlenih muzeja Majdanek Czes\xc5\x82aw Rajca 1992. godine daje brojku od oko 235 000 \xc5\xbertava. Sovjeti su tako\xc4\x91er dali svoju procjenu \xc5\xbertava koju su iznijeli tijekom poslijeratnih sudskih procesa, a ona iznosi oko 400 000 \xc5\xbeidova, ukupno oko 1,5 milijuna ljudi svih nacionalnosti.'