b'\n_START_ARTICLE_\nPr\xc5\xa1inac\n_START_SECTION_\nNalazi\xc5\xa1ta u Hrvatskoj\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbeno od Roga\xc5\xa1ke Slatine preko Huma na Sutli, Lepoglave, Vara\xc5\xbedinskih Toplica do Slanja prote\xc5\xbee se rasjedna zona koja je u geolo\xc5\xa1koj literaturi poznata kao "Zona pr\xc5\xa1inaca". Prema zapadu nastavlja se u Smrekove\xc4\x8dki rasjed, koji je smatran isto\xc4\x8dnim nastavkom Perijadranskog lineamenta. Postoji i kratka rasjedna zona na jugozapadnim padinama Ravne gore kod Strupara u sjeverozapadnoj Hrvatskoj na kojoj su zapa\xc5\xbeene pojave andezita i pr\xc5\xa1inaca._NEWLINE_Kalcijsko-alkalijska vulkanska aktivnost donjomiocenske starosti koja je bila ra\xc5\xa1irena uzdu\xc5\xbe isto\xc4\x8dnog segmenta perijadranskog lineamenta u jugoisto\xc4\x8dnoj Sloveniji i sjeverozapadnoj Hrvatskoj pogodovala je nastanku vulkanskih stijena, andezita i njihovih pr\xc5\xa1inaca, odnosno materijala za talo\xc5\xbeenje pr\xc5\xa1inaca te je imao utjecaj pri talo\xc5\xbeenju maceljskih pje\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. Iako je donjomiocenski vulkanizam pogodovao ovome, prija\xc5\xa1nji radovi (Ani\xc4\x87 1957.) datiraju andezitne vulkanske erupcije u Hrvatskom zagorju u srednjomiocensku, tortonsku starost. Magdaleni\xc4\x87 i drugi su tortonsku starost efuziva i pr\xc5\xa1inaca na podru\xc4\x8dju Bednja-Ivanec-Vinica potvrdili 1959. godine. Golub i Brajdi\xc4\x87 su 1969. utvrdili analizom piroklasti\xc4\x8dnih stijena kod Donjeg Jesenja gdje je kamenolom pr\xc5\xa1inca, koji se nalazi u bazi maceljskih pje\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, da su dvije osnovne vrste stijena prisutne ondje, vitroklasti\xc4\x8dni i vitrokristaloklasti\xc4\x8dni pr\xc5\xa1inci. Pretpostavili su da su pr\xc5\xa1inci interkalirani u lapore te da su oligocenske starosti kao i tamo\xc5\xa1nji lapori. Smatrali su da je pojava tamo\xc5\xa1njih pr\xc5\xa1inaca u svezi s pojavom mladih neutralnih do kiselih eruptiva. Brajdi\xc4\x87 je zaklju\xc4\x8dio da su piroklastiti u donjojesenjskom kamenolomu pr\xc5\xa1inca piroklastiti dobro uslojeni i homogene teksture. Bojani\xc4\x87 i dr. su 1978. ustanovili istra\xc5\xbeuju\xc4\x87i uzorke na usjecima ceste \xc4\x90urmanec-Podlehnik rasprostranjenost tufitnih pje\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. \xc5\xa0imuni\xc4\x87i su 1978. opisuju\xc4\x87i maceljskih pje\xc5\xa1\xc4\x8denjaka kod Trako\xc5\xa1\xc4\x87ana opisali pr\xc5\xa1ince koji se nalaze kao proslojci i le\xc4\x87e unutar pje\xc5\xa1\xc4\x8denjaka te te naslage svrstali u burdigal (egenburg)._NEWLINE_Mijo Ki\xc5\xa1pati\xc4\x87 se bavio mla\xc4\x91im eruptivnim kamenjem u ovom dijelu Hrvatske te je uz eruptive spomenuo pr\xc5\xa1ince, pje\xc5\xa1\xc4\x8denjake i fosilni sastav.\n_START_SECTION_\nPrimjena\n_START_PARAGRAPH_\nZbog \xc4\x8dvrsto\xc4\x87e se primjenjuje u gra\xc4\x91evinarstvu. Od pr\xc5\xa1inca se pravi \xc5\xbebuka koja se pod utjecajem vode stvrdnjava. Odatle i ime pucolana, prema tal. gradu Puzzoli, odakle se osobito dobavlja._NEWLINE_Pr\xc5\xa1incem se \xc4\x8dovjek slu\xc5\xbei od pretpovijesnih vremena. Megalitske kulture slu\xc5\xbeile su se pr\xc5\xa1incem za velike gra\xc4\x91evine. Moai na Uskr\xc5\xa1njem otoku izra\xc4\x91eni su od crvenkasto- tamnosme\xc4\x91eg pr\xc5\xa1inca. U pro\xc5\xa1losti su se koristile i opeke od pr\xc5\xa1inca. Erozijsko djelovanje ki\xc5\xa1e i vjetrova oblikovalo je od pr\xc5\xa1inca jedno od najljep\xc5\xa1ih djela prirode, kapadokijske \xc5\xa1e\xc5\xa1ire u Turskoj, tuljke, sto\xc5\xa1ce i tvorevine nalik ogromnim gljivama. Zbog lako\xc4\x87e obrade, tamo\xc5\xa1nji je pr\xc5\xa1inac ugra\xc4\x91en u desetine crkava, stambenih objekata, a u novije vrijeme trgovinica i ugostiteljskih objekata.'