b'\n_START_ARTICLE_\nVi\xc5\xa1njan\n_START_SECTION_\nSmje\xc5\xa1taj i polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1njan se nalazi u zapadnom dijelu Istre na podru\xc4\x8dju Pore\xc5\xa1tine. To je prostor izme\xc4\x91u rijeke Mirne na sjeveru i Limskog kanala na jugu nazvan po najve\xc4\x87em naselju Pore\xc4\x8du._NEWLINE_Vi\xc5\xa1njan ima dobar prometni polo\xc5\xbeaj. Sa Pore\xc4\x8dom ga povezuje 12 km duga regionalna cesta, a od magistralne ceste Pula - Trst udaljen je samo 3 km. 2005. godine je dovr\xc5\xa1ena izgradnja zapadnog kraka Istarskog ipsilona 1,5 km zapadno od mjesta koje je time dobilo bolju vezu s Pulom (centrom zra\xc4\x8dnog prometa) i Pazinom (centrom \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkog prometa). Nekada je ovuda prolazila poznata \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka pruga Parenzana (Pore\xc4\x8d - tal. Parenzo), tzv. "vinska pruga" koja je povezivala Trst i Pore\xc4\x8d, a bila je veoma va\xc5\xbena za gospodarstvo ovog kraja jer su se njome prevozili doma\xc4\x87i proizvodi (vino, pr\xc5\xa1ut) do ve\xc4\x87ih gradova na prodaju.\n_START_SECTION_\nReljef\n_START_PARAGRAPH_\nReljefno, ovo je prostor vapnena\xc4\x8dke zaravni koja se postepeno di\xc5\xbee od mora prema unutra\xc5\xa1njosti s nadmorskom visinom od 200 do 300 m. Vi\xc5\xa1njan se nalazi na blagoj uzvisini od 244 m nadmorske visine. Zbog debelih naslaga crvenice, cijeli je kraj nazvan "crvena Istra". Crvenica je obradivo, ali propusno tlo, a crvene je boje zbog aluminijevih i \xc5\xbeeljeznih oksida koje sadr\xc5\xbei u sebi. Po\xc5\xa1to se nalazi na kr\xc5\xa1kom podru\xc4\x8dju, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i reljefni oblici su vrta\xc4\x8de (tzv. dolci). Pokriveni su \xc5\xa1umama, pa\xc5\xa1njacima, a koriste se i kao obradive povr\xc5\xa1ine. Tako\xc4\x91er ima ponora i jama koje nisu dovoljno istra\xc5\xbeene. U blizini Vi\xc5\xa1njana nalazi se i kr\xc5\xa1ki fenomen ovoga kraja; jama Baredine. Jama je ure\xc4\x91ena za posjete i turisti\xc4\x8dki je veoma atraktivna._NEWLINE_Zbog vapnenaste gra\xc4\x91e i propusnosti tla, povr\xc5\xa1inskih voda nema osim bara (lokvi). Ljeti im se smanji vodostaj zbog u\xc4\x8destalih i dugotrajnih su\xc5\xa1a. Nekada su ih stanovnici koristili za napajanje stoke, a danas su stani\xc5\xa1ta rijetkih vodozemaca. Sve su ugro\xc5\xbeenije zbog krupnog otpada koji se baca u njih i poreme\xc4\x87uje ekolo\xc5\xa1ku ravnote\xc5\xbeu.\n_START_SECTION_\nKlima i biljni pokrov\n_START_PARAGRAPH_\nKlima ima submediteranska obilje\xc5\xbeja. Najve\xc4\x87i utjecaj ima more. Postoje male razlike u temperaturi i koli\xc4\x8dini padalina u odnosu na obalu. Srednja godi\xc5\xa1nja temperatura iznosi 13,4 \xc2\xb0C. Najtopliji mjesec je srpanj sa srednjom temperaturom 22,4 \xc2\xb0C, a najhladniji sije\xc4\x8danj s 2,9 \xc2\xb0C. Godi\xc5\xa1nja koli\xc4\x8dina padalina kre\xc4\x87e se oko 700 - 800 mm, \xc5\xa1to je oko 100 mm vi\xc5\xa1e nego koli\xc4\x8dina padalina u Pore\xc4\x8du, poglavito zbog razlike u nadmorskoj visini. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e oborine su ki\xc5\xa1e koje su neravnomjerno raspore\xc4\x91ene tijekom godine. Snijeg je rijetkost. Vjetrovi su vrlo \xc4\x8desta pojava. Najpoznatiji su jugo, bura i maestral, a od ostalih vjetrova pu\xc5\xa1u tramontana, burin, nevera i levant._NEWLINE_I biljni pokrov ima submediteranska obilje\xc5\xbeja. Prevladavaju listopadne biljke. Karakteristi\xc4\x8dne su \xc5\xa1ume hrasta medunca i bijeloga graba. Od ostalih vrsta tu se nalaze: kesten, crni jasen, hrast cer, drijen, svibovina, dra\xc4\x8da, tr\xc5\xa1lja, pavitina, brijest, oslad, br\xc5\xa1ljan i kukurijek. Od zimzelenih vrsta rastu pinj i bor. Ukras Vi\xc5\xa1njana predstavljaju za\xc5\xa1ti\xc4\x87ena \xc5\xa1uma pinja na ulazu u mjesto, stoljetni hrast medunac i drvored kestena du\xc5\xbe glavnu ulicu. Simbol ovih krajeva je i drvo ladonja. \xc5\xa0ume su veoma bogate gljivama, a ima i mnogo divlja\xc4\x8di \xc5\xa1to je preduvjet razvoja lovnog turizma.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nVissignanun, Vicinius, Guissignanus, Visignano,_NEWLINE_Ime Vi\xc5\xa1njan vjerojatno potje\xc4\x8de od latinske rije\xc4\x8di Vicinianus \xc5\xa1to zna\xc4\x8di u blizini jer je Vi\xc5\xa1njan u pro\xc5\xa1losti bio najbli\xc5\xbei posjed Pore\xc4\x8da. Najstariji pisani dokument u kojem mu se spominje ime je akt po kojemu su se odre\xc4\x91ivale granice posjeda Sv. Maura iz 1003.g._NEWLINE_Na podru\xc4\x8dju sela Strpa\xc4\x8di\xc4\x87i, 1 km od Vi\xc5\xa1njana, prona\xc4\x91ene su bakrene nau\xc5\xa1nice i igle iz bron\xc4\x8danog doba. Od 2000. do 1000. g. pr. Kr. naseljavaju se Iliri, a kasnije i Kelti. Ostaci iz tog razdoblja postoje na bre\xc5\xbeuljku Montemez u blizini Vi\xc5\xa1njana, a ime na keltskom zna\xc4\x8di lijepa uzvisina. Vrijedni pronalasci raznog kerami\xc4\x8dkog posu\xc4\x91a, i drugi ostaci iz tog razdoblja prona\xc4\x91eni su i u samom Vi\xc5\xa1njanu. Zapadno od Vi\xc5\xa1njana nalazilo se u antici i srednjem vijeku poznato naselje Dilian sa samostanom i crkvom sv. Mihovila iz 11. st. Radi zna\xc4\x8daja lokaliteta zapo\xc4\x8dela su istra\xc5\xbeivanja na me\xc4\x91unarodnom nivou._NEWLINE_Vi\xc5\xa1njan je bio opasan zidom sve do 18. st. U rad se ulazilo kroz gradska vrata koja su izgra\xc4\x91ena u doba Venecije s lavom i otvorenom knjigom._NEWLINE_Vi\xc5\xa1njanom su u pro\xc5\xa1losti gospodarili Mle\xc4\x8dani, Austrijanci, Francuzi i Talijani. Administrativno je pripadao Motovunu sve do 1847. g. kada postaje samostalna op\xc4\x87ina. Ja\xc4\x8de se po\xc4\x8dinje razvijati u 19. st. Rano dobiva svu potrebnu infrastrukturu (telefon, rasvjetu, vodovod), \xc5\xa1kolu i lije\xc4\x8dnika.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa podru\xc4\x8dju op\xc4\x87ine Vi\xc5\xa1njan ima 46 manjih naselja u kojima je \xc5\xbeivjelo 2.274 stanovnika prema popisu stanovni\xc5\xa1tva 2011. godine, dok je  2.187 stanovnika imao prema popisu iz 2001. godine i zauzima povr\xc5\xa1inu od 69 km\xc2\xb2._NEWLINE_Samo naselje Vi\xc5\xa1njan po popisu iz 2011. godine imalo je 694 stanovnika._NEWLINE__NEWLINE_Prema popisu stanovni\xc5\xa1tva 1880. g. Vi\xc5\xa1njan ima 1344 stanovnika, 1910. g. ima najvi\xc5\xa1e 2088 stanovnika, a 1991. g. svega 615, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da je broj stanovnika u razdoblju od 80 godina smanjen 3.5 puta. Prema popis iz 1991. godine Op\xc4\x87ina je imala 2542 stanovnika._NEWLINE_Po nacionalnoj strukturi prevladavaju Hrvati, a ima i Talijana te regionalno opredijeljenih. Broj Talijana i regionalno opredijeljenih porastao je u odnosu na zadnji popis stanovni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Stanovni\xc5\xa1tvo je porijeklom veoma \xc5\xa1aroliko zbog velikih migracija u pro\xc5\xa1losti. Naseljavaju se Kelti, Iliri, Slaveni, Mle\xc4\x8dani, a zbog nadiranja Turaka 1500. g. Hrvati iz Dalmacije i BiH. 1950-ih godina dolazi stanovni\xc5\xa1tvo sa \xc4\x86i\xc4\x87arije te okolice Vara\xc5\xbedina kao kolonisti. Broj\xc4\x8dano je zna\xc4\x8dajno iseljavanje Talijana (1946. - 1958.) nakon pripojenja Istre Jugoslaviji. Posljednjih 40 godina ve\xc4\x87a je depopulacija mla\xc4\x91eg stanovni\xc5\xa1tva zbog razvoja turizma na obali, a time opada i prirodni prira\xc5\xa1taj. Veoma su prisutne dnevne migracije u ve\xc4\x87e centre zbog zaposlenja i \xc5\xa1kolovanja._NEWLINE_Sastav stanovni\xc5\xa1tva prema dobi je povoljan. Prevladava zrelo stanovni\xc5\xa1tvo (55%), slijede mlado (25%) i staro stanovni\xc5\xa1tvo (20%).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOko 40% stanovni\xc5\xa1tva Vi\xc5\xa1njana je aktivno. Od toga je 11% stanovni\xc5\xa1tva zaposleno u primarnim djelatnostima, najvi\xc5\xa1e u poljoprivredi. Na podru\xc4\x8dju op\xc4\x87ine ima dosta poljoprivrednih povr\xc5\xa1ina, ali se stanovni\xc5\xa1tvo bavi poljoprivredom samo kao dopunskim zanimanjem. Ve\xc4\x87ina stanovni\xc5\xa1tva je zaposlena u tercijarnim djelatnostima (48%), a dosta je stanovnika zaposleno u i kvartalnim (23%)._NEWLINE_Ve\xc4\x87ina stanovni\xc5\xa1tva ne radi u op\xc4\x87ini Vi\xc5\xa1njan, ve\xc4\x87 putuje u ve\xc4\x87e centre gdje je ve\xc4\x87a mogu\xc4\x87nost zapo\xc5\xa1ljavanja, pogotovo sezonskog zbog razvoj turizma na zapadnoj obali Istre. Najvi\xc5\xa1e se migrira u Pore\xc4\x8d i ostale ve\xc4\x87e centre u \xc5\xbeupaniji._NEWLINE_U gospodarstvu op\xc4\x87ine najvi\xc5\xa1e je zastupljena poljoprivreda i to uzgoj maslina, vinove loze i vo\xc4\x87a te sto\xc4\x8darstvo. Ima nekoliko ugostiteljskih i trgovinskih objekata, a od obrtnika postoje stolar, automehani\xc4\x8dar, tokar ... Zna\xc4\x8dajna je i izrada suvenira od kamena i drva. U op\xc4\x87ini postoje i dva industrijska poduze\xc4\x87a: Mlin i Brko drvo. Zapadno od Vi\xc5\xa1njana, izme\xc4\x91u naselja Farini, Milanezi i Rado\xc5\xa1i priprema se teren za veliku "servisno radnu zonu" od minimalno 18 ha, koja se zbog strate\xc5\xa1kog polo\xc5\xbeaja na kri\xc5\xbeanju cesta ve\xc4\x87 sad naziva "Vrata Pore\xc4\x8da"._NEWLINE_Osnovana je Agro - udruga koja okuplja velik broj poljoprivrednika, a tako\xc4\x91er dugo godina djeluje Savez uzgajiva\xc4\x8da koji radi na za\xc5\xa1titi i spa\xc5\xa1avanju autohtonog istarskog goveda (bo\xc5\xa1karina) od izumiranja. U Vi\xc5\xa1njanu je s tom namjerom osnovan 1. geno-park u Hrvatskoj "Bo\xc5\xa1karin"._NEWLINE_Postoje uvjeti za razvoj lovnog, zdravstvenog i agroturizma. Tu su po\xc4\x8dinjeni prvi koraci; osnovana je turisti\xc4\x8dka zajednica i izdani turisti\xc4\x8dki prospekti, ozna\xc4\x8dene vinske ceste, bike staze, organizirane izlo\xc5\xbebe vina, gastro ponuda doma\xc4\x87e zdrave hrane i mogu\xc4\x87nost bavljenja \xc5\xa1portom._NEWLINE_Vi\xc5\xa1njan je zna\xc4\x8dajan kulturni i prosvjetni centar. Uz osnovnu \xc5\xa1kolu ima 1. privatnu srednju i vi\xc5\xa1u Hotelijersko turisti\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu u Hrvatskoj - Manero, te vrti\xc4\x87 i jaslice Radost._NEWLINE_Ono po \xc4\x8demu je Vi\xc5\xa1njan najvi\xc5\xa1e poznat u Hrvatskoj i svijetu je Zvjezdarnica Vi\xc5\xa1njan (http://www.astro.hr) poznata po otkrivanju malih tijela Sun\xc4\x8deva sustava. Osnovana je 1976. g. od mladih entuzijasta - amatera. Nakon izgradnje nove zvjezdarnice na Ti\xc4\x87anu, postat \xc4\x87e znanstveni centar za edukaciju mladih i va\xc5\xbeno turisti\xc4\x8dko odredi\xc5\xa1te, a time \xc4\x87e se razviti novi oblik turizma, astroturizam.\n_START_SECTION_\nNaselja u Op\xc4\x87ini Vi\xc5\xa1njan\n_START_PARAGRAPH_\nU sastavu Op\xc4\x87ine Vi\xc5\xa1njan su sljede\xc4\x87a naselja (hrvatski i talijanski nazivi):_NEWLINE_An\xc5\xbei\xc4\x87i/Anzici, Ba\xc4\x8dva/Baccia, Barat/Baratti, Bari\xc4\x87i/Barici, Ba\xc5\xa1koti/Bascotti, Ben\xc4\x8dani/Benciani, Broskvari/Boscovari, Bucalovi\xc4\x87i/Buzalovici, Bujari\xc4\x87i/Buiarici, Cerion/Cerioni, Cvitani/Civitani, Deklevi/Declevi, Dikli\xc4\x87i/Declici, Fabci/Fabazzi, Farini/Farini, Gambeti\xc4\x87i/Gambetti, Ko\xc4\x8di\xc4\x87i/Cocci, Kolumbera/Colombari, Korlevi\xc4\x87i/Corlevici, Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87i/Cossutti, Kurjavi\xc4\x87i/Curiavici, Legovi\xc4\x87i/Legovici, Majkusi/Maiacusi, Markovac/Marcovazzi, Milanezi/Milanesi,  Pra\xc5\xa1\xc4\x87ari/Prascari, Prhati/Percatti, Pr\xc5\xa1uri\xc4\x87i/Persurici, Rado\xc5\xa1i kod Vi\xc5\xa1njana/Radossi, Radovani/Radovani, Rafaeli/Raffaelli, Rapavel/Rapavelli, Sino\xc5\xbei\xc4\x87i/Sinosici, Smoli\xc4\x87i/Smolicci, Srebrni\xc4\x87i, Strpa\xc4\x8di\xc4\x87i, Sveti Ivan/San Giovanni, \xc5\xa0tuti/Stutti, Vejaki/Veiacchi, Vi\xc5\xa1njan/Visignano, Vrani\xc4\x87i kod Vi\xc5\xa1njana/Vrancici, Vrhjani/Verchiani, Zori\xc4\x8di\xc4\x87i/Zoricici, \xc5\xbdenodraga/Senodraga, \xc5\xbdikovi\xc4\x87i/Zicovici, \xc5\xbdu\xc5\xbei\xc4\x87i/Susici.'