b'\n_START_ARTICLE_\nKugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nKugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeaj je vrsta valjnog le\xc5\xbeaja, koji je u osnovi namijenjen za preno\xc5\xa1enje radijalnih optere\xc4\x87enja, iako neke izvedbe omogu\xc4\x87avaju i prijenos aksijalnih optere\xc4\x87enja. Kugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeaj ima kao valjna tijela kuglice. Kuglice mogu biti izra\xc4\x91ene od nehr\xc4\x91aju\xc4\x87eg \xc4\x8delika, kromnog \xc4\x8delika ili kerami\xc4\x8dnog materijala (silicijev nitrid - Si\xe2\x82\x83N\xe2\x82\x84). Hibridni kugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeaj ima kuglice od keramike i tijelo le\xc5\xbeaja od \xc4\x8delika.\n_START_SECTION_\nJednostavni kugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeajevi\n_START_PARAGRAPH_\nJednostavni kugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeajevi standardizirani su prema ISO 15, DIN 625 i HRN M C3.600. Dopu\xc5\xa1taju velike brzine vrtnje, te su primjereni za preno\xc5\xa1enje obostranih radijalnih i aksijalnih optere\xc4\x87enja. S obzirom da imaju povoljnu cijenu, u praksi su to naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e kori\xc5\xa1teni valjni le\xc5\xbeajevi. Izra\xc4\x91uju se u jednorednoj ili dvorednoj izvedbi. Jednoredni kugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeajevi su kruti, nerastavljivi radijalni le\xc5\xbeajevi u kojima su valjna tijela (kuglice) vo\xc4\x91ena u dubokim utorima u unutarnjem i vanjskom prstenu le\xc5\xbeaja. Imaju pribli\xc5\xbeno jednaku radijalnu i aksijalnu nosivost, a od svih vrsta le\xc5\xbeajeva najprimjereniji su za najvi\xc5\xa1e brzine vrtnje. Dvoredni kugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeajevi imaju, u usporedbi s jednorednima, ve\xc4\x87u radijalnu nosivost, ali dopu\xc5\xa1taju ne\xc5\xa1to manje brzine vrtnje. U zadnje vrijeme se sve manje upotrebljavaju jer su ih u praksi skoro u potpunosti zamijenili dvoredni kugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeajevi s kosim dodirom.\n_START_SECTION_\nSamopodesivi kugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeajevi\n_START_PARAGRAPH_\nSamopodesivi kugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeajevi su standardizirani prema ISO 15, DIN 630 i HRN M. C3.68. Imaju kutnu pokretljivost, pa su zato neosjetljivi na kutna odstupanja i savijanje vratila. Optimalna unutarnja konstrukcija osigurava malo trenje valjnih povr\xc5\xa1ina, ve\xc4\x87u nosivost i dugi \xc5\xbeivotni vijek le\xc5\xbeaja. Izra\xc4\x91uju se s valjkastim i sto\xc5\xbeastim provrtom s nagibom 1:12.\n_START_SECTION_\nKugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeajevi s kosim dodirom\n_START_PARAGRAPH_\nKugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeajevi s kosim dodirom standardizirani su prema ISO 15, DIN 628 i HRN M.C3.621. Optimalna unutarnja konstrukcija osigurava veliku to\xc4\x8dnost vrtnje, veliku nosivost u radijalnom i jednom (jednoredni i dvoredni s T-rasporedom) ili oba (dvoredni) aksijalna smjera, velike brzine vrtnje i miran hod. Aksijalna nosivost le\xc5\xbeaja raste s kutom dodira izme\xc4\x91u kuglice i prstenova le\xc5\xbeaja. Jednoredni kugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeajevi s kosim dodirom imaju kut dodira 40\xc2\xb0, nerastavljivi su i dopu\xc5\xa1taju velike brzine vrtnje. Na raspolaganju su u dvije izvedbe - normalnoj i univerzalnoj. Dok su le\xc5\xbeajevi normalne izvedbe primjereni za ule\xc5\xbei\xc5\xa1tenja u kojima je za svaki oslonac potreban samo jedan le\xc5\xbeaj koji prenosi aksijalno optere\xc4\x87enje samo u jednom smjeru, le\xc5\xbeajevi univerzalne izvedbe predvi\xc4\x91eni su za ule\xc5\xbei\xc5\xa1tenje dvaju ili vi\xc5\xa1e le\xc5\xbeajeva zajedno u nizu, s proizvoljnim me\xc4\x91usobnim rasporedom.\n_START_SECTION_\nAksijalni kugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeajevi\n_START_PARAGRAPH_\nAksijalni kugli\xc4\x8dni le\xc5\xbeajevi su standardizirani prema ISO 104 (DIN 711) i HRN M.C3.701/705. Mogu prenositi samo aksijalna optere\xc4\x87enja. Izra\xc4\x91eni su kao jednoredni ili dvoredni le\xc5\xbeajevi. Prvi prenose aksijalna optere\xc4\x87enja u jednom, a drugi u oba smjera. Jedni i drugi dopu\xc5\xa1taju relativno velike brzine vrtnje. Le\xc5\xbeajevi su rastavljivi \xc5\xa1to omogu\xc4\x87uje odvojenu ugradnju pojedinih sastavnih dijelova i time lak\xc5\xa1u ugradnju.\n_START_SECTION_\nNosivost i vijek trajanja le\xc5\xbeaja\n_START_PARAGRAPH_\nPotrebna veli\xc4\x8dina le\xc5\xbeaja za odre\xc4\x91eno le\xc5\xbeajno mjesto odre\xc4\x91uje se na temelju vrste le\xc5\xbeaja i njegove nosivosti, prisutnih optere\xc4\x87enja, projektnog vijeka trajanja i pogonske sigurnosti. Kao mjerilo nosivosti le\xc5\xbeaja pri njihovom dimenzioniranju upotrebljavaju se dinami\xc4\x8dka i stati\xc4\x8dka nosivost le\xc5\xbeaja. Obje veli\xc4\x8dine predstavljaju osnovna obilje\xc5\xbeja le\xc5\xbeajeva i nalaze se u odgovaraju\xc4\x87im katalozima proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nDinami\xc4\x8dka nosivost le\xc5\xbeaja\n_START_PARAGRAPH_\nDinami\xc4\x8dka nosivost je kriterij nosivosti pri odabiru dinami\xc4\x8dki optere\xc4\x87enih le\xc5\xbeajeva, odnosno le\xc5\xbeajeva kod kojih je prisutna rotacija pod optere\xc4\x87enjem. Ona se odre\xc4\x91uje na osnovi vijeka trajanja le\xc5\xbeaja. Naime, na stazama valjanja pojavljuju se nakon izvjesnog vremena, ovisno o visini optere\xc4\x87enja, inicijalne pukotine kao prvi znakovi zamora materijala. Rasipanje vremena do pojave zamora materijala (rasipanje vijeka trajanja) je vrlo veliko i kre\xc4\x87e se u rasponu od 1:30 do 1:40, kao i kod ostalih ispitivanja na zamor. Ovo je ponajvi\xc5\xa1e uzrokovano neizbje\xc5\xbenim razlikama u promjerima valjnih tijela (mjerna tolerancija), \xc5\xa1to izaziva nejednoliku raspodjelu pritisaka na njih. Utje\xc4\x8de jo\xc5\xa1 veli\xc4\x8dina vanjskog promjera le\xc5\xbeaja, kvalitet povr\xc5\xa1inske obrade, promjenjivost vanjskog optere\xc4\x87enja i drugo._NEWLINE_Utjecaj svih ovih \xc4\x8dimbenika nemogu\xc4\x87e je ra\xc4\x8dunski obuhvatiti. Zato se niti ne mo\xc5\xbee odrediti trajnost pojedinog le\xc5\xbeaja, ve\xc4\x87 je ona definirana kao nominalna trajnost temeljem vjerojatnosti dobivene iz rezultata velikog broja pokusa: nominalna trajnost valjnog le\xc5\xbeaja je onaj ukupni broj okretaja kojeg dostigne ili prema\xc5\xa1i 90\xc2\xa0% le\xc5\xbeaja jedne serije podvrgnutih istim uvjetima pogona. Pojmom pogonske \xc4\x8dvrsto\xc4\x87e, ka\xc5\xbee se: nominalna trajnost valjnog le\xc5\xbeaja pri odre\xc4\x91enom, konstantnom optere\xc4\x87enju, je broj ciklusa kontaktnih naprezanja za vjerojatnost pre\xc5\xbeivljavanja 90\xc2\xa0%, iz jednad\xc5\xbebe ove (preure\xc4\x91ene) Woehlerove krivulje za vjerojatnost pre\xc5\xbeivljavanja od 90\xc2\xa0%._NEWLINE_Dinami\xc4\x8dka nosivost valjnog le\xc5\xbeaja je ono ekvivalentno dinami\xc4\x8dko optere\xc4\x87enje pri kojem nominalni vijek trajanja iznosi milijun okretaja. Pri tome se pretpostavlja da je optere\xc4\x87enje konstantno po smjeru i po veli\xc4\x8dini i da djeluje centralno na le\xc5\xbeaj. Kod projektiranja potrebno je, za poznati vijek trajanja, odrediti dinami\xc4\x8dku nosivost le\xc5\xbeaja, na osnovu koje \xc4\x87e se, iz kataloga proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da, odabrati odgovaraju\xc4\x87i le\xc5\xbeaj s najmanje tolikom nosivo\xc5\xa1\xc4\x87u. Ako se prora\xc4\x8dun nosivosti (trajnosti), \xc5\xbeeli provesti s ve\xc4\x87om pouzdano\xc5\xa1\xc4\x87u, npr. 99,9\xc2\xa0% umjesto s 90\xc2\xa0%, tada se, za poznatu srednju vrijednost i standardnu devijaciju grani\xc4\x8dnih optere\xc4\x87enja (ako je dostupno npr. iz kataloga proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da), uz pomo\xc4\x87 tablica jedini\xc4\x8dne normalne razdiobe, mo\xc5\xbee odrediti zamjenska, u ovom slu\xc4\x8daju manja, dinami\xc4\x8dka nosivost.\n_START_SECTION_\nEkvivalentno dinami\xc4\x8dko optere\xc4\x87enje le\xc5\xbeaja\n_START_PARAGRAPH_\nU ve\xc4\x87ini slu\xc4\x8dajeva optere\xc4\x87enja valjnih le\xc5\xbeajeva nisu jednaka onima pri kojima su le\xc5\xbeajevi ispitivani. Zbog toga je potrebno izra\xc4\x8dunati ekvivalentno dinami\xc4\x8dko optere\xc4\x87enje le\xc5\xbeaja. Ono je odre\xc4\x91eno kao zami\xc5\xa1ljeno, po veli\xc4\x8dini i smjeru konstantno, radijalno ili aksijalno optere\xc4\x87enje koje ima jednak utjecaj na \xc5\xbeivotni vijek le\xc5\xbeaja kao i optere\xc4\x87enje koje stvarno djeluje. Za radijalne le\xc5\xbeajeve koji prenose samo radijalno optere\xc4\x87enje i za aksijalne le\xc5\xbeajeve koji prenose samo aksijalno optere\xc4\x87enje, ekvivalentno dinami\xc4\x8dko optere\xc4\x87enje le\xc5\xbeaja jednako je stvarnom (radijalnom ili aksijalnom) optere\xc4\x87enju.'