b'\n_START_ARTICLE_\nMagnetni le\xc5\xbeaj\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din rada\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xa1 1842. je britanski matemati\xc4\x8dar Samuel Earnshaw postavio Earnshawov teorem, koji vrijedi za klasi\xc4\x8dnu fiziku, da se pomo\xc4\x87u stati\xc4\x8dkih magnetskih polja (permanentni magneti) i elektri\xc4\x8dnih naboja ne mo\xc5\xbee posti\xc4\x87i stati\xc4\x8dko lebdenje (magnetska levitacija). Sre\xc4\x87om, to ne zna\xc4\x8di da nije mogu\xc4\x87e ostvariti magnetsku levitaciju za \xc5\xa1to postoje brojni primjeri._NEWLINE_Postoje dvije vrste glavnih nestabilnosti koje su vezane za magnetne le\xc5\xbeaje. Prvo, privla\xc4\x8dna magnetska sila je nestabilna stati\xc4\x8dka sila koja ovisi o razmaku (zra\xc4\x8dnosti) izme\xc4\x91u pokretnog dijela (rotor) i nepokretnog dijela (stator). \xc5\xa0to je taj razmak ve\xc4\x87i, to je sila manja. Drugo, magnetizam je konzervativna sila, a to zna\xc4\x8di da ona ne omogu\xc4\x87uje prigu\xc5\xa1enje i zato titranja ili oscilacije u sustavu rotora i statora mo\xc5\xbee onemogu\xc4\x87iti uspje\xc5\xa1nu nosivost._NEWLINE_Magnetno levitacijski vlak ili maglev vlak je posebna, moderna vrsta \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkog vozila, koja lebdi nad vodilicom, kad je u pokretu, pomo\xc4\x87u magnetske sile. Posebnost ovakvog na\xc4\x8dina rada je ta, \xc5\xa1to u pokretu vlak sam ne dodiruje podlogu, nego lebdi na vrlo tankom razmaku od vodilice pomo\xc4\x87u magnetoodbojne sile. To smanjuje trenje i time tro\xc5\xa1kove odr\xc5\xbeavanja voznog puta. Pogon se vr\xc5\xa1i pomo\xc4\x87u principa linearnog motora, \xc5\xa1to se ne mo\xc5\xbee iskoristiti za primjenu na magnetnom le\xc5\xbeaju.\n_START_SECTION_\nAktivni magnetni le\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nAktivni magnetni le\xc5\xbeaj (engl. active magnetic bearing - AMB) radi na osnovu elektromagnetskog ovjesa i sastoji se od sklopa elektromagneta i niza elektronskih poja\xc4\x8dala, koji dobavljaju elektri\xc4\x8dnu struju elektromagnetima. U sustavu radi i kontrolna jedinica, koja je povezana s dava\xc4\x8dem (senzor) razmaka (zra\xc4\x8dnosti) izme\xc4\x91u rotora i statora, i koji daje povratnu vezu kontrolnoj jedinici, da bi na osnovu toga mogla poslati odgovaraju\xc4\x87u elektri\xc4\x8dnu struju. Kontrolna jedinica radi uglavnom s promjenom \xc5\xa1irine impulsa (engl. pulse width modulation - PWM). Kontrola zatvorenog kruga s povratnom vezom se obavlja s mikroprocesorom ili procesorom digitalnog signala (DSP). Ova tehnologija se razvijala jo\xc5\xa1 za vrijeme Drugog svjetskog rata, ali nije bila uspje\xc5\xa1na zbog nedovoljnog razvoja elektronskih dijelova. Tek 1987. se nastavilo s razvojem konstrukcije aktivnog magnetnog le\xc5\xbeaja u Australiji, ali se izrada nije provela zbog velikih tro\xc5\xa1kova izrade. Dio te tehnologije ipak su iskoristile japanske elektronske tvrtke da bi postigli veliki broj okretaja za neke dijelove. Prva primjena aktivnog magnetnog le\xc5\xbeaja je ostvarena 1992., na plinskom polju u Alberti (Kanada). 1996. Nizozemci su na svojim naftnim i plinskim poljima ugradili 20 elektromotora s aktivnim magnetnim le\xc5\xbeajima.\n_START_SECTION_\nElektrodinami\xc4\x8dki magnetni le\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nElektrodinami\xc4\x8dki magnetni le\xc5\xbeaj (engl. electrodynamic bearings - EDB) je vrsta le\xc5\xbeaja koja je jo\xc5\xa1 u ispitivanju, ali su rezultati vrlo obe\xc4\x87avaju\xc4\x87i. Za razliku od aktivnog magnetnog le\xc5\xbeaja, izvedba je puno jednostavnija, bez slo\xc5\xbeenih kontrolnih jedinica i njegovih dijelova. Na\xc4\x8din rada se zasniva na indukciji vrtlo\xc5\xbenih struja na elektri\xc4\x8dni vodi\xc4\x8d koji se okre\xc4\x87e. Kada se elektri\xc4\x8dni vodi\xc4\x87 kre\xc4\x87e u homogenom magnetskom polju, onda se u elektri\xc4\x8dnom vodi\xc4\x8du inducira elektri\xc4\x8dna struja (Lenzov zakon). Tako dobivena elektri\xc4\x8dna struja \xc4\x87e stvoriti magnetno polje, koje \xc4\x87e biti suprotno magnetskom polju koje je induciralo elektri\xc4\x8dnu struju u vodi\xc4\x87u. Taj se na\xc4\x8din rada naziva magnetno ogledalo.\n_START_SECTION_\nPrimjena\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetni le\xc5\xbeaji su se ve\xc4\x87 po\xc4\x8deli primjenjivati za industrijske strojeve kao \xc5\xa1to su kompresori, turbine, sisaljke, motori i elektri\xc4\x8dni generatori. Uobi\xc4\x8dajena primjena magnetnog le\xc5\xbeaja je u brojilu elektri\xc4\x8dne energije. Oni se dosta koriste za precizne mjerne instrumente, koji rade u vakuumu, jer je podmazivanje le\xc5\xbeaja u takvim uvjetima vrlo ote\xc5\xbeano. Nedostatak je visoka cijena i veli\xc4\x8dina koja zauzima dosta prostora. Najnovija primjena magnetnog le\xc5\xbeaja je za centrifugalne pumpe kod ugradnje umjetnog srca.'