b'\n_START_ARTICLE_\nPrecesija\n_START_PARAGRAPH_\nPrecesija (kasnolatinski praecessio, prema klasi\xc4\x8dnom latinskom praecedere: i\xc4\x87i naprijed) je pravilna promjena smjera osi rotiraju\xc4\x87ega tijela koja nastaje kada na tijelo djeluje vanjski moment sile. Promjena kutne koli\xc4\x8dine gibanja ima smjer momenta sile i vektorski se zbraja s trenuta\xc4\x8dnom kutnom koli\xc4\x8dinom gibanja. Pojava je opa\xc5\xbeena pri gibanju zvrka u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ena u jednoj to\xc4\x8dki osi izvan te\xc5\xbei\xc5\xa1ta. Precesija nebeskog tijela nastaje ako ono nije homogena kugla i ako na nj gravitacijski djeluje drugo tijelo koje se ne nalazi u ravnini nebeskog ekvatora._NEWLINE_Zemljina precesija nastaje pod djelovanjem Sunca i Mjeseca. Zbog Zemljine prote\xc5\xbenosti javlja se razlika privla\xc4\x8dne sile Mjeseca ili Sunca na bli\xc5\xbeoj i daljoj strani Zemlje, a kako ta razlika ima komponentu u smjeru okomitom na ekvatorsku ravninu rotiraju\xc4\x87e Zemlje, nastaje spreg sila, odn. rezultantni moment sile. Zbog toga os Zemljine vrtnje opisuje sto\xc5\xbeac oko okomice na spojnicu sredi\xc5\xa1ta Zemlje i Mjeseca, odnosno Zemlje i Sunca. To je luni-solarna precesija. Kako se Mjesec ne nalazi u ravnini ekliptike, ve\xc4\x87 mu se od nje staza otklanja za kut od 5\xc2\xb0 9\xe2\x80\xb2, na sto\xc5\xa1cu se javljaju nabori s periodom od 18,67 godina, \xc5\xa1to se u astronomiji naziva nutacijom. Postoji i planetarna precesija, koja je zakretanje ravnine ekliptike zbog utjecaja planeta. Zbirni u\xc4\x8dinak luni-solarne i planetarne precesije uzrokuje pomak proljetne i jesenske to\xc4\x8dke me\xc4\x91u zvijezdama na zapad, godi\xc5\xa1nje za 50,6\xe2\x80\xb2\xe2\x80\xb2. Zbog precesije Zemljina os obilazi oko normale na ravninu ekliptike sa sideri\xc4\x8dkim ili zvijezdanim periodom od 25 800 godina (Platonova godina). Posljedica je toga da Sjeverni nebeski pol putuje me\xc4\x91u zvijezdama; na mjestu gdje je danas Sjevernja\xc4\x8da, zvijezde se izmjenjuju. Zbog precesije Zemljina sideri\xc4\x8dka (zvijezdana) i tropska (Sun\xc4\x8deva) godina nisu jednake, a koordinate se ekvatorskoga koordinatnoga sustava mijenjaju._NEWLINE_Va\xc5\xbena je posljedica precesije razli\xc4\x8dito izlaganje Zemljinih kontinenata Sun\xc4\x8devu zra\xc4\x8denju. Za klimatske promjene va\xc5\xbeniji je polo\xc5\xbeaj Zemljine osi prema perihelu Zemljine staze nego prema zvijezdama, a perihel se zbog poreme\xc4\x87aja u Sun\xc4\x8devu sustavu zakre\xc4\x87e izravno (progradno), godi\xc5\xa1nje za 11,63\xe2\x80\xb2\xe2\x80\xb2, tj. Zemljina se elipti\xc4\x8dna putanja zakre\xc4\x87e. Precesijsko-perihelni ciklus traje 21 000 godina.\n_START_SECTION_\nZemljina precesija i nutacija\n_START_PARAGRAPH_\nOsim vrtnje (rotacije) i obila\xc5\xbeenja oko Sunca (revolucije), Zemlja pokazuje jo\xc5\xa1 jednu vrstu gibanja. Njena os tako\xc4\x91er se neprestano giba i opisuje sto\xc5\xbeac oko pola ekliptike, i to u smislu lijevog vijka koji napreduje na sjever. Vr\xc5\xa1ni polukut sto\xc5\xbeca jednak je nagibu ekliptike (ekliptika je nagnuta je pod kutom od 23\xc2\xb027\xe2\x80\xb2 prema nebeskom ekvatoru). Zbog toga zakretanja osi u istom se smislu zakre\xc4\x87e i presjeci\xc5\xa1te ravnine ekliptike s nebeskim ekvatorom, a s njime i proljetna to\xc4\x8dka. Zato proljetna to\xc4\x8dka mijenja mjesto me\xc4\x91u zvijezdama. Pomak proljetne to\xc4\x8dke odvija se u smjeru dnevne vrtnje neba, a to je upravo suprotno od prividnog, godi\xc5\xa1njeg gibanja Sunca: proljetna to\xc4\x8dka se kre\xc4\x87e na zapad, a Sunce na istok. To zna\xc4\x8di da proljetna to\xc4\x8dka ide u susret Suncu, ili "pred" Sunce. Otuda potje\xc4\x8de latinski naziv te pojave, jer praecedere zna\xc4\x8di i\xc4\x87i naprijed._NEWLINE_Zemljinu precesiju tuma\xc4\x8di mehanika rotiraju\xc4\x87eg krutog tijela. Najja\xc4\x8di utjecaj na nju pokazuju Mjesec i Sunce. Mjesec je djelotvorniji zato \xc5\xa1to je mnogo bli\xc5\xbee. Zajedni\xc4\x8dki u\xc4\x8dinak Mjeseca i Sunca naziva se luni-solarnom precesijom. No dok se Sunce nalazi uvijek u ravnini ekliptike, Mjese\xc4\x8deva staza je prema njoj nagnuta otprilike za 5\xc2\xb0. Otuda dolazi do periodi\xc4\x8dke promjene Mjeseceva utjecaja, u vremenu od 18.66 godina (to je period regresije \xc4\x8dvorova Mjese\xc4\x8deve staze), pa precesijski sto\xc5\xbeac nije sasvim gladak nego ispunjen naborima. Pojava nabora naziva se nutacija.\n_START_SECTION_\nOp\xc4\x87a precesija\n_START_PARAGRAPH_\nVeli\xc4\x8dina luni-solarne precesije iznosi 50.37" na godinu. To je kut za koji bi se po ekliptici pomaknula proljetna to\xc4\x8dka kada bi djelovali samo Mjesec i Sunce. No utje\xc4\x8du jo\xc5\xa1 i planeti. Njihov se u\xc4\x8dinak ili planetska precesija isti\xc4\x8de kao promjena polo\xc5\xbeaja ravnine ekliptike. Pod privla\xc4\x8dnom silom planeta, Zemlja se nji\xc5\xa1e oko 0.05" na godinu (u dana\xc5\xa1nje vrijeme). Zbog toga \xc4\x87e proljetna to\xc4\x8dka kliziti i po nebeskom ekvatoru za 0.13" na godinu, pa \xc4\x87e u smjeru eklipti\xc4\x8dkih du\xc5\xbeina ukupan pomak iznositi 50.25" na godinu. To je godi\xc5\xa1nji iznos op\xc4\x87e Zemljine precesije._NEWLINE_Zemljina precesija dovodi do razlike izme\xc4\x91u Sun\xc4\x8deve (tropske) i zvjezdane (sideri\xc4\x8dke) godine. Zvjezdana godina je vrijeme potrebno da Sunce na nebeskoj sferi prevali puni kut ili, drugim rije\xc4\x8dima, vrijeme obila\xc5\xbeenja Zemlje oko Sunca s obzirom na neki zadani smjer u prostoru (npr. u odnosu na proljetnu to\xc4\x8dku). U Sun\xc4\x8devoj godini Sunce prevali nebeskom sferom kut koji je od punog kuta manji za iznos Zemljine precesije; kut od 360\xc2\xb0 - 50.25\xe2\x80\x9d Sunce prije\xc4\x91e za vrijeme Sun\xc4\x8deve godine od 365.2422 dana, a kut od 360\xc2\xb0 za vrijeme zvjezdane godine. Zvjezdana godina je oko 20 minuta du\xc5\xbea od Sun\xc4\x8deve godine.\n_START_SECTION_\nPlatonova godina\n_START_PARAGRAPH_\nIz iznosa op\xc4\x87e precesije lako na\xc4\x91emo razdoblje vremena u kojemu Zemljina os obi\xc4\x91e precesijski sto\xc5\xbeac, a proljetna to\xc4\x8dka puni krug po nebeskom ekvatoru. Ako pomak u jednoj godini iznosi 50.25", tada za pomak od 360\xc2\xb0 treba 25 800 godina. To je Platonova godina. U tom razdoblju nebeski pol opi\xc5\xa1e kru\xc5\xbenicu me\xc4\x91u zvijezdama. Stoga \xc4\x87e dana\xc5\xa1nju Sjevernja\xc4\x8du (\xce\xb1 Malog medvjeda) zamjenjivati druge zvijezde. Prije 5000 godina zabilje\xc5\xbeena je kao Sjevernja\xc4\x8da zvijezda Tuban (\xce\xb1 Zmaja). Oko godine 14 000. kao Sjevernja\xc4\x8da \xc4\x87e slu\xc5\xbeiti zvijezda Vega, iako sjevernom nebeskom polu ne\xc4\x87e pri\xc4\x87i bli\xc5\xbee od 5\xc2\xb0. Od vremena kada su astronomi imenovali zvije\xc5\xbe\xc4\x91a i ustanovili Zemljinu precesiju, proljetna se to\xc4\x8dka pomaknula iz zvije\xc5\xbe\xc4\x91a Ovna u zvije\xc5\xbe\xc4\x91e Riba, a tako su se u susjedno zvije\xc5\xbe\xc4\x91e pomaknule i ostale glavne to\xc4\x8dke ekliptike. Znakovi tih to\xc4\x8daka ostali su me\xc4\x91utim isti kao \xc5\xa1to su i bili. S pomakom proljetne to\xc4\x8dke povezana je najvi\xc5\xa1e i promjena zvjezdanih rektascenzija, dok je promjena deklinacija mnogo manja.'