b'\n_START_ARTICLE_\nPranajama\n_START_PARAGRAPH_\nPranajama zna\xc4\x8di svjesno i voljno upravljanje dahom, a prema Upani\xc5\xa1adama, kontrola disanja osnovni je dio vje\xc5\xbebanja joge. Jogiji vjeruju da pri udisanju ne primamo samo kisik nego i pranu, za koju se smatra da je kozmi\xc4\x8dka energija koja daje \xc5\xbeivot svemu u univerzumu. Pranajamom se kontrolira prana, a glavni izvor prane je dah. Uz pomo\xc4\x87 pranajame disanje se mo\xc5\xbee produ\xc5\xbeivati, ubrzavati i usporavati, a biti svjestan disanja osnova je pranajame. Najbolje ju je izvoditi u sjede\xc4\x87em polo\xc5\xbeaju uspravnih le\xc4\x91a. U\xc4\x8dinkovitost pranajame ne mjeri se pove\xc4\x87avanjem respiracijskog kapaciteta, nego osje\xc4\x87ajem smirenosti i jasno\xc4\x87e koji proizilaze iz te prakse.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPranajama je sanskrtska rije\xc4\x8d i zna\xc4\x8di svjesno disanje ili upravljanje dahom. Prana zna\xc4\x8di dah, energiju i \xc5\xbeivot tj. "ono \xc5\xa1to je stalno prisutno posvuda" ili \xe2\x80\x9epra\xe2\x80\x9c primordijalna, a ,,ana", je hrana. Ayama (Ajama) zna\xc4\x8di \xc5\xa1irenje, protezanje ili du\xc5\xbeinu i predstavlja aktivni dio pranajame. Prana ozna\xc4\x8dava primordijalnu hranu koja hrani cijeli svemir i odr\xc5\xbeava ga na \xc5\xbeivotu.\n_START_SECTION_\nPrana\n_START_PARAGRAPH_\nPrana je povezana s udahnutim zrakom, stoga se i vje\xc5\xbeba disanja naziva pranajama. Prema Upani\xc5\xa1adama, kada udi\xc5\xa1emo u na\xc5\xa1e tijelo pored kisika ulazi energija koja odr\xc5\xbeava \xc5\xbeivot tijela, stoga pranajamom ne udi\xc5\xa1emo i izdi\xc5\xa1emo samo zrak nego i djeli\xc4\x87 energije koja odr\xc5\xbeava na \xc5\xbeivotu cijeli svemir, jer prana je sva energija koja postoji. Prana u tijelo ulazi potpuno \xc4\x8dista, ali kakva \xc4\x87e iz njega iza\xc4\x87i ovisi o svakoj osobi, o njenim osje\xc4\x87ajima i osobinama, ali i o hrani koju jede i o prostoru i sredini u kojoj se nalazi. Prana ulazi u tijelo i distribuira se nadijima, a postoji 72 000 nadija. Tri primarna nadija su Ida, Pingala i Su\xc5\xa1umna.\n_START_SECTION_\nOdre\xc4\x91ivanje omjera daha\n_START_PARAGRAPH_\nU pranajami je va\xc5\xbeno odrediti omjer izme\xc4\x91u udisaja, zadr\xc5\xbeavanja daha nakon udisaja, izdisaja i zadr\xc5\xbeavanja daha nakon izdisaja, \xc4\x8detiriju dijelova koji zajedno sa\xc4\x8dinjavaju jedan ciklus pranajame. Postoji mnogo mogu\xc4\x87nosti omjera koje mo\xc5\xbeemo klasificirati u dvije op\xc4\x87e grupe. Prva se naziva Samavrtti pranajama, a ona je vrsta pranajame u kojoj udisaj i izdisaj traju jednako dugo. Ako se dah zadr\xc5\xbeava, onda je i vrijeme zadr\xc5\xbeavanja daha iste duljine kao i udisaj i izdisaj. Dah opisujemo numeri\xc4\x8dkim omjerom (10:10:10:10:10), \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da udisaj traje 10 sekundi, zadr\xc5\xbeavanje daha nakon udisaja 10 sekundi, izdisaj 10 sekundi i zadr\xc5\xbeavanje daha nakon izdisaja 10 sekundi.Druga grupa omjera u pranajami naziva se Vi\xc5\xa1amavritti pranajama. U toj pranajami, dah nije ujedna\xc4\x8den te stoga postoji vi\xc5\xa1e mogu\xc4\x87nosti omjera, npr: 10:0:20:0; 10:10:20:0; 10:20:20:0 i 6:24:12:6._NEWLINE_Va\xc5\xbean dio vje\xc5\xbebe pranajame je uspostavljanje pravilnog omjera disanja, jer ako je omjer prelagan, pranajama \xc4\x87e postati mehani\xc4\x8dka, a ako je omjer prete\xc5\xbeak, osje\xc4\x87at \xc4\x87emo napor i nelagodu. Za izbor pravilnog omjera bitne su dvije stvari: na\xc5\xa1e trenutne mogu\xc4\x87nosti i mogu\xc4\x87nosti koje mo\xc5\xbeemo posti\xc4\x87i. U prvom slu\xc4\x8daju gledaju se trenutne sposobnosti udisaja, zadr\xc5\xbeavanja daha nakon udisaja, izdisaja i zadr\xc5\xbeavanja daha nakon izdisaja. U drugom slu\xc4\x8daju promatramo kako se dah kre\xc4\x87e, \xc5\xa1to se s njime doga\xc4\x91a u odre\xc4\x91enim joga polo\xc5\xbeajima i na taj na\xc4\x8din stje\xc4\x8demo ideju o njegovim mogu\xc4\x87nostima. Nakon \xc5\xa1to odredimo \xc5\xa1to mo\xc5\xbeemo u\xc4\x8diniti, utvr\xc4\x91ujemo smjer kretanja i napredovanja u pranajami. Omjere i druge aspekte prakse iskusni u\xc4\x8ditelj mo\xc5\xbee ciljano propisati i prema specifi\xc4\x8dnim dijagnosti\xc4\x8dkim procedurama od kojih su neke posu\xc4\x91ene iz ajurvedske ili moderne medicine, a neke specifi\xc4\x8dne za jogu. U pranajami ispitujemo kvalitetu svakog omjera disanja prije nego poku\xc5\xa1amo s drugim, ali na isti na\xc4\x8din kao i u asanama kre\xc4\x8demo se od jednostavnijih ka slo\xc5\xbeenijim._NEWLINE_Izme\xc4\x91u svakog udisaja i izdisaja i obratno postoji dodirna to\xc4\x8dka, tj. stanka. Tijekom vje\xc5\xbebe joga disanja trebamo biti svjesni udisaja, izdisaja i stanke izme\xc4\x91u udisaja i izdisaja te obratno. Tada \xc4\x87e na\xc5\xa1e disanje spontano i prirodno postajati sve profinjenije. Promatraju\xc4\x87i stanke izme\xc4\x91u udisaja i izdisaja te sve ve\xc4\x87im zadubljivanjem svijesti u stanke, pranajama se pretvara u meditaciju._NEWLINE_Prije vje\xc5\xbebanja pranajame treba pripremiti tijelo, dah i duh. Tijelo pripremamo uz pomo\xc4\x87 asana, a dah treba da bude u skladu s odre\xc4\x91enim omjerom. Ako inzistiramo na zadr\xc5\xbeavanju daha nakon udisaja (npr. omjer 1:1:1:0), za pripremu je potrebno izvesti nekoliko asana sa zadr\xc5\xbeavanjem daha nakon udisaja. Priprema duha se ostvaruje usredoto\xc4\x8denjem pa\xc5\xbenje na dah. Priprema tijela, daha i duha imat \xc4\x87e koristi od nekoliko minuta odmora izme\xc4\x91u vje\xc5\xbebe asana i pranajame.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaji za pranajamu\n_START_PARAGRAPH_\nPolo\xc5\xbeaji koji se obicno koriste za pranajamu su Padmasana ili Sidhasana. Ako nam ti polo\xc5\xbeaji nisu udobni pri izvo\xc4\x91enju pranajame koristimo Sukhasanu, Brahmasanu, Va\xc4\x91rasanu, sjede\xc4\x87i na jastuku ili stolici, a prema potrebi mo\xc5\xbee se i le\xc5\xbeati. Vrsta polo\xc5\xbeaja ovisi i o du\xc5\xbeini pranajame jer polo\xc5\xbeaj mora biti udoban sve vrijeme pranajame. Polo\xc5\xbeaj treba biti udoban da tijelo ne bi remetilo disanje.\n_START_SECTION_\nTehnike joga disanja\n_START_PARAGRAPH_\nU pranajami fokus je na toku daha, zvuku daha i mjestu gdje se disanje odvija. Odaberemo mjesto u tijelu gdje mo\xc5\xbeemo osje\xc4\x87ati ili \xc4\x8duti disanje. Da bi slijedili pokret daha moramo osje\xc4\x87ati udah od njegovog po\xc4\x8detka do kraja. Sam na\xc4\x8din disanja visi o specifi\xc4\x8dnoj vje\xc5\xbebi, individualnim potrebama ali i pojedinoj tradiciji. Tako neke tradicije preferiraju udah zapo\xc4\x8deti sa abdomenom pa preko dijafragme zavr\xc5\xa1iti sirenjem prsnog ko\xc5\xa1a dok druge tradicije rade upravo suprotno. Izdah je u pravilu suprotan udahu._NEWLINE_U drugoj tehnici osje\xc4\x87amo dah samo na mjestu gdje ulazi i napu\xc5\xa1ta tijelo. Usredoto\xc4\x8dimo se na dah kod nosnica. Koristimo tehniku naizmjeni\xc4\x8dnog disanja kroz nosnice i pritom promatramo zvuk koji je naprosto vibracija stvorena protokom zraka. Ovdje poku\xc5\xa1avamo zvuk daha dr\xc5\xbeati ujedna\xc4\x8denim. Tako\xc4\x91er mo\xc5\xbeemo slijediti dah sa zvukom u grlu, naro\xc4\x8dito pri U\xc4\x91aji disanju. To nas dr\xc5\xbei sabranima u onome \xc5\xa1to radimo, ina\xc4\x8de bi pranajama postala mehani\xc4\x8dka. \xc4\x8cak i omjer udisaja i izdisaja nije tako va\xc5\xbean, kao sto je va\xc5\xbena prisutnost pa\xc5\xbenje u dahu. Svrha razli\xc4\x8ditih omjera i tehnika pranajame je da nam pru\xc5\xbei raznolikost pristupa pomo\xc4\x87u kojih mo\xc5\xbeemo slijediti dah. Kada slijedimo dah, tada duh postaje sve vi\xc5\xa1e uklju\xc4\x8den u aktivnost disanja. Slije\xc4\x91enje prirodnog i spontanog kretanja daha je te\xc5\xa1ko jer jednom kada se na njega usredoto\xc4\x8dimo, on te\xc5\xbei tome da se razli\xc4\x8dito pona\xc5\xa1a. Pranajamom se upli\xc4\x87emo u prirodni ritam disanja.'