b'\n_START_ARTICLE_\nSaborska pala\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nSaborska pala\xc4\x8da, zgrada je u kojoj zasjeda Hrvatski sabor. Iako Hrvatski sabor u Zagrebu zasjeda jo\xc5\xa1 od 13. stolje\xc4\x87a, sve do kraja 18. stolje\xc4\x87a nije bilo posebno namijenjene zgrade za odr\xc5\xbeavanje sjednica nego su one odr\xc5\xbeavane po ku\xc4\x87ama uglednika, u kraljevskom dvoru u Gradecu ili na biskupskom dvoru.\n_START_SECTION_\nPrva zgrada Sabora\n_START_PARAGRAPH_\nKako bi saborska zasjedanja kona\xc4\x8dno dobila stalno mjesto, 1731. godine kupljena je ku\xc4\x87a na Markovom trgu, tada glavnom zagreba\xc4\x8dkom trgu, koja se nalazila na mjestu dana\xc5\xa1nje saborske zgrade. Jo\xc5\xa1 iste godine zgrada je stradala u po\xc5\xbearu. Zidarski majstor iz Zagreba Matija Leonhart, iz temelja je projektirao tada kraljevinsku, odnosno saborsku pala\xc4\x8du. Saborska je pala\xc4\x8da tada bila ne samo najve\xc4\x87a, ve\xc4\x87 i po vremenu gradnje i ljepoti, prva barokna pala\xc4\x8da u Gornjem gradu. Zgrada je bila duga\xc4\x8dka 28, a \xc5\xa1iroka 18,5 metara dok je sabornica (tada pala\xc4\x8da ili palatium), bila duga\xc4\x8dka 18, a \xc5\xa1iroka 6,5 metara. Uz dvoranu za zasjedanje, u saborskoj su se pala\xc4\x8di nalazili uredi Sabora, arhiv sa znamenitom \xc5\xa1krinjom privilegija Kraljevine, sud, spremi\xc5\xa1te oru\xc5\xbeja, a u zgradi su se povremeno \xc4\x8duvali i topovi Vojne krajine kako bi se za\xc5\xa1titili od ki\xc5\xa1e. U dvori\xc5\xa1tu zgrade nalazili su se zatvori. U novoj, ali jo\xc5\xa1 nedovr\xc5\xa1enoj zgradi namijenjenoj zasjedanjima Sabora, \xc4\x8duvanju arhiva, \xc5\xbeupanijskim sudovanjima, te sudovanju Banskog stola, Sabor je prvi put zasjedao 6. svibnja 1737.\n_START_SECTION_\nZajedno s Zagreba\xc4\x8dkom \xc5\xbeupanijom\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1765. godine Sabor je pod svoj krov primio i Zagreba\xc4\x8dku \xc5\xbeupaniju. Kako je \xc5\xbeupanija imala vlastite urede, sudove i arhiv, saborska su se zasjedanja zbog nedostatka prostora odr\xc5\xbeavala u Vara\xc5\xbedinu u stanu bana ili u Zagrebu u biskupskom dvoru. _NEWLINE_Sabor je s Zagreba\xc4\x8dkom \xc5\xbeupanijom tako zasjedao do 1807. godine kada je donesen zaklju\xc4\x8dak da se kupi kraljevinska ku\xc4\x87a u kojoj \xc4\x87e se uz Sabor mo\xc4\x87i smjestiti i najvi\xc5\xa1i sudovi i banovi. Na temelju toga zaklju\xc4\x8dka,  godinu dana kasnije ban Ignjat Gyulay prodao je saborsku pala\xc4\x8du Zagreba\xc4\x8dkoj \xc5\xbeupaniji i kupio ku\xc4\x87u bana Ferdinanda Kulmera na zapadnoj strani Markovog trga, kako bi dobio novu kraljevinsku ku\xc4\x87u za trajan stan banova, sjedi\xc5\xa1te sudova, pohranu javnih spisa, kraljevinskih knjiga i saborskih zapisnika. _NEWLINE_Tu ipak nije bilo dovoljno prostora za saborska zasjedanja, a takvim je rasporedom u prvom redu rije\xc5\xa1eno pitanje stana za bana pa je pala\xc4\x8da i dobila naziv \xe2\x80\x9ebanska pala\xc4\x8da\xe2\x80\x9c, a kasnije \xe2\x80\x9ebanski dvori\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Zagreba\xc4\x8dkoj \xc5\xbeupaniji kraljevinska ku\xc4\x87a na isto\xc4\x8dnoj strani Markovog trga vi\xc5\xa1e nije odgovarala, pa je 1839. godine kupila susjednu ku\xc4\x87u na uglu od vlasnika Nikole Zden\xc4\x8daja, a dvije godine kasnije i ku\xc4\x87u na uglu \xc5\xbdupanijske i Opati\xc4\x8dke od trgovca Franje Karni\xc4\x8dniga. Posao je povjeren arhitektu Aleksandru Brdari\xc4\x87u koji je podigao veliku dvokatnicu, a nacrt predvorja i dvorane za saborska zasjedanja zadr\xc5\xbean je i danas._NEWLINE_Iako je nova zgrada zavr\xc5\xa1ena potkraj 1849., Sabor je neke od povijesnih sjednica na kojima su donesene odluke o hrvatskom jeziku kao slu\xc5\xbebenom, te o ukidanju feudalnih odnosa, morao odr\xc5\xbeati u zgradi kazali\xc5\xa1ta na uglu Markovog trga i dana\xc5\xa1nje \xc4\x86irilmetodske ulice.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nji izgled saborske zgrade\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a postalo je jasno koliko je nemogu\xc4\x87 su\xc5\xbeivot Sabora i Zagreba\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije u jednoj pala\xc4\x8di, pa je 1907. godine Kraljevska hrvatsko-slavonsko-dalmatinska vlada kupila stare jednokatnice na Markovom trgu u Kamenitoj, Opati\xc4\x8dkoj i \xc5\xbdupanijskoj ulici te raspisala natje\xc4\x8daj za projekt pala\xc4\x8de koja bi jedinstvenim pro\xc4\x8deljem uklopila sve ve\xc4\x87 postoje\xc4\x87e ku\xc4\x87e na toj parceli._NEWLINE_Za dana\xc5\xa1nji izgled zgrade Sabora zaslu\xc5\xbeni su projektanti Lav Kalda i Karlo Susan koji su zavr\xc5\xa1ili radove 1911. godine tijekom koje je zagreba\xc4\x8dka \xc5\xbeupanija prodala zgradu Saboru. Time se pala\xc4\x8da vratila svom prvotnom vlasniku koji ju je jo\xc5\xa1 1731. kupio za svoje potrebe._NEWLINE_Uslijed dugotrajnog procesa gra\xc4\x91enja i prepravki zgrada Sabora sadr\xc5\xbei mje\xc5\xa1avinu oblika i stilova gradnje u kojoj su vidljivi elementi klasicizma, neorenesanse i secesije, a zbog toga ona danas predstavlja zna\xc4\x8dajan spomenik kulture.'