b'\n_START_ARTICLE_\nTitov \xc5\xbeivotopis, 1928. \xe2\x80\x93 1934.\n_START_PARAGRAPH_\n20. lipnja 1928. u Narodnoj skup\xc5\xa1tini u Beogradu Puni\xc5\xa1a Ra\xc4\x8di\xc4\x87 puca i ubija Pavla Radi\xc4\x87a i \xc4\x90uru Basari\xc4\x8deka, te te\xc5\xa1ko ranjava Stjepana Radi\xc4\x87a, koji \xc4\x87e kasnije umrijeti. Dok HSS i HRS oklijevaju, KPJ preuzima inicijativu i preko Nezavisnih sindikata, letkom koji potpisuje Josip Broz, poziva na masovne prosvjede. Prosvjedi traju tri dana, uz povremene oru\xc5\xbeane okr\xc5\xa1aje sa policijom, u \xc4\x8demu ima i mrtvih. Postojala je ideja da bi KPJ i HSS mogli zajedni\xc4\x8dki preuzeti vlast, ali HSS se nije htjela upu\xc5\xa1tati u takav poku\xc5\xa1aj.\n_START_SECTION_\nBomba\xc5\xa1ki proces (1928.)\n_START_PARAGRAPH_\nBroz je prisiljen prije\xc4\x87i u ilegalu, ali ostaje u Zagrebu i obavlja razne poslove za partiju i sindikate. Biva uhi\xc4\x87en 4. kolovoza 1928. ispred jednog stana u Vinogradskoj cesti 46, koji je slu\xc5\xbeio za smje\xc5\xa1taj ilegalaca. U stanu je prona\xc4\x91eno nekoliko bomba, po \xc4\x8demu je su\xc4\x91enje Brozu i drugovima, odr\xc5\xbeano 6.-14. studenoga 1928., dobilo naziv Bomba\xc5\xa1ki proces. Broz je tvrdio da ne zna ni\xc5\xa1ta o bombama (ali priznaje da je imao pi\xc5\xa1tolj, za vlastitu obranu) i da su vjerojatno podmetnute. Ali priznaje da je \xc4\x8dlan KPJ, da je sedam godina vodio ilegalnu komunisti\xc4\x8dku agitaciju, te dodaje slavnu re\xc4\x8denicu: \xc2\xbbNe priznajem bur\xc5\xbeoaski sud, jer se smatram odgovorim samo svojoj komunisti\xc4\x8dkoj partiji!\xc2\xab_NEWLINE_Neki svjedoci ka\xc5\xbeu kako je Tito kasnije u osobnim razgovorima priznavao da su to zaista bile njegove bombe. Drugi pak vjeruju da se radilo o nesporazumu: govorio je da je njegov bio pi\xc5\xa1tolj, a ne bombe. (Ridley, str. 113)_NEWLINE_Uz pomo\xc4\x87 jednog stra\xc5\xbeara, Broz je pripremao bijeg iz sudskog zatvora. Pilom doturenom u kruhu prepilio je pet od \xc5\xa1est \xc5\xa1ipki na prozorskim re\xc5\xa1etkama, kada je iznenada premje\xc5\xa1ten u drugu \xc4\x87eliju. (Taj je stra\xc5\xbear kasnije prebjegao u SSSR, i zatim bio uhi\xc4\x87en i smaknut u staljinisti\xc4\x8dkim \xc4\x8distkama.)_NEWLINE_Kaznu slu\xc5\xbei u kaznionicama u Lepoglavi i u Mariboru, a zatim odslu\xc5\xbeuje jo\xc5\xa1 3,5 mjeseca ranije kazne u Ogulinu.\n_START_SECTION_\nRobija (1928.-1934.)\n_START_PARAGRAPH_\nKomunisti na robiji u Lepoglavi saznali su, iz krijum\xc4\x8darenih novina, za su\xc4\x91enje Brozu i njegovo \xc4\x8dvrsto dr\xc5\xbeanje. Mo\xc5\xa1a Pijade, intelektualac, ka\xc5\xbee da je s njima na robiji bilo nekoliko radnika, ali nisu se najbolje dr\xc5\xbeali. Zato je Broz bio zna\xc4\x8dajna pojava: \xc2\xbbNajzad nam dolazi na robiju radnik koji je revolucionar.\xc2\xab\xc2\xa0(Dedijer 1, str. 189)_NEWLINE_Upravnik kaznionice u Lepoglavi bio je svojedobno vojnik u Brozovoj regimenti na Karpatima. Mo\xc5\xbeda zahvaljuju\xc4\x87i i tome, Broz u kaznionici dobiva posao majstora u "munjari" (elektri\xc4\x8dnoj centrali). Kao majstor, ne samo da se mogao svuda unutar kaznionice slobodno kretati, nego je i izlazio u grad da popravi kvarove na elektri\xc4\x8dnoj mre\xc5\xbei. Iako u pratnji \xc4\x8duvara, udesio je uz pomo\xc4\x87 pobo\xc5\xbene vlasnice gostionice "Kod Fidlerice", koja je smatrala svojom kr\xc5\xa1\xc4\x87anskom du\xc5\xbeno\xc5\xa1\xc4\x87u pomagati robija\xc5\xa1ima, da se povremeno kriomice sastaje sa komunistima iz Zagreba. Poslije 2. svjetskog rata, Fidlerica je na isti na\xc4\x8din nastavila pomagati politi\xc4\x8dkim zatvorenicima u Lepoglavskoj kaznionici. Kada su je komunisti\xc4\x8dke vlasti uhitile i htjele joj suditi, Tito je intervenirao u njenu korist: \xc2\xbbOstavite staricu na miru. Ona je bogomoljka. Ona je nama pomagala, a sada poma\xc5\xbee reakcionarima. Ona uop\xc4\x87e ne vidi razlike i vjeruje da \xc4\x8dini dobro djelo.\xc2\xab\xc2\xa0(Dedijer 1, str. 546) _NEWLINE_Za Brozovog pomo\xc4\x87nika u centrali postavljen je Mo\xc5\xa1a Pijade, iako za taj posao nije imao kvalifikacije. Organizirali su partijsku \xc4\x87eliju, a Pijade je ve\xc4\x87inu vremena provodio na svom slavnom prijevodu Marxovog Kapitala. Po\xc4\x8detkom 1931., zbog straha od bijega, Broza su premjestili u kaznionicu u Mariboru, gdje je re\xc5\xbeim bio stro\xc5\xbei. Odbija moliti za uvjetni raniji otpust, jer se ne \xc5\xbeeli odre\xc4\x87i svojeg politi\xc4\x8dkog uvjerenja._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1trajka gla\xc4\x91u, politi\xc4\x8dki zatvorenici su izborili za sebe neke olak\xc5\xa1ice, tako da su organizirali partijski komitet i tjedne sastanke. Mogli su dobivati i knjige, pa je Broz \xc4\x8ditao Engelsov Anti-D\xc3\xbchring i knjige iz politi\xc4\x8dke ekonomije, psihologije i filozofije. Jednom, kako ka\xc5\xbee u svojoj Autobiografiji kad je od upravnika kaznionice tra\xc5\xbeio dozvolu da mu po\xc5\xa1alju jednu knjigu o povijesti gr\xc4\x8dke filozofije, ovaj je odgovorio: \xc2\xbb\xc4\x8cemu vam treba knjiga o filozofiji? Ogledajte se \xe2\x80\x93 vidjet \xc4\x87ete svu filozofiju koju \xc5\xbeelite.\xc2\xab\xc2\xa0(Dedijer 1, str. 546)\n_START_SECTION_\nPartija gotovo uni\xc5\xa1tena\n_START_PARAGRAPH_\nZa Brozovog boravka u tamnici, kralj Aleksandar 6. sije\xc4\x8dnja 1929. provodi dr\xc5\xbeavni udar i uvodi \xc5\xa0estojanuarsku diktaturu. Raspu\xc5\xa1tena je skup\xc5\xa1tina, ukinut Vidovdanski ustav, zabranjene sve politi\xc4\x8dke stranke, zabranjena sva udru\xc5\xbeenja koja imaju \xc2\xbbplemensko i vjersko obilje\xc5\xbeje\xc2\xab, uvedena stroga cenzura, drasti\xc4\x8dno ograni\xc4\x8dene sve gra\xc4\x91anske slobode. Diktatura dvora i velikosrpske bur\xc5\xbeuazije surovo se obru\xc5\xa1ila na su politi\xc4\x8dku opoziciju, ali prije svega na komuniste. _NEWLINE_Pod udarima re\xc5\xbeima partija je bila gotovo uni\xc5\xa1tena. U nizu provala, razbijena je ve\xc4\x87ina \xc4\x87elija i ve\xc4\x87ina rukovoditelja partije i SKOJ-a na\xc5\xa1la se u zatvoru, a neki su, poput organizacijskog sekretara Centralnog komiteta KPJ \xc4\x90ure \xc4\x90akovi\xc4\x87a bili i ubijeni. Pre\xc5\xbeivjeli rukovoditelji prvo su izdali direktivu za oru\xc5\xbeani ustanak protiv \xc2\xbbmonarhofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke\xc2\xab\xc2\xa0diktature, a zatim pobjegli u inozemstvo i izgubili svaku vezu sa zemljom. Broz je 1952. o tome rekao: \xc2\xbbTo je bila, najbla\xc5\xbee re\xc4\x8deno, obi\xc4\x8dna avantura i zlo\xc4\x8dina\xc4\x8dko postupanje s malobrojnim \xc4\x8dlanstvom Partije i omladine. Partija se u to vrijeme jedva bila po\xc4\x8dela oporavljati i konsolidirati. Imala je svega oko 3.500 \xc4\x8dlanova, a otprilike toliko i SKOJ. Nezavisni sindikati brojali su oko 20.000 \xc4\x8dlanova i, prema tome, njihov uticaj na radne mase u preduze\xc4\x87ima nije mogao biti veliki.\xc2\xab\xc2\xa0(Dedijer, str. 187) Osim toga, dodaje, hrvatska bur\xc5\xbeuazija nije bila spremna za sukob sa srpskom. Na pobunu se pozvalo u uvjetima koji za to nisu bili sazreli.\n_START_SECTION_\nVelika gospodarska kriza u Europi\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomska i politi\xc4\x8dka situacija u Europi drasti\xc4\x8dno se promijenila za vrijeme Brozovog boravka u tamnici. Godine 1929. izbila je velika gospodarska kriza, koja je zaustavila poslijeratni prosperitet (koji su zemlje ekonomske periferije poput Jugoslavije ionako slabo osjetile), dovela do propasti mnogih kapitalista i bitno pogor\xc5\xa1ala uvjete \xc5\xbeivota radnika i seljaka. Marksisti vi\xc5\xa1e nisu morali uvjeravati kako kapitalisti\xc4\x8dka privreda nu\xc5\xbeno dovodi do kriza: kriza je bila tu, svima vidljiva, strahovito duboka i dugotrajna. _NEWLINE_Zao\xc5\xa1trava se politi\xc4\x8dka borba; liberalna demokracija izgleda kao sve manje upotrebljiv model. Fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke i monarhofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke diktature ili vrlo ograni\xc4\x8dene demokracije, sli\xc4\x8dne onoj u Jugoslaviji, uspostavljene su i u susjednim zemljama (Ma\xc4\x91arska, Rumunjska, Bugarska, Austrija), a 1933. Adolf Hitler dolazi na vlast u Njema\xc4\x8dkoj. Istovremeno u SSSR-u Staljin zao\xc5\xa1trava "klasnu borbu" stravi\xc4\x8dnim obra\xc4\x8dunom sa seljacima ("kulacima") i po\xc4\x8detkom intenzivnih "\xc4\x8distki" u partiji, koje \xc4\x87e, preko Kominterne, pogoditi i sve komunisti\xc4\x8dke partije u svijetu. Sve one djeluju kao sekcije Kominterne, pod strogom kontrolom iz Moskve, \xc5\xa1to ima negativne posljedice za njihovu u\xc4\x8dinkovitost, kako u Jugoslaviji tako i drugdje.'