b'\n_START_ARTICLE_\nKatoli\xc4\x8dka dr\xc5\xbeava\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc4\x8dka dr\xc5\xbeava  je naziv za dr\xc5\xbeavu \xe2\x80\x93 neovisno o tome je li monarhija ili republika, te da li je demokracija ili neka vrst autoritarne dr\xc5\xbeave \xe2\x80\x93 gdje katolici predstavljaju ve\xc4\x87inu stanovni\xc5\xa1tva, i gdje postoji tzv. unija izme\xc4\x91u Katoli\xc4\x8dke Crkve i dr\xc5\xbeave._NEWLINE_"Su\xc5\xa1tinska ideja takve unije je stanje stvari gdje Dr\xc5\xbeava priznaje svoj naravni i nadnaravni odnos sa Crkvom, ispovijeda Vjeru, te prakticira bogoslu\xc5\xbeje Crkve, \xc5\xa1titi je, ne donosi zakone koji bi joj \xc5\xa1kodili, dok, u slu\xc4\x8daju nu\xc5\xbede odmah poduzima pravi\xc4\x8dne i potrebne civilne mjere da unaprijedi od Boga zadanu svrhu Crkve \xe2\x80\x93 jer one pridonose temeljnoj svrsi Dr\xc5\xbeave da priskrbi vremenitu sre\xc4\x87u svojih gra\xc4\x91ana."\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cesto se kao kodifikatora teologije o odnosu dr\xc5\xbeave i Crkve navodi papu Gelazija I. (492.-496.), koji je izlo\xc5\xbeio doktrinu o "dvije mo\xc4\x87i" ("dvije sablje") - gdje na istom podru\xc4\x8dju postoji dr\xc5\xbeavna vlast i crkvena vlast, od kojih svaka ima svoje odvojene poslove, ali sura\xc4\x91uju. Nagla\xc5\xa1ava se da je - sli\xc4\x8dno kao \xc5\xa1to su sve\xc4\x87enici u vremenitim pitanjima podlo\xc5\xbeni odlukama gra\xc4\x91anske vlasti - \xc4\x8dak i vrhovna gra\xc4\x91anska vlast podlo\xc5\xbena odlukama duhovne vlasti, kada su posrijedi pitanja morala i vjere._NEWLINE_Valja, me\xc4\x91utim, naglasiti da su i prije Gelazija crkveni oci poput sv. Ambrozija i sv. Augustina pisali o ovoj tematici. Od kasnijih crkvenih nau\xc4\x8ditelja osobito va\xc5\xbeno mjesto zauzima sv. Toma Akvinski.\n_START_SECTION_\nOdnos izme\xc4\x91u dr\xc5\xbeave i Crkve\n_START_PARAGRAPH_\n"Katoli\xc4\x8dka dr\xc5\xbeava" nije obilje\xc5\xbeena nekom ideologijom ili specifi\xc4\x8dnim dru\xc5\xa1tvenim ustrojem, nego odnosom izme\xc4\x91u dr\xc5\xbeave i Crkve._NEWLINE_U Europi su danas deklarirane katoli\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave Malta, San Marino, Lihten\xc5\xa1tajn i Monako. Andoru, \xc4\x8diji ustav jam\xc4\x8di Katoli\xc4\x8dkoj crkvi "odr\xc5\xbeavanje veza osobite suradnje s dr\xc5\xbeavom u skladu s tradicijom Andore\xe2\x80\x9c  se tako\xc4\x91er mo\xc5\xbee ubrojiti u katoli\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave.  _NEWLINE_Karakteristi\xc4\x8dno je za Katoli\xc4\x8dku dr\xc5\xbeavu da se brak smatra ustanovom crkvenog prava, te je u nadle\xc5\xbenost crkvenih tijela odlu\xc4\x8divanje o \xc5\xa1irem broju obiteljskopravnih pitanja (imovinski odnosi u obitelji su tradicionalno ipak u nadle\xc5\xbenosti svjetovnih sudova). Ovlasti kakve u pogledu katolika ima Katoli\xc4\x8dka crkva, \xc4\x8desto u pogledu nekatolika imaju njihove vjerske zajednice._NEWLINE_Pitanje katoli\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave je osobito temeljito izlo\xc5\xbeeno u Enciklici \xe2\x80\x9eImmortale Dei\xe2\x80\x9c o kr\xc5\xa1\xc4\x87anskom ustroju dr\xc5\xbeava, koju je izdao papa Lav XIII.  1885. godine. Tu se iznosi da \xe2\x80\x9eono \xc5\xa1to je Cezarovo treba dati Cezaru, a ono \xc5\xa1to pripada Bogu, treba dati Bogu (to\xc4\x8d. 14.) \xe2\x80\xa6 u takvoj organizaciji dr\xc5\xbeave nema ni\xc4\x8dega za \xc5\xa1to bi se moglo smatrati da smeta dignitetu vladara, i ni\xc5\xa1ta \xc5\xa1to njima ne bi bilo doli\xc4\x8dno \xe2\x80\xa6. Doista, \xc5\xa1to je vi\xc5\xa1e razra\xc4\x91ena, ta uzajamna suradnja posti\xc5\xbee savr\xc5\xa1enost kakva nedostaje svim drugim oblicima dr\xc5\xbeavnog ustroja \xe2\x80\xa6 Na svojem nesigurnom i tegobnom putovanju prema vje\xc4\x8dnom gradu svi mogu vidjeti da imaju sigurne vodi\xc4\x8de i pomaga\xc4\x8de na svojem putu, i svjesni su da drugi imaju du\xc5\xbenost da \xc5\xa1tite njihove osobe i njihovu imovinu, te da postignu i da o\xc4\x8duvaju za njih sve \xc5\xa1to je od temeljne potrebe za njihov sada\xc5\xa1nji \xc5\xbeivot. K tome, doma\xc4\x87e dru\xc5\xa1tvo stje\xc4\x8de onu toliko potrebnu \xc4\x8dvrstinu i snagu iz svetosti braka, jednog i nerazrje\xc5\xa1ivog, gdje su prava i du\xc5\xbenosti mu\xc5\xbea i \xc5\xbeene ustrojene s mudrom pravi\xc4\x8dno\xc5\xa1\xc4\x87u i po\xc5\xa1tovanjem; du\xc5\xbeno po\xc5\xa1tovanje je osigurano \xc5\xbeeni, autoritet mu\xc5\xbea se po\xc5\xa1tuje prema obrascu koji nam je osigurao autoritet Bo\xc5\xbeji, vlast oca je ograni\xc4\x8dena du\xc5\xbenim po\xc5\xa1tivanjem dostojanstva majke i njene djece; i najbolje mogu\xc4\x87e mjere su osigurane za skrbni\xc5\xa1tvo, blagostanje i odgoj djece.\xe2\x80\x9c (to\xc4\x8d. 17.)\n_START_SECTION_\n"Katoli\xc4\x8dke zemlje"\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc4\x8dka crkva se tijekom XX. stolje\xc4\x87a po\xc4\x8dela odnositi prema dr\xc5\xbeavi u sve \xc5\xa1irem krugu tradicionalnih katoli\xc4\x8dkih zemalja na na\xc4\x8din kako se u povijesti odnosila prema dr\xc5\xbeavama u kojima su katolici bili u manjini (poput Velike Britanije ili Nizozemske), \xc5\xa1to u praksi zna\xc4\x8di da se u ve\xc4\x87ini tih zemalja odustalo iz od unije izme\xc4\x91u Crkve i dr\xc5\xbeave \xe2\x80\x93 stoga mo\xc5\xbeemo govoriti da je npr. Hrvatska danas \xe2\x80\x9ekatoli\xc4\x8dka zemlja, ali ne i katoli\xc4\x8dka dr\xc5\xbeava\xe2\x80\x9c. U mnogim je zemljama raskidanje unije Crkve i dr\xc5\xbeave bilo vrlo burno; npr. povodom takve odluke Francuskih vlasti 1905. godine da raskine uniju pi\xc5\xa1e papa Pio X.: \xe2\x80\x9eTeza da dr\xc5\xbeava mora biti odvojena od Crkve je apsolutno pogre\xc5\xa1na, najpogubnija zabluda... jer je Stvoritelj \xc4\x8dovjeka tako\xc4\x91er i Utemeljitelj ljudskih dru\xc5\xa1tava i odr\xc5\xbeava njihovo postojanje kao \xc5\xa1to odr\xc5\xbeava i na\xc5\xa1e. Dugujemo Mu, dakle, ne samo privatan kult, ve\xc4\x87 javno i dru\xc5\xa1tveno bogo\xc5\xa1tovlje kako bismo Ga \xc4\x8dastili."  U drugim zemljama je raskid unije bio obilje\xc5\xbeen stanovitom umjereno\xc5\xa1\xc4\x87u, pa je npr. u Saveznoj Republici Njema\xc4\x8dkoj zajam\xc4\x8deno pravo Crkvi na tzv. "crkveni porez", zajam\xc4\x8den je u svim \xc5\xa1kolama vjeronauk \xc4\x8diji sadr\xc5\xbeaj mora biti odobren od Crkve, zajam\xc4\x8dena je du\xc5\xa1obri\xc5\xbeni\xc4\x8dka slu\xc5\xbeba u vojsci, zatvorskom i bolni\xc4\x8dkom sustavu, te kapele u \xc5\xa1irokom broju javnih ustanova; sli\xc4\x8dno je danas i u Hrvatskoj i u velikom broju drugih zemalja katoli\xc4\x8dke tradicije._NEWLINE_Na protokolarnom nivou, u  "katoli\xc4\x8dkim zemljama" je obi\xc4\x8daj da se u protokol najva\xc5\xbenijih crkvenih i dr\xc5\xbeavnih blagdana ugra\xc4\x91uju crkveni obredi ; a  papinski nuncij ima status doajena diplomatskog zbora. Tako\xc4\x91er se u tim "katoli\xc4\x8dkim zemljama" (koje nisu i "katoli\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave", jer ne postoji formalna unija dr\xc5\xbeave i Crkve) osigurava vjeronau\xc4\x8dna poduka u \xc5\xa1kolama, te se u \xc5\xa1kolstvu op\xc4\x87enito uva\xc5\xbeava katoli\xc4\x8dka doktrina. _NEWLINE_Me\xc4\x91utim su sve ovo "ostaci ostataka" u odnosu na povijest u kojoj su nekada skoro \xc4\x8ditav \xc5\xa1kolski sustav, te sve ve\xc4\x87e zdravstvene i socijalne ustanove pripadale Crkvi - u srednjovjekovnim dr\xc5\xbeavama je za financiranje tih djelatnosti bilo dodijeljeno izme\xc4\x91u petine i \xc4\x8detvrtine zemlji\xc5\xa1nog posjeda u \xc4\x8ditavoj dr\xc5\xbeavi (u Srednjem vijeku se javne potrebe financiralo pomo\xc4\x87u takvih nadarbina; oporezivanje i bud\xc5\xbeetiranje u novcu je predstavljalo rijetkost).\n_START_SECTION_\nNauk Katoli\xc4\x8dke crkve\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc4\x8dka crkva, me\xc4\x91utim, nije sam vjerski nauk o odnosima Crkve i dr\xc5\xbeave su\xc5\xa1tinski promijenila, te se danas u to\xc4\x8d. 2105.  Katekizma Katoli\xc4\x8dke Crkve iz 1992. godine ukratko iznosi:_NEWLINE_\xe2\x80\x9eDu\xc5\xbenost iskazivati Bogu pravo \xc5\xa1tovanje ti\xc4\x8de se \xc4\x8dovjeka uzetog pojedina\xc4\x8dno i dru\xc5\xa1tveno. To je \'tradicionalno katoli\xc4\x8dko u\xc4\x8denje o moralnoj du\xc5\xbenosti pojedinaca i dru\xc5\xa1tava prema pravoj religiji i jedinoj Kristovoj Crkvi\'. Neprestano navije\xc5\xa1taju\xc4\x87i ljudima evan\xc4\x91elje, Crkva se trsi da oni \'kr\xc5\xa1\xc4\x87anskim duhom pro\xc5\xbemu mentalitet i navike, zakone i strukture zajednic\xc3\xa2\' u kojima \xc5\xbeive. Dru\xc5\xa1tvena je du\xc5\xbenost kr\xc5\xa1\xc4\x87ana da u svakom \xc4\x8dovjeku po\xc5\xa1tuju i bude ljubav prema istini i dobru. Od njih tra\xc5\xbei da bli\xc5\xbenje upoznaju s bogo\xc5\xa1tovljem \'jedine prave religije koja postoji u katoli\xc4\x8dkoj i apostolskoj Crkvi\'. Kr\xc5\xa1\xc4\x87ani su pozvani da budu svjetlo svijeta. Crkva tako o\xc4\x8dituje kraljevsku vlast Kristovu nad svim stvorenjem a napose nad ljudskim dru\xc5\xa1tvima.\xe2\x80\x9c _NEWLINE_Podrobnosti o odnosu dr\xc5\xbeave i Crkve mogu se pomo\xc4\x87u bilje\xc5\xa1ki uz tu to\xc4\x8dku Katekizma na\xc4\x87i u  Deklaraciji o vjerskoj slobodi \xe2\x80\x9eDignitatis Humanae\xe2\x80\x9c (akt II. vatikanskog koncila) iz 1965. godine_NEWLINE_, u \xc4\x8dijoj se to\xc4\x8d. 1. iznosi da suvremeno na\xc4\x8delo vjerske slobode ostavlja netaknutim "tradicionalno katoli\xc4\x8dko u\xc4\x8denje o moralnoj du\xc5\xbenosti pojedinaca i dru\xc5\xa1tava prema pravoj religiji i jedinoj Kristovoj Crkvi"; daljnja bilje\xc5\xa1ka vodi iz "Dignitatis Humanae" na gore spomenutu Encikliku "Immortale Dei\xe2\x80\x9c o kr\xc5\xa1\xc4\x87anskom ustroju dr\xc5\xbeava._NEWLINE_Katoli\xc4\x8dka crkva se danas zala\xc5\xbee za demokraciju, a totalitarne dru\xc5\xa1tvene ustroje poput komunizma izrijekom osu\xc4\x91uje. K tome, u praksi "kapitalizma" odbila je individualizam i apsolutno prvenstvo zakona tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta nad ljudskim radom.'