b'\n_START_ARTICLE_\nPredikatno vino\n_START_PARAGRAPH_\nPredikatna vina su vina dobivena su od sasvim zrelog, manjim ili ve\xc4\x87im dijelom prosu\xc5\xa1enoga gro\xc5\xbe\xc4\x91a, branog nakon uobi\xc4\x8dajenog roka berbe. Gro\xc5\xbe\xc4\x91e za predikatna vina mora biti prosu\xc5\xa1eno na trsu. Predikatne berbe, odnosno proizvodnja predikatnih vina nastala je u zemljama kontinentalne klime, i to u Austriji i Njema\xc4\x8dkoj. Zadnjih godina ova vrsta posebnih na\xc4\x8dina berbe pro\xc5\xa1irena je i u Hrvatskoj. Zbog toga su i predikatna vina uvr\xc5\xa1tena u "Zakon o vinu" (NN br. 34 od 24. svibnja 1995.), gdje se ka\xc5\xbee: predikatna vina su vina koja u iznimnim godinama u posebnim uvjetima dozrijevaju, nakon berbe i prerade daju posebnu kakvo\xc4\x87u, a moraju biti proizvedena samo od gro\xc5\xbe\xc4\x91a preporu\xc4\x8denih sorata za pojedino vinogorje. Po hrvatskom Zakonu o vinu, predikatna vina su: kasna berba, izborna berba, izborna berba bobica, izborna berba prosu\xc5\xa1enih bobica te ledeno vino. Ministarstvo je dopustilo proizvodnju i drugih predikatnih vina (samotok) po prethodnom mi\xc5\xa1ljenju zavoda. Same uvjete proizvodnje predikatnih vina propisuje ministar poljoprivrede i \xc5\xa1umarstva. Ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e re\xc4\x87i \xc4\x87emo o svakoj predikatnoj berbi posebno, tako da vinogradare i vinare upoznamo s tim posebnim berbama. 1. KASNA BERBA\xc2\xa0- vino proizvedeno od gro\xc5\xbe\xc4\x91a koje je ubrano u stanju potpune zrelosti i \xc4\x8diji mo\xc5\xa1t sadr\xc5\xbei najmanje 94\xc2\xb0 OECHSLA. Za kasnu berbu svakako valja odabrati najbolje, dobro osun\xc4\x8dane polo\xc5\xbeaje i sorte kod kojih se gro\xc5\xbe\xc4\x91e dobro dr\xc5\xbei na trsu. U godinama s lijepim, suhim i sun\xc4\x8danim jesenima dobit \xc4\x87e se vino izvanredne kakvo\xc4\x87e, s mirisom i okusom zrelog gro\xc5\xbe\xc4\x91a. Vino kasne berbe mo\xc5\xbee biti suho ili s ostatkom neprovrelog \xc5\xa1e\xc4\x87era. Mo\xc5\xa1t za vino ozna\xc4\x8deno kao kasna berba ne smije biti dosla\xc4\x91ivan._NEWLINE_2. IZBORNA BERBA\xc2\xa0- vino proizvedeno isklju\xc4\x8divo od bri\xc5\xbeno izabranoga gro\xc5\xbe\xc4\x91a, \xc4\x8diji mo\xc5\xa1t sadr\xc5\xbei najmanje 105\xc2\xb0 OECHSLA. Izborna berba je kasna berba, prilikom koje se iz ubranih grozdova (ru\xc4\x8dno) odstrane sve nedozrele, o\xc5\xa1te\xc4\x87ene i bolesne bobice. Kakvo\xc4\x87u vina izborne berbe odre\xc4\x91uju njihove organolepti\xc4\x8dke osobine. To su vina velike uskla\xc4\x91enosti svih sastavnica, a osobito alkohola, kiseline i slatko\xc4\x87e. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e sadr\xc5\xbei ostatak neprovrelog \xc5\xa1e\xc4\x87era pa ih deklariramo kao polusuha i poluslatka. U njihovoj aromi moraju biti izra\xc5\xbeene sortne osobine, mora se osjetiti miris potpuno zrelog, pa i prezreloga gro\xc5\xbe\xc4\x91a. Za izborne berbe pogodna su vinogorja sjeverozapadne Hrvatske i zapadne i srednje Slavonije. Za ovu vrstu berbe treba izabrati dobre polo\xc5\xbeaje i sorte koje mogu izdr\xc5\xbeati na trsu dulje prezrijevanje. Svaka godina me\xc4\x91utim ne\xc4\x87e biti milostiva prema takvoj vrsti berbe._NEWLINE_3. IZBORNA BERBA BOBICA\xc2\xa0(jagodni izbor) - vino proizvedeno od prezrelih ili plemenitom plijesni napadnutih bobica \xc4\x8diji mo\xc5\xa1t sadr\xc5\xbei najmanje 127\xc2\xb0 OECHSLA. Mi\xc5\xa1ljenja smo da kod ove berbe ne bismo smjeli zadovoljiti samo minimalnu koli\xc4\x8dinu \xc5\xa1e\xc4\x87era ve\xc4\x87 i obvezno gro\xc5\xbe\xc4\x91e napadnuto plemenitom plijesni. Kako svaka godina ne daje ovakve berbe i napad plemenite plijesni a gro\xc5\xbe\xc4\x91e ipak nakupi zadovoljavaju\xc4\x87i \xc5\xa1e\xc4\x87er, mi\xc5\xa1ljenja smo da takvu berbu treba ozna\xc4\x8diti kao ni\xc5\xbei stupanj predikatnog vina (izborna berba)._NEWLINE_Ve\xc4\x87 je u par navrata spomenuta plemenita plijesan. Nju izaziva ista ona gljivica koju zovemo siva plijesan i koja za ki\xc5\xa1nih jeseni zna potpuno upropastiti prirod. Plijesan postaje plemenitom onda kad do njezina razvitka dolazi kasno i kad napad nije op\xc4\x87i. Bobice su prekrivene sme\xc4\x91om bojom. Uloga plemenite plijesni je da razaranjem ko\xc5\xbeice pridonosi hlapljenju vode iz bobica i koncentraciji \xc5\xa1e\xc4\x87era u mo\xc5\xa1tu. Plemenita plijesan zna\xc4\x8dajno oblikuje buke i okus vina. Izborna berba bobica daje vino \xc5\xbeute, zlatno\xc5\xbeute, \xc4\x8dak i jantarne boje lijepo izra\xc5\xbeenog bukea, u kojima se jasno osje\xc4\x87a plemenita plijesan. Ta su vina naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e poluslatka do slatka. Da se postigne ona prepoznatljiva uskla\xc4\x91enost potrebno je dozrijevanje u ba\xc4\x8dvama tijekom 3 godine._NEWLINE_4. IZBORNA BERBA PROSU\xc5\xa0ENIH BOBICA\xc2\xa0(suhi jagodni izbor) - vino proizvedeno od prosu\xc5\xa1enih bobica \xc4\x8diji mo\xc5\xa1t sadr\xc5\xbei najmanje 154\xc2\xb0 OECHSLA. Jo\xc5\xa1 jedna vrlo zahtjevna berba i prosje\xc4\x8dno ju je te\xc5\xa1ko ostvariti zbog klimatskih prilika. Ra\xc4\x8duna se da je jedna godina u deset pogodna za ovu vrstu berbe. Boja vina izborne berbe prosu\xc5\xa1enih bobica je zlatno\xc5\xbeuta do jantarna, buke je rasko\xc5\xa1an, a u okusu dominira obilje neprovrelog \xc5\xa1e\xc4\x87era i miris plemenite plijesni._NEWLINE_5. LEDENO VINO\xc2\xa0- vino proizvedeno od gro\xc5\xbe\xc4\x91a koje je bere nakon \xc5\xa1to je temperatura u nekoliko prethodnih dana bila manja od -7\xc2\xb0 C, i prera\xc4\x91eno u smrznutom stanju, a \xc4\x8diji mo\xc5\xa1t sadr\xc5\xbei najmanje 127\xc2\xb0 OECHSLA. Kruna predikatnih berbi odnosno vina je ledeno vino. Randmani su kod takvih berbi vrlo mali a bitno je da i ovaj mali ostatak vode u bobicama bude smrznut i da ne ulazi u mo\xc5\xa1t. Bobice se s peteljke skidaju drvenim \xc5\xa1tipaljkama i ulaze u pre\xc5\xa1u u smrznutom stanju i mo\xc5\xa1t curi polagano (kap po kap) kao med. Vrenje pobu\xc4\x91ujemo specijalnim vinskim kvascima otpornim na ni\xc5\xbee temperature. Vino ledene berbe je jantarno \xc5\xbeute boje s malo alkohola i puno neprovrela \xc5\xa1e\xc4\x87era i rasko\xc5\xa1nog bukea._NEWLINE_Sorte za predikatne berbe (vina)_NEWLINE_Govore\xc4\x87i o predikatnim berbama, spominjali smo sorte op\xc4\x87enito. Me\xc4\x91utim, ako \xc5\xbeelimo doznati jo\xc5\xa1 pone\xc5\xa1to o predikatnim berbama, moramo znati koje su sorte najpovoljnije za predikatne berbe (vina). Osim Njema\xc4\x8dke i Austrije i druge zemlje vrednuju takve berbe, kao \xc5\xa1to su Italija, Rumunjska, Ma\xc4\x91arska, Slova\xc4\x8dka, Slovenija i dakako Lijepa na\xc5\xa1a. U nas, proizvodnja takvih vina ima dvjestogodi\xc5\xa1nju tradiciju i to uglavnom u Slavoniji i Srijemu, gdje su onda\xc5\xa1nja gospodarstva u Kutjevu i Iloku proizvodila vina od predikatnih berbi._NEWLINE_Posljednjih godina pove\xc4\x87ano je zanimanje malih proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da za predikatna vina, tj. vina posebnih zna\xc4\x8dajki, dobivenih odgo\xc4\x91enim rokovima berbe. Rekli smo da su mnoge sorte, uz izrazito povoljne prilike (klimatske i mikroklimatske) pogodne za dobivanje predikatnih vina. Kod svih tipova predikatnih vina vode\xc4\x87a sorta je gra\xc5\xa1evina. Ona najbolje podnosi i krajnje odgo\xc4\x91ene rokove berbe, pa prevladava kod ledenog vina i izborne berbe prosu\xc5\xa1enih bobica. Od ostalih sorti nabrajamo: Traminac crveni i mirisavi, Pinot bijeli, sivi i crni, Rajnski rizling, Savignon, Chardonay, Mu\xc5\xa1kat otonel i \xc5\xbeuti, Moslavac, Rizvanac, Silvanac zeleni, Bouvier (Radgonska ranina), Neurburger, Veltlinac zeleni i rani Crveni merlot, Frankovka, Cabernet, Sauvignon, Zweigelt pa \xc4\x8dak i Portugizac._NEWLINE_Neki kultivari nisu bili obuhva\xc4\x87eni regionalizacijom vinogradarskih podru\xc4\x8dja (Slatki zelenac, Scheurebe, \xc5\xbderjavina), a daju izvrsna predikatna vina._NEWLINE_Poslije gra\xc5\xa1evine, na drugom mjestu bi do\xc5\xa1ao u nas zanemareni Bouvier (Radgonska ranina), sorta koja daje izrazito ljupka predikatna vina, osim ledenog vina. Bouvier pokazuje veliku sposobnost nakupljanja \xc5\xa1e\xc4\x87era i dobro se dr\xc5\xbei na trsu. Zatim slijede Traminci (crveni i mirisavi) koji su vrlo zahvalni za sve vrste predikatnih berbi, pa \xc4\x8dak do ledenog vina. Odli\xc4\x8dna predikatna vina su i od Bijelog i Sivog pinota i Rajnskog rizlinga. Ovi spomenuti od Gra\xc5\xa1evine do Sivog pinota daju i zastupljeni su u svim tipovima predikatnih vina, pa ih i preporu\xc4\x8dujemo (iznimka je Bouvier koji ne dolazi u tipu ledenog vina)._NEWLINE_Kod tipova vina predikatnih berbi, postoje dvije metode proizvodnje i njege vina, a to su oksidativna i reduktivna metoda. Kod izborne berbe bobica, samotoka, izborne berbe prosu\xc5\xa1enih bobica, preporu\xc4\x8dujemo oksidativnu metodu, a kod ostalih kasna berba, izborna berba i ledeno vino, reduktivna metoda proizvodnje i njege vina je znakovita._NEWLINE_1\xc2\xb0Oechsla (\xc2\xb0Oe) \xe2\x89\x88 0.2% sladora po te\xc5\xbeini, jedinica koja se prvenstveno koristi u Njema\xc4\x8dkoj i \xc5\xa0vicarskoj. Od mjernih jedinica koriste se jo\xc5\xa1 \xc2\xb0KMW (1\xc2\xb0KMW \xe2\x89\x88 1% sladora po te\xc5\xbeini) prvenstveno u Austriji (KMW = Klosterneuburg Must Scale).'