b'\n_START_ARTICLE_\nAkuriy\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAkuriy\xc3\xb3 (Akurio, Akuriyo, Acuria, Wama), pleme ameri\xc4\x8dkih Indijanaca porodice Cariban nastanjeni u d\xc5\xbeunglama na jugu Surinama i susjednom podru\xc4\x8dju brazilske dr\xc5\xbeave Par\xc3\xa1. Akuriyo su nomadi s kojima se u izravni kontakt do\xc5\xa1lo tek 1937. u podru\xc4\x8dju rijeke Oelemarie. Godine 1938. u potragu za njima polazi i Albrinck koji ih je nazvao Wama. Opisani su kao narod kamenog doba, lovci i sakuplja\xc4\x8di, koji svoj alat izra\xc4\x91uju jedino od kamena, drveta i kosti. \xc4\x8cesti kontakti sa njima su izme\xc4\x91u 1968. i 1971. Akuriyo danas \xc5\xbeive, svi osim jedne skupine me\xc4\x91u Trio Indijancima. Godine 1975. utemeljeno je selo Kwamalasamutu na kojem je smje\xc5\xa1teno desetak plemena iz susjednih podru\xc4\x8dja, to su Trio, Saketa, Maraso, Sirewu, Katuena, Tunayana, Okomoyana, Aramayana, Mawayana, Sikiyana, Pireuyana, Akuriyo i Waiwai._NEWLINE_Akuriy\xc3\xb3 su prvi puta kontaktirani 1609, ali se o njima nije ni\xc5\xa1ta saznalo sve do 1937. Oraganizirani su po manjim skupinama od 20 do 30 ljudi. Oni su lovci i sakuplja\xc4\x8di, a u obradi tla slu\xc5\xbee se tehnikom posijeci-i-spali. _NEWLINE_Jezik ovih Indijanaca, gotovo izumro, SIL naziva akurio, akoerio, akuri, akurijo, akuriyo, akuliyo, wama, wayaricuri, oyaricoulet, triometesem i triometesen. Brojno stanje govornika prema  (E. B. Carlin, 2000) iznosi tek 10, od 50 etni\xc4\x8dkih, dok su vjerojatno svi bilingualni u trio. Njihovi, jezi\xc4\x8dno bli\xc5\xbei srodnici su Urukuyana, Kumayena._NEWLINE_Tura i Akuri bili su dvije izvorne podskupine'