b'\n_START_ARTICLE_\nDobrovolja\xc4\x8dki korpus Srba, Hrvata i Slovenaca\n_START_PARAGRAPH_\nJugoslavenski odbor \xc5\xbeelio je ste\xc4\x87i legitimitet me\xc4\x91u silama Antante, no kako je izborni legitimitet imao hrvatski Sabor, poku\xc5\xa1ao je po\xc5\xa1to-poto stvoriti svoju vojnu postrojbu, Jugoslavensku legiju. Bila je bitna i kao protute\xc5\xbea srpskoj strani u pregovorima, vi\xc5\xa1e kao politi\xc4\x8dki potez, ne\xc5\xa1to sli\xc4\x8dno \xc4\x8dehoslova\xc4\x8dkoj legiji. U Jugoslavensku legiju su se trebali uklju\xc4\x8dili ju\xc5\xbenoslavenski iseljenici-dobrovoljci i zarobljeni domobrani.\n_START_SECTION_\nMobiliziranje u SAD\n_START_PARAGRAPH_\nDon Niko Gr\xc5\xa1kovi\xc4\x87 pridonio je tome da se Hrvati iz SAD jave u dragovoljce koji \xc4\x87e se boriti na Solunskom boji\xc5\xa1tu. U SAD-u su vo\xc4\x91e jugoslavenskog pokreta bili sasvim svjesni da ako ne budu znatnije sudjelovali Hrvati i Slovenci, ne \xc4\x87e biti ni\xc5\xa1ta od velikog broja dobrovoljaca, jer od oko 700.000 jugoslavenskih iseljenika Srba i Crnogoraca je bilo jedva 100.000. Zbog toga se ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjivalo i poku\xc5\xa1avalo rije\xc5\xa1iti sva pitanja koja su bila uzrokom slaba odaziva Hrvata i Slovenaca u dobrovoljce. 8. lipnja 1917. pozvao je Niko Gr\xc5\xa1kovi\xc4\x87 \xc4\x8dlanove Hrvatskog saveza u dobrovoljce. Potkraj istog mjeseca Srpska narodna obrana u priop\xc4\x87enju ka\xc5\xbee da joj je najva\xc5\xbenija zada\xc4\x87a upu\xc4\x87ivanje dobrovoljaca i u tome je istaknula Hrvata i njihovo odla\xc5\xbeenje u dobrovoljce. Ameri\xc4\x8dki je tisak sa simpatijom pratio tu akciju, a ameri\xc4\x8dka Vlada podupirala takve vanjske manifestacije odlaska u dragovoljce jer je to davalo primjer ameri\xc4\x8dkoj omladini. Istovremeno su Amerikanci osje\xc4\x87ali bojazan da ako svi narodi doseljenika u SAD oti\xc4\x91u u vojske mati\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeava, ameri\xc4\x8dka \xc4\x87e vojska ostati bez radne snage i svoje vojske. Milan Marjanovi\xc4\x87 je kao \xc4\x8dlan i izaslanik Jugoslavenskog Odbora u Londonu i kao starje\xc5\xa1ina Jugoslavenskog Sokolskog Saveza u Americi uputio proglas hrvatskim iseljenicima u kojemu spominje potrebu hrvatske demonstracije snage, jer predsjednik Wilson spominje i Hrvate kao narod koji ne\xc4\x87e Austro-Ugarsku, da Ma\xc4\x91arska se upinje da Hrvatska ostane pod njima, Italija tvrdi da je Istra i Dalmacija talijanska, dok Srbija se bori s jadnim ostatcima svoje vojske, te da "Hrvati trebaju dobro znati da njihov put u Hrvatsku, u Dalmaciju i u Istru vodi samo preko Soluna. Zato srpska vojska treba postati i hrvatska. Hrvati trebaju osloboditi Hrvatsku. Krajnje je vrijeme da i Hrvati sastave vojsku dobrovoljaca, za koju treba \xc4\x8ditav svijet znati da je hrvatska". Prvo je krenula \xc4\x8deta iz sokolske organizacije, a zatim i druge (vidi Vidovdanska \xc4\x8deta, Zrinjska \xc4\x8deta). Dragovolja\xc4\x8dke su postrojbe putovale za Bizertu preko Londona i Pariza. Odaziv Hrvata i Slovenaca ipak nije bio kao o\xc4\x8dekivan, jer premda u SAD jugoslavenska ideja nikad nije bila predstavljena kao negacija hrvatstva, srpstva i slovenstva, nego kao osnova za stvaranje federativne Jugoslavije, mno\xc5\xa1tvo je Hrvata i Slovenaca sumnjalo da je iza svega toga krije plan za Veliku Srbiju, teza koju su podupirale utjecajne skupine hrvatskih i slovenskih sve\xc4\x87enika te Narodni list, najra\xc5\xa1irenije hrvatske novine.\n_START_SECTION_\nSolunsko boji\xc5\xa1te\n_START_PARAGRAPH_\nOd druge polovice 1915., incijativom Jugoslavenskog odbora, hrvatski domobrani su bili nova\xc4\x8deni iz ruskog zarobljeni\xc5\xa1tva (\xc5\xa1to nije bilo u skladu s me\xc4\x91unarodnim ratnim pravom), kako bi tvorili neku jugoslavensku dobrovolja\xc4\x8dku postrojbu na solunskom boji\xc5\xa1tu. Takva incijativa nije se svi\xc4\x91ala Nikoli Pa\xc5\xa1i\xc4\x87u, jer je u tim nastojanjima vidio poku\xc5\xa1aj Jugoslavenskog odbora da stvori vlastitu oru\xc5\xbeanu silu. Zbog toga je \xc5\xbeelio da postrojba nosi naziv Srpski dobrovolja\xc4\x8dki korpus, umjesto Jugoslavenski korpus ili Jugoslavenska legija, kako je Jugoslavenski odbor \xc5\xbeelio. Okupljeni u Odesi, Hrvati-dragovoljci tra\xc5\xbeili su da budu upu\xc4\x87eni na frontu pod jugoslavenskim, a ne srpskim imenom i znakovljem, \xc4\x8demu su se protivili srpski \xc4\x8dasnici._NEWLINE_Ju\xc5\xbenoslavenska ideja pustila je do Prvoga svjetskog rata duboko korijenje me\xc4\x91u hrvatskim iseljeni\xc5\xa1tvom, osobito u Ju\xc5\xbenoj Americi. Na vijest o ratu oni spontano reagiraju okupljanjem, da bi se ubrzo na\xc5\xa1li pod patronatom Jugoslavenskog odbora. (Vezu je uspostavio Odborov \xc4\x8dlan Mi\xc4\x87e Mi\xc4\x8di\xc4\x87, organizirali su ih predstavnici Omladine Milostislav Bartulica i Ljubo Leonti\xc4\x87.) Iseljeni\xc5\xa1tvo je Odboru bilo va\xc5\xbeno zbog ovih razloga: davalo mu je legitimitet koji nije mogao dobiti iz domovine; pokrivalo rashode daju\xc4\x87i mu je kakvu-takvu slobodu u politi\xc4\x8dkoj akciji u odnosu prema srpskoj vladi (koja ga je ina\xc4\x8de nastojala svesti na svoje tijelo za promid\xc5\xbebu); bilo je osnova za regrutiranje zami\xc5\xa1ljene Jugoslavenske legije na solunskom boji\xc5\xa1tu. Od svega toga jedini stvaran u\xc4\x8dinak bila je materijalna potpora. Unato\xc4\x8d legitimitetu koji su mu davali iseljenici, Odbor nije bio priznat od Antante kao predstavnik ju\xc5\xbenih Slavena Monarhije, a hrvatski iseljenici se uglavnom nisu pojavili na solunskom boji\xc5\xa1tu._NEWLINE_Na problemu dragovoljaca mo\xc5\xbeda se najzornije odra\xc5\xbeavala bit sukoba izme\xc4\x91u Jugoslavenskog odbora i srbijanske vlade. Odbor je na njih gledao u prvom redu kao na politi\xc4\x8dki, a Vlada kao na vojni \xc4\x8dimbenik. Shodno tomu prema Odborovoj koncepciji oni su trebali nastupiti kao zasebna Jugoslavenska legija koja bi nakon proboja solunskog boji\xc5\xa1ta (simboli\xc4\x8dno) osloba\xc4\x91ala austrijske ju\xc5\xbene Slavene, a Pa\xc5\xa1i\xc4\x87 je inzistirao na njima kao efektivnoj pomo\xc4\x87i, zbog \xc4\x8dega su trebali biti raspr\xc5\xa1eni po srpskoj vojsci. Kad nije uspio u svom naumu, Trumbi\xc4\x87 je sprije\xc4\x8dio odlazak dragovoljaca iz Ju\xc5\xbene Amerike (nad kojima je imao kontrolu) dok su iz Sjeverne Amerike u Solun oti\xc5\xa1li prete\xc5\xbeito srpski doseljenici iz Austro-Ugarske.\n_START_SECTION_\nIsto\xc4\x8dno boji\xc5\xa1te\n_START_PARAGRAPH_\nProblem s dragovoljcima jo\xc5\xa1 je drasti\xc4\x8dnije iskazan u Europi. Ondje su se regrutirali uglavnom iz ruskog zarobljeni\xc5\xa1tva (\xc5\xa1to nije bilo u skladu s me\xc4\x91unarodnim ratnim pravom). Okupljeni u Odesi (na Crnome moru), Hrvati-dragovoljci tra\xc5\xbeili su da budu upu\xc4\x87eni na boji\xc5\xa1te pod jugoslavenskim imenom i insignijama, \xc4\x8demu su se protivili srpski \xc4\x8dasnici. U napetu ozra\xc4\x8dju, punom nepovjerenja, izbijali su sukobi s tragi\xc4\x8dnim posljedicama. Me\xc4\x91u njima najpoznatiji je masakr 13 dragovoljaca u listopadu 1916. godine u Odesi. Dovoljni sami sebi, Srbi ne samo da nisu cijenili dragovoljce nego su radili sve da bi im zagor\xc4\x8dali \xc5\xbeivot: dragovoljci-\xc4\x8dasnici bili su neravnopravo materijalno tretirani, kazne nad vojnicima bile su drasti\xc4\x8dne a bilo je i nasilnog regrutiranja tzv.\xc2\xa0\xc2\xbbsilovoljaca\xc2\xab. Slu\xc4\x8daj s dobrovoljcima u Odesi bio je nagovje\xc5\xa1taj odnosa u budu\xc4\x87oj dr\xc5\xbeavi ako pobijedi srpska koncepcija o njezinu stvaranju. O tome je Miroslav Krle\xc5\xbea pisao:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eU Odesi je po\xc4\x8delo. U krvavoj Odesi, u\xc2\xa0\xc2\xbbKanatnom zavodu\xc2\xab, gdje se masakriralo en mass i gdje su pokapaju\xc4\x87i mrtvace rekli onom grobaru, da ne treba da znade tko su ti ljudi,\xc2\xa0\xc2\xbbjer to su Hrvati\xc2\xab. U Odesi se klalo, tamo su pucale kosti i tamo su se davili utopljenici, i samo 23. oktobra 1916. ustrijeljeno je trinaest Hrvata na Kulikovu polju.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_(Miroslav Krle\xc5\xbea)_NEWLINE_Kompromisno je u travnju 1917. postrojba nazvana Dobrovolja\xc4\x8dki korpus Srba, Hrvata i Slovenaca. Zapovjednici su bili mahom Srbi, poslani od Pa\xc5\xa1i\xc4\x87a, a u postrojbu je u\xc5\xa1ao mali broj Hrvata i Slovenaca, koji su bili izlo\xc5\xbeeni pritiscima i fizi\xc4\x8dkom zlostavljanju. O tome je u Saboru 6. srpnja 1918. govorio saborski zastupnik \xc4\x8ciste stranke prava Aleksandar Horvat:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9e(...) \xc4\x90uro Dumbovi\xc4\x87 mi je ispri\xc4\x8dao da su ga na najzvjerskiji na\xc4\x8din mu\xc4\x8dili i isprebijali oni Srbi koji su u\xc5\xa1li u Prvu dobrovolja\xc4\x8dku diviziju u Odesi. Mnogi Hrvati spasili su svoj \xc5\xbeivot rekav\xc5\xa1i da su Ma\xc4\x91ari ili \xc5\xa0vabe; takve bi dvaput udarili u rebra i odbacili na stranu, ali jao njima ako bi se poslije doznalo da su Hrvati, tad bi platili svojim \xc5\xbeivotom. Ivan Jambrek iz Radoboja bio je siljen da se proglasi Srbinom, a kad je odbio, dobio je 25 batina i ostao bez svijesti le\xc5\xbeati nekoliko sati. Andrija Varga iz Zlatara, Antun Hleb i Franjo Drvar pri\xc4\x8daju prave strahote o tim zlostavama. Kad sve nije pomoglo, onda su ih onako izubijane otjerali Srbi u jedno selo kraj Odese. Bilo ih je nekoliko stotina. Ovdje su ih pozatvarali po podrumima, natrpav\xc5\xa1i ih u uske prostorije, u kojima bi jedva 20 ljudi imali mjesto, po stotinu. Na to su kip\xc4\x87u vodu polijevali po gredama, da na taj na\xc4\x8din ljude kazne i ubiju. (...) Na\xc5\xbealost u jednom podrumu stotinu ljudi se je podu\xc5\xa1ilo, dok su drugi s te\xc5\xa1kim opeklinama izvu\xc4\x8deni... Lovro Gabrek iz Jal\xc5\xbeabeta, vojnik 16. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dke pukovnije, bio je grozno mu\xc4\x8den; nakon \xc5\xa1to su ga izmrcvarili i izbatinali te s kundakom obradili sa svih strana, \xc4\x8dupali su mu brkove! (...) Sve ovo se zbivalo, propovijeda on, uz asistenciju srpskih oficira i na\xc5\xa1ih iz hrvatskih krajeva koji su prebjegli i stupili u tu Jugoslavensku legiju...\xe2\x80\x9d_NEWLINE_(Aleksandar Horvat, Hrvatski Sabor, 6. srpnja 1918.)_NEWLINE_Velja\xc4\x8dka revolucija u Rusiji uzdrmala je temelje korpusa. Od travnja 1917. po\xc4\x8delo je njegovo osipanje te su se mnogi priklju\xc4\x8dili ruskim trupama i u jesen 1918. vratili ku\xc4\x87i.'