b'\n_START_ARTICLE_\nEugen Fink\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8denik Husserla i Heideggera\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofiju, povijest, germanistiku i narodnu privredu studira naprije u M\xc3\xbcnsteru i Berlinu, a zatim u Freiburgu, gdje slu\xc5\xa1a Husserla. Godine 1928. postaje njegov privatni asistent. Husserlov je najvjerniji u\xc4\x8denik i najbli\xc5\xbei suradnik, sve do njegove smrti 1938.. Ve\xc4\x87 za Husserlova \xc5\xbeivota objavljuje radove u kojima brani Husserlovo gledi\xc5\xa1te od "nesporazuma i pogre\xc5\xa1nih tuma\xc4\x8denja", za \xc5\xa1to od samog u\xc4\x8ditelja dobiva priznanje da je to u\xc4\x8dinio "potpuno u skladu s njegovim intencijama"._NEWLINE_Promoviran je iz filozofije kod Husserla i Heideggera 1929.. Heidegger je drugi njegov u\xc4\x8ditelj i Fink mu je do kraja \xc5\xbeivota odavao \xc5\xa1tovanje kao najve\xc4\x87em misliocu XX. stolje\xc4\x87a, iako se s njime politi\xc4\x8dki razi\xc5\xa1ao i sukobio kada je Heidegger dao podr\xc5\xa1ku nacizmu i kultu vo\xc4\x91e Adolfa Hitlera._NEWLINE_Progonjen od nacista, Husserl je morao emigrirati iz Njema\xc4\x8dke. Nakon njegove smrti, Fink poma\xc5\xbee njegovoj udovici i belgijskom franjevcu Hermanu Leu Van Bredi u spa\xc5\xa1avanju bogate Husserlove rukopisne zaostav\xc5\xa1tine, potajnim preno\xc5\xa1enjem u Belgiju. Nakon toga emigriraju i Fink i drugi zna\xc4\x8dajni Husserlov sljedbenik Ludwig Landgrabe. Smje\xc5\xa1taju se u belgijskom gradu Leuvenu i godinama predano rade na de\xc5\xa1ifriranju i redigiranju gotovo nepreglednog mno\xc5\xa1tva Husserlovih stenograma. Ovaj rad Fink nastavlja u Freiburgu, gdje 1950. pokre\xc4\x87e drugi Husserlov arhiv. Pokre\xc4\x87e kriti\xc4\x8dko izdanje cjelokupnih Husserlovih djela, poznato kao Husserliana, \xc4\x8diji novi svesci izlaze jo\xc5\xa1 i krajem XX. stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nRad u Freiburgu\n_START_PARAGRAPH_\nPoslije zavr\xc5\xa1etka Drugog svjetskog rata, Fink se posve\xc4\x87uje vlastitoj akademskoj karijeri. Habilitira 1946. na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Freiburgu, postaje na istom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu docentom, a potom 1948. redovnim profesorom filozofije i odgojne znanosti. Na tom polo\xc5\xbeaju ostaje, usprkos atraktivnim pozivima na druga sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta, sve do emeritiranja 1971. Od 1954. do 1971. vodi Studium generale freibur\xc5\xa1koga sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta, interdisciplinarnu znanstvenu ustanovu sa mno\xc5\xa1tvom gostuju\xc4\x87ih predava\xc4\x8da, koja gotovo jednoglasno priznata kao najbolja te vrste u Njema\xc4\x8dkoj._NEWLINE_Koncem 1980-ih pri Visokoj pedagogijskoj \xc5\xa1koli u Freiburgu osnovan je Arhiv Eugena Finka. Od 1985. u nizu knjiga izdana su njegova raznolika predavanja.\n_START_SECTION_\nUtjecaj\n_START_PARAGRAPH_\nFinkove knjige prevo\xc4\x91ene su na vi\xc5\xa1e jezika. Osobitu popularnost stekao je u Japanu i \xc5\xa0panjolskoj, a zatim u Italiji, Francuskoj, \xc4\x8ce\xc5\xa1koj i Srbiji. Prijateljevao sa hrvatskim filozofima Vladimirom Filipovi\xc4\x87em, Dankom Grli\xc4\x87em, Gajom Petrovi\xc4\x87em i Milanom Kangrgom. Vi\xc5\xa1e puta je predavao u Zagrebu i na Kor\xc4\x8duli, u okviru Kor\xc4\x8dulanske ljetne \xc5\xa1kole, te objavljivao priloge u \xc4\x8dasopisu Praxis.'