b'\n_START_ARTICLE_\nMlazni motor\n_START_PARAGRAPH_\nMlazni motor je motor koji ispu\xc5\xa1ta plin koji se kre\xc4\x87e velikom brzinom ostvaruju\xc4\x87i tako silu potiska. Stvorene sile akcije i reakcije djeluju prema tre\xc4\x87em Newtonovom zakonu. Dijelimo ih na turbo-mlazne, turbo-ventilatorske, turbo-propelerne i turbo-vratilne motore. Svi oni su u stvari plinske turbine. Osim njih postoje jo\xc5\xa1 i nabojno-mlazni te pulsno-mlazni motori, ali oni se koriste uglavnom za posebne primjene, jer mogu pokrenuti jedino pri ve\xc4\x87im brzinama leta. Svi ti motori proizvode mlaz plinova koji velikom brzinom izlazi iz ispu\xc5\xa1ne cijevi.\n_START_SECTION_\nPovijesni razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nMlaznim motorom mogao bi se nazvati izum Grka Herona Aleksandrijskog, Heronova kugla ili aeolipile, kugle s dvije zakrenute mlaznice okomite na radijus rotacije, koje su ispu\xc5\xa1tale mlaz vru\xc4\x87e pare i tako okretale kuglu. Voda se zagrijavala u posudi a para se prenosila preko cijevi spojenih s kuglom. Heronov izum u to doba nije prepoznat kao mogu\xc4\x87nost kori\xc5\xa1tenja mehani\xc4\x8dke sile te je izazvao samo divljenje._NEWLINE_Mlazni pogon ponovno se pojavio u 11. stolje\xc4\x87u kada su Kinezi izumili raketu. Ispu\xc5\xa1ni plinovi izbacivali su u zrak jednostavne rakete za stvaranje vatrometa. Do sljede\xc4\x87eg napretka pro\xc5\xa1le su stotine godina._NEWLINE_U zrakoplovstvu mlazni je motor na tada\xc5\xa1njem stupnju razvoja bio nedjelotvoran. Tridesetih godina po\xc4\x8dinje se koristiti klipni motor koji je zadovoljavao tada niske zahtjeve u osobinama zrakoplova. Napretkom tehnologije zrakoplove je u daljnjem razvoju ograni\xc4\x8davao propeler kojem se brzina okretanja vi\xc5\xa1e nije smjela pove\xc4\x87avati radi mogu\xc4\x87nosti pojave brzine zvuka na vanjskim dijelovima krakova \xc5\xa1to bi uzrokovalo pove\xc4\x87anje otpora, vibracije i lom propelera i motora. Sve to bila je dodatna motivacija za razvoj plinske turbine, uobi\xc4\x8dajeno nazivane mlazni motor. Za zrakoplovstvo otkri\xc4\x87e mlaznog motora zna\xc4\x8dilo je isto \xc5\xa1to i prvi let bra\xc4\x87e Wright._NEWLINE_Prvi poku\xc5\xa1aji izrade bili su "hibridni" motori kod kojih je zrak komprimirao ventilator pokretan klipnim motorom. Stla\xc4\x8deni zrak zatim se mije\xc5\xa1ao s gorivom i u komorama izgaranja izgarao te stvarao potisak. Rje\xc5\xa1enje je tra\xc5\xbeeno u plinskoj turbini \xc4\x8diji \xc4\x87e kompresor pokretati energija ispu\xc5\xa1nih plinova._NEWLINE_1929. Frank Whittle, pomo\xc4\x87ni radnik u izgradnji zrakoplova, ponudio je rje\xc5\xa1enje za turbo-mlazni motor svojim nadre\xc4\x91enima. 16. sije\xc4\x8dnja 1930. Whittle u Engleskoj objavljuje svoj prvi patent, kod kojeg dvostupanjski osovinski kompresor opskrbljuje jednostrani centrifugalni kompresor. Kasnije je Whittle svoja istra\xc5\xbeivanja posvetio samo jednostavnijem centrifugalnom kompresoru._NEWLINE_1935. Hans von Ohain po\xc4\x8deo je u Njema\xc4\x8dkoj rad na sli\xc4\x8dnom projektu ne znaju\xc4\x87i za Whittleov rad._NEWLINE_Whittleov prvi motor pogonjen teku\xc4\x87im gorivom pokrenut je u travnju 1937. Motor je imao vlastitu pumpu za gorivo te tako radio neovisno. Doga\xc4\x91aj koji je Whittleov tim doveo do panike bio je nastavak rada motora i nakon zatvaranja dovoda goriva. Naime, gorivo koje nije uspjelo izgorjeti nakupilo se na donjim dijelovima motora i nastavilo izgarati i nakon ga\xc5\xa1enja pumpe._NEWLINE_Pet mjeseci poslije pokrenut je i Von Ohainov motor. Pogonjen je mje\xc5\xa1avinom goriva i zraka ali je stla\xc4\x8deni zrak dovo\xc4\x91en iz vanjskog izvora pa motor nije mogao raditi samostalno._NEWLINE_Kako Whittle nije osigurao dovoljne rezerve izgubio je prednost pred Hans von Ohainom. Ohain je svoj dizajn prikazao Ernstu Heinkelu, tada jednom od najve\xc4\x87ih graditelja aviona koji je odmah prepoznao vrijednosti projekta. U nedavno kupljenoj tvornici motora Hirth. Heinkel je Ohaina i njegovog glavnog mehani\xc4\x8dara Maxa Hahna postavio za voditelje novog odjela u kompaniji. Prvi motor pokrenut je u rujnu 1937. godine upotrebljavaju\xc4\x87i vodik kao gorivo i stla\xc4\x8deni zrak iz vanjskog izvora. Neprekidna istra\xc5\xbeivanja i promjene u dizajnu rezultirala su motorom na benzin snage 5 kN pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87enim na konstrukciju Heinkel He 178. S njim je 27. kolovoza 1939. godine sa zra\xc4\x8dne luke Marienehe uzletio pilot Erich Warsitz. Heinkel He-178 u\xc5\xa1ao je u povijest kao prvi mlazni avion.\n_START_SECTION_\nOsnovno na\xc4\x8delo rada\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno na\xc4\x8delo rada svih mlaznih motora je da se zrak dovodi pod tlakom u komore izgaranja, gdje se mje\xc5\xa1a sa gorivom te se izgaranjem stvara jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87i tlak koji tjera plinove iz komore izgaranja velikom brzinom kroz mlaznicu stvaraju\xc4\x87i time potisak._NEWLINE_Kod mlaznih motora sa turbinom, zrak ulazi u rotiraju\xc4\x87i kompresor kroz usisnik zraka. U kompresoru se zrak komprimira prije ulaska u komore izgaranja gdje se pod tlakom mije\xc5\xa1a s gorivom. Proces izgaranja dovodi do velikog porasta temperature te vru\xc4\x87i plinovi stvoreni gorenjem velikom brzinom prolaze kroz turbinu i okre\xc4\x87u je, zatim kroz ispu\xc5\xa1nu cijev izlaze iz motora. Turbina pogoni kompresor s kojim je spojena preko osovine. Efikasnost mlaznog motora najvi\xc5\xa1e ovisi o omjeru ulaznog tlaka u kompresor i komprimiranog zraka prije ulaska u komore izgaranja te ulazne temperature na turbinu.\n_START_SECTION_\nPodjela\n_START_PARAGRAPH_\nMlazne motori se dijele na \xc4\x8detiri osnovne skupine:\n_START_SECTION_\nTurbo-mlazni motor\n_START_PARAGRAPH_\nTurbo-mlazni motori najstariji su i najjednostavnija vrsta mlaznog motora koji se ugra\xc4\x91uje na zrakoplove s ve\xc4\x87im brzinama i malog \xc4\x8deonog presjeka te na turbo-prop zrakoplove._NEWLINE_Zrak kroz usisnik ulazi u kompresor gdje se stla\xc4\x8duje prije ulaska u komore izgaranja. Stla\xc4\x8deni zrak zatim se mije\xc5\xa1a s gorivom i u vrtlo\xc5\xbenom strujanju zapaljuje u stabilizatorima plamena. Stabilizator plamena smanjuje brzinu vrtlo\xc5\xbenih strujanja radi sprje\xc4\x8davanja izbacivanja plamena iz komora izgaranja. Proces izgaranja znatno pove\xc4\x87ava temperaturu plinova koji izlaze iz komora izgaranja i \xc5\xa1ire\xc4\x87i se prolaze kroz turbinu. Turbina preko osovine rotira kompresor. \xc5\xa0irenjem ispu\xc5\xa1nim plinovima pada temperatura i tlak koji su i dalje iznad vanjskih uvjeta. Struja plinova zatim prolazi kroz mlaznike gdje joj se smanjuje tlak ali i stvara velika brzina mlaza koji kroz ispu\xc5\xa1nu cijev izlazi iz motora. Ako moment sile ispu\xc5\xa1ne struje zraka prelazi moment ulazne struje, stvorena je pozitivna sila potiska. Opis shematskog prikaza: Compressor: kompresor; Turbine: turbina; Nozzle: mlaznik; Combustion chamber: komore izgaranja; Shaft: osovina.\n_START_SECTION_\nTurbo-ventilatorski motor\n_START_PARAGRAPH_\nTurbo-ventilatorski motor (turbofen) dvoproto\xc4\x8dni je motor kod kojeg se zrak prvo stla\xc4\x8duje pomo\xc4\x87u prednjeg ventilatora (fena), dio zraka ulazi u kompresor, a dio obilaze\xc4\x87i jezgru motora, odlazi u atmosferu ili ulazi u prostor iza turbine mije\xc5\xa1aju\xc4\x87i se s ispu\xc5\xa1nim plinovima prije ulaska u mlaznice. Dana\xc5\xa1nji turbo-fen motori imaju nisku vrijednost specifi\xc4\x8dnog potiska (stvoreni potisak podijeljen ulaznim strujanjem zraka) \xc5\xa1to motor \xc4\x8dini ti\xc5\xa1im i ekonomi\xc4\x8dnijim. Suprotno, "bypass" omjer (omjer izme\xc4\x91u koli\xc4\x8dine zraka koji prolazi kroz jezgru motora s koli\xc4\x8dinom zraka koja obilazi jezgru motora) relativno je velik i iznosi od 4:1 sve do 8:1. Opis shematskog prikaza: Fan: ventilator (fen); High pressure Compressor: kompresor visokog tlaka; High pressure shaft: osovina kompresora visokog tlaka; High pressure turbine: turbina visokog tlaka; Low-pressure Compressor: kompresor niskog tlaka; Low-pressure shaft: osovina kompresora niskog tlaka; Low-pressure turbine: turbina niskog tlaka; Nozzle: mlaznik; Combustion chamber: komore izgaranja.\n_START_SECTION_\nTurbo-propelerni motor\n_START_PARAGRAPH_\nTurbo-propelerni motori ve\xc4\x87inu energije mlaza ispu\xc5\xa1nih plinova koriste za pokretanje turbine koja preko osovine direktno ili preko zup\xc4\x8danika pokre\xc4\x87e propeler. Brzina vrtnje propelera uglavnom je nepromjenjiva. Sila potiska koju ispuhom stvaraju ti motori neznatna je. Motori se ugra\xc4\x91uju na manje putni\xc4\x8dke i cargo zrakoplove koji lete na manjim visinama i manjim brzinama. Kao i ostali mlazni motori sastoji se od usisnika zraka, kompresora, komora izgaranja i turbina. Zrak koji ulazi u kompresor sabija se. Gorivo se dodaje sabijenom zrakom te smjesa izgara u komorama izgaranja. Vru\xc4\x87i plinovi stvoreni procesom izgaranja prolaze kroz turbine. Dio stvorene energije tro\xc5\xa1i se na pokretanje turbine za pogon kompresora a preostala energija pokre\xc4\x87e turbinu za pogon propelera. Opis shematskog prikaza: Prop: propeler; Gearbox: reduktor; Compressor: kompresor; Turbine: turbina; Exhaust: ispu\xc5\xa1na cijev; Shaft: osovina; Combustion chamber: komore izgaranja.\n_START_SECTION_\nTurbo-osovinski motor\n_START_PARAGRAPH_\nTurbo-osovinski motori dio energije mlaza ispu\xc5\xa1nih plinova koriste za pokretanje osovine. Glavna razlika prema turbo-prop mlaznim motorima u tome je da preostali ispu\xc5\xa1ni plinovi stvaraju odre\xc4\x91eni potisak. Druga razlika je u prijenosniku sila koji je sastavni dio zrakoplova a ne motora. Motor se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e ugra\xc4\x91uje u helikoptere kod kojeg pogonska osovina motora preko prijenosnih zup\xc4\x8danika pokre\xc4\x87e rotor. Opis shematskog prikaza: Compressor: kompresor; Combustion chamber: komore izgaranja; Compressor turbine: turbina kompresora; Free power turbine: pogonska turbina osovine; Exhaust: ispu\xc5\xa1na cijev; Power shaft: pogonska osovina.'