b'\n_START_ARTICLE_\nPolji\xc4\x8dka Republika\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPoljica su svoju starinsku samoupravu ba\xc5\xa1tinila od 13. stolje\xc4\x87a do upada Napoleonove vojske. _NEWLINE_Od starine je lokalno plemstvo - "didi\xc4\x87i", zapravo lokalne solidnije selja\xc4\x8dke obitelji iz rodova Kremeni\xc4\x8dana, Limi\xc4\x87a i Tje\xc5\xa1imirovi\xc4\x87a - brinulo o va\xc5\xbenijim javnim poslovima. U XIV. stolje\xc4\x87u biva od kralja (Ugarskog) poslani u Poljica vlastela iz Sjeverozapadne Hrvatske Dra\xc5\xbeojevi\xc4\x87i i Raj\xc4\x8di\xc4\x87i, koji preuzimaju brigu o vanjskim poslovima: uobi\xc4\x8dajilo se iz reda tih dviju obitelji birati Velikog kneza; njega se biralo na godinu dana. Krajem XV. stolje\xc4\x87a se u Poljicima po\xc4\x8deo uspostavljati feudalizam, ali je kod 40 plemi\xc4\x87kih ("didi\xc4\x87a" i "ugarskih" plemi\xc4\x87a) obitelji bilo tek ukupno 120 kmetovskih, a preostalih 800 obitelji su bile slobodne i imale vlastitu zemlju.. _NEWLINE_U vrijeme najve\xc4\x87eg turskog zaposjedanja, Polji\xc4\x8dani su priznavali tursku vlast i pla\xc4\x87ali hara\xc4\x8d,  ali nisu izgubili svoju autonomiju. Pod Venecijom, priznavan im je autonomni status koji je uvelike odra\xc5\xbeavao drevne pravne ustanove i na\xc4\x8din \xc5\xbeivota u kojemu socijalna diferencijacija nije postala onako izrazitom kakva je karakterizirala novija vremena. _NEWLINE_Otpor Polji\xc4\x8dana slomio je francuski vrhovni zapovjednik, mar\xc5\xa1al Marmont. Francuski providur za Dalmaciju je proglasom u Zadru, 10. lipnja 1807. ukinuo sedam stotina godina staru Polji\xc4\x8dku Republiku. Prolaze\xc4\x87i vojskom kroz Poljica, mar\xc5\xa1al Marmont je vidio kako su obra\xc4\x91ivane polji\xc4\x8dke zemlje i gra\xc4\x91ena naselja i crkve. Tako\xc4\x91er je dosta saznao i o dru\xc5\xa1tvenom ure\xc4\x91enju Polji\xc4\x8dke kne\xc5\xbeije i o njenim zakonima. U knjizi svojih uspomena je kasnije s respektom napisao:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eNalaze se mala Poljica u jednoj prekrasnoj vis-dolini, nemaju nikakovih komunikacija i mogu se vrlo dobro obraniti. Osamljenost ove dr\xc5\xbeavice i sredstva, koja je priroda pru\xc5\xbeila stanovnicima, napu\xc4\x87uju ih, da ne trpe tu\xc4\x91eg jarma i da izbjegavaju pokornost, i stoga je trebalo da im Mle\xc4\x8dani podjeljuju onako velike povlastice. Nikakva se poreza ne pla\xc4\x87a u Poljicima, koja sama sebi imenuju zapovjednike i \xc4\x8dinovnike i ne kupe ni kopnene vojske ni mornara, a u potrebi je svako pod oru\xc5\xbejem. Ukinut im ove povlastice s na\xc5\xa1e strane, dalo bi povoda njihovom nezadovoljstvu. Sve u ovoj dr\xc5\xbeavi na njenu korist govori, i pogled na nju i na\xc4\x8din njihove uprave. Ni\xc5\xa1ta pravilnijeg i marljivijeg od njihova poljote\xc5\xbeanja, ni\xc5\xa1ta pristojnije od njihovih sela i ni\xc5\xa1ta pravi\xc4\x8dnije od njihovih uredaba.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_(valja ovdje opaziti da su Francuzi ipak slomili "Polji\xc4\x8dku republiku" i ukinuli njene starinske slobo\xc5\xa1tine)_NEWLINE_Na \xc4\x8delu ove republike bio je knez, kojeg se biralo na godinu dana. Slojevi plemstva, koji su bili u ne\xc5\xa1to povoljnijem polo\xc5\xbeaju od ostalog pu\xc4\x8danstva bili su Vlastela i Didi\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nVrhunac kulturnog dosega ovog kraja je Polji\xc4\x8dki statut. Kao autohtoni proizvod s ovog podru\xc4\x8dja, Ministarstvo kulture Republike Hrvatske je prepoznalo tradiciju i va\xc5\xbenost polji\xc4\x8dkog soparnika, te ga je uvrstilo na listu za\xc5\xa1ti\xc4\x87enih kulturnih dobara, kao jedno od jela hrvatske nematerijalne kulturne ba\xc5\xa1tine.\n_START_SECTION_\nZanimljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1960. ruski je znanstvenik M. P. Aleksejev iznio tezu, da je Thomas More svoju Utopiju iz 1516. napisao nadahnut polji\xc4\x8dkim autonomnim starodrevnim obi\xc4\x8dajima, koji su mu bili uzorom pravednog i slobodnog dru\xc5\xa1tva.'