b'\n_START_ARTICLE_\nParaboli\xc4\x8dno zrcalo\n_START_PARAGRAPH_\nParaboli\xc4\x8dno zrcalo ili paraboli\xc4\x8dno ogledalo je zrcalna povr\xc5\xa1ina u obliku rotacijskoga paraboloida. Obasjano to\xc4\x8dkastim izvorom svjetlosti ili drugim elektromagnetskim zra\xc4\x8denjem, u \xc5\xbeari\xc5\xa1tu nakon refleksije oblikuje svjetlosni snop usporedan s osi zrcala, a pri prijemu snopa svjetlosti usporedna s osi zrcala, okuplja svjetlosni snop u \xc5\xbeari\xc5\xa1te zrcala._NEWLINE_Zakrivljena zrcala ve\xc4\x87inom su dijelovi nekih pravilnih ploha, pa tako nastaje sferno zrcalo, elipsoidno zrcalo, paraboloidno zrcalo, hiperboloidno zrcalo i drugo. Opti\xc4\x8dka se zrcala raznoliko primjenjuju, ponajprije u opti\xc4\x8dkim instrumentima i reflektorima. I u drugim sustavima koji se mogu opisati zakonima sli\xc4\x8dnim geometrijskoj optici (npr. elektromagnetski ili akusti\xc4\x8dki sustavi) postoje sastavnice koje djeluju kao zrcala._NEWLINE_Paraboli\xc4\x8dno zrcalo je zakrivljenije u sredini nego na rubu. To je potrebno da bi ono moglo paralelne zrake svjetlosti skupljati u jednu to\xc4\x8dku. Dakle, popre\xc4\x8dni presjek zrcala mora biti parabola sa tjemenom u sredi\xc5\xa1tu zrcala. Razlika izme\xc4\x91u sfernog i paraboli\xc4\x8dnog zrcala je toliko mala da se mjeri desetinkama mikrometra, ali je zato velika razlika u kvaliteti slike koju daju!\n_START_SECTION_\nReflektorski teleskop\n_START_PARAGRAPH_\nReflektorski teleskop, \xc4\x8diji je jedan od prvih primjeraka konstruirao 1671. Isaac Newton, zasnivaju se na principu da svjetlost pada u dno tubusa teleskopa, na kojemu se nalazi paraboli\xc4\x8dno ogledalo (primarno zrcalo) i otuda se odbija prema gore, na malo ravno ogledalo (sekundarno zrcalo), koje se nalazi okrenuto pod kutom od 45\xc2\xb0. Odatle se \xc5\xa1alje bo\xc4\x8dno, u okular koji pove\xc4\x87ava sliku. Prednost ovakvog teleskopa je u tome da daje prakti\xc4\x8dno neobojanu sliku, zahvaljuju\xc4\x87i tome, \xc5\xa1to ogledalo odbija zrake svih boja na isti na\xc4\x8din. Samo okular, koji sadr\xc5\xbei le\xc4\x87e, mo\xc5\xbee unijeti malo boje, ali ako je kvalitetan, to se u praksi i ne primijeti. Suvremena ogledala su napravljena od kvarca, prekrivena izvanredno tankim slojem aluminija ili srebra. Postoje i drugi tipovi teleskopa, pored Newtonovog. U tipovima Gregorijevom i Cassegrainovom, drugo je ogledalo ispup\xc4\x8deno i odbija svjetlost u smjeru jednog otvora, probu\xc5\xa1enog u sredini glavnog ogledala. U Hershellovom teleskopu, koji je prakti\xc4\x8dno danas napu\xc5\xa1ten, primarno je ogledalo nagnuto, pa nema potrebe za drugim ogledalom.\n_START_SECTION_\nPAR reflektori\n_START_PARAGRAPH_\nPAR reflektor (engl. Parabolic Aluminised Reflector) ima \xc5\xbearulja, paraboli\xc4\x8dno ogledalo i le\xc4\x87u zataljenu u zajedni\xc4\x8dkom staklenom balonu. Rezultat je najefikasnije rasvjetno tijelo u scenskoj rasvjeti, jer prakti\xc4\x8dki nema gubitaka svjetla. Ali sve ima svoju cijenu. Dok je Fresnel reflektor svoje mogu\xc4\x87nosti kontrole platio smanjenom efikasno\xc5\xa1\xc4\x87u, PAR reflektori visoku efikasnost pla\xc4\x87aju manjkom kontrole. Primjena PAR reflektora u scenskoj rasvjeti zapo\xc4\x8dela je na rock koncertima gdje je potreban uzak i jak snop koji se dobro probija kroz obojene filtere, mala te\xc5\xbeina koja olak\xc5\xa1ava monta\xc5\xbeu, niska cijena koja omogu\xc4\x87ava velik broj reflektora po produkciji, i relativno slaba \xc5\xbearna nit od 500 ili 1000 W koja se brzo pali i gasi. Filmska i TV rasvjeta su ubrzo prepoznale prednosti ove konstrukcije kada se radi o osvjetljivanju sa velike udaljenosti, tako da se danas PAR reflektori primjenjuju u svim granama scenske rasvjete.\n_START_SECTION_\nParaboli\xc4\x8dni kolektor\n_START_PARAGRAPH_\nParaboli\xc4\x8dni kolektor ili PTC (engl. Parabolic Trough Collector) je vrsta sun\xc4\x8devog kolektora koja se koristi kod sun\xc4\x8devih termoelektrana. On je konstruiran kao paraboli\xc4\x8dno zrcalo (obi\xc4\x8dno prevu\xc4\x8deno srebrom ili poliranim aluminijem), u \xc4\x8dijem se \xc5\xbeari\xc5\xa1tu nalazi Dewarova cijev ili vakuumirano staklo, \xc4\x8dime je mogu\xc4\x87e sprije\xc4\x8diti toplinske gubitke kondukcijom i konvekcijom. Sun\xc4\x8deva svjetlost se odbija od paraboli\xc4\x8dnog zrcala, nakon \xc4\x8dega se koncentrira u \xc5\xbeari\xc5\xa1tu i radno sredstvo (sinteti\xc4\x8dko ulje, rastopljena sol ili para pod tlakom) unutar vakuumirane staklene cijevi grije i do 400 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nParaboli\xc4\x8dna antena\n_START_PARAGRAPH_\nParaboli\xc4\x8dna antena je antena koja koristi paraboli\xc4\x8dni reflektor, povr\xc5\xa1ina \xc4\x8diji je popre\xc4\x8dni presjek parabola, za usmjeravanje radio valova u jednu to\xc4\x8dku \xc5\xbeari\xc5\xa1ta. Glavna prednost je visoka usmjerenost, sli\xc4\x8dno kao reflektor projektora ili d\xc5\xbeepne baterije. Paraboli\xc4\x8dna antena ima jedan od najve\xc4\x87ih radnih u\xc4\x8dinaka od svih vrsta antena. Koristi se za radio, televizijske i druge informati\xc4\x8dke komunikacije, te za radar, decimetarske radio valove (300 MHz \xe2\x80\x93 3 GHz) i centimetarske mikrovalove (3 GHz \xe2\x80\x93 30 GHz). Relativno male valne duljine omogu\xc4\x87uju najoptimalnije veli\xc4\x8dine reflektora, da bi se dobio zadovoljavaju\xc4\x87i signal. Sa otkri\xc4\x87em prijema satelitskih televizijskih programa, paraboli\xc4\x8dne antene su sveprisutni dio modernog izgleda naselja. Koristi se i za mikrovalni prijenos, radarske antene na tlu i u avionu, be\xc5\xbei\xc4\x8dne WAN/LAN veze, komunikacije za satelitske i svemirske letjelice, te za radio teleskope.\n_START_SECTION_\nOlimpijski plamen\n_START_PARAGRAPH_\nOlimpija je poznata je kao popri\xc5\xa1te Olimpijskih igara tijekom klasi\xc4\x8dnog doba Gr\xc4\x8dke, koje su po zna\xc4\x8daju bile jednako va\xc5\xbene kao i Pitijske igre u Delfima. Olimpijski plamen suvremenih Olimpijskih igara nastaje refleksijom Sun\xc4\x8deve svjetlosti u paraboli\xc4\x8dno ogledalo na obnovljenom i obnovljenom stadionu u Olimpiji, te se potom bakljom prenosi u grad u kojem se igre odigravaju.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8din rada paraboli\xc4\x8dnog zrcala je bio poznat jo\xc5\xa1 u staroj Gr\xc4\x8dkoj, gdje je starogr\xc4\x8dki matemati\xc4\x8dar Diokl opisao i dokazao da paralne zrake svjetlosti koje upadaju u paraboli\xc4\x8dno zrcalo, se skupljaju u jednu to\xc4\x8dku ili \xc5\xbeari\xc5\xa1te. Za Arhimeda se tvrdi da je upotrijebio paraboli\xc4\x8dna zrcala za vrijeme opsade Sirakuze, kada je upotrijebio Sun\xc4\x8devu svjetlost, koja se fokusirala na zrcalima i tako potopila protivni\xc4\x8dke brodove. Marin Getaldi\xc4\x87, hrvatski matemati\xc4\x8dar i fizi\xc4\x8dar, u svoje vrijeme najistaknutiji hrvatski znanstvenik, konstruirao je paraboli\xc4\x8dno ogledalo promjera 2/3 metra, koje se i danas \xc4\x8duva u Pomorskom  muzeju u Londonu. _NEWLINE_Paraboli\xc4\x8dnim se je zrcalom bavio u djelu Nonnullae propositiones de parabola  (hrvatski: Nekoliko napomena o paraboli) iz 1603. godine.James Gregory je konstruirao Gregoryjev teleskop, koji koristi paraboli\xc4\x8dno zrcalo da bi popravio sferi\xc4\x8dnu aberaciju (grje\xc5\xa1ku), a i kromatsku aberaciju na dotada\xc5\xa1njim teleskopima. Isaac Newton je isto iskoristio paraboli\xc4\x8dno zrcalo za konstrukciju Newtonovog teleskopa. Svjetionici su koristili isto paraboli\xc4\x8dna zrcala, da bi izvor svjetlosti pretvorili u usporedne zrake svjetlosti, a kasnije sui h zamjenile Fresnelove le\xc4\x87e u 19. stolje\xc4\x87u.'