b'\n_START_ARTICLE_\nPe\xc4\x87inski park Grabova\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nProstorni obuhvat i geomorfolo\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nPe\xc4\x87inski park Grabova\xc4\x8da nalazi se na podru\xc4\x8dju Li\xc4\x8dko-senjske \xc5\xbeupanije, gotovo sasvim unutar granica Op\xc4\x87ine Peru\xc5\xa1i\xc4\x87, zapadno i jugozapadno od Peru\xc5\xa1i\xc4\x87a. Dio granice odre\xc4\x91en je granicama \xc5\xa1umskih odsjeka gospodarske jedinice Risovac-Grabova\xc4\x8da, dio cestom Peru\xc5\xa1i\xc4\x87-Kalu\xc4\x91erovac, a dio srednjim tokom rijeke Like. U pravcu sjever-jug \xc5\xa1irina za\xc5\xa1ti\xc4\x87enog podru\xc4\x8dja je oko 2000 m, a u pravcu istok-zapad na naj\xc5\xa1irem dijelu je du\xc5\xbeine 4200 m. _NEWLINE__NEWLINE_Vrh brda Grabova\xc4\x8de nalazi se na 770 m nadmorske visine. Unutar Pe\xc4\x87inskog parka to\xc4\x8dka na najni\xc5\xbeoj nadmorskoj visini je na 554 m (rijeka Lika), a to\xc4\x8dka na najvi\xc5\xa1oj nadmorskoj visini je na 787 m (\xc5\xa0uti\xc4\x87a vrh). Iz toga proizlazi da je apsolutni raspon izme\xc4\x91u najvi\xc5\xa1e i najni\xc5\xbee to\xc4\x8dke 233 m. _NEWLINE__NEWLINE_Podru\xc4\x8dje Parka pripada megamakrogeomorfolo\xc5\xa1ku regiju Dinarskog gorskog sustava (Hrvatski dio). Karakteristika ove regije je da je oblikovana alpskom orogenezom, a u geotektonskom smislu dio je zone Vanjskih Dinarida. Izra\xc5\xbeen je prevladavaju\xc4\x87i, specifi\xc4\x8dan dinaridski pravac (SZ-JI) pru\xc5\xbeanja me\xc4\x91usobno usporednih, linearno izdu\xc5\xbeenih ili pak lu\xc4\x8dno izvijenih gorskih i planinskih uzvi\xc5\xa1enja te me\xc4\x91ugorskih zavala i udolina izme\xc4\x91u njih. Nadalje, pripada makrogeomorfolo\xc5\xa1koj regiji Gorska Hrvatska te mezogeomorfolo\xc5\xa1koj regiji Gorski hrbat \xe2\x80\x93 masiv Velebita. Na kraju, pripada i subgeomorfolo\xc5\xa1koj regiji Gorski hrbat srednjeg Velebita s bu\xc5\xbeimskim i peru\xc5\xa1i\xc4\x87kim pobr\xc4\x91em.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dajke\n_START_PARAGRAPH_\nPark karakterizira kr\xc5\xa1ki reljef. Na ovom podru\xc4\x8dju javljaju se vapnenci i vapnena\xc4\x8dke bre\xc4\x8de donje krede, dolomitizirani vapnenci, dolomiti i bre\xc4\x8de cenomana, rudistni vapnenci gornje krede, vapnena\xc4\x8dke bre\xc4\x8de, konglomerati i vapnenci mla\xc4\x91eg paleogena te kvartarne naslage. Podru\xc4\x8dje Parka pripada u tektonsku jedinicu Li\xc4\x8dkog sredogorja te je pretrpjelo zna\xc4\x8dajne tektonske pokrete koji su uvjetovali postanak dana\xc5\xa1nje geolo\xc5\xa1ke strukture. Hidrogeolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dajke terena odre\xc4\x91ene su rasprostranjeno\xc5\xa1\xc4\x87u i me\xc4\x91usobnim odnosima naslaga razli\xc4\x8dite propusnosti. Jedini stalni vodotok je rijeka Lika.\n_START_SECTION_\nGeomorfolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dajke\n_START_PARAGRAPH_\nPe\xc4\x87inski park Grabova\xc4\x8du karakterizira kr\xc5\xa1ki reljef kojega odlikuje specifi\xc4\x8dna povr\xc5\xa1inska i podzemna morfologija. Na krajnjem zapadnom dijelu, uz tok rijeke Like prisutni su i fluviodenudacijski procesi. Tu je rijeka usjekla svoj kanjon u kojemu se nalazi najni\xc5\xbea to\xc4\x8dka na 554 m nadmorske visine. Na sjeveroisto\xc4\x8dnom dijelu je dio Li\xc4\x8dkog polja gdje su prisutni tako\xc4\x91er fluviodenudacijski procesi u porje\xc4\x8dju potoka Josipovac._NEWLINE_Povr\xc5\xa1inski reljef ovog podru\xc4\x8dja je kr\xc5\xa1ki, razvijen na tektonski razlomljenim karbonatnim stijenama. Na podru\xc4\x8dju dominiraju ponikve i uvale. Ponikve su oblici koji kr\xc5\xa1u daju prepoznatljiv izgled pa se smatra da su one osnovni kr\xc5\xa1ki oblik. Na podru\xc4\x8dju Parka ima 58 ponikava i one su manjih dimenzija. Promjer im se kre\xc4\x87e oko 20 metara. Postoji jasna veza izme\xc4\x91u op\xc4\x87ih morfolo\xc5\xa1kih obilje\xc5\xbeja terena i prostornog rasporeda, odnosno gusto\xc4\x87e ponikava. Razlog relativno malom broju ponikava su ve\xc4\x87i nagibi te ve\xc4\x87a vertikalna ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjenost terena. Najve\xc4\x87a gusto\xc4\x87a ponikava je sjeverno od uzvi\xc5\xa1enja Grabova\xc4\x8da te u sredi\xc5\xa1njem dijelu Parka gdje su prisutni manji nagibi terena. Prostori pove\xc4\x87ane gusto\xc4\x87e ponikava vjerojatno su uvjetovani ve\xc4\x87om razlomljeno\xc5\xa1\xc4\x87u karbonatnih stijena. Ovdje se nalaze i tri kr\xc5\xa1ke uvale. Uvale su izdu\xc5\xbeene udubine u kr\xc5\xa1kom terenu kojima duljina iznosi izme\xc4\x91u nekoliko stotina metara do nekoliko kilometara, a \xc5\xa1irina im je mnogo manja. Najve\xc4\x87a uvala nalazi se u sredi\xc5\xa1njem dijelu Parka i pru\xc5\xbea se u smjeru SI-JZ. Duljina joj iznosi oko 1000 m, a \xc5\xa1irina oko 400 m. Druga je uvala nepravilnog oblika, smjera pru\xc5\xbeanja SI-JZ. Nalazi se na jugozapadnom dijelu Parka; duga je 400 m, a \xc5\xa1iroka 300 m. Na krajnjem jugoisto\xc4\x8dnom dijelu nalazi se tre\xc4\x87a uvala koja je tako\xc4\x91er nepravilnog ocrta, a pravac pru\xc5\xbeanja je SZ-JI. Njena duljina iznosi oko 600 m, a \xc5\xa1irina oko 150 m, s time da ima i zapadni krak koji je dug oko 250 m, a \xc5\xa1irok oko 150 m.\n_START_SECTION_\nPovijest istra\xc5\xbeivanja na podru\xc4\x8dju Pe\xc4\x87inskog parka Grabova\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0pilja Samograd prvi se put u literaturi spominje 1835. godine u knjizi Cjelovita topografija karlova\xc4\x8dke vojne krajine, Franje Julija Frasa. Dragutin Hirc je svoj prvi opis Samograda objavio 1875. godine u \xc4\x8dasopisu Napredak, a zatim i u Viencu. Hirc o Samogradu pi\xc5\xa1e i u zbirci tekstova sabranoj u knjizi Putopisi, tiskanoj 1878. Osim u stru\xc4\x8dnoj literaturi i knjigama, Hirc je promovirao posebnosti i ljepotu Samograda i u raznim \xc4\x8dasopisima i novinama, a uz jedan takav popularni \xc4\x8dlanak objavljena je i fotografija ulaza \xc5\xa1to je najstarija fotografija ulaza \xc5\xa1pilje u Hrvatskoj (1897.) dok u drugom navodi podatke o arheolo\xc5\xa1kim nalazima (1884.). Spominje je i u prvom broju \xc4\x8dasopisa Hrvatski planinar uspore\xc4\x91uju\xc4\x87i njene dimenzije s P\xc4\x8delinjom pe\xc4\x87inom kraj Vrebca u Lici, 1898. godine. _NEWLINE__NEWLINE_Godine 1886. osnovan je Odbor za ure\xc4\x91enje \xc5\xa1pilje Samograd kod Peru\xc5\xa1i\xc4\x87a, ali o njegovom djelovanju postoji jako malo podataka. Svega dvije i pol godine poslije, to\xc4\x8dnije 6. kolovoza 1889. u novinama Obzor, koje su izlazile u Zagrebu, objavljena je vijest pod naslovom Ure\xc4\x91ena \xc5\xa1pilja. Nepoznati je autor napisao: _NEWLINE_ \xe2\x80\x9eJu\xc4\x8der je bilo otvorenje i rasvjeta \xc5\xa1pilje Samograd u Peru\xc5\xa1i\xc4\x87u. Odbor je uz pripomo\xc4\x87 vlade i rodoljuba uredio ulaz u \xc5\xa1pilju, pa se je nadati da \xc4\x87e ista \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e biti posje\xc4\x87ena, nego je to do sada bio slu\xc4\x8daj.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ _NEWLINE_S kraja 19. stolje\xc4\x87a, to\xc4\x8dnije 1891. godine, poznat je \xc4\x8dlanak C. O. Cecha s opisom i mjerama Samograda te zaklju\xc4\x8dkom koji je slu\xc5\xbeio kao poziv na geolo\xc5\xa1ka i biolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja, ocjenjuju\xc4\x87i spilju kao jednom od najljep\xc5\xa1ih na podru\xc4\x8dju Monarhije. Hirc 1900. godine u svojoj knjizi Lika i Plitvi\xc4\x8dka jezera osim detaljnog opisa \xc5\xa0pilje Samograd, opisuje jo\xc5\xa1 i \xc5\xa1pilje Budina Ledenica, Orlov\xc4\x8di\xc4\x87a pe\xc4\x87inu i Sitvukovu pe\xc4\x87inu. _NEWLINE__NEWLINE_Nekoliko geomorfolo\xc5\xa1kih i hidrolo\xc5\xa1kih podataka o Peru\xc5\xa1i\xc4\x87kom polju, Mu\xc5\xa1aluku, vrelima, dolini, kanjonu i pritocima rijeke Like, uz spominjanje nezaobilaznog Samograda, A. Jami\xc4\x8di\xc4\x87 obja\xc5\xa1njava i proces nastanka siga, 1902. godine. On je definirao granice Peru\xc5\xa1i\xc4\x87kog polja, povezao geomorfolo\xc5\xa1ke i hidrolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dajke lijeve i desne obale Like s pote\xc5\xa1ko\xc4\x87ama i mogu\xc4\x87nostima gospodarskog razvoja kraja te povezao deforestaciju sa slabljenjem plodnosti tla, vjerojatno zbog poja\xc4\x8dane erozije. _NEWLINE__NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je 1910. godine osnovan Odbor za istra\xc5\xbeivanje spilja pri Geologijskom povjerenstvu za Kraljevine Hrvatske i Slavonije u Zagrebu, dio aktivnosti bio je i skupljanje podataka i istra\xc5\xbeivanje \xc5\xa1pilja i jama Like \xc5\xa1to dokazuje i objavljeno izvje\xc5\xa1\xc4\x87e te popis \xc5\xa1pilja Li\xc4\x8dko-krbavske \xc5\xbeupanije koji je sastavila \xc5\xbeupanijska oblast u Gospi\xc4\x87u, a podacima iz literature nadopunio prof. dr. Langhoffer. U popisu su navedeni speleolo\xc5\xa1ki objekti istra\xc5\xbeivanog podru\xc4\x8dja: Budina pe\xc4\x87ina, Budina ledenica, Samograd, Tabaku\xc5\xa1a, Velika Kozarica, Medina pe\xc4\x87ina i pe\xc4\x87ina u Mu\xc5\xa1aluku. Dio izvje\xc5\xa1\xc4\x87a je i zasad prvi poznati nacrt \xc5\xa1pilje Samograd kojeg je 1911. godine izradio in\xc5\xbe. Artur \xc5\xa0piller. Prema navodu autora radi se o geodetskom nacrtu, a napravljen je prema dana\xc5\xa1njim standardima. Sastoji se od tlocrta i profila na koji su unesene duljine pojedinih dijelova kanala i povr\xc5\xa1ina terena iznad \xc5\xa1pilje te mjerila, ali mu nedostaje oznaka sjevera. Ve\xc4\x87 tada je \xc5\xa1pilja Samograd bila turisti\xc4\x8dki ure\xc4\x91ena pa su na nacrt ucrtane i stepenice izgra\xc4\x91ene 1903. godine kada je \xc5\xa1pilja bila pripremljena za posjet bana Khuena H\xc3\xa9derv\xc3\xa1rya._NEWLINE__NEWLINE_U me\xc4\x91uratnom razdoblju isti\xc4\x8du \xc4\x8dlanci Z. Rosandi\xc4\x87a u kojima autor, u skladu s dostupnim podacima i vlastitim istra\xc5\xbeivanjima, detaljno analizira geolo\xc5\xa1ke uvjete i geomorfolo\xc5\xa1ke procese u kr\xc5\xa1u te speleogenezu, isti\xc4\x8du\xc4\x87i podru\xc4\x8dje Peru\xc5\xa1i\xc4\x87 - Studenci kao posebno bogati prostor speleolo\xc5\xa1kim objektima. Navodi Budinu pe\xc4\x87inu, Petri\xc4\x87evu pe\xc4\x87inu, Gliginu pe\xc4\x87inu Golubinja\xc4\x8du, Zbjeg, Ledenicu (Budina Ledenica), Sitvukovu pe\xc4\x87inu, zatim \xc5\xa1pilju Samograd, Amid\xc5\xbeiu pe\xc4\x87inu i Kozaricu (Veliku). Va\xc5\xbean dio njegova rada bila je izrada speleolo\xc5\xa1kih nacrta Budine pe\xc4\x87ine i Budine Ledenice u kojoj je na temelju mjerenja i opa\xc5\xbeanja analizirao i mikroklimatske zna\xc4\x8dajke bitne za dugotrajno zadr\xc5\xbeavanje snijega i leda u njenom kanalu._NEWLINE_Krajem Drugog svjetskog rata, 1945. godine u Zagrebu je izdana knji\xc5\xbeica nepoznatog (ili nepoznatih) autora s popisom i osnovnim podacima o speleolo\xc5\xa1kim objektima Hrvatske pod naslovom Podatci o pe\xc4\x87inama, a sadr\xc5\xbei podatke o Budinoj ledenici i Samogradu._NEWLINE__NEWLINE_Nakon 1945. godine, istra\xc5\xbeivanja ponovno predvode speleolozi, a slijede i opse\xc5\xbenija geolo\xc5\xa1ka i hidrolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja vezana za velike hidroenergetske projekte na rijeci Lici. U izvje\xc5\xa1\xc4\x87u o speleolo\xc5\xa1kim istra\xc5\xbeivanjima, 1960. godine, Mirko Malez navodi podatke o \xc5\xa1piljama Maloj i Velikoj Kozarici, Tabaku\xc5\xa1i, jami Japagi-Slipici (japaga=jama, uru\xc5\xa1na ponikva strmih stjenovitih strana kojoj se s povr\xc5\xa1ine vidi dno), \xc5\xa0iminoj pe\xc4\x87ini, Pe\xc4\x87ini kod Milakovih ku\xc4\x87a, \xc5\xa0upljim jamama, \xc5\xa0pilji kod Prvan Sela, Pe\xc4\x87ini u Mu\xc5\xa1aluku, pe\xc4\x87ini Torine, Pe\xc4\x87ini pod Turskom kulom i Sitvukovoj pe\xc4\x87ini. O tim i drugim speleolo\xc5\xa1kim objektima brojne podatke s nacrtima i bibliografijom objavio je 1961. godine u dosad najopse\xc5\xbenijoj speleolo\xc5\xa1koj studiji Like. Nakon regionalnih speleolo\xc5\xa1kih istra\xc5\xbeivanja 1964. godine je objavio i poseban opse\xc5\xbean rad u kojem je opisao i analizirao geolo\xc5\xa1ke, geomorfolo\xc5\xa1ke, hidrolo\xc5\xa1ke i mikroklimatske zna\xc4\x8dajke Samograda._NEWLINE__NEWLINE_Profesor Dane Pejnovi\xc4\x87 i Vjekoslav Malekin u \xc4\x8dlanku Turisti\xc4\x8dka valorizacija Samogradske pe\xc4\x87ine kod Peru\xc5\xa1i\xc4\x87a u Lici. iz 1984. godine govori o Lici kao nedovoljno razvijenom kraju koji ima bitan kri\xc5\xbei\xc5\xa1ni geoprometni polo\xc5\xbeaj u sklopu Republike Hrvatske. U \xc4\x8dlanku se bave turisti\xc4\x8dkom valorizacijom Srednje Like, a posebno Peru\xc5\xa1i\xc4\x87kog kraja, koja bi bitno pridonijela dru\xc5\xa1tveno-gospodarskom razvoju ovoga kraja. _NEWLINE_Tijekom nekoliko desetlje\xc4\x87a na podru\xc4\x8dju Peru\xc5\xa1i\xc4\x87a povremeno su istra\xc5\xbeivanja obavljali speleolozi iz raznih hrvatskih speleolo\xc5\xa1kih udruga (npr. Speleolo\xc5\xa1ki odsjek HPD \xc5\xbdeljezni\xc4\x8dar iz Zagreba, Speleolo\xc5\xa1ki odsjek Planinarskog dru\xc5\xa1tva sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta (PDS) Velebit, Hrvatsko biospeleolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo (HBSD) i dr.), a podaci se \xc4\x8duvaju u njihovim arhivama. Prilikom  jedne od takvih akcija istra\xc5\xbeivana je i Ledenica pod Pe\xc4\x87inskom vrhom kao va\xc5\xbean biospeleolo\xc5\xa1ki lokalitet. _NEWLINE__NEWLINE_Tijekom 2011. godine speleolozi Speleolo\xc5\xa1kog dru\xc5\xa1tva Karlovac i Speleolo\xc5\xa1kog kluba Samobor organizirali su i izveli speleolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja na podru\xc4\x8dju Pe\xc4\x87inskog parka Grabova\xc4\x8da. Cilj je bio izrada novih nacrta 9 speleolo\xc5\xa1kih objekata Parka i bli\xc5\xbee okolice: \xc5\xa1pilje Samograd, Medine pe\xc4\x87ine, Amid\xc5\xbeine pe\xc4\x87ine, Velike Kozarice, Male Kozarice, Tabaku\xc5\xa1e, \xc5\xa0pilje kod Prvan Sela, \xc5\xa0pilje pod turskom kulom i jame Slipice-Japage. Napredak tehnike speleolo\xc5\xa1kih istra\xc5\xbeivanja i izrade speleolo\xc5\xa1kih nacrta omogu\xc4\x87io je da dosada\xc5\xa1nja znanja o zna\xc4\x8dajkama i dimenzijama \xc5\xa1pilja i jama, skupljena vrijednim radom prethodnih generacija istra\xc5\xbeiva\xc4\x8da, budu nadopunjena.\n_START_SECTION_\nSpeleolo\xc5\xa1ki objekti Parka\n_START_PARAGRAPH_\nPojam speleolo\xc5\xa1kih objekata vezan je uz starogr\xc4\x8dku rije\xc4\x8d spelaion koja ozna\xc4\x8dava prirodnu podzemnu \xc5\xa1upljinu. Prema Me\xc4\x91unarodnoj speleolo\xc5\xa1koj uniji, speleolo\xc5\xa1kim objektom smatramo prirodnu podzemnu \xc5\xa1upljinu u kr\xc5\xa1u, dubine ili duljine minimalno 5 metara u koju mo\xc5\xbee u\xc4\x87i \xc4\x8dovjek. Speleolo\xc5\xa1ki objekti pripadaju endokr\xc5\xa1kim oblicima. _NEWLINE_Na podru\xc4\x8dju Pe\xc4\x87inskog parka Grabova\xc4\x8de nalaze se speleolo\xc5\xa1ki objekti \xc5\xa1pilje Samograd (345 m), Amid\xc5\xbeina (127 m), Tabaku\xc5\xa1a (58 m), Velika Kozarica (69 m), Mala Kozarica (14 m), \xc5\xa0pilja pod Turskom kulom (64 m) i \xc5\xa1pilja u Prvan Selu (12 m) te jama Slipica-Japaga (74 m). Svi speleolo\xc5\xa1ki objekti smje\xc5\xa1teni su u \xc5\xa1iroj okolici uzvi\xc5\xa1enja Grabova\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nOd 2016. odr\xc5\xbeava se trail utrka Lika Cave Trail. Prvo izdanje bila je treking utrka. Ta utrka je prvi pe\xc4\x87inski trekking/trail - jedinstvena utrka u svijetu. Tr\xc4\x8di se od spilje do spilje (i kroz njih) na podru\xc4\x8dju parka.'