b'\n_START_ARTICLE_\nMBT-70\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8detak projekta\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc4\x8detkom pedesetih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a zapadnim je zemljama postalo jasno da Sovjetski Savez nakon zavr\xc5\xa1etka II. svjetskog rata ne samo \xc5\xa1to ne\xc4\x87e smanjiti intenzitet proizvodnje tenkova ve\xc4\x87 da \xc4\x87e ga i pove\xc4\x87ati. Postalo je jasno i kako \xc4\x87e svakih desetak godina proizvesti tenk nove generacije, znatno boljih borbenih mogu\xc4\x87nosti. Jasno im je bilo i kako \xc4\x87e ve\xc4\x87ina tih tenkova zavr\xc5\xa1iti na podru\xc4\x8djima dr\xc5\xbeava \xc4\x8dlanica Var\xc5\xa1avskog ugovora, spremnih da doslovno u nekoliko dana pregaze Zapadnu Europu. Jedini pravi odgovor na tu oklopnu prijetnju bio je razvoj naprednih protutenkovskih oru\xc5\xbeja velike preciznosti, koja \xc4\x87e biti dovoljno ubojita da u kratkom vremenu zaustave stotine tenkova._NEWLINE_Jedno od tih novih oru\xc5\xbeja bili su protutenkovski vo\xc4\x91eni projektili koji su trebali u\xc4\x87i u naj\xc5\xa1iru primjenu od razine skupine vojnika koji bi ih sami prenosili, preko najrazli\xc4\x8ditijih terenskih vozila, oklopnih vozila, pa do borbenih aviona i helikoptera. Kombinacija koja je trebala biti najubojitija za sovjetske tenkove bilo je spajanje tenka i vo\xc4\x91enog protutenkovskog projektila koji \xc4\x87e se lansirati iz cijevi tenkovskog topa. Vo\xc4\x91eni projektil bio bi MGM-51 Shillelagh, a tenkovi (u po\xc4\x8detku) M60A2 Starship i MBT 70. Ova je kombinacija trebala donijeti borbeno vozilo koje \xc4\x87e uni\xc5\xa1tavati sve budu\xc4\x87e sovjetske tenkove._NEWLINE_Od 1955. do 1959. ameri\xc4\x8dka kopnena vojska obavljala je intenzivna istra\xc5\xbeivanja na eksperimentalnom tenku T95 koji je trebao poslu\xc5\xbeiti kao osnova za budu\xc4\x87i srednji borbeni tenk \xc5\xa1to \xc4\x87e zamijeniti M48 i M60. Na T95 su uglavnom isprobane tehnologije i podsustavi koje su namjeravali rabiti na novom tenku. Me\xc4\x91u ostalima isprobana je mogu\xc4\x87nost uporabe plinske turbine umjesto Dieselova motora. Isprobani su i novi sustavi hodnog ure\xc4\x91aja izmijenjeni torzijski \xc5\xa1tapovi i jo\xc5\xa1 napredniji hidrauli\xc4\x8dki sustav. Ugra\xc4\x91en je i top T208 kalibra 90 mm koji je ispaljivao potkalibarni penetrator stabiliziran krilcima (APFSDS) brzine na ustima cijevi 1525 metara u sekundi. Kasnije je ugra\xc4\x91ena kupola s topom kalibra 105 mm i topom-lanserom kalibra 152 mm za vo\xc4\x91eni projektil Shillelagh. Kako bi se pove\xc4\x87ala paljbena preciznost (poga\xc4\x91anje cilja u pokretu prvom granatom) ugra\xc4\x91en je i najnapredniji ciljni\xc4\x8dki sustav T53 Optical Tracking, Acquisition and Ranging (OPTAR) s pasivnim infracrvenim sustavom motrenja. Zbog te\xc5\xa1ko\xc4\x87a odre\xc4\x91ivanja udaljenosti cilja po lo\xc5\xa1oj vidljivosti (posebno tijekom jake ki\xc5\xa1e) OPTAR je odba\xc4\x8den 1957., a kao bolje rje\xc5\xa1enje odabrana je uporaba laserskih daljinomjera. Sve je to smje\xc5\xa1teno u tenk mase 30 tona. Iako je T95 donio neka napredna rje\xc5\xa1enja 1957. je zaklju\xc4\x8deno kako nije postignut dostatan napredak koji bi jam\xc4\x8dio prednost u odnosu na nove sovjetske tenkove. Zbog toga je program obustavljen, a kao privremeno rje\xc5\xa1enje odlu\xc4\x8deno je da se tenkovi M48 i M60 naoru\xc5\xbeaju topom kalibra 105 mm (nastao na osnovi britanskog topa L7)._NEWLINE_Donesena je odluka da se odmah pokrene i novi program razvoja naprednog tenka. Kako bi se smanjili tro\xc5\xa1kovi razvoja potra\xc5\xbeen je strani suradnik, prona\xc4\x91en u Zapadnoj Njema\xc4\x8dkoj. Iako je SR Njema\xc4\x8dka u to vrijeme zavr\xc5\xa1avala razvoj svog tenka Leopard 1 (serijska proizvodnja krenula je 1965.) ve\xc4\x87 je tada bilo jasno da \xc4\x87e vrlo brzo trebati njegovu zamjenu, kako bi svojim oklopnim snagama pru\xc5\xbeila tehnolo\xc5\xa1ki superiornije borbeno vozilo u odnosu na sovjetske tenkove. Po\xc5\xa1to su se potkraj 1962. sporazumjeli oko svih glavnih odrednica novog projekta bilateralni ugovor o po\xc4\x8detku razvoja MBT-a 70/KPz-a 70 potpisan je 1. kolovoza 1963. Skra\xc4\x87enica MBT ozna\xc4\x8davala je Main Battle Tank, a KPz Kampfpanzer._NEWLINE_Iako je projekt imao sna\xc5\xbenu politi\xc4\x8dku potporu s obje strane Atlantika, od samog po\xc4\x8detka pratili su ga problemi. Ve\xc4\x87 prije po\xc4\x8detka rada na projektnoj dokumentaciji izbio je "sukob" oko toga ho\xc4\x87e li se rabiti metri\xc4\x8dki ili anglosaski mjerni sustav. Debata je okon\xc4\x8dana odlukom da \xc4\x87e istodobno rabiti oba, bez obzira na pove\xc4\x87anje cijene projekta i dodatne tehni\xc4\x8dke probleme.\n_START_SECTION_\nOdabir koncepcije\n_START_PARAGRAPH_\nSvi suvremeni tenkovi imaju jedinstvenu koncepciju s tijekom i okretnom kupolom u koje se ugra\xc4\x91uje top. Ve\xc4\x87ina ima motor smje\xc5\xa1ten u stra\xc5\xbenji dio tijela, osim izraelske Merkave kod koje je motor u prednjem dijelu._NEWLINE_Kod MBT 70/KPz 70 projektanti su htjeli odabrati najnapredniju koncepciju koja \xc4\x87e sama po sebi tenku dati prednost na boji\xc5\xa1tu. Vrlo ambiciozan projekt tra\xc5\xbeio je od projektanata da stvore sasvim nov koncept vozila koji \xc4\x87e po svim va\xc5\xbenim zna\xc4\x8dajkama biti iznad tada\xc5\xa1njih i budu\xc4\x87ih tenkova do kraja XX. stolje\xc4\x87a. Na temelju prethodnih analiza odlu\xc4\x8deno je da se za cijeli projekt potro\xc5\xa1i 320 milijuna tada\xc5\xa1njih njema\xc4\x8dkih maraka, a da cijena serijskog primjerka 1973. ne bude ve\xc4\x87a od milijun maraka._NEWLINE_Od po\xc4\x8detka je odlu\xc4\x8deno da tenk mora imati samo tri \xc4\x8dlana posade koja bi trebala sjediti zajedno u posebno za\xc5\xa1ti\xc4\x87enom prostoru. Prva predlo\xc5\xbeena opcija bila je tenk bez kupole s kazamatskom ugradnjom topa u tijelo. To rje\xc5\xa1enje poticala je ameri\xc4\x8dka strana koja je u budu\xc4\x87i tenk namjeravala ugraditi top/lanser iz kojega bi lansirala protuoklopni vo\xc4\x91eni projektil. Zbog toga im nije bila toliko va\xc5\xbena kupola jer su procjenjivali da \xc4\x87e potrebnu preciznost posti\xc4\x87i projektilom. Kako su Nijemci na svoj KPz 70 namjeravali ugraditi klasi\xc4\x8dni top, takvo rje\xc5\xa1enje, bez obzira na sve njegove prednosti (me\xc4\x91u ostalim mala silueta vozila, vrlo visok stupanj oklopne za\xc5\xa1tite pri maloj masi i jednostavnost konstrukcije) nije dolazio u obzir._NEWLINE_Na njema\xc4\x8dko inzistiranje napravljen je novi prijedlog u kojem je zadr\xc5\xbeano rje\xc5\xa1enje smje\xc5\xa1taja tro\xc4\x8dlane posade u tijelo tenka na koje bi se postavila lagana kupola bez posade. To je bilo koncepcijski iznimno napredno rje\xc5\xa1enje, ali daleko ispred svog vremena. No, to ja zna\xc4\x8dilo da se moraju uporabiti jo\xc5\xa1 neka napredna rje\xc5\xa1enja, kao \xc5\xa1to je automatski punja\xc4\x8d granata u top i najsuvremeniji elektroopti\xc4\x8dki motrila\xc4\x8dki i ciljni\xc4\x8dki sustav koji bi svoje podatke prenosio na ekrane ispred zapovjednika i ciljatelja. Po\xc4\x8detkom \xc5\xa1ezdesetih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a tehnologija nije omogu\xc4\x87avala takva rje\xc5\xa1enja. Zapravo \xc4\x87e se prve operativne tenkovske kupole bez posade pojaviti pedeset godina kasnije. Tako je i taj prijedlog otpao iako je koncepcijski bio prihvatljiv za obje strane._NEWLINE_Kao jedino ostvarivo rje\xc5\xa1enje u okviru zadanih mjerila prihva\xc4\x87ena je koncepcija smje\xc5\xa1taja sva tri \xc4\x8dlana posade u kupolu. Prva koncepcija bila je smje\xc5\xa1taj sva tri \xc4\x8dlana u lijevi dio kupole dok bi se desni iskoristio za smje\xc5\xa1taj tenkovskih granata. Kako je takvo rje\xc5\xa1enje zahtijevalo uporabu automatskog punja\xc4\x8da, na kraju se odustalo i od njega, pa je primijenjena "klasi\xc4\x8dna" koncepcija u kojoj su zapovjednik i ciljatelj smje\xc5\xa1teni u desni dio kupole (ciljatelj ispred zapovjednika), a voza\xc4\x8d u lijevi. Kako bi se voza\xc4\x8du omogu\xc4\x87ilo nesmetano motrenje terena i upravljanje vozilom tijekom zakretanja kupole, postavili su ga u posebnu okretnu kabinu, a kako bi tijekom okretanja kupole voza\xc4\x8d i dalje ostao usmjeren u smjeru vo\xc5\xbenje primijenjen je poseban zup\xc4\x8dani prijenosnik. On bi pokretao kabinu unutar kupole i tako odr\xc5\xbeavao voza\xc4\x8da usmjerenog u smjeru vo\xc5\xbenje. Zbog toga voza\xc4\x8d nije mogao rabiti klasi\xc4\x8dne sustave za upravljanje tenkom, pa su projektanti razvili slo\xc5\xbeen sustav elektrohidrauli\xc4\x8dkog upravljanja. Teoretski ovo je rje\xc5\xa1enje imalo znatne prednosti. Najve\xc4\x87a prednost bila je mogu\xc4\x87nost izrade znatno ni\xc5\xbeeg tijela vozila, \xc5\xa1to je rezultiralo i manjom visinom vozila u cjelini. To je pak dovelo do ukupnog smanjenja mase vozila, unato\xc4\x8d masi voza\xc4\x8deve kupole. Druga prednost bila je jednostavnije rje\xc5\xa1enje kolektivne za\xc5\xa1tite posade, naro\xc4\x8dito ABKO (skra\xc4\x87enica od Atomsko Biolo\xc5\xa1ko Kemijsko Oru\xc5\xbeje). Smje\xc5\xa1taj posade u isti prostor omogu\xc4\x87avao je i lak\xc5\xa1u me\xc4\x91usobnu pomo\xc4\x87, \xc5\xa1to je pozitivno utjecalo na psihi\xc4\x8dko stanje posade._NEWLINE_Testiranja su pokazala da takvo rje\xc5\xa1enje ima jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87e nedostatke. Najve\xc4\x87i je bio prevelika kupola \xc4\x8dije su velike bo\xc4\x8dne povr\xc5\xa1ine bile "kao stvorene" za sve vrste protutenkovskog oru\xc5\xbeja. Podjednako velik, ako ne i ve\xc4\x87i nedostatak bila je slo\xc5\xbeenost konstrukcijskog rje\xc5\xa1enja upravljanja vozilom. Osim \xc5\xa1to je cijeli sustav bio zahtjevan za proizvodnju, ugradnju i odr\xc5\xbeavanje (stoga i skup) jo\xc5\xa1 je ve\xc4\x87i problem bio njegova kroni\xc4\x8dna nepouzdanost. Uz to sustav za motrenje voza\xc4\x8da \xc4\x8desto bi se na\xc5\xa1ao u mrtvom kutu zbog poklapanja pojasa motrenja s motrila\xc4\x8dkim spravama zapovjednika (pri o\xc5\xa1trijem zaokretanju kupole ulijevo). Odluka da se sva tri \xc4\x8dlana posade obvezno smjeste u kupolu i svi problemi koji su nastali zbog toga presudno su utjecali na neuspjeh cijelog projekta.\n_START_SECTION_\nPaljbena mo\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovu paljbene mo\xc4\x87i MBT 70 \xc4\x8dinio je top/lanser XM-150E5 kalibra 152 mm iz kojeg se lansirao protutenkovski vo\xc4\x91eni projektil MGM-150 Shillelagh. Iako se kombinacija topa/lansera i Shillelagha pokazala neuspje\xc5\xa1nom na lakom tenku Sheridan, ameri\xc4\x8dka kopnena vojska i dalje je inzistirala na njezinoj uporabi. Nakon neugodnih iskustava s topom/lanserom M81 koji je zbog prekratke cijevi bio gotovo neuporabljiv, za MBT 70 razvijen je top/lanser XM-150E5 du\xc5\xbee cijevi. Osim Sheridana XM-150E5 je mogao ispaljivati potkalibarnu granatu XM578E1, kumulativnu M409, XM617 ili M625 "canister" granata (svojevrsni \xc5\xa1rapnel s karte\xc4\x8dnim djelovanjem) i XM410E1 za stvaranje dimne zavjese. Iako je du\xc5\xbea cijev dala ve\xc4\x87e po\xc4\x8detne brzine projektila, XM-150 pokazao se jednakim proma\xc5\xa1ajem kao i M81. Bez obzira na pove\xc4\x87anje du\xc5\xbeine cijevi na dvanaest kalibara, po\xc4\x8detna brzina potkalibarnog projektila granate XM578E1 bila je dovoljna tek da se suvremeni sovjetski tenkovi uni\xc5\xa1tavaju na malim udaljenostima. Ne\xc5\xa1to ve\xc4\x87u u\xc4\x8dinkovitost imala je kumulativna granata M409 \xc4\x8dija u\xc4\x8dinkovitost nije ovisila o brzini leta. Zbog svih te\xc5\xa1ko\xc4\x87a, XM-105E5 je do\xc5\xbeivio jednako lo\xc5\xa1 zavr\xc5\xa1etak kao i M81 na Sheridanu i M60A2. Top/lanser XM-105E5 zajedno s cjelokupnim sustavom potrebnim za navo\xc4\x91enje projektila MGM-150 Shillelagh pokazao se slo\xc5\xbeenim i skupim sustavom. Kako je u vrijeme njegovog razvoja i testiranja u\xc4\x8dinjen znatan napredak u razvoju streljiva za tenkovske topove, a zapo\xc4\x8dinje razvoj i uporaba suvremenih sustava za usmjeravanje paljbe koji su znatno pove\xc4\x87ali preciznost poga\xc4\x91anja ciljeva prvom granatom, od XM-105E5 i ideje topa/lansera naposljetku se definitivno odustalo 1970. Tome je pridonijela i \xc4\x8dinjenica da je cijena jednog Shillelagha bila \xc4\x8dak deset puta ve\xc4\x87a od potkalibarne granate koja je bila neusporedivo pouzdanija. Uz to praksa je pokazala da pri masovnoj uporabi tenkova na boji\xc5\xa1tu (kakva se o\xc4\x8dekivala u Zapadnoj Europi) tenkovi svoje ciljeve ga\xc4\x91aju prete\xc5\xbeno na malim udaljenostima, i pritom se brzo kre\xc4\x87u kako bi sami izbjegli poga\xc4\x91anje i do\xc5\xa1li u bolji polo\xc5\xbeaj u odnosu na protivnika._NEWLINE_Znatno bolje rje\xc5\xa1enje za svoj KPz 70 odabrali su Nijemci koji su odustali od skupog i neuspjelog eksperimenta s topom/lanserom i umjesto toga zapo\xc4\x8deli s razvojem tenkovskog topa nove generacije. Preciznije re\xc4\x8deno, tvrtka Rheinmetall je 1968. rije\xc5\xa1ila sve probleme oko razvoja tenkovskog topa velikog kalibra s glatkom cijevi, pa i onaj najve\xc4\x87i odvajanje nosa\xc4\x8da potkalibarskog projektila po napu\xc5\xa1tanju cijevi. Od 1968. do 1974. Rheinmetall je intenzivno razvijao top kalibra 120 mm i odgovaraju\xc4\x87e streljivo. Osim toga, primjenom naprednih konstrukcijskih i tehnolo\xc5\xa1kih rje\xc5\xa1enja stru\xc4\x8dnjaci njema\xc4\x8dke tvrtke postigli su znatan uspjeh i time \xc5\xa1to su osnovne prote\xc5\xbenosti i karakteristike topa kalibra 120 mm prilagodili le\xc5\xbei\xc5\xa1tu topa u kupoli kalibra 105 mm i tako omogu\xc4\x87ili zamjenu topa bez izmjene kupole. Razvoj i ispitivanje djelomi\xc4\x8dno se obavljalo i na prototipovima tenka KPz 70 koje su opremili novim topom. Nakon propasti projekta MBT 70/KPz 70, novi je top ugra\xc4\x91en u tenk Leopard 2. Zanimljivo je da je, osim \xc5\xa1to je postao standardom za suvremeni tenkovski top, Rheinmetallov top kalibra 120 mm ugra\xc4\x91en i u ameri\xc4\x8dki tenk M1A2 Abrams. Bojni komplet za top/lanser od 152 mm bio je 46 granata/projektila, a za top kalibra 120 mm 48 granata. I ameri\xc4\x8dki i njema\xc4\x8dki top dobili su automatske punja\xc4\x8de koji se ba\xc5\xa1 i nisu pokazali pouzdanima, pa su odba\xc4\x8deni kao rje\xc5\xa1enje za tenkove M1 Abrams i Leopard 2._NEWLINE_Spregnutu s cijevi glavnog topa oba modela dobila su strojnicu 73 kalibra 7,62 mm sa 6000 komada streljiva. Zanimljivije rje\xc5\xa1enje bilo je na krovu kupole gdje su projektanti postavili daljinski upravljiv protuzrakoplovni top Rh202 kalibra 20 mm. Top je postavljen u posebnu kupolicu koja se pokretala neovisno u odnosu na glavnu kupolu. Ostvarena je mogu\xc4\x87nost elevacije cijevi od -10 do +65 stupnjeva. Kad nije bio u uporabi top se uvla\xc4\x8dio u kupolicu. Za Rh202 osigurali su 750 granata._NEWLINE_Osim Rheinmetallovog topa od 120 mm, koji bi ta njema\xc4\x8dka tvrtka razvila i da nije bilo projekta KPz 70, najve\xc4\x87a korist bila je razvoj suvremenog sustava za usmjeravanje paljbe (skra\xc4\x87eno SUP). Zapravo je MBT 70/KPz 70 bio prvi tenk koji je imao SUP u dana\xc5\xa1njem smislu te skra\xc4\x87enice. Naime, MBT 70/KPz 70 dobili su potpuno stabiliziran SUP po dvije osi koji se sastojao od laserskog daljinomjera koji je MBT 70 istodobno rabljen i za lak\xc5\xa1e navo\xc4\x91enje projektila MGM-51A Shillelagh. Jedini ve\xc4\x87i odmak od suvremenih SUP-ova bila je uporaba no\xc4\x87nog aktivnog infracrvenog sustava motrenja s reflektorom XSW30 jer su sredinom \xc5\xa1ezdesetih pasivni infracrveni motrila\xc4\x8dki sustavi bili tek u fazi ulaska u \xc5\xa1iru operativnu uporabu._NEWLINE_Sastavni dio SUP-a bio je balisti\xc4\x8dko ra\xc4\x8dunalo koje je obra\xc4\x91ivalo podatke o brzini cilja, udaljenosti (dobivenu od laserskog daljinomjera), temperaturi zraka i brzini vjetra. U osnovi to su elementi (podsustavi) koji i danas \xc4\x8dine svaki suvremeni SUP.\n_START_SECTION_\nOklopna za\xc5\xa1tita\n_START_PARAGRAPH_\nIako neki izvori navode kako je MBT 70/KPz 70 imao vi\xc5\xa1eslojni "sendvi\xc4\x8d" oklop ipak se radio o dvoslojnom oklopu s razmaknutim stjenkama. Naime, prvi pravi vi\xc5\xa1eslojni "sendvi\xc4\x8d" oklop razvili su britanski stru\xc4\x8dnjaci potkraj \xc5\xa1ezdesetih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a, a kako je razvijen u engleskom gradu Chobhamu po njemu je i dobio ime. Navodno su Britanci svoje ameri\xc4\x8dke i njema\xc4\x8dke saveznike o postojanju nove, daleko u\xc4\x8dinkovitije vrste oklopa obavijestili tek potkraj 1973. Na osnovama britanskog Chobham oklopa naknadno su razvijeni "sendvi\xc4\x8d" oklopi za ameri\xc4\x8dki M1 Abrams i njema\xc4\x8dki Leopard 2 (Leopard 1A4 je dobio kupolu od te vrste oklopa)._NEWLINE_Dvoslojni oklop na MBT 70/KPz 70 sastojao se od homogenog valjanog \xc4\x8delika s vanjske strane i plo\xc4\x8da mekanog (\xc5\xbeilavog) oklopa s unutarnje strane. U po\xc4\x8detku razvoja MBT 70/KPz 70 ta se vrsta oklopa smatrala naju\xc4\x8dinkovitijom u obrani od potkalibarnih i HESH (High-Explosive Squash-Head) projektila. Pojava kumulativnih bojnih glava (naro\xc4\x8dito na vo\xc4\x91enim protutenskovskim projektilima) u\xc4\x8dinili su dvoslojni oklop zastarjelim pa ga je na tenkovima \xc4\x8detvrtke generacije zamijenio "sendvi\xc4\x8d" oklop.\n_START_SECTION_\nPokretljivost\n_START_PARAGRAPH_\nOsim najnaprednijeg sustava naoru\xc5\xbeanja MBT 70/KPz 70 je trebao imati i najbolju pokretljivost od svih tenkova. Za postizanje tako napredne pokretljivosti trebala je poslu\xc5\xbeiti kombinacija sna\xc5\xbenih Dieselovih motora, najsuvremenijeg prijenosa snage i hidrauli\xc4\x8dni ovjes._NEWLINE_Posebno zanimljiv je hidrauli\xc4\x8dni ovjes koji je omogu\xc4\x87avao ne samo podizanje i spu\xc5\xa1tanje vozila (promjenu klirensa), ve\xc4\x87 i podizanje samo prednjeg ili stra\xc5\xbenjeg dijela te nivelaciju vozila u odnosu na teren. Uz to, hidrauli\xc4\x8dni je ovjes znatno pridonosio stabilizaciji vozila tijekom vo\xc5\xbenje izvan puteva. Regulaciom tlaka u hidraulici ovjesa klirens se mogao smanjiti na samo 170 mm ili pove\xc4\x87ati na \xc4\x8dak 635 mm. Standardna visina klirensa bila je 450 mm. Iako je, bar teoretski, hidrauli\xc4\x8dni ovjes MBT-u davao superiornu pokretljivost i stabilizaciju tijekom vo\xc5\xbenje izvan puteva u praksi se pokazao neuporabljivim. I poslije vi\xc5\xa1e ispitivanja i pobolj\xc5\xa1anja sustav nije mogao osigurati istu pouzdanost i izdr\xc5\xbeljivost kao ovjes koji je rabio klasi\xc4\x8dne torzijske \xc5\xa1tapove (poluge). Pri ukupnom hodu pojavljivao se pritisak od 800 do 900 bara, dok je kod japanskog tenka Tip 74 pri hodu od 450 mm pritisak bio samo 300 bara. Kako je na tenku bolje imati manje savr\xc5\xa1en, ali pouzdan sustav od onog koji se \xc4\x8desto kvari, tako su i Amerikanci i Nijemci odustali od daljnjeg razvoja tog sustava i nisu ga ugradili na M1 Abramse i Leoparde 2._NEWLINE_Razlike izme\xc4\x91u MBT 70 i KPz 70 bilo je i u pogonskom sustavu. Ameri\xc4\x8dki MBT 70 rabio je dva ne\xc5\xa1to razli\xc4\x8dita V-12 Dieselova motora, oba tvrtke Continental. Prvi je bio AVCR-1100-2 zapremine 18 353 ccm i najve\xc4\x87e snage 1096 kW pri 2800 okretaja u minuti. Naknadno je ugra\xc4\x91en motor AVCR-110-3 zapremine 22 309 ccm, koji je zadr\xc5\xbeao istu najve\xc4\x87u snagu. Oba su motora imala zra\xc4\x8dno hla\xc4\x91enje. Neki izvori navode da su Amerikanci za MBT 70 pripremili i plinsku turbinu AGT-1500 snage 1100 kW, koja je kasnije ugra\xc4\x91ena u tenk M1 Abrams. Ti su motori pokretali posebnu automatsku transmisiju tvrtke Alison Division of General Motors koja je poslu\xc5\xbeila kao osnova za razvoj transmisije za tenk Abrams._NEWLINE_Nijemci su za svoj KPz 70 odabrali Dieselov motor MTU (Daimler-Benz) MB873 snage 1103 kW pri 2600 okretaja u minuti. Motor je pokretao transmisiju u bloku Renk HSWL 354. Kako se to rje\xc5\xa1enje pokazalo uspje\xc5\xa1no, kombinacija se, tek malo izmijenjena, na\xc5\xa1la i u Leopardu 2. Odlika transmisije HSWL 354 su hidrodinami\xc4\x8dki prijenosnici, planetarni automatski mjenja\xc4\x8d, hidrostatski ure\xc4\x91aj za zakretanje vozila i retarder za ko\xc4\x8denje. Pomo\xc4\x87u retardera tenk KPz 70, kre\xc4\x87u\xc4\x87i se vr\xc5\xa1nom brzinom od 65 km/h, mogao se zaustaviti za svega 3,5 sekunde. Druga odlika transmisije bila je \xc5\xa1to je dopu\xc5\xa1tala istu vr\xc5\xa1nu brzinu pri kretanju vozila prema naprijed ili nazad.\n_START_SECTION_\nOkon\xc4\x8danje projekta\n_START_PARAGRAPH_\nDanas je jasno da je program razvoja naprednog tenka MBT 70/KPz 70 bio velik i skup proma\xc5\xa1aj. Postavljaju\xc4\x87i zahtjeve (uglavnom ameri\xc4\x8dka strana) koji su bili daleko ispred svog vremena, a ve\xc4\x87inu ni danas ne bi bilo lako zadovoljiti, cijeli je projekt ubrzo zapao u veliku krizu. Odlu\xc4\x8deno je da se za cijeli projekt potro\xc5\xa1i 320 milijuna tada\xc5\xa1njih njema\xc4\x8dkih maraka, a da cijena serijskog primjerka 1973. ne bude ve\xc4\x87a od milijun maraka. No, ve\xc4\x87 1969. tro\xc5\xa1kovi razvoja dostigli su milijardu i dvjesto milijuna ameri\xc4\x8dkih dolara uz procijenjenu pojedina\xc4\x8dnu cijenu od 1,2 milijuna dolara. Uz to, obje su strane morale na projektu neprestano upo\xc5\xa1ljavati 400 stru\xc4\x8dnjaka. Zbog toga je te godine njema\xc4\x8dka strana odlu\xc4\x8dila povu\xc4\x87i se iz projekta. Slu\xc5\xbebeni razlozi bili su: razli\xc4\x8dita shva\xc4\x87anja koncepcije, problemi prednosti u vezi s prioritetom podsustava koji su istodobno razvijani, (pre)veliki tro\xc5\xa1kovi razvoja i neprestane te\xc5\xa1ko\xc4\x87e u koordinaciji rada i me\xc4\x91usobne suradnje stru\xc4\x8dnjaka. Nijemci su nakon napu\xc5\xa1tanja KPz 70 zapo\xc4\x8deli razvoj tenka Leopard 2._NEWLINE_Nakon njema\xc4\x8dkog povla\xc4\x8denja Amerikanci su nastavili samostalni razvoj tenka, ali je ameri\xc4\x8dki kongres po\xc4\x8deo "gun\xc4\x91ati" zbog velikih tro\xc5\xa1kova. Kako ulo\xc5\xbeen trud i novac ne bi propao, ameri\xc4\x8dka vojska predlo\xc5\xbeila je razvoj novog tenka XM803 jeftiniju ina\xc4\x8dicu MBT 70. Kako se ni razvoj XM803 nije pokazao uspje\xc5\xa1nijim i jeftinijim od MBT 70, kongres je u studenom 1971. prekinuo razvoj i tog tenka te odobrio novac za potpuno nov projekt XM815, koji \xc4\x87e kasnije dobiti oznaku XM1 i na posljetku postati M1 Abrams.'