b'\n_START_ARTICLE_\nIransko-ira\xc4\x8dki rat\n_START_SECTION_\nOdnos snaga\n_START_PARAGRAPH_\nZahvaljuju\xc4\x87i \xc5\xa1ahu Mohammedu Reza Pahlaviju, Iran je tijekom 1970-ih postao superioran Iraku u gotovo svim granama oru\xc5\xbeanih snaga. Osim \xc5\xa1to je raspolagalo s ve\xc4\x87im brojem letjelica, Iransko je ratno zrakoplovstvo u svom sastavu imalo i 66 najmodernijih ameri\xc4\x8dkih lovaca/presreta\xc4\x8da F-14 Tomcat._NEWLINE_Najve\xc4\x87a razlika bila je u mornarici gdje Irak s obalom od svega 58 kilometara (naspram Iranske od 2400 km) nije mogao ustrojiti ozbiljniju pomorsku silu. Tako se Ira\xc4\x8dka mornarica sastojala od 12 brzih napadnih brodova kojima su bili suprostavljeni iranski razara\xc4\x8di, fregate, korvete, raketne topovnja\xc4\x8de itd._NEWLINE_Odnos kopnenih snaga bio je ne\xc5\xa1to izjedna\xc4\x8deniji. Iako je Iran broj\xc4\x8dano bio ja\xc4\x8di (280.000 prema 190.000), broj vojnih formacija bio je podjednak. Broj tenkova bio je gotovo isti (1800 prema 1750), s naglskom da je Irak bio stru\xc4\x8dan u gotovo svim oblicima oklopne borbe._NEWLINE_Ipak, najve\xc4\x87i Ira\xc4\x8dki problem bila je anga\xc5\xbeiranost na vi\xc5\xa1e frontova. Dok je Iranu jedina mogu\xc4\x87a prijetnja dolazila sa iransko-ira\xc4\x8dke granice, Irak je bio prisiljen braniti nekoliko va\xc5\xbenih grani\xc4\x8dnih podru\xc4\x8dja: s Turskom na sjeveru, Sirijom na zapadu i Iranom na istoku. Dodatan problem bili su Kurdi na sjeveru zemlje._NEWLINE_Odnosi snaga iz temelja se promijenio Iranskom revolucijom u Iranu. Odlaskom \xc5\xa1aha u egzil, nova je vlast zapo\xc4\x8dela sustavno "\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enje" oru\xc5\xbeanih snaga smatraju\xc4\x87i ih najvjerojatnijim izvorom potencijalne protu-revolucije i neistomi\xc5\xa1ljenika. Sve to dovelo je do obrata i ira\xc4\x8dke nadmo\xc4\x87i na po\xc4\x8detku rata.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8detak rata\n_START_PARAGRAPH_\nU rujnu 1980. godine Irak zapo\xc4\x8dinje invaziju na naftom bogatu iransku pokrajinu Huzestan. _NEWLINE_Do kraja tog mjeseca Irak je prekr\xc5\xa1io sporazum iz 1975. i preuzeo kontrolu nad cijelim podru\xc4\x8djem delte \xc5\xa0at al-Arab. Obje su zemlje po\xc4\x8dele s napadima iz zraka._NEWLINE_Iranska revolucija je s vlasti svrgla \xc5\xa1aha Muhameda Rezu Pahlavija kojeg je podr\xc5\xbeavao Zapad, a Iranci su na referendumu izabrali ustroj Islamske Republike s \xc5\xa1ijitskim ajatolahom Homeinijem na \xc4\x8delu. _NEWLINE_Saddam Hussein tvrdio je kako je Iran \xc5\xbeelio svoju \xc5\xa1ijitsku ideologiju pro\xc5\xa1iriti i na druge zemlje Bliskog Istoka, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i Irak u kojem \xc5\xa1ijitsko stanovni\xc5\xa1tvo \xc4\x8dini dvotre\xc4\x87insku ve\xc4\x87inu. Val podr\xc5\xa1ke za ajatolaha Homeinija pro\xc5\xa1irio se me\xc4\x91u ira\xc4\x8dkim \xc5\xa1ijitima, \xc5\xa1to ih je dovelo u sukob s vladaju\xc4\x87im sunitima i arapskim nacionalizmom  stranke Baath. Tako\xc4\x91er, Hussein je optu\xc5\xbeivao Iran i za poku\xc5\xa1aj atentata na Tarika Aziza, ira\xc4\x8dkog potpredsjednika vlade. _NEWLINE_Mi\xc5\xa1ljenja o uzrocima ira\xc4\x8dke invazije na Iran se razlikuju. Irak je tvrdio da \xc5\xbeeli sprije\xc4\x8diti \xc5\xa1ijitski utjecaj Irana u regiji, dok Iran spominje Saddamovu \xc5\xbeelju za vla\xc5\xa1\xc4\x87u i ameri\xc4\x8dke poku\xc5\xa1aje da se osvete Irancima zbog revolucije kojom je zba\xc4\x8dena proameri\xc4\x8dka vlast.\n_START_SECTION_\nIzraelski zra\xc4\x8dni napad\n_START_PARAGRAPH_\nUsprkos anticionizmu ajatolaha Homeinija, Izrael je sura\xc4\x91ivao s Iranom. _NEWLINE_Tijekom 1970-ih Irak je poku\xc5\xa1ao nagovoriti Francusku da mu proda nuklearni reaktor sli\xc4\x8dan onima koji su kori\xc5\xa1teni u francuskom programu za razvoj oru\xc5\xbeja._NEWLINE_Francuska je to odbila, ali je pristala prodati dijelove i pomo\xc4\x87i u izgradnji eksperimentalnog reaktora Osirak u nuklearnom centru Tuwaitha nedaleko Bagdada. _NEWLINE_Izrael je ustvrdio da Irak razvija nuklearno oru\xc5\xbeje. _NEWLINE_Strahuju\xc4\x87i da bi Irak mogao u budu\xc4\x87nosti napasti Izrael, premijer Menachem Begin je poslao nekoliko ratnih zrakoplova tipa F16 koji su u samo nekoliko sekundi reaktor pretvorili u ru\xc5\xa1evine. _NEWLINE_Izraelska vojska je tada priop\xc4\x87ila da je napadom "nuklearni duh Bagdada vra\xc4\x87en nazad u bocu". _NEWLINE_Izraelski napad je do\xc4\x8dekan s osudom, \xc4\x8dak i od Sjedinjenih Dr\xc5\xbeava, tradicionalnog izraelskog saveznika.\n_START_SECTION_\nKemijsko oru\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nZna se da je Irak od 1983. koristio bojni otrov iperit, a od 1985. i nervni bojni otrov tabun protiv iranskog pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tva i slabo obu\xc4\x8denih dobrovoljaca. Tabun ih je ubijao u vrlo kratkom vremenu._NEWLINE_Godine 1988. Irak je kemijsko oru\xc5\xbeje upotrijebio protiv Kurda na sjeveru zemlje. _NEWLINE_Neke kurdske gerilske jedinice pridru\xc5\xbeile su se iranskoj ofenzivi. _NEWLINE_16. o\xc5\xbeujka 1988. Irak je na kurdski grad Halabju bacio bombe punjene bojnim otrovima iperit, sarin i tabun. Procjenuje je se da je poginulo od 3 200 do 5 000 civila, dok su mnogi pre\xc5\xbeivjeli bili suo\xc4\x8deni s dugotrajnim zdravstvenim problemima. _NEWLINE_Kemijsko oru\xc5\xbeje je kori\xc5\xa1teno i tijekom ira\xc4\x8dke ofenzive pod nazivom Anfal, sedmomjese\xc4\x8dne kampanje u kojoj je kori\xc5\xa1tena taktika spaljene zemlje i u kojoj je ubijeno ili nestalo izme\xc4\x91u 50 000 i 100 000 Kurda. Tada je uni\xc5\xa1teno i stotine sela. _NEWLINE_Vije\xc4\x87e sigurnosti Ujedinjenih naroda donijelo je rezoluciju kojom je osu\xc4\x91ena upotreba kemijskog oru\xc5\xbeja. No, Sjedinjene Dr\xc5\xbeave i druge vlade zapadnog svijeta po\xc4\x8dele su u zavr\xc5\xa1nim fazama rata pru\xc5\xbeati vojnu i politi\xc4\x8dku podr\xc5\xa1ku Bagdadu.\n_START_SECTION_\nPodr\xc5\xa1ka Zapada\n_START_PARAGRAPH_\nZapad je pod izlikom sprje\xc4\x8davanja \xc5\xa1irenja iranskog utjecaja u regiji otvoreno stao na ira\xc4\x8dku stranu. Godine 1982. Sjedinjene Dr\xc5\xbeave su uklonile Irak s popisa dr\xc5\xbeava koje podr\xc5\xbeavaju terorizam. Dvije godine nakon toga uspostavljeni su diplomatski odnosi, koji su bili prekinuti jo\xc5\xa1 od arapsko-izraelskog rata 1967. _NEWLINE_Glavni ira\xc4\x8dki dostavlja\xc4\x8d oru\xc5\xbeja bio je njegov dugogodi\xc5\xa1nji saveznik - SSSR. _NEWLINE_No, nekoliko zapadnih dr\xc5\xbeava, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i Britaniju, Francusku i Sjedinjene Dr\xc5\xbeave, potajno je prodavalo oru\xc5\xbeje i vojnu opremu Iraku, a Amerikanci su sa Sadamovim re\xc5\xbeimom sura\xc4\x91ivali i na obavje\xc5\xa1tajnom planu. _NEWLINE_Skandal \xc2\xabIrangate\xc2\xbb, kojim je otkriveno da su Sjedinjene Dr\xc5\xbeave potajno prodavale oru\xc5\xbeje Iranu poku\xc5\xa1avaju\xc4\x87i isposlovati osloba\xc4\x91anje ameri\xc4\x8dkih talaca iz zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tva u Libanonu, izazvao je nesuglasice izme\xc4\x91u Washingtona i Bagdada. _NEWLINE_U zavr\xc5\xa1nim fazama rata Iran i Irak su svoje vojne snage usmjerili na napade na naftne tankere u Perzijskom zaljevu poku\xc5\xa1avaju\xc4\x87i tako onemogu\xc4\x87iti jedan drugog da ostvare prihod od izvoza nafte. _NEWLINE_Ameri\xc4\x8dki, britanski i francuski ratni brodovi bili su upu\xc4\x87eni u Zaljev, gdje je nekoliko kuvajtskih tankera plovilo pod ameri\xc4\x8dkom zastavom i vojnom pratnjom kako bi se sprije\xc4\x8dilo Iran da ih napadne. _NEWLINE_Jo\xc5\xa1 1982. godine ameri\xc4\x8dki predsjednik Ronald Reagan je izjavio da \xc4\x87e SAD napraviti \xc5\xa1to god je potrebno da Irak ne bi izgubio rat. Tijekom "tankerskog rata" ameri\xc4\x8dki ratni brodovi su 1988. godine uni\xc5\xa1tili vi\xc5\xa1e iranskih naftnih platformi i gre\xc5\xa1kom, kako su tvrdile vlasti u Washingtonu, oborili iranski putni\xc4\x8dki zrakoplov sa 290 civila.\n_START_SECTION_\nMir i dug\n_START_PARAGRAPH_\nPrekid vatre stupio je na snagu mjesec dana kasnije, 20. kolovoza, a u to su podru\xc4\x8dje upu\xc4\x87ene mirovne snage Ujedinjenih naroda._NEWLINE_Rat nije bitnije promijenio granicu izme\xc4\x91u dvije dr\xc5\xbeave, no cijena osmogodi\xc5\xa1njeg ratovanja u ljudskim \xc5\xbertvama i posljedicama po gospodarstvo je bila ogromna i za Irak i za Iran. _NEWLINE_Procjenjuje se da je poginulo 400 tisu\xc4\x87a ljudi, a da ih je ranjeno \xc4\x8dak 750 tisu\xc4\x87a. Tijela poginulih su otkrivana sve do nedavno, neka su prona\xc4\x91ena pro\xc5\xa1le godine._NEWLINE_Ekonomska cijena rata je, prema nekima, za svaku zemlju iznosila vi\xc5\xa1e od 400 milijardi dolara. U taj iznos su uklju\xc4\x8deni tro\xc5\xa1kovi razaranja te procjena o izgubljenom prihodu zbog ote\xc5\xbeane proizvodnje i izvoza nafte.'