b'\n_START_ARTICLE_\nKolonijalna arhitektura u Latinskoj Americi\n_START_PARAGRAPH_\nKolonijalna arhitektura na podru\xc4\x8dju Latinske Amerike odnosi se na razdoblje nakon Kolumbovog otkri\xc4\x87a novog kontinenta 1492. pa sve do osamostaljenja kolonijalnih zemalja u XIX. stolje\xc4\x87u. Europski, ponajvi\xc5\xa1e \xc5\xa1panjolski arhitektonski modeli prenose se na novi kontinent, gdje se osnivaju radionice u kojima se podu\xc4\x8dvaju mjesni kolonizatori i stanovni\xc5\xa1tvo. Mjesno stanovni\xc5\xa1tvo je doprinijelo stilskim promjenama uvo\xc4\x91enjem novih tehnika izgradnje te novih materijala, kao \xc5\xa1to su razna ljepila, boje i kamenje. Europski modeli i tehnike zadr\xc5\xbeavaju se kao norma Katoli\xc4\x8dke crkve, kojoj je primarni cilj bila evangelizacija ameri\xc4\x8dkih indijanaca. Katoli\xc4\x8dka crkva je u tom razdoblju bila glavni pokrovitelj op\xc4\x87enito u poticanju razvoja arhitekture i umjetnosti. Iz tog razloga dominira crkveno graditeljstvo, iako nailazimo i na zna\xc4\x8dajne objekte civilne arhitekture. Mje\xc5\xa1avina europske i indijanske kulture omogu\xc4\x87ila je bogat sinkretizam razli\xc4\x8ditih stilova i razdoblja.\n_START_SECTION_\nCrkvena arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nNa po\xc4\x8detku kolonijalnog razdoblja crkve i samostani koje su podigli redovnici sli\xc4\x8dili su na utvrde. Njihovo je ukra\xc5\xa1avanje odgovaralo te\xc5\xbenjama razdoblja. Prvi misionari nisu bili ni arhitekti ni in\xc5\xbeenjeri, ali su unato\xc4\x8d tome sa svojim oskudnim znanjem uspjeli izgraditi veli\xc4\x8danstvene gra\xc4\x91evine u svrhu evangelizacije. Na gra\xc4\x91evinama su vidljivi utjecaji \xc5\xa1panjolske srednjevjekovne i maorske arhitekture, gotike i renesanse koji se udru\xc5\xbeuju sa specifi\xc4\x8dnostima svakog pojedinog reda._NEWLINE_Ra\xc4\x91anje nove latinoameri\xc4\x8dke civilizacije teklo je usporedno s razvojem europskih kulturno-umjetni\xc4\x8dkih razdoblja. Primjena novih tehnika gradnje, novih materijala, mje\xc5\xa1avina goti\xc4\x8dkog, renesansnog i baroknog stila s elementima indijanske kulture te prilagodbe na etni\xc4\x8dke i geografske prilike rezultirali su jedinstvenim arhitektonskim stilom. Iz tih razloga vrlo su rijetke gra\xc4\x91evine \xc4\x8distog stila, kao \xc5\xa1to su katedrala sv. Dominika (Santo Domingo) i neke odre\xc4\x91ene gra\xc4\x91evine poput Pala\xc4\x8de Diega Kolumba (Diego Col\xc3\xb3n) u Dominikanskoj Republici._NEWLINE_Samostani crkvenih redova, ponajprije franjevaca i augustinaca, izgra\xc4\x91eni prije 1570. poprimaju zna\xc4\x8dajke goti\xc4\x8dkog stila. Renesansa se uvodi u tri etape: u prvoj se mije\xc5\xa1a s goti\xc4\x8dkim stilom, zatim poprima zna\xc4\x8dajke pleterskog stila. U posljednjoj se fazi uvode geometrijski ornamenti. Barok je u Latinskoj Americi ponajprije dekorativne naravi. U Meksiku i Peruu ovaj barok do\xc5\xbeivljava svoj arhitektonski procvat. Za Meksiko je zna\xc4\x8dajna primjena polikromnih dekoracija. Neoklasicizam donosi povratak u antiku i pregr\xc5\xa1t anti\xc4\x8dkih elemenata na gra\xc4\x91evinama. Korintski stupovi s klasi\xc4\x8dnim zabatnim trokutom (timpanom) ili zaobljenim zabatom pridonose monumentalnosti ovog stila koji se mo\xc5\xbee vidjeti u Gvatemali, Urugvaju ili Peruu.\n_START_SECTION_\nFranjevci\n_START_PARAGRAPH_\nZa ovaj red misionara osobiti su stropovi od greda, atriji skromnih proporcija s minimalnim ukrasima. U XVI. stolje\xc4\x87u franjevci su izgradili vi\xc5\xa1e od \xc4\x8detrdeset gra\xc4\x91evina. Ogledni primjerci su samostan u Tapeaci, koji sli\xc4\x8di na utvrdu, samostani u Talamanalcu, Huejotzingu, Calp\xc3\xa1nu y Atlixcu.\n_START_SECTION_\nDominikanci\n_START_PARAGRAPH_\nDominikanci uvode stabilan bazilikalni tip gra\xc4\x91evina. Franjevce i augustince poku\xc5\xa1ali su nadma\xc5\xa1iti izgradnjom kolosalnih samostana u Tepotztl\xc3\xa1nu, Oaxaci i Yanhuitl\xc3\xa1nu. Po\xc4\x8deli su primjenjivati uzdu\xc5\xbeni kri\xc5\xbeni tlocrt koji dominira kod njihovih gra\xc4\x91evina, \xc5\xa1to je vidljivo na crkvi u Oaxatepecu s karakteristi\xc4\x8dnim lepezastim svodom i \xc5\xa1iljastim lukovima.\n_START_SECTION_\nAugustinci\n_START_PARAGRAPH_\nSvoju tendenciju za lijepim i dekorativnim prenose na rasko\xc5\xa1ne zidne freske. Izgradili su obilno ukra\xc5\xa1ene kolosalne gra\xc4\x91evine, na kojima se odra\xc5\xbeava prijelaz iz gotike u barok bez zna\xc4\x8dajnog stilskog nastavka. Od dvadesetak augustinskih crkava i samostana, najzna\xc4\x8dajniji su oni u Acolm\xc3\xa1nu, Actopanu, Cuitzeu y Yuririi.\n_START_SECTION_\nKapelice\n_START_PARAGRAPH_\nOtvorene kapelice nalaze se unutar atrija ili \xc4\x8dine poveznicu s klaustrom samostana na mjestima na kojima se odvijaju crkveni rituali. Otvorena kapelica je naziv za arhitektonsko rje\xc5\xa1enje misionara u XVI. stolje\xc4\x87u na podru\xc4\x8dju Vicekraljevstva Nove \xc5\xa0panjolske. Imale su funkciju vanjskog prezbiterija. Time je nastavljena indijanska tradicija izvo\xc4\x91enja obreda na otvorenom, ispred velikih hramova i uvelike olak\xc5\xa1ana evangelizacija pu\xc4\x8danstva._NEWLINE_Na zatvorene kapelice nailazimo na svakom koraku. Njihova namjena bila je vi\xc5\xa1estruka, no naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e su se koristile kao postaje na procesijama, unutar kojih bi se odr\xc5\xbeala ceremonija i nakon toga bi se nastavilo s procesijom.\n_START_SECTION_\nMetropolitanska katedrala Mexico Cityja\n_START_PARAGRAPH_\nKatedrala glavnog grada Meksika je jedna od gra\xc4\x91evina koja je najvi\xc5\xa1e utjecala na arhitekturu kolonijalne \xc5\xa0panjolske na ameri\xc4\x8dkom kontinentu. Projektirao ju je arhitekt Claudio de Arciniega po narud\xc5\xbebi nadbiskupa Alonsa de Mont\xc3\xbafara, koji je \xc5\xbeelio izgraditi pandan katedrali u Sevilli. Gradnja katedrale zapo\xc4\x8dinje 1563. i zavr\xc5\xa1ava 1813._NEWLINE_Katedrala se nalazi na Plaza de la Constituci\xc3\xb3n, u povijesnom sredi\xc5\xa1tu grada i sjedi\xc5\xa1te je meksi\xc4\x8dke nadbiskupije. Katedrala je \xc5\xa1iroka 55,4 metara i duga 110 metara. Sastoji se od pet la\xc4\x91a i osamnaest lateralnih kapelica. Posve\xc4\x87ena je uznesenju Djevice Marije.\n_START_SECTION_\nCivilna arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nU civilnoj arhitekturi najvi\xc5\xa1e se isti\xc4\x8du gradske pala\xc4\x8de, gra\xc4\x91ene gotovo bez varijacija: unutarnje \xc4\x8detvrtasto dvori\xc5\xa1te okru\xc5\xbeeno s \xc4\x8detiri natkrivene galerije. Na gra\xc4\x91evinama iz XVI. stolje\xc4\x87a vidljiv je srednjevjekovni utjecaj, iako se podosta isprepli\xc4\x87e s renesansnim. Fasade na ulicama su rasko\xc5\xa1ne, \xc5\xa1to je u skladu s kupovnom mo\xc4\x87i vlasnika. Primjeri takvog tipa gradskih pala\xc4\x8da su izme\xc4\x91u ostalih: ku\xc4\x87a Mazariegas, San Cristobal de las Casas, dr\xc5\xbeava Chiapas, Meksiko, gradska pala\xc4\x8da grada Cuernavaca, dr\xc5\xbeava Morelos, Meksiko, i pala\xc4\x8da Montejo, Merida, poluotok Yucat\xc3\xa1n, M\xc3\xa9ksiko._NEWLINE_Ku\xc4\x87e obi\xc4\x8dnih ljudi isti\xc4\x8du se svojom jednostavno\xc5\xa1\xc4\x87u. Njihova pro\xc4\x8delja nisu pro\xc5\xbeeta dekorativnim elementima, kao \xc5\xa1to je to slu\xc4\x8daj kod gradskih pala\xc4\x8da, kod kojih dominira utjecaj maorskog stila ukra\xc5\xa1avanja. Ku\xc4\x87e tog tipa su prije svega funkcionalne. Za njihovu izgradnju se koriste materijali poput drva, trske, gline i zidne ograde koji su slu\xc5\xbeili i za izradu ornamenata. Osnovne funkcije su za\xc5\xa1tita od sunca i ki\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da Cort\xc3\xa9s u Meksiku\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8da Cort\xc3\xa9s (Kolumbo) je povijesni spomenik smje\xc5\xa1ten u Morelosu, Dominikanska Republika. Dao ju je izgraditi sam Hern\xc3\xa1n Kolumbo, sin Kristofora Kolumba prvih godina nakon osvajanja Meksika. Slu\xc5\xbeila mu je kao rezidencija nakon povratka iz grada Meksika. Danas je sjedi\xc5\xa1te muzeja Cuernavaca. Gradnja je zapo\xc4\x8deta 1526., \xc5\xa1to pala\xc4\x8du \xc4\x8dini jednom od najstarijih o\xc4\x8duvanih arhitektonskih zdanja u Meksiku. Izgra\xc4\x91ena je na ru\xc5\xa1evinama obrednog mjesta Tlalocayacalli, koje se koristilo u svrhe dono\xc5\xa1enja starje\xc5\xa1ini Tlahuica te je time zadr\xc5\xbeala svoj istaknuti polo\xc5\xbeaj. Pala\xc4\x8da je tijekom vremena imala razli\xc4\x8dite funkcije. Na po\xc4\x8detku je bila rezidencija Hern\xc3\xa1na Kolumba i njegove \xc5\xbeene Juane Z\xc3\xba\xc3\xb1ige. Od 1774. do 1821. je slu\xc5\xbeila kao zatvor. Tijekom 1855. je bila sjedi\xc5\xa1te privremene republike Juana N. \xc3\x81lvareza protiv Sante Ane. Od 1864. do 1866. bila je slu\xc5\xbebeni ured nadvojvode Maksimilijana I. Ve\xc4\x87 1872., nakon restauracije republike, pala\xc4\x8da je ugostila vladu nedavno izabranog Moralesa.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da Montejo u M\xc3\xa9ridi u Meksiku\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8du su izgradili osvaja\xc4\x8di poluotoka Yucat\xc3\xa1n, \xc4\x8dlanovi obitelji Montejo. Slu\xc5\xbeila im je kao obiteljska rezidencija u povijesnom sredi\xc5\xa1tu grada M\xc3\xa9ride. Zgrada je danas o\xc4\x8duvana u originalnom izdanju, ne ra\xc4\x8dunaju\xc4\x87i manje preinake i restauracije tijekom minulih stolje\xc4\x87a. Danas pala\xc4\x8da djeluje u slu\xc5\xbebi Ku\xc4\x87e kulture i muzeja Casa Montejo. Jedini je sa\xc4\x8duvani primjer renesansne civilne pala\xc4\x8de u Meksiku.'