b'\n_START_ARTICLE_\nOmi\xc5\xa1\n_START_SECTION_\nZemljopisni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nOmi\xc5\xa1 je grad u srcu Dalmacije, na u\xc5\xa1\xc4\x87u rijeke Cetine. Nalazi se 21 kilometar jugoisto\xc4\x8dno od najve\xc4\x87eg dalmatinskog grada Splita, na Dr\xc5\xbeavnoj cesti D8. Podru\xc4\x8dje Grada Omi\xc5\xa1a zauzima 266,20 km\xc2\xb2 i prote\xc5\xbee se od Du\xc4\x87a na zapadu do Brela na istoku. Grani\xc4\x8di s op\xc4\x87inama Dugi Rat, Dugopolje, Trilj, Cista Provo, \xc5\xa0estanovac, Zadvarje i Brela te s Gradom Splitom._NEWLINE_Sinaj je predio Omi\xc5\xa1a koji se nalazi uz zapadnu obalu rijeke Cetine, sve do njena u\xc5\xa1\xc4\x87a u Jadransko more.\n_START_SECTION_\nGradske granice\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc4\x8dja Grada Omi\xc5\xa1a obuhva\xc4\x87a podru\xc4\x8dje naselja sa zapadne strane ome\xc4\x91eno granicom Grada Omi\xc5\xa1a i Op\xc4\x87ine Dugi Rat (granica pocima na moru zapadno od auto-kampa \xe2\x80\x9cRibnjak\xe2\x80\x9d ide potokom prema sjeveru do Jadranske ceste, Jadranskom cestom u pravcu Omi\xc5\xa1a do spomenika Franji Kluzu, cestom prema starom selu Du\xc4\x87e do ku\xc4\x87e Rajka Opa\xc4\x8dka, preko isto\xc4\x8dnog dijela ku\xc4\x87e Rajka Opa\xc4\x8dka u pravcu sjeverozapada na granicu k.\xc2\xa0o. Tugare), zatim ju\xc5\xbenom granicom k.\xc2\xa0o. Tugare skre\xc4\x87e prema sjeveru zapadnim granicama k.\xc2\xa0o. Tugare, k.\xc2\xa0o. Dubrava, k.\xc2\xa0o. Dolac Donji do rijeke Cetine, skre\xc4\x87e prema jugoistoku rijekom Cetinom do granice k.\xc2\xa0o. Dolac Gornji, k.\xc2\xa0o. Srijane, do zapadne granice k.\xc2\xa0o. Nova Sela, nastavlja zapadnom granicom k.\xc2\xa0o. Nova Sela do k.\xc2\xa0o. Birorine, onda ide sjevernom granicom k.\xc2\xa0o. Nova Sela, k.\xc2\xa0o. Blato do k.\xc2\xa0o. Kre\xc5\xa1evo, skrece prema jugu isto\xc4\x8dnim granicama k.\xc2\xa0o. Blato, k.\xc2\xa0o. Kostanje, k.\xc2\xa0o. Podgra\xc4\x91e, k.\xc2\xa0o. Slime i k.\xc2\xa0o. Rogoznica do mora. Granice Grada Omi\xc5\xa1a mogu se mijenjati na na\xc4\x8din i po postupku koji su propisani zakonom_NEWLINE_U sastavu Grada Omi\xc5\xa1a su naselja Blato na Cetini, Borak, \xc4\x8celina, \xc4\x8ci\xc5\xa1la, Donji Dolac, Dubrava, Gata, Gornji Dolac, Kostanje, Ku\xc4\x8di\xc4\x87e, Lokva Rogoznica, Maru\xc5\xa1i\xc4\x87i, Mimice, Naklice, Nova Sela, Omi\xc5\xa1, Ostrvica, Pisak, Poda\xc5\xa1pilje, Podgra\xc4\x91e, Puti\xc5\xa1ici, Seoca, Slime, Smolonje, Srijane, Stani\xc4\x87i, Svini\xc5\xa1\xc4\x87e, Trnbusi, Tugare, Zaku\xc4\x8dac, Zve\xc4\x8danje.\n_START_SECTION_\nGradska naselja\n_START_PARAGRAPH_\nGradska naselja Omi\xc5\xa1a su:_NEWLINE_Blato na Cetini, _NEWLINE_Borak, _NEWLINE_\xc4\x8celina, _NEWLINE_\xc4\x8cisla, _NEWLINE_Donji Dolac, _NEWLINE_Dubrava, _NEWLINE_Gata, _NEWLINE_Gornji Dolac, _NEWLINE_Kostanje, _NEWLINE_Ku\xc4\x8di\xc4\x87e, _NEWLINE_Lokva Rogoznica, _NEWLINE_Maru\xc5\xa1i\xc4\x87i, _NEWLINE_Mimice, _NEWLINE_Naklice, _NEWLINE_Nova Sela, _NEWLINE_Omi\xc5\xa1, _NEWLINE_Nemira,_NEWLINE_Ostrvica, _NEWLINE_Pisak, _NEWLINE_Poda\xc5\xa1pilje, _NEWLINE_Podgra\xc4\x91e, _NEWLINE_Puti\xc5\xa1i\xc4\x87i, _NEWLINE_Seoca, _NEWLINE_Slime, _NEWLINE_Smolonje, _NEWLINE_Srijane, _NEWLINE_Stani\xc4\x87i, _NEWLINE_Svini\xc5\xa1\xc4\x87e, _NEWLINE_Trnbusi, _NEWLINE_Tugare, _NEWLINE_Zaku\xc4\x8dac i  _NEWLINE_Zve\xc4\x8danje.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njeg Omi\xc5\xa1a prvi se put spominje u povijesti pod imenom Oneum ili Onaeum, a zamire po\xc4\x8detkom 7. stolje\xc4\x87a. S obzirom na poziciju Omi\xc5\xa1a kao va\xc5\xbene veze s unutra\xc5\xa1njo\xc5\xa1\xc4\x87u, to nije bilo duga vijeka. Povijesno sredi\xc5\xa1te onda\xc5\xa1njeg Omi\xc5\xa1a je bilo smje\xc5\xa1teno na isto\xc4\x8dnoj obali rijeke Cetine. Samo ime "Cetina" potje\xc4\x8de od frigijske rije\xc4\x8di Zetna u zna\xc4\x8denju "vrata", jer je u\xc5\xa1\xc4\x87e Cetine sli\xc4\x8dilo na monumentalna vrata._NEWLINE_U anti\xc4\x8dkom se razdoblju naselje Oneum vjerojatno nalazilo u zaseoku Bau\xc4\x8di\xc4\x87ima, gdje je prona\xc4\x91eno mnogo anti\xc4\x8dkih ulomaka (reljefa, natpisa, nadgrobnih spomenika, svjetiljaka i novca). Najva\xc5\xbeniji spomenici, koji se danas \xc4\x8duvaju u Gradskom muzeju, kameni su ulomci s rimskim natpisima. Iz teksta se zaklju\xc4\x8duje da su uklesani za vladavine rimskih careva Tiberija i Klaudija (Tiberius - A.D. 14-37; Claudius - A.D. 41-54 ), a najvjerojatnije su bili namijenjeni nekoj javnoj zgradi, spomeniku ili cesti, \xc5\xa1to govori o va\xc5\xbenosti naselja u kojem su gra\xc4\x91eni._NEWLINE_Nedaleko od tog nalazi\xc5\xa1ta mramorni je portret rimskog cara Tiberija i jedan veliki dio anti\xc4\x8dkog \xc5\xbertvenika posve\xc4\x87enog rimskom caru Augustu (Augustus - 27 B.C. - 14 A.D.). Da se radilo o ve\xc4\x87em i va\xc5\xbenijem naselju u anti\xc4\x8dko doba svjedo\xc4\x8de i rimski grobovi, te nadgrobne stele i sarkofazi koji postoje na omi\xc5\xa1kom starom groblju._NEWLINE_U Srednjem vijeku, tijekom 12. i 13. stolje\xc4\x87a, gradom su vladali knezovi Ka\xc4\x8di\xc4\x87i, koji su bili na \xc4\x8delu omi\xc5\xa1kih gusara. Omi\xc5\xa1 se tada spominje pod talijanskim imenom Almissa. Omi\xc5\xa1ki gusari vodili su napade na papinske galije i trgova\xc4\x8dke brodove mo\xc4\x87ne Venecije, Dubrovnika, Kotora, Splita... Sve su to bili povodi za u\xc4\x8destale ratove te sklapanje sporazuma, koji su \xc4\x8desto zavr\xc5\xa1avali pla\xc4\x87anjem danka Omi\xc5\xa1anima za mirnu plovidbu. Medutim, svaki mir s omi\xc5\xa1kim gusarima bio je kratka vijeka, pa su se protiv njih povela i dva kri\xc5\xbearska rata. Prvi rat, koji je zavr\xc5\xa1io pobjedom gusara, poveo je papa Honorije III. 1221. godine, radi gusarskih napada na kri\xc5\xbeare koji su plovili prema Palestini. Drugi kri\xc5\xbearski rat, koji Omi\xc5\xa1ani gube, poveli su Mle\xc4\x8dani 1286. i 1287. godine, a ozna\xc4\x8dio je svojevrstan kraj mo\xc4\x87i knezova Ka\xc4\x8di\xc4\x87a i njihove vladavine gradom Omi\xc5\xa1om._NEWLINE_Gusarsku povijest zorno predo\xc4\x8duju gradske tvr\xc4\x91ave Mirabella (Peovica) i Starigrad (Fortica). S Peovice se mo\xc5\xbee vidjeti cijeli Omi\xc5\xa1, a s Fortice cijeli Bra\xc4\x8dki kanal, otoke Bra\xc4\x8d, Hvar i \xc5\xa0oltu, Srednja Poljica i u\xc5\xa1\xc4\x87e rijeke Cetine, \xc5\xa1to je bilo veoma va\xc5\xbeno za gusarenje, jer se s jednoga mjesta moglo nadzirati veliko podru\xc4\x8dje na kopnu i moru._NEWLINE_Omi\xc5\xa1ki gusari koristili su brodove na vesla, tzv. Omi\xc5\xa1ke strijele, odli\xc4\x8dnih karakteristika. Jedna od najva\xc5\xbenijih karakteristika Omi\xc5\xa1kih strijela bio je plitki gaz, koji im je omogu\xc4\x87avao pokretljivost, kao i brzo povla\xc4\x8denje u korito rijeke Cetine u slu\xc4\x8daju opasnosti. Omi\xc5\xa1ki su gusari sagradili podvodni zid u koritu rijeke Cetine na samom ulazu u more, koji je bio neobi\xc4\x8dno va\xc5\xbean. Taj podvodni zid (Mostina) nije se vidio jer je bio pod vodom, a imao je samo jedan otvor koji je bio prilago\xc4\x91en omi\xc5\xa1kim brodovima i koji se mogao zatvoriti lancima, tako da bi se neprijateljski brodovi tu nasukali ako bi poku\xc5\xa1ali slijediti gusare. Na lijevoj obali rijeke Cetine bila je izgra\xc4\x91ena i mala tvr\xc4\x91ava (Gomilica), koja je danas sasvim poru\xc5\xa1ena, a \xc4\x8dija se uloga povezuje s Mostinom._NEWLINE_Nakon Ka\xc4\x8di\xc4\x87a, gospodari Omi\xc5\xa1a izmjenjuju se, a gusarstvo, premda jo\xc5\xa1 uvijek djelatno, vi\xc5\xa1e nikada ne\xc4\x87e biti tako uspje\xc5\xa1no kao za njihove vladavine. \xc4\x8cetrnaesto stolje\xc4\x87e bilo je obilje\xc5\xbeeno vladavinom bribirskih knezova \xc5\xa0ubi\xc4\x87a nad gradom. Nakon \xc5\xa0ubi\xc4\x87a gradom vladaju: bra\xc4\x87a Horvat, koji su bili pod za\xc5\xa1titom bosanskog kralja Tvrtka I.; bosanski velmo\xc5\xbea Hrvoje Vuk\xc4\x8di\xc4\x87 Hrvatini\xc4\x87; ban Ivani\xc5\xa1 Nepili\xc4\x87; obitelj Matka Talovca, koja vlast nad gradom dobiva od kralja \xc5\xbdigmunda te bosanski vojvoda Stjepan Kosa\xc4\x8da._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je Ladislav Napuljski 1409. godine Mleta\xc4\x8dkoj Republici prodao Dalmaciju, 1444. godine i Omi\xc5\xa1 je priznao vlast te dr\xc5\xbeave, u \xc4\x8dijem je sastavu ostao do 1797. godine. U doba mleta\xc4\x8dke uprave Omi\xc5\xa1 je, zbog za\xc5\xa1ti\xc4\x87ena polo\xc5\xbeaja, bio vojni\xc4\x8dko i pomorsko naselje koje se razvijalo unutar zidina. Grad je bio za\xc5\xa1ti\xc4\x87en zidinama s tri strane, a sjevernu mu je stranu \xc5\xa1titila planina. Takvo se stanje odr\xc5\xbealo sve do 19. stolje\xc4\x87a, a potom su zidine najve\xc4\x87im dijelom poru\xc5\xa1ene (ostaci gradskih zidina i danas su vidljivi na pojedinim mjestima). Stanovnici Omi\xc5\xa1a su se u to vrijeme bavili uglavnom ribarstvom na u\xc5\xa1\xc4\x87u, ne\xc5\xa1to ju\xc5\xbenije, rijeke Neretve. Od tog su ribolova morali davati Mle\xc4\x8danima jednu desetinu ulova ribe, a \xc4\x8desto su se sukobljavali i s ribarima koji su na isto lovi\xc5\xa1te stizali s obli\xc5\xbenjeg otoka Bra\xc4\x8da._NEWLINE_Omi\xc5\xa1, nakon propasti Venecije 1797. godine, pada pod vlast Austrije. Po\xc5\xbeunskim mirom iz 1805. godine, kojim zavr\xc5\xa1ava rat izmedu Austrije i Francuske, Omi\xc5\xa1 zajedno s Dalmacijom dolazi pod vlast Napoleonove Francuske da bi 1813. godine ponovno pao pod vlast Austrije. U to vrijeme Omi\xc5\xa1 gubi strate\xc5\xa1ku va\xc5\xbenost uz istovremeno slabljenje pomorstva. Zbog toga mjesto nazaduje i 1840. godine ima samo 761 stanovnika. Pod austrijskom vla\xc5\xa1\xc4\x87u Omi\xc5\xa1 ostaje sve do kraja Prvog svjetskog rata 1918. godine._NEWLINE_Tek dolaskom industrije i turizma na po\xc4\x8detku 20. stolje\xc4\x87a Omi\xc5\xa1 po\xc4\x8dinje ponovo uzlaznu putanju u svom razvoju. O bogatoj kulturnoj ba\xc5\xa1tini ovog gradi\xc4\x87a govore danas brojni spomenici kulture. Takva je, na primjer, crkva sv. Petra na Priku (na desnoj obali rijeke Cetine), koja se prvi put spominje 1074. godine, za vladanja kralja Slavca. Vrijedi spomenuti i ostatke gradskih zidova i kula na Fo\xc5\xa1alu, te srednjovjekovnu kulu Mirabella (Peovica).\n_START_SECTION_\nAdministracija i politika\n_START_PARAGRAPH_\nOmi\xc5\xa1 ima status grada i nalazi se u sastavu Splitsko-dalmatinske \xc5\xbeupanije. Sjedi\xc5\xa1te gradske uprave u Omi\xc5\xa1u smje\xc5\xa1teno je na Trgu Kralja Tomislava 3._NEWLINE_Gradona\xc4\x8delnik Grada Omi\xc5\xa1a je Ivo Tomasovi\xc4\x87, dok je Predsjednik Gradskog vije\xc4\x87a dr. Zvonko Mo\xc4\x8di\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nPopis 2011.\n_START_PARAGRAPH_\nPrema popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2011. godine, grad Omi\xc5\xa1 ima 14.936 stanovnika. Ve\xc4\x87ina stanovni\xc5\xa1tva su Hrvati s 98,55%, a po vjerskom opredjeljenju ve\xc4\x87inu od 95,65% \xc4\x8dine pripadnici katoli\xc4\x8dke vjere.\n_START_SECTION_\nPopis 2001.\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 2001. Grad Omi\xc5\xa1 imao je 15.472 stanovnika, a samo gradsko naselje 6.565 stanovnika.\n_START_SECTION_\nFestival dalmatinskih klapa Omi\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi je organiziran\xc2\xa01967.\xc2\xa0godine sa ciljem da se u turisti\xc4\x8dkoj sezoni spontane skupine\xc2\xa0pjeva\xc4\x8da\xc2\xa0na\xc4\x91u zajedno i zapjevaju pred publikom na na\xc4\x8din kako ina\xc4\x8de u svojoj sredini pjevaju u klapi. Bilo je to spontano pjevanje koje se izvodilo po sluhu, a ne prema\xc2\xa0notnom zapisu. Me\xc4\x91utim, to je pjevanje bilo nedovoljno dotjerano, tek pone\xc5\xa1to obra\xc4\x91eno, ali je u sebi nosilo iskonsku privla\xc4\x8dnost i snagu autenti\xc4\x8dnosti. Bila je to suprotnost dominiraju\xc4\x87im, uvje\xc5\xbebanim ansamblima koji su se pod \xe2\x80\x9edalmatinskim\xe2\x80\x9c mogli tada javno \xc4\x8duti (npr. \xe2\x80\x9eAnsambl Dalmacija\xe2\x80\x9c; \xe2\x80\x9eGrupa Dalmatinaca Petra Trali\xc4\x87a\xe2\x80\x9c iz\xc2\xa0Zagreba; \xe2\x80\x9eJeka Jadrana\xe2\x80\x9c iz\xc2\xa0Splita). Svi su pjevali uz instrumentalnu pratnju._NEWLINE_Omi\xc5\xa1\xc2\xa0je sljede\xc4\x87ih godina nastojao u iskazivanju intimnog serenadnog zvuka, lirskih sadr\xc5\xbeaja, \xc5\xa1irokih\xc2\xa0tempa\xc2\xa0a da bi se u\xc5\xbeivalo u akordu, skladu svih dionica. I naravno, isklju\xc4\x8divo u \xe2\x80\x9ea cappella\xe2\x80\x9c izvedbi. Ubrzo se pokazalo da \xe2\x80\x9elijepo pjevanje\xe2\x80\x9c postaje bitnom kvalitetom i u vrednovanju izvedbe i u predstavljanju\xc2\xa0klape. Tra\xc5\xbei se homogenost zvuka, uskla\xc4\x91enost i ravnote\xc5\xbea\xc2\xa0glasova, fuzija akorda, besprijekorna i sigurna intonacija, jasna artikulacija i izgovor, te izra\xc5\xbeajnost i u\xc5\xbeivljenost u interpretaciji\xc2\xa0teksta._NEWLINE_Uloga voditelja i obra\xc4\x91iva\xc4\x8da (njih preko 400) postaje izuzetno zna\xc4\x8dajnom kako za oblikovanje i prilagodbu izvornih napjeva tako i za izvedbu klape u sve ja\xc4\x8doj konkurenciji klapa koje se bore za festivalske nagrade._NEWLINE_Izvorni klapski napjevi su temelj cjelokupnog festivalskog programa. Do sada je na Omi\xc5\xa1kom festivalu izvedeno preko 1250 naslova (ako se izuzmu varijante, njihov broj je preko 900)._NEWLINE_U okviru\xc2\xa0Festivala\xc2\xa0(od\xc2\xa01968.\xc2\xa0godine) ustanovljena je posebna natjecateljska ve\xc4\x8der novih skladbi, a sa ciljem da se \xc5\xa1iri fundus klapskih pjesama koje nastavljaju\xc2\xa0tradiciju, ali donose i nove ideje i nova glazbena oblikovanja u duhu tradicijske dalmatinske klapske pjesme. Do sada je izvedeno preko 500 novih skladbi._NEWLINE_Izdava\xc4\x8dka djelatnost Festivala dalmatinskih klapa u Omi\xc5\xa1u jedan je od bitnih \xc4\x8dimbenika koji je dao te\xc5\xbeinu svemu izvedenom, a zatim zabilje\xc5\xbeenom, analiziranom, dokumentiranom te predstavljenom, a na uporabu budu\xc4\x87im generacijama (Zbornici I, II i III; Leut; Ve\xc4\x8deri novih skladbi; te prigodna diskografska izdanja). U njihovu realizaciju uklju\xc4\x8deni su priznati stru\xc4\x8dnjaci s podru\xc4\x8dja etnomuzikolo\xc5\xa1ke znanosti te drugi suradnici (teoreti\xc4\x8dari, muzikolozi,\xc2\xa0dirigenti,\xc2\xa0skladatelji, voditelji\xc2\xa0zborova\xc2\xa0i klapa, obra\xc4\x91iva\xc4\x8di\xe2\x80\xa6). Ovi profili \xc4\x8dine i stru\xc4\x8dno ocjenjiva\xc4\x8dko povjerenstvo koje najboljim klapama dodjeljuje Zlatni, Srebrni i Bron\xc4\x8dani \xc5\xa1tit s povijesnim grbom grada Omi\xc5\xa1a._NEWLINE_Omi\xc5\xa1 je ve\xc4\x87 47 godina sidri\xc5\xa1te izvorne klapske pjesme. U me\xc4\x91uvremenu, osmislile su se posebne ve\xc4\x8deri debitanata, popularne klapske pjesme,\xc2\xa0pjesme\xc2\xa0uz pratnju\xc2\xa0gitare(a), ve\xc4\x8der mje\xc5\xa1ovitih klapa a koje se odvijaju izvan Omi\xc5\xa1a (Bol\xc2\xa0na Bra\xc4\x8du,\xc2\xa0Blato na Kor\xc4\x8duli,\xc2\xa0Vodice\xc2\xa0u \xc5\xa0ibensko-kninskoj \xc5\xbeupaniji i\xc2\xa0Opuzen\xc2\xa0u Dubrova\xc4\x8dko-neretvanskoj. Od\xc2\xa01991.\xc2\xa0godine ustanovljena je posebna natjecateljska i finalna ve\xc4\x8der \xc5\xbeenskih klapa koje su se do tada natjecale u zajedni\xc4\x8dkoj konkurenciji sa mu\xc5\xa1kim klapama._NEWLINE_Tijekom vi\xc5\xa1e od 45 godina Festivala dalmatinskih klapa u Omi\xc5\xa1u omi\xc5\xa1kom pozornicom pro\xc5\xa1lo je preko 4000\xc2\xa0pjeva\xc4\x8da/ica, nastupilo preko 470 klapa. Svake se godine na audiciji prijavi izme\xc4\x91u 20-30 novih, debitantskih klapa.\n_START_SECTION_\nSrednje \xc5\xa1kole\n_START_PARAGRAPH_\n"S\xc5\xa0 Jure Ka\xc5\xa1telan" Srednja \xc5\xa1kola \xe2\x80\x9eJure Ka\xc5\xa1telan\xe2\x80\x9c obrazuje u\xc4\x8denike u \xc4\x8detverogodi\xc5\xa1njem i trogodi\xc5\xa1njem programu.  Od po\xc4\x8detka 1990-ih godina pa do danas, \xc5\xa1kola je svoj program zanimanja koji nudi prilago\xc4\x91avala potrebama tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta, paze\xc4\x87i pritom da to budu tra\xc5\xbeena, deficitarna zanimanja. Danas, u Srednjoj \xc5\xa1koli \xe2\x80\x9eJure Ka\xc5\xa1telan\xe2\x80\x9c, postoje slijede\xc4\x87i programi:  _NEWLINE_GIMNAZIJE  _NEWLINE_- op\xc4\x87a gimnazija  _NEWLINE_- jezi\xc4\x8dna gimnazija  _NEWLINE_\xc4\x8cETVEROGODI\xc5\xa0NJA ZANIMANJA  _NEWLINE_- hotelijersko-turisti\xc4\x8dki tehni\xc4\x8dar  _NEWLINE_- tehni\xc4\x8dar za elektroniku  _NEWLINE_TROGODI\xc5\xa0NJA ZANIMANJA  _NEWLINE_- frizer  _NEWLINE_- kozmeti\xc4\x8dar  _NEWLINE_- kuhar  _NEWLINE_- konobar  _NEWLINE_- instalater ku\xc4\x87nih instalacija  _NEWLINE_\xc5\xa0KOLOVANJE U\xc4\x8cENIKA S VE\xc4\x86IM TE\xc5\xa0KO\xc4\x86AMA U RAZVOJU  _NEWLINE_- pomo\xc4\x87ni kuhar i slasti\xc4\x8dar - TES  _NEWLINE_- pomo\xc4\x87ni konobar \xe2\x80\x93 TES  _NEWLINE_24. travnja \xc5\xa1kola obilje\xc5\xbeava svoj Dan \xc5\xa1kole. Izbor datuma vezuje se uz odluku o osnivanju Gimnazije u Omi\xc5\xa1u. Naime, 24. travnja 1964. godine odlukom Skup\xc5\xa1tine op\xc4\x87ine Omi\xc5\xa1 osnovana je prva Gimnazija u Omi\xc5\xa1u.  _NEWLINE_Od 2012. godine uz Dan \xc5\xa1kole zapo\xc4\x8delo se s realizacijom projekta Ka\xc5\xa1telanovo prolje\xc4\x87e. Projekt je osmi\xc5\xa1ljen kao natje\xc4\x8daj na kojem su dobrodo\xc5\xa1li svi oblici u\xc4\x8deni\xc4\x8dke kreativnosti (literarna, likovna, dramska, glazbena, plesna i sli\xc4\x8dna umjetni\xc4\x8dka ostvarenja). Po zavr\xc5\xa1etku natje\xc4\x8daja bira se najbolji rad/radovi\xc2\xa0 koji se potom predstavlja na \xc5\xa1kolskoj sve\xc4\x8danosti povodom Dana \xc5\xa1kole ali i\xc2\xa0 u okviru manifestacije za Dan grada kada \xc5\xa1kola gradu poklanja program.  _NEWLINE_Dakle, Ka\xc5\xa1telanovo prolje\xc4\x87e plod je gotovo cjelogodi\xc5\xa1njeg rada u\xc4\x8denika ali i rada s u\xc4\x8denicima unutar izvannastavnih aktivnosti:  _NEWLINE_- dramske sekcije  _NEWLINE_- novinarske sekcije  _NEWLINE_- ekolo\xc5\xa1ke sekcije  _NEWLINE_- \xc5\xbeenske klape \xe2\x80\x9eAlmissa\xe2\x80\x9c  _NEWLINE_- likovne sekcije  _NEWLINE_Osim nabrojanih, kao izvannastavna aktivnost koja djeluje u okviru \xc5\xa1kole je i sportski klub unutar kojeg su najzastupljeniji sportovi odbojka, nogomet i ko\xc5\xa1arka.  Svake godine u svibnju \xc5\xa1kola organizira Dan otvorenih vrata. Dan predvi\xc4\x91a posjet u\xc4\x8denika osmih razreda osnovnih \xc5\xa1kola i prezentaciju \xc5\xa1kole zajedno s programima i zanimanjima koje u\xc4\x8denici mogu upisati u Srednjoj \xc5\xa1koli \xe2\x80\x9eJure Ka\xc5\xa1telan\xe2\x80\x9c.'