b'\n_START_ARTICLE_\nSokol (Zagra\xc4\x91e)\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPretpostavlja se da je Sokol u ranom srednjem vijeku bio Porfirogenetovo (913.-959.) i Dukljaninovo - Me\xc4\x91urje\xc4\x8dje. Mjesto dana\xc5\xa1njeg Sokola pod Bosnu je do\xc5\xa1lo u doba kralja Tvrtka I._NEWLINE_Najstariji poznati vlasnici su velika\xc5\xa1i Hrani\xc4\x87i, humske vojvoda koji su bili neovisni od bosanske krune.  Povijesni izvori spominju Sokol 1409. godine. Darovnica naselja "Cricena draga" vojvode Sandalja Hrani\xc4\x87a Kosa\xc4\x8de i njegove punice banice Anice datirana je na 15. lipnja 1409. a napisana u Sokolu ("Scripta in Socol"). Ve\xc4\x87 formirano omiljeno rezidencijalno mjesto vojvode Sandalja implicira na ve\xc4\x87u starost gra\xc4\x91evine. Vjerojatno je tad Sokol bio djelimi\xc4\x8dno izgra\xc4\x91en i vojvoda Sandalj ga je naslijedio. O\xc4\x8duvani su podatci o anga\xc5\xbemanu vojvode Sandalja na njegovoj dogradnji i upo\xc5\xa1ljavanju Poznato je vi\xc5\xa1e dubrova\xc4\x8dkih klesara i kamenara koje je Hrani\xc4\x87u na\xc5\xa1ao prijatelj dubrova\xc4\x8dki vlastelin Teodor Prodaneli\xc4\x87._NEWLINE_Kraj je imao katoli\xc4\x8dku tradiciju do turskih vremena, na \xc5\xa1to upu\xc4\x87uju brojni toponimi oblika Crkvina, Crkvice ili Crkvi\xc5\xa1te napu\xc4\x87uju. Dok je utvrda Sokol bila u Sandaljevu vlasni\xc5\xa1tvu, Sandalj se anga\xc5\xbeirao na izgradnji crkve u podno\xc5\xbeju Sokola na Stjepan polju. Vi\xc5\xa1e autora smatra da je sagradio crkvu svetoga Stjepana i da je kao njen ktitor u njoj sahranjen. Postoji izvorna potvrda za taj anga\xc5\xbeman, \xc4\x8desto neto\xc4\x8dno povezivana za tvr\xc4\x91avu Sokol u Konavlima. 1421. se dubrova\xc4\x8dki kamenar Miho\xc4\x8d Klapoti\xc4\x87 obvezao da \xc4\x87e sa svojim \xc5\xa1egrtom i\xc4\x87i u Sokol kod vojvode Sandalja sazidati mu crkvu, mo\xc5\xbeda upravo crkvu sv. Stjepana. U blizini te crkve je crkva u Zagra\xc4\x91u za koju se smatra da ju je herceg Stjepan Vuk\xc4\x8di\xc4\x87 Kosa\xc4\x8da.  Za staru crkvu ispod grada Sokola u selu Zagra\xc4\x91u postoji mjesna predaja da je bila dvorska crkva hercega Stjepana Vuk\xc4\x8di\xc4\x87a Kosa\xc4\x8de. Od nje su ostali visoki zidovi, ikonostas, kameni svod i kupola navodno gra\xc4\x91ena po uzoru na carigradsku Aju Sofiju.  Danas je tu manastirska crkva sv. Ivana Krstitelja manastira Zagra\xc4\x91a. Pravoslavni manastir, vjerojatno originalno katoli\xc4\x8dki samostan, datira iz 15. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_1440. bila je na podru\xc4\x8dju vojvodstva Stjepana Vuk\xc4\x8di\xc4\x87a Kosa\xc4\x8de. Stjepan Vuk\xc4\x8di\xc4\x87 Kosa\xc4\x8da mnogo je va\xc5\xbenosti pridavao Sokolu. Rezidenciju naziva "slavnim dvorom gospoctva", ulazi mu u titulu (Stjepan od Sokola). Sude\xc4\x87i po prvom mjestu nabrajanja Stjepanovih posjeda, mjestu odakle \xc5\xa1alje poslanstva za mirovne pregovore, prima inozemne veleposlanike, gdje vodi trgovinske pregovore, to je njegov glavni grad. U Sokolu je Stjepan planirao \xc5\xbeenidbe svojih sinova Vlatka i Vladislava 1455. godine. \xc4\x8cini se da desetlje\xc4\x87a turskog nadiranja utje\xc4\x8du na hercegove planove seobe na sigurnija mjesta. Travnja 1465. planirao je predati hrvatsko-ugarskom kralju svoje gradove na granici prema Osmanlijama: To\xc4\x91evac, Samobor, Mile\xc5\xa1evski i Sokol, a u zamjenu za posjede u Ugarskoj. To\xc4\x8dan nadnevak Sokola pod osmansku vlast nije poznat. Nedvojbeno je pad bio poslije sije\xc4\x8dnja 1466. Predao ju je izvjesni knez Radoje Zup\xc4\x8di\xc4\x87, kojeg su Osmanlije za taj \xc4\x8din nagradili posjedom._NEWLINE_Grad je jo\xc5\xa1 imao va\xc5\xbenost u turskim vremenima. Postupno je gubio va\xc5\xbenost u korist Fo\xc4\x8de. Jo\xc5\xa1 1478. godine u popisu Hercegovine spominje se varo\xc5\xa1ica ili kasaba Ho\xc4\x8da, ubilje\xc5\xbeena kao pazar u nahiji Sokol.  Nahija Sokol pripadala je kadiluku Drini. Uloge se mijenjaju. 1519. godine ta ista nahija Sokol ve\xc4\x87 pripada Fo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nNamjena i funkcija\n_START_PARAGRAPH_\nGrad-utvrda Sokol imao je vi\xc5\xa1estruku namjenu i funkciju, poput drugih gradova s ovog prostora: Sokol na zajedni\xc4\x8dkom u\xc5\xa1\xc4\x87u Pive i Tare, Vratar na Tari, To\xc4\x91evac na Hr\xc4\x8davci, Kosman na Sutjesci. Svi su se nalazili na karavanskom putu Dubrovnik - Ni\xc5\xa1 - Carigrad. Povijesni arhiv u Dubrovniku ima zemljovide karavanskog puta Via Drina i Via Bosna s obilje\xc5\xbeenim svim ovim gradovima kao mjesta prolaska i odmora na putu za Carigrad. U mirnim vremenima bila su mjesta za odmor vlasteli, ponekad su bila mjestom carinjenja, a u nemirnim vremenima do izra\xc5\xbeaj je dolazila fortifikacijska funkcija te nadzor kretanja karavana i prolaznika. \xc5\xa0ire podru\xc4\x8dje nije bilo na glavnom putu dubrova\xc4\x8dkog trgova\xc4\x8dkog prometa, premda podgra\xc4\x91e Podsokol je razvijena sredina.\n_START_SECTION_\nOsobine\n_START_PARAGRAPH_\nRadi nepristupa\xc4\x8dnosti gra\xc4\x91en je visoko u stijenama poput ostalih gradova s ovog karavanskog puta. Pristup do njih mogu\xc4\x87 je bio uskim stazama "nogostupima" samo za jednu osobu. Zbog toga je ove utvrde i mala posada od desetak vojnika mogla obraniti utvrdu od stotinjak vojnika napada\xc4\x8dke vojske, ga\xc4\x91aju\xc4\x87i kamenjem napada\xc4\x8de sa svojih polo\xc5\xbeaja. Obavje\xc5\xa1tavanje obrane po\xc4\x8dinjalo je s badnjevima (ne\xc5\xa1to poput bubnjeva) na ulazu u utvrdu. Jedan udarac u badanj zna\xc4\x8dio je da je primije\xc4\x87en karavan. Ako su primije\xc4\x87ene plja\xc4\x8dka\xc5\xa1ke skupine ili vojske, stra\xc5\xbea je udarala vi\xc5\xa1e puta te opominjala posadu na pojavu nepo\xc5\xbeeljnih gostiju. Svi ovi gradovi utvrde danas su samo ru\xc5\xa1evine, gomile ili tumuli.'