b'\n_START_ARTICLE_\nAleksandar I., ruski car\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandar I. Pavlovi\xc4\x8d (23. prosinca 1777. - 1. prosinca 1825. (?) ) je bio  ruski car od 1801. godine, kralj Poljske od 1815 i veliki vojvoda Finske od 1809. godine.\n_START_SECTION_\nObitelj i \xc5\xa1kolovanje\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandar je bio sin cara Pavla i Marije Fjodorovne princeze od W\xc3\xbcrttemberga. Njegova baka je bila Katarina Velika tijekom \xc4\x8dije vladavine se on bio rodio. Bez obzira \xc5\xa1to je imao jo\xc5\xa1 devetoro bra\xc4\x87e i sestara on je bio bakin miljenik \xc5\xa1to je kod njegovog oca stvorilo paranoidni strah da \xc4\x87e biti izba\xc4\x8den iz reda naslje\xc4\x91ivanja krune. Tijekom \xc5\xa1kolovanja u\xc4\x8ditelj mu je bio \xc5\xa1vicarski humanist Frederik Cesar koji ga odgaja u liberalnom duhu. Kao i ve\xc4\x87ina mladi\xc4\x87a on u tinejd\xc5\xbeerskoj dobi simpatizira francuske revolucionare i poljske borce za slobodu. Otac mu u vezi s takvim pogledima samo izjavljuje kako je sve to lijepo, ali se mora ostati pri zemlji. Aleksandar tako mo\xc5\xbee voljeti \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo, ali se treba pla\xc5\xa1iti ljudi. Tako\xc4\x91er on mo\xc5\xbee simpatizirati s revolucionarima, ali mora voditi prije svega ra\xc4\x8duna o interesima dr\xc5\xbeave. U skladu s tako dva potpuno razli\xc4\x8dita principa \xc5\xa1kolovanja budu\xc4\x87i car \xc4\x87e biti vje\xc4\x8dito podijeljena osoba izme\xc4\x91u \xc5\xbeelja i realnosti.\n_START_SECTION_\nUdar\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovni primjer takve realnosti postaje dr\xc5\xbeavni udar kojim \xc4\x87e stupiti na vlast. Njegov otac Pavle zbog svoje politike nikad nije bio popularan me\xc4\x91u plemi\xc4\x87ima. Njegovo zahtijevanje moralnog pona\xc5\xa1anja kao i pove\xc4\x87anja prava seljaka njima je bilo ne\xc5\xa1to potpuno neprihvatljivo. Ako se tim nezadovoljnim plemi\xc4\x87ima dodaju i nezadovoljni \xc4\x8dasnici koji su dobili otkaze zbog pona\xc5\xa1anja koje nije u skladu s njihovim \xc4\x8dinom, stvara se odmah mogu\xc4\x87nost zavjere. Tu mogu\xc4\x87nost odlu\xc4\x8dila je iskoristiti Velika Britanija kad je postalo o\xc4\x8dito da \xc4\x87e joj trenutni car objaviti rat. Srce te zavjere postali su britanski general u ruskoj slu\xc5\xbebi Levin August i Olga Zubov preko koje je navodno stigao novac. Prije samog dr\xc5\xbeavnog udara oni su o namjerama obavijestili Aleksandra i zatra\xc5\xbeili njegovo mi\xc5\xa1ljenje. Po\xc5\xa1to ih nije ni podr\xc5\xbeao niti prijavio, zavjerenici su odlu\xc4\x8dili realizirati ubojstvo Aleksandrova oca 23. o\xc5\xbeujka 1801. godine. Toga dana zavjerenici su prodrli u carevu sobu i poku\xc5\xa1ali ga prisiliti na abdikaciju. Kako je on to odbio, udarili su ga ma\xc4\x8dem i potom ugu\xc5\xa1ili. Po izvr\xc5\xa1enom djelu Nikola Zubov brat Olge je u\xc5\xa1ao u drugu sobu gdje se nalazio Aleksandar i obavijestili ga da je on od tog trenutka car. Sve zavjerenike kasnije \xc4\x87e pomilovati novogi car s prili\xc4\x8dno neobi\xc4\x8dnom iznimkom Olge. Ona \xc4\x87e pobje\xc4\x87i na britanski dvor gdje je bila ljubavnica tamo\xc5\xa1njeg prijestolonasljednika i budu\xc4\x87eg kralja Georga IV. kojemu \xc4\x87e roditi istoimeno izvanbra\xc4\x8dno dijete.\n_START_SECTION_\nRatovi\n_START_PARAGRAPH_\nPrva mjera novog cara tada postaje zahvaljivanje Velikoj Britaniji na kruni zbog \xc4\x8dega odmah u travnju 1801. zaklju\xc4\x8duje s njom mir. Do listopada ove godine u skladu s politikom Londona on ulazi u savez protiv Napoleona s Prusijom i Austrijom. Kratkotrajni mir koji \xc4\x87e po\xc4\x8deti u Europi toga mjeseca ipak zaustavlja ulazak u rat Rusije protiv Francuske. Do novog rata se nije trebalo dugo \xc4\x8dekati. On po\xc4\x8dinje u travnju 1805. godine kada Petrograd i London potpisuju sporazum o borbi za slobodu Nizozemske i \xc5\xa0vicarske. Najve\xc4\x87a bitka ove prve godine rata postaje ona kod Austerlitza gdje je rusku i austrijsku vojsku pred o\xc4\x8dima svojih careva potukao Napoleon. Taj poraz izbacuje Austriju iz rata dok se Aleksandar povla\xc4\x8di u poku\xc5\xa1aju da zalije\xc4\x8di rane svoje vojske. Sljede\xc4\x87u godinu Prusija do\xc5\xbeivljava katastrofalni vojni poraz bez ikakve mogu\xc4\x87nosti da ju jo\xc5\xa1 uvijek razbijeni ruski saveznik spasi. Zadnje bitke ovoga rata postaju one u Isto\xc4\x8dnoj Prusiji 1807. godine kada je ruska vojska ponovno potu\xc4\x8dena. Nakon ovog poraza Aleksandar je zatra\xc5\xbeio i dobio mir.\n_START_SECTION_\nLi\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandar je bio barem u svojoj glavi glavni zagovornik modernizacije dr\xc5\xbeave. On se tijekom prvog djela vladavine divio reformama Napoleona iako ga je smatrao europskim gospodarom rata. U tim svojim \xc5\xbeeljama za promjenom on daje mogu\xc4\x87nost ministrima da izla\xc5\xbeu prijedloge za pobolj\xc5\xa1anja \xc5\xbeivota, ali .... Kada njegov glavni savjetnik Mihajlo Speranskij predla\xc5\xbee uvo\xc4\x91enje parlamenta on prvotno govori kako je ideja dobra, ali jo\xc5\xa1 nije trenutak za to. 1810. godine Aleksandar \xc4\x87e svojom odlukom u potpunosti ukinuti mogu\xc4\x87nost ostvarivanja toga projekta. Potpuno sli\xc4\x8dna kontradikcija ovoga cara postaje njegova \xc5\xbeelja da oslobodi seljake kmetstva. Isto kao i ostale \xc5\xbeelje ona se nije ostvarila. U svom tipi\xc4\x8dnom "humanisti\xc4\x8dkom" \xc5\xbearu kako bi pobolj\xc5\xa1ao \xc5\xbeivot vojnika on im daruje zemlju. Jedini problem te ideje se sastojao u \xc4\x8dinjenici da je oni nisu htjeli. O stvarnoj ljubavi ovog cara prema reformama bolje od svega govore njegovi razgovori s ministrima. Tako je ministru pravosu\xc4\x91a Aleksandar izjavio:_NEWLINE_"Vi uvijek \xc5\xbeelite mene u\xc4\x8diti, ali ja sam Car i ja \xc5\xbeelim to i ni\xc5\xa1ta drugo." _NEWLINE_Njegov ministar vanjskih poslova je o ideji slobode u Aleksandrovoj glavi izjavio:_NEWLINE_"Sve mogu\xc4\x87e slobode u dr\xc5\xbeavi su da ljudi slobodno rade \xc5\xa1to on ka\xc5\xbee"\n_START_SECTION_\nKraj Napoleona\n_START_PARAGRAPH_\nPrvobitno ostvareni dobri odnosi izme\xc4\x91u dva cara nakon mira iz 1807. godine su se po\xc4\x8deli iz mjeseca u mjesec kvariti. To\xc4\x8dka bez povratka postaje odbijanje molbe Napoleona koji je htio o\xc5\xbeeniti sestru od Aleksandra. Slu\xc5\xbebeni razlog za rat iz 1812 godine postaje namjera Francuske prisiliti Rusiju da po\xc4\x8dne ekonomsku blokadu Velike Britanije. Povode\xc4\x87i se politikom spaljene zemlje i "dok imamo vojsku imamo dr\xc5\xbeavu" Rusi su izbjegavali bitku dopu\xc5\xa1taju\xc4\x87i Napoleonu sve dublji ulazak u zemlju. Sve do trenutka kada je francuska vojska u\xc5\xa1la u Moskvu Aleksadar je molio za mir svoga protivnika. Kada je u rujnu 1812. godine Moskva pala i bila spaljena ruski car mijenja svoju politiku u onu totalne mr\xc5\xbenje smatraju\xc4\x87i Napoleona gotovo vragom kojega se mora uni\xc5\xa1titi. Bez obzira na veli\xc4\x8dinu kasnije ukupne pobjede gubici rusa 1812. godine samo u obrani domovine su dostigli brojku od 400 000 ljudi. Ta \xc4\x8dinjenica je onemogu\xc4\x87ila nastavak ruske protuofenzive i oni \xc4\x87e tek uz pomo\xc4\x87 Austrije i Prusije uspjeti potu\xc4\x87i Napoleona.\n_START_SECTION_\nZadnjih deset godina\n_START_PARAGRAPH_\nMirno razdoblje Europe i Rusije u ostatku \xc5\xbeivota ovog cara po\xc4\x8dinje Be\xc4\x8dkim kongresom 1815. godine. Tamo dolazi do promjene politi\xc4\x8dke karte svijeta dogovorom izme\xc4\x91u velesila. Rusija tada dobiva ve\xc4\x87i dio Var\xc5\xa1avskog vojvodstva koje dobiva status kraljevstva ujedinjenog s Rusijom. Tako\xc4\x91er se tijekom tih pregovora potvr\xc4\x91uje osvajanje Finske iz 1809. godine i njen status velikog vojvodstva u sklopu carstva. Prvobitno na samom kongresu Aleksandar se protivio stvaranju Svete Alijanse koja bi trebala odr\xc5\xbeavati mir u Europi. Ipak na kongresu u Ljubljani 1821. godine Rusija, Austrija i Prusija su se obvezale u zajedni\xc4\x8dkom gu\xc5\xa1enju svih revolucionarnih pokreta. Ovaj sporazum na kraju postaje jedini \xc4\x8dije ideje vodilje se Aleksandar pridr\xc5\xbeava do kraja. Kada su pobunjeni Grci poslali delegaciju tra\xc5\xbee\xc4\x87i pomo\xc4\x87 velesila u svom ratu za nezavisnost njegovi glasnici ih presre\xc4\x87u na putu i vra\xc4\x87aju ku\xc4\x87i neobavljena posla.'