b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Alexander M\xc3\xbcller\n_START_SECTION_\nSvojstva supravodljivih materijala\n_START_PARAGRAPH_\nSupravodljivim tvarima na vrlo niskim temperaturima vi\xc5\xa1e ili manje naglo se mijenja karakter ovisnosti elektri\xc4\x8dnog otpora o temperaturi. Pri postepenom sni\xc5\xbeavanju temperature, na odre\xc4\x91enoj, takozvanoj kriti\xc4\x8dnoj temperaturi Tc, elektri\xc4\x8dni otpor, umjesto da se, kao dotada, polako smanjuje, manje ili vi\xc5\xa1e naglo pada prakti\xc4\x8dki na nulu. Ako je taj pad sasvim skokovit, govori se o supravodi\xc4\x8du tipa S 1, ako je bla\xc5\xbei, o supravodi\xc4\x8du tipa S 2. Supravodi\xc4\x8d tipa S 1 ima dva stabilna stanja: normalno vodljivo i supravodljivo; supravodi\xc4\x8d tipa S 2 ima u odsutnosti magnetskog polja tri stabilna stanja: normalno vodljivo (iznad \xe2\x80\x9cgornje\xe2\x80\x9d kriti\xc4\x8dne temperature), supravodljivo (iznad "donje" kriti\xc4\x8dne temperature) i mije\xc5\xa1ano (izme\xc4\x91u obiju kriti\xc4\x8dnih temperatura). \xc4\x8cesto se supravodi\xc4\x8d tipa S 2 karakterizira samo jednom kriti\xc4\x8dnom temperaturom, srednjom izme\xc4\x91u gornje i donje. _NEWLINE_Kriti\xc4\x8dne temperature supravodljivosti nekih (\xc4\x8distih) metalnih elemenata nalaze se vrlo blizu apsolutne nule (na primjer za volfram Tc = 0,01 K). Za ve\xc4\x87inu drugih supravodi\xc4\x8da iz te skupine tvari one iznose nekoliko kelvina. Samo neke od tih tvari imaju vrijednost Tc u blizini 10 K (na primjer niobij Tc = 9,5 K). Kriti\xc4\x8dne temperature supravodi\xc4\x8da iz skupine legura redovito su vi\xc5\xa1e od 10 K (na primjer za neke ternarne legure u sustavu niobij-aluminij-germanij, Tc = 20,7 K). _NEWLINE_Magnetsko polje sni\xc5\xbeava kriti\xc4\x8dnu temperaturu, i to s tim vi\xc5\xa1e \xc5\xa1to je polje ja\xc4\x8de. Kad se prekora\xc4\x8di odre\xc4\x91ena, takozvana kriti\xc4\x8dna jakost polja Hc na nekoj temperaturi Tc supravodljivost sasvim nestaje, i tvar postaje normalno vodljiva. Zbog ovisnosti supravodljivosti o magnetskom polju, jakost elektri\xc4\x8dne struje koja mo\xc5\xbee te\xc4\x87i supravodi\xc4\x8dima ograni\xc4\x8dena je jako\xc5\xa1\xc4\x87u magnetskog polja koje te struje stvaraju. W. Meissner i R. Ochsenfeld pokazali su pokusima 1933. da supravodi\xc4\x8d, ako se najprije izlo\xc5\xbei magnetskom polju a onda ohladi, na temperaturama ispod Tc istiskuje iz sebe magnetsko polje. Supravodi\xc4\x8di tipa S 1 na o\xc5\xa1tro odre\xc4\x91enoj vrijednosti jakosti polja Hc potpuno istisnu magnetsko polje (magnetska indukcija B u njima skokovito padne na nulu), u supravodi\xc4\x8di tipa S 2 magnetsko se polje mo\xc5\xbee izme\xc4\x91u vrijednosti Hc2 i Hc1 djelomice odr\xc5\xbeati u obliku pojedina\xc4\x8dnih lokaliziranih i pravilno raspore\xc4\x91enih cijevi (niti), nosilaca magnetskog toka, koje su okru\xc5\xbeene supravodljivim podru\xc4\x8djem. Supravodi\xc4\x8di tipa S 1 imaju znatno manje karakteristi\xc4\x8dne vrijednosti H\xe2\x82\x80 nego supravodi\xc4\x8di S 2. U supravodi\xc4\x8di tipa S 2, dok su u stanju mije\xc5\xa1ane vodljivosti, nemogu\xc4\x87 je prijenos elektri\xc4\x8dnih naboja, jer struja okomita na magnetsko polje izaziva Lorentzovu silu koja stavlja u gibanje re\xc5\xa1etku niti magnetskog toka. Tehnolo\xc5\xa1kim mjerama uspjelo je u nekim supravodljivim legurama blokirati gibanje niti magnetskog toka i time omogu\xc4\x87iti ve\xc4\x87e gusto\xc4\x87e struje. Takav materijal naziva se supravodi\xc4\x8dem S 3. _NEWLINE_Supravodi\xc4\x8di S 1 i S 2, takozvani meki, prelaze iz jednog u drugo stanje vodljivosti potpuno reverzibilno (povratno), a u odsutnosti magnetskog polja to se odvija bez toplinskog u\xc4\x8dinka (izotermno). Pod utjecajem magnetskog polja prijelaz je iz supravodljivog stanja u stanje normalne vodljivosti endoterman (odvija se uz vezanje topline), a prijelaz u suprotnom smjeru egzoterman (odvija se uz razvijanje topline). Uslijed Meissner-Ochsenfeldova u\xc4\x8dinka (efekta) elektri\xc4\x8dnu struju u supravodi\xc4\x8dima vodi samo vrlo tanki povr\xc5\xa1inski sloj (debljina pribli\xc5\xbeno 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb7 metara). _NEWLINE_Supravodi\xc4\x8di tipa S 3, takozvani tvrdi, razlikuju se od supravodi\xc4\x8da tipa S 1 i S 2 po djelomi\xc4\x8dnoj ireverzibilnosti (nepovratnosti) njihovih indukcijskih svojstava, uslijed \xc4\x8dega se u njima pojavljuje magnetska histereza sli\xc4\x8dno kao u feromagnetskim materijalima. Ovi supravodi\xc4\x8di imaju ve\xc4\x87u kriti\xc4\x8dnu gusto\xc4\x87u elektri\xc4\x8dne struje i ve\xc4\x87u kriti\xc4\x8dnu jakost magnetskog polja nego supravodi\xc4\x8di tipa S 1 i S 2.'