b'\n_START_ARTICLE_\nGradski toranj u Rijeci\n_START_PARAGRAPH_\nGradski toranj sa satom u Rijeci, znamenita je rije\xc4\x8dka gra\xc4\x91evina, smje\xc5\xa1tena na sredini Korza.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nIz ulice Ignazija Henckea ravno se sti\xc5\xbee pred Gradski toranj. Nad ulazom u svaki utvr\xc4\x91eni grad bio je satni toranj. Rijeka je do pred kraj 18. stolje\xc4\x87a bila opasana bedemima, unutar kojih se odvijao cjelokupni javni, kulturni i privredni gradski \xc5\xbeivot. U Rijeku se ulazilo ispod "Vrata od mora" i "Gornjih vrata", do kojih se dolazilo preko drvenog mosta iznad rova napunjenog vodom. U 17. stolje\xc4\x87u toranj je povi\xc5\xa1en, a na njega je postavljen sat, te se udoma\xc4\x87io naziv Satni toranj, Torre d` orologio. Gra\xc4\x91ani Rijeke zakazivali su sastanke "sotto la torre" ili "pod uriloj". Toranj je tako\xc4\x91er bio ukra\xc5\xa1en natpisima, grbovima i bistama habsbur\xc5\xa1kih vladara. Tako je nad ulaznim vratima habsbur\xc5\xa1ki dvoglavi orao i natpis iz 1695. godine. Na arhitravu su natpisi, od kojih jedan evocira uspomenu na Leopolda I.. On je Rijeci 6. lipnja 1659. godine odobrio grb dvoglavog orla, s obje glave, heraldi\xc4\x8dki neobi\xc4\x8dno okrenute na istu stranu, kako stoji na posudi iz koje te\xc4\x8de voda. Ispod grba je deviza INDEFICIENTER (zna\xc4\x8di nepresu\xc5\xa1ivo). Taj je grb tako\xc4\x91er na tornju. Drugi natpis evocira uspomenu na dolazak Karla VI. u Rijeku, 1728. godine. _NEWLINE_Kada je 1750. Rijeku zadesio katastrofalni potres, Marija Terezija dodijelila je gradu sredstva za obnovu, ali je ujedno odobrila generalni urbanisti\xc4\x8dki plan izgradnje novoga grada (civitas nova), s tim da Stari grad ostane nepromijenjen. Pred gradom je na nasutom terenu izgra\xc4\x91ena moderna gradska \xc4\x8detvrt. U okviru te obnove gradski je toranj dobio monumentalni portal na \xc4\x8dije je kruni\xc5\xa1te rije\xc4\x8dki kipar Antonio Michelazzi postavio reljefna poprsja careva. Gradsko vije\xc4\x87e kupilo je 1784. kod "najboljeg ljubljanskog urara" satove za sve \xc4\x8detiri strane. Satovi su funkcionirali sve do 1873. godine, kada su zamjenjeni satnim mehanizmom koji je pokazivao vrijeme u Be\xc4\x8du na me\xc4\x91unarodnoj izlo\xc5\xbebi. Taj je sat i danas u funkciji. Po projektu arhitekta Antuna Gnamba, toranj je oko 1801. obnovljen, dodan mu je tambur i kupola. _NEWLINE_Gradski toranj jedan od simbola grada Rijeke. Godine 1890. arhitekt Filibert Bazarig podario mu je novo ruho historicizma i pokrio ga sada\xc5\xa1njom kupolom. Gradski toranj je kao zna\xc4\x8dajan spomenik kulture obnovljen i konzerviran 1983. godine._NEWLINE_Skulptura rije\xc4\x8dkoga dvoglavog orla nekad se nalazila i na vrhu kupole tornja. Nakon Prvoga svjetskog rata talijanski su mu vojnici odrubili jednu glavu, kako bi manje nalikovao austrijskom, a vi\xc5\xa1e rimskom orlu. Jugoslavenske komunisti\xc4\x8dke vlasti potpuno su ga uklonile nakon Drugoga svjetskog rata. Replika skulpture Rije\xc4\x8dkog dvoglavog orla ponovno je 19. travnja 2017. godine postavljena na vrh kupole Gradskog tornja. Autor skulpture je akademski kipar Hrvoje Uremovi\xc4\x87, koji ju je oblikovao prema smjernicama Konzervatorskog odjela u Rijeci i postoje\xc4\x87e arhivske dokumentacije. Skulptura je u najve\xc4\x87oj mogu\xc4\x87oj mjeri replika povijesne skulpture iz 1906. godine. Izra\xc4\x91ena je u Ljevaonici umjetnina ALU d.o.o. u Zagrebu. Skulptura je izra\xc4\x91ena u aluminiju i te\xc5\xa1ka je oko 270 kilograma. Visina skulpture je 255 centimetara, a raspon krila joj je 300 centimetara. Skulptura se nalazi na visini od oko 30 metara.'