b'\n_START_ARTICLE_\nMagnetizacija\n_START_SECTION_\nFeromagnetizam\n_START_PARAGRAPH_\nFeromagnetizam je pojava sna\xc5\xbenog magnetiziranja pojedinih tvari, takozvanih feromagnetika: \xc5\xbeeljeza, nikla, kobalta, gadolinija, terbija, disprozija i holmija, njihovih slitina i slitina koje ne \xc4\x8dine feromagneti\xc4\x8dni elementi (na primjer Heuslerove slitine: Cu\xe2\x82\x82MnAl, Ni\xe2\x82\x82MnAl, Co\xe2\x82\x82MnSi, Co\xe2\x82\x82MnGe, Co\xe2\x82\x82FeAl). Magnetska permeabilnost feromagnetika vi\xc5\xa1e je tisu\xc4\x87a puta ve\xc4\x87a nego permeabilnost paramagneti\xc4\x8dnih i dijamagneti\xc4\x8dnih tvari. Magnetiziranje feromagneti\xc4\x8dnih tvari nije razmjerno s jako\xc5\xa1\xc4\x87u magnetskoga polja i kod odre\xc4\x91ene jakosti magnetskoga polja dolazi do zasi\xc4\x87enosti. Kada prestane djelovati magnetsko polje, feromagnetici i dalje pokazuju magnetiziranost._NEWLINE_Remanentni (zaostali) magnetizam mo\xc5\xbee se ukloniti djelovanjem magnetskoga polja suprotnog smjera i iznosa koji odgovara sili koercitivnosti feromagnetika (to jest sili koja sprje\xc4\x8dava elementarne magnete da do\xc4\x91u u nesre\xc4\x91en polo\xc5\xbeaj). Ako se magnetsko polje mijenja i nakon \xc5\xa1to je postiglo potrebnu jakost, ponovno dolazi do magnetske zasi\xc4\x87enosti, a kada magnetsko polje dobije vrijednost nula, pojavljuje se remanentni magnetizam. Cikli\xc4\x8dko magnetiziranje feromagnetika naziva se magnetska histereza. Trajni magneti izra\xc4\x91uju se od posebnih vrsta \xc4\x8delika s vrlo visokim remanentnim magnetizmom._NEWLINE_Feromagnetizam ovisi o temperaturi; feromagnetik na nekoj, za njega karakteristi\xc4\x8dnoj temperaturi (takozvanoj Curievoj temperaturi), postaje paramagneti\xc4\x8dan. Feromagnetizam se obja\xc5\xa1njava Weissovom teorijom podru\xc4\x8dja spontane magnetizacije takozvanih Weissovih domena. Domene se sastoje od velikog broja me\xc4\x91usobno paralelno poredanih elementarnih magneta. Magnetiziranje feromagneti\xc4\x8dnih tvari je prebacivanje elementarnih magneta u smjer vanjskog magnetskog polja. Potpuno obja\xc5\xa1njenje feromagnetizma dao je Werner Karl Heisenberg u kvantnoj mehanici, Paulijev princip isklju\xc4\x8denja obja\xc5\xa1njava za\xc5\xa1to je u pojedinim kristali\xc4\x8dnim tvarima uglavnom zastupljeno stanje paralelne orijentacije elektrona (feromagnetici), u drugima antiparalelno stanje (antiferomagnetici), dok je u nekim tvarima me\xc4\x91udjelovanje slabo i nema me\xc4\x91usobne ovisnosti orijentacije atomskih magnetskih dipola u odsutnosti vanjskoga polja (paramagnetici i dijamagnetici).\n_START_SECTION_\nMagnetska histereza\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetska histereza pojava je ka\xc5\xa1njenja magnetske indukcije u odnosu na promjenu jakosti magnetskoga polja. Ovisi o feromagnetskim materijalima u kojima se magnetsko polje inducira; manja je za meko \xc5\xbeeljezo (na primjer slitine FeNi), a ve\xc4\x87a za tvrdo \xc5\xbeeljezo (na primjer uglji\xc4\x8dne \xc4\x8delike). Gubitke magnetske histereze \xc4\x8dini dio energije vanjskoga magnetskog polja koji se u feromagnetskim materijalima nepovratno pretvara u druge oblike energije, ve\xc4\x87inom u toplinu.'