b'\n_START_ARTICLE_\nMe\xc4\x91umolekulske sile\n_START_PARAGRAPH_\nMe\xc4\x91umolekulske sile (ili Van der Waalsove sile) su sile elektromagnetske prirode koje djeluju me\xc4\x91u molekulama neke tvari i atomima plemenitih plinova._NEWLINE_Molekularne sile ovise i o unutarnjoj energiji tijela. To zna\xc4\x8di da se pove\xc4\x87anjem unutarnje energije pove\xc4\x87avaju i molekularne sile.\n_START_SECTION_\nDipol-dipol interakcije\n_START_PARAGRAPH_\nDipolno-dipolna privla\xc4\x8denja postoje izme\xc4\x91u polarnih molekula. Molekule ove vrste posjeduju trajni dipol i usmjeravaju se pod utjecajem elektri\xc4\x8dnog polja. Dipolno-dipolne sile uzrokuju privla\xc4\x8denja pozitivnih i negativnih polova susjednih dipolnih molekula. U kristalima polarnih molekularnih tvari, molekule su ustrojene na na\xc4\x8din koji odre\xc4\x91uju dipolno-dipolne sile. Za predvi\xc4\x91anje stupnja polarnosti diatomnih molekula, kao i polo\xc5\xbeaja pozitivnog i negativnog pola dipola mo\xc5\xbee se iskoristiti razlika elektronegativnosti atoma koji grade molekulu. U svakoj od molekul\xc3\xa2, sredi\xc5\xa1nji atom je elektronegativniji od vezanih vodikovih atoma. Negativni pol svakog veznog dipola usmjeren je, stoga, prema sredi\xc5\xa1njem atomu. U metanu, CH4 tetraedarski razmje\xc5\xa1taj \xc4\x8detiriju polarnih veza C\xe2\x88\x92H stvara nepolarnu molekulu \xe2\x88\x92 metan ne posjeduje dipolni moment. Sredi\xc5\xa1te pozitivnog naboja molekule, izvedenog iz razmatranja svih veza C\xe2\x88\x92H, pada u sredi\xc5\xa1te ugljikovog atoma i podudara se sa sredi\xc5\xa1tem negativnog naboja molekule. S druge pak strane, trigonsko piramidna molekula amonijaka, NH3 je polarna s dipolnim momentom od 1,49 D. Tri polarne veze i nepodijeljeni elektronski par raspore\xc4\x91eni su tako da molekula ima dipol s negativnim polom usmjerenom prema vrhu trigonske piramide. Sli\xc4\x8dno tomu, molekula vode, H2O, oblika slova V, polarna je s dipolnim momentom 1,85 D. Polarne veze i dva nevezuju\xc4\x87a elektronska para pridonose neravnomjernom rasporedu elektronske gusto\xc4\x87e, tj. stvaranju trajnog dipola s negativnim polom usmjerenim prema kisikovom atomu.\n_START_SECTION_\nLondonove sile\n_START_PARAGRAPH_\nLondonove sile (tako\xc4\x91er i disperzijske sile) djeluju me\xc4\x91u nepolarnim molekulama. Ova privla\xc4\x8denja nastaju zbog kretanja elektrona u molekulama. U vrlo kratkom vremenu, elektronski oblak molekule mo\xc5\xbee se iskriviti, pri \xc4\x8demu nastaje dipol, jer je jedan kraj molekula postao negativniji u odnosu na drugi. U sljede\xc4\x87em trenutku polo\xc5\xbeaj pozitivnog i negativnog pola dipola promijenit \xc4\x87e se zbog kretanja elektrona. Kroz dulje vremensko razdoblje (zbog izuzetno brzog kretanja elektrona izmjena dipola izuzetno je brza), u\xc4\x8dinci ovih trenutnih dipola poni\xc5\xa1tavaju se, te nepolarna molekula ne posjeduje trajni dipolni moment. Ovakvom pona\xc5\xa1anju, ina\xc4\x8de nepolarnih molekula, pridonosi \xc4\x8dinjenica \xc5\xa1to su jezgre, glede ogromne masene razlike elektrona i jezgre, izuzetno trome u odnosu na brzo pokretljive elektrone i dok potonji, svojim kru\xc5\xbeenjem mijenjaju svoj polo\xc5\xbeaj, jezgre svoje zadr\xc5\xbeavaju. Me\xc4\x91utim, ovi trenutni, kolebljivi dipoli induciraju uskladljive dipole, koji se u trenutku nastajanja, prostorno usmjeruju jedan prema drugom na isti na\xc4\x8din kao i trajni dipoli. Kretanje elektrona susjednih molekula je uskla\xc4\x91eno. Privla\xc4\x8dne sile me\xc4\x91u trenutnim dipolima predstavljaju Londonove sile. Najja\xc4\x8de Londonove sile javljaju se izme\xc4\x91u velikih, slo\xc5\xbeenih molekula s velikim elektronskim oblacima koje je lako iskriviti ili polarizirati.'