b'\n_START_ARTICLE_\nGolema \xc5\xbeelva\n_START_SECTION_\nAnatomija i morfologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzgled goleme \xc5\xbeelve je tipi\xc4\x8dan za morske kornja\xc4\x8de. Tijelo joj je spljo\xc5\xa1teno, na kratkom vratu je kljunato oblikovana glava, a ekstremiteti su oblikovani kao vesla i dobro prilago\xc4\x91eni plivanju. Odrasle, goleme \xc5\xbeelve narastu do du\xc5\xbeine od jedan i pol metra, a prosje\xc4\x8dna te\xc5\xbeina odrasle \xc5\xbeivotinje je oko 200 kilograma. No, poznati su i primjerci te\xc5\xa1ki do 315 kilograma. Najve\xc4\x87a ikad izmjerena golema \xc5\xbeelva bila je te\xc5\xa1ka 395 kg._NEWLINE_Anatomski, ova vrsta ima neke osobine kojima se razlikuje od drugih iz iste porodice. Za razliku od blisko srodne karetne \xc5\xbeelve, gubica goleme \xc5\xbeelve je kratka, a "kljun" joj nije savijen. Ro\xc5\xbenato u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87enje gornje \xc4\x8deljusti ima blago zakrivljen i nazubljen rub, dok je donja \xc4\x8deljust izra\xc5\xbeenije nazubljena. Le\xc4\x91na, gornja strana glave goleme \xc5\xbeelve pokrivena je jednim parom frontalnih plo\xc4\x8da._NEWLINE_Ova vrsta kornja\xc4\x8da poznata je po mijenjanju boje gornjeg dijela oklopa sa staro\xc5\xa1\xc4\x87u \xc5\xbeivotinje. Tek izle\xc5\xbeene kornja\xc4\x8dice imaju, kao i druge morske kornja\xc4\x8de, imaju uglavnom crn karapaks, dok im je plastron svijetlo obojen. Mlade \xc5\xbeivotinje imaju le\xc4\x91nu stranu tamno sme\xc4\x91u do maslinaste, dok je kod odraslih uglavnom sme\xc4\x91a, pro\xc5\xa1arana razli\xc4\x8ditim bojama. S donje strane, plastron im je obojen \xc5\xbeuto.\n_START_SECTION_\nRasprostranjenost\n_START_PARAGRAPH_\nGolemu \xc5\xbeelvu se mo\xc5\xbee sresti \xc5\xa1irom svijeta u svim tropskim i suptropskim morima. \xc5\xbdive i u Sredozemno more._NEWLINE_Postoje dvije podpopulacije ove vrste, atlanska i isto\xc4\x8dnopacifi\xc4\x8dka. Svaka skupina ima svoja vlastita mjesta za polaganje jaja kao i hranili\xc5\xa1ta, koji se nalaze u podru\xc4\x8dju koje nastanjuju.\n_START_SECTION_\nAtlanska podpopulacija\n_START_PARAGRAPH_\nCelonia mydas se u pravilu mo\xc5\xbee sresti bilo gdje na cijelom Atlantskom oceanu. Mjestimi\xc4\x8dno se najsjevernije mogu sresti uz sjeverne obale Kanade u zapadnom Atlantiku, a u isto\xc4\x8dnom oko otoka Velike Britanije. Najju\xc5\xbenije se pojavljuju u isto\xc4\x8dnom Atlantiku oko vrha ju\xc5\xbene Afrike, a u zapadnom do Argentine. Najzna\xc4\x8dajnija gnijezdi\xc5\xa1ta su na razli\xc4\x8ditim otocima u Karipskom moru, du\xc5\xbe isto\xc4\x8dnih obala SADa i Ju\xc5\xbene Amerike, i, naro\xc4\x8dito, na usamljenim otocima u Ju\xc5\xbenom Atlantiku._NEWLINE_Suprotno od sporadi\xc4\x8dno raspore\xc4\x91enih gnijezdi\xc5\xa1ta, hranidbena podru\xc4\x8dja \xc5\xa1ire se kroz cijelo podru\xc4\x8dje. Vrlo \xc4\x8desto ih se mo\xc5\xbee sresti u vodama oko Floride.\n_START_SECTION_\nIndopacifi\xc4\x8dka podpopulacija\n_START_PARAGRAPH_\nOva podpopulacija na istoku nastanjuje Tihi ocean najsjevernije do ju\xc5\xbenih obala Aljaske a najju\xc5\xbenije sve do juga \xc4\x8cilea. U zapadnom Pacifiku, sre\xc4\x87u se najsjevernije uz sjeverne obale Japana, \xc4\x8dak i ju\xc5\xbene pacifi\xc4\x8dke obale Rusije, a najju\xc5\xbenije sve do otoka ju\xc5\xbeno od Tasmanije. Nastanjuju \xc4\x8ditav Indijski ocean._NEWLINE_Jednako tako, gnijezdi\xc5\xa1ta su sporadi\xc4\x8dno raspore\xc4\x91ena \xc5\xa1irom cijelog tog podru\xc4\x8dja, sve do isto\xc4\x8dnih obala Afrike, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i neke otoke u vodama oko Madagaskara.\n_START_SECTION_\nEkologija i na\xc4\x8din \xc5\xbeivota\n_START_PARAGRAPH_\nKoliko je poznato, najstarija i najpreciznija istra\xc5\xbeivanja \xc5\xbeivota kornja\xc4\x8da odnose se upravo na vrstu golemih \xc5\xbeelvi. Njihov na\xc4\x8din \xc5\xbeivota drasti\xc4\x8dno se mijenja sa svakim sljede\xc4\x87im \xc5\xbeivotnim razdobljem. Tako su, na primjer, tek izle\xc5\xbeene malene kornja\xc4\x8dice meso\xc5\xbederi, i dio su nektonskih organizama. Suprotno tome, mlade i odrasle \xc5\xbeivotinje obi\xc4\x8dno se sre\xc4\x87u u podru\xc4\x8djima s morskom travom u blizini obala i biljojedi su. U tom \xc5\xbeivotnom razdoblju zadr\xc5\xbeavaju se na "livadama" morske trave u blizini obale.\n_START_SECTION_\nStani\xc5\xa1te i prehrana\n_START_PARAGRAPH_\nOvisno o \xc5\xbeivotnoj dobi, goleme \xc5\xbeelve se kre\xc4\x87u izme\xc4\x91u tri razli\xc4\x8dita stani\xc5\xa1ta. Kao vrlo mlade stanovnici su otvorenih mora (pelagijal). U toj dobi, \xc5\xbeivotinje su mesojedi, i hrane se razli\xc4\x8ditim morskim beskralje\xc5\xa1njacima. Prednost daju malenim \xc5\xbearnjacima i ra\xc4\x8di\xc4\x87ima koji su dio zooplanktona. U starosti od oko 5 godina odlaze u priobalne vode, kada postaju gotovo isklju\xc4\x8divo biljojedi. Ova vrsta poznata je kao izbirljiva i cijele generacije se redovno kre\xc4\x87u izme\xc4\x91u istih gnijezdi\xc5\xa1ta i hranili\xc5\xa1ta . Pri tome, hrane se razli\xc4\x8ditim vrstama makroalgi, kao \xc5\xa1to su kaulerpa (Caulerpa), turbinarija (Turbinaria) i druge. Ranije se pretpostavljalo, da se goleme \xc5\xbeelve ne hrane u vrijeme polaganja jaja, no opa\xc5\xbeeno je da u stvarnosti jedu i \xc5\xbeelve koje su neposredno pred polaganjem jaja, u blizini mjesta na koja ih pola\xc5\xbeu ._NEWLINE_Osim ljudi, samo neke velike vrste morskih pasa mogu jesti odraslu golemu \xc5\xbeelvu. Za razliku od odraslih, tek izle\xc5\xbeene kornja\xc4\x8dice imaju na kopnu cijeli niz predatora. Vrijeme od momenta kad napuste leglo do trenutka kad stignu do vode je najopasnije u njihovom \xc5\xbeivotu. No, niti u vodi nisu sigurne dok ne narastu dovoljno.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivota\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliku od ve\xc4\x87ine drugih morskih kornja\xc4\x8da koje gotovo \xc4\x8ditav \xc5\xbeivot provode u moru, za pacifi\xc4\x8dke goleme \xc5\xbeelve poznato je da povremeno tijekom dana izlaze iz vode na usamljenim pla\xc5\xbeama i sun\xc4\x8daju se._NEWLINE_Goleme \xc5\xbeelve \xc5\xbeive 40 do 50 godina, a spolno zrele postaju u dobi od 10 do 15 godina._NEWLINE_Ove \xc5\xbeivotinje prelaze velike udaljenosti od mjesta koja su odabrale kao hranili\xc5\xa1te, do pla\xc5\xbee na kojoj su se izvalile. Poznati su slu\xc4\x8dajevi, da je kornja\xc4\x8da preplivala razdaljinu ve\xc4\x87u od 2.600 km kako bi u vrijeme parenja stigla do pla\xc5\xbee gdje \xc4\x87e polo\xc5\xbeiti jaja. \xc5\xbdenke obi\xc4\x8dno dolaze polagati jaja svake dvije godine, dok mu\xc5\xbejaci dolaze svake godine._NEWLINE_Kao kod velikog broja \xc5\xbeivotinja koje nastanjuju velika podru\xc4\x8dja, vrijeme parenja golemih \xc5\xbeelvi je razli\xc4\x8dito od populacije do populacije. Ve\xc4\x87ina karipskih golemih \xc5\xbeelvi sre\xc4\x87e se radi parenja od lipnja do rujna. U Francuskoj Gvajani jaja pola\xc5\xbeu od o\xc5\xbeujka do lipnja, dok podpopulacija koja dolazi na obale Pakistana to radi cijelu godinu, no malu prednost daje mjesecima izme\xc4\x91u srpnja i prosinca._NEWLINE_Goleme \xc5\xbeelve razmno\xc5\xbeavaju se na na\xc4\x8din tipi\xc4\x8dan za sve morske kornja\xc4\x8de. Parenje odre\xc4\x91uju \xc5\xbeenke, mu\xc5\xbejaci ih ne mogu prisiliti, i naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e je poliandrijsko. Nakon parenja koje se odvija u vodi, \xc5\xbeenka izlazi na obalu do crte iznad dosega plime. Kad na\xc4\x91e mjesto pogodno za leglo, stra\xc5\xbenjim ekstremitetima iskapa jamu u pijesku u koje pola\xc5\xbee oko 100 jaja veli\xc4\x8dine loptice za golf. Nakon toga, zatrpava jamu i vra\xc4\x87a se u vodu. Ovo se tijekom nekoliko tjedana ponavlja vi\xc5\xa1e puta._NEWLINE_Razvoj jaja traje oko dva do tri mjeseca. Kao i kod ve\xc4\x87ine drugih gmazova i ovdje temperatura u leglu odre\xc4\x91uje spol mladunaca. Tako se pri 28\xc2\xb0C razvijaju samo mu\xc5\xbejaci, a na 32\xc2\xb0C samo \xc5\xbeenke. Ako se temperatura kre\xc4\x87e oko 30\xc2\xb0C, razvija se podjednaki broj mu\xc5\xbejaka i \xc5\xbeenki._NEWLINE_Goleme \xc5\xbeelve su, osim u vrijeme parenja, uglavnom samotnjaci.'