b'\n_START_ARTICLE_\nBratstvo svetog Pija X.\n_START_PARAGRAPH_\nBratstvo Svetog Pija X. (FSSPX) me\xc4\x91unarodna je tradicionalna katoli\xc4\x8dka organizacija koju je 1970. godine osnovao francuski nadbiskup Marcel Lefebvre. Slu\xc5\xbebeni latinski naziv bratstva je Fraternitas Sacerdotalis Sancti Pii X, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di "Sve\xc4\x87eni\xc4\x8dko bratstvo svetog Pija X.". Bratstvo je poznato kao sna\xc5\xbean zagovornik i branitelj Tradicionalne mise, tradicionalnog oblika slu\xc5\xbeenja mise koji je dokinut nakon Drugog vatikanskog sabora krajem 1960-ih godina._NEWLINE_Prema vlastitim podacima, Bratstvo ima (od srpnja 2014.) 589 sve\xc4\x87enika koji djeluju u vi\xc5\xa1e od 33 zemlje, 750 \xc5\xbeupnih sredi\xc5\xa1ta, 103 \xc4\x8dasne bra\xc4\x87e, 186 \xc4\x8dasnih sestara, 187 sjemeni\xc5\xa1taraca u 6 sjemeni\xc5\xa1ta, 32 predsjemeni\xc5\xa1tarca, 100 \xc5\xa1kola i 2 sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta._NEWLINE_Glavno sjemeni\xc5\xa1te Bratstva je u \xc3\x89c\xc3\xb4neu u \xc5\xa0vicarskoj; ostala se nalaze u Sjedinjenim Ameri\xc4\x8dkim Dr\xc5\xbeavama (Winona, Minnesota), Francuskoj (Flavigny-sur-Ozerain), Njema\xc4\x8dkoj (Zaitzkofen), Australiji (Goulburn) i Argentini (La Reja). Drugo, mnogo ve\xc4\x87e sjemeni\xc5\xa1te trenuta\xc4\x8dno je u izgradnji u Virginiji koje \xc4\x87e zamijeniti sjemeni\xc5\xa1te u Minnesoti. Najve\xc4\x87i udio sve\xc4\x87enika bratstva (njih preko 120) nalazi se u Francuskoj._NEWLINE_1988. godine, kada je nadbiskup Marcel Lefebvre vidio kako je jedini na\xc4\x8din da sa\xc4\x8duva tradiciju Katoli\xc4\x8dke Crkve i Tradicionalnu Misu, on je s pomo\xc4\x87nim biskupom de Castrom Mayerom zaredio za biskupe \xc4\x8detiri svoja sve\xc4\x87enika (Bernard Fellay, Bernard Tissier de Mallerais, Richard Williamson i Alfonso de Galarreta) bez odobrenja pape Ivana Pavla II. To je za Rim zna\xc4\x8dilo nepo\xc5\xa1tivanje autoriteta rimskog biskupa koji treba odobriti i potvrditi svako re\xc4\x91enje za biskupe prema kan. 1382 Codicis iuris Canonici (Zakoniku kanonskog prava) iz 1983. godine. Idu\xc4\x87i je dan Kongregacija za biskupe izdala dekret kojim je progla\xc5\xa1eno da su nadbiskup Lefebvre i \xc4\x8detvorica novozare\xc4\x91enih biskupa automatski navukli na sebe kanonsku kaznu ekskomunikacije iz Katoli\xc4\x8dke crkve. Bilo je to prvi puta u povijesti Crkve da se iz njenih redova izbacuju tradicionalisti \xe2\x80\x93 oni koji su ostali vjeri fundamentu crkvenog nauka, a ne heretici. Nakon ekskomunikacije Papa je utemeljio povjerenstvo Ecclesia Dei koje je skrbilo za one \xc4\x8dlanove bratstva koji su htjeli ostati u zajedni\xc5\xa1tvu sa Svetom Stolicom. Samo neki od njih su pristupili Sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkom Bratstvu Svetog Petra koje je u zajedni\xc5\xa1tvu sa Svetom Stolicom, dok ih je ve\xc4\x87ina ostala vjerna svome Bratstvu. Nadbiskup Lefebvre vi\xc5\xa1e nije poduzimao daljnja re\xc4\x91enja biskupa._NEWLINE_Papa Benedikt XVI. je 21. sije\xc4\x8dnja 2009. godine ukinuo ekskomunikaciju \xc4\x8detvorici biskupa, kao i cijelog Bratstva. Samim dokidanjem izop\xc4\x87enja prvi puta je u povijesti nastala situacija da se izop\xc4\x87enici ponovo primaju u Crkvu a da pritom ne moraju priznati nauk Crkve. \xc4\x8cinjenica je u tome da se nepriznavanje Drugog vatikanskog sabora sastoji u tome da ga se shvati kao pastoralni koncil koji nije formulirao niti jednu dogmu. Budu\xc4\x87i da Koncil nije nu\xc5\xbean za spasenje Bratstvo ga i ne mora priznavati.\n_START_SECTION_\nSakramenti kod sve\xc4\x87enika Bratstva sv. Pija X\n_START_PARAGRAPH_\nJedan od naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87ih prigovora kojima se nastoji vjernike udaljiti od Sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkog bratstva sv. Pija X. jest taj da sve\xc4\x87enici Bratstva nemaju potrebnu vlast upravljanja (jurisdikciju) i da im je zabranjeno djelovanje. A budu\xc4\x87i da Crkva zabranjuje aktivno sudjelovanje u bogo\xc5\xa1tovlju kod sve\xc4\x87enika koji su pod kaznom obustave (suspenzije) i da je ta vlast upravljanja potrebna za valjanost sakramenata pokore i \xc5\xbeenidbe, vjernici ne bi smjeli pristupati sakramentima kod FSSPX-a._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je 1970. god. Sve\xc4\x87eni\xc4\x8dko bratstvo priznato od fribur\xc5\xa1kog biskupa i tako steklo priznanje za podru\xc4\x8dje cijele Crkve, ubrzo je do\xc5\xa1lo do pote\xc5\xa1ko\xc4\x87a. Kako se u cijeloj Crkvi nametnuo novi obred Mise i reforme proiza\xc5\xa1le iz Drugog vatikanskog sabora, nametnulo se i uvjerenje da oni bezuvjetno obvezuju. Budu\xc4\x87i da je Bratstvo ustrajalo u slu\xc5\xbeenju isklju\xc4\x8divo tradicionalnog bogo\xc5\xa1tovlja i dr\xc5\xbeanju tradicionalnog nauka, duhovnosti i stege, ono je ubrzo postalo smetnjom za promicatelje novog usmjerenja te se nadbiskupa Lefebvrea htjelo prisiliti da prihvati novotarije. Nakon \xc5\xa1to je Nadbiskup odbio taj pritisak, u \xc5\xbeelji da ga se slomi odlu\xc4\x8dilo se poduzeti o\xc5\xa1trije mjere pa mu je izre\xc4\x8dena zabrana djelovanja (obustava sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkih ovlasti), Bratstvu je opozvano crkveno priznanje. Ta situacija, usporedna trajanju op\xc4\x87e krize u Crkvi, odr\xc5\xbeala se do dana dana\xc5\xa1njeg. Prema tome bi imali vrijediti oni prigovori koje iznose provoditelji ili podr\xc5\xbeavatelji razornog usmjerenja proiza\xc5\xa1log iz Drugog vatikanskog sabora. No, Crkva osim redovne, predvi\xc4\x91a za iznimne situacije i dopunsku vlast upravljanja, koja svaki \xc4\x8din sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkog djelovanja \xc4\x8dini valjanim i dopu\xc5\xa1tenim. Da Crkva upravo tu vlast dodijeljuje tradicionalnim sve\xc4\x87enicima (me\xc4\x91u koje svakako spadaju i sve\xc4\x87enici FSSPX-a) u trenutnom stanju crkvene krize, dokazat \xc4\x87emo na temelju \xc4\x8detiri argumenata._NEWLINE_1. Vlast (autoritet) u Crkvi dana je njezinim nositeljima (papi i biskupima) radi izgra\xc4\x91ivanja vjere i podlo\xc5\xbena je bo\xc5\xbeanskom zakonu. Ona ne mo\xc5\xbee biti prepu\xc5\xa1tena samovolji, nego mora biti u slu\xc5\xbebi spasenja du\xc5\xa1a \xe2\x80\x93 jer Crkva nije totalitarna ustanova, nego je vlast pape i biskupa namjesni\xc4\x8dka, a ne autonomna. To zna\xc4\x8di da vr\xc5\xa1enje vlasti mora biti u skladu s bo\xc5\xbeanski objavljenom vjerom i \xc4\x87udore\xc4\x91em te ih promicati i \xc4\x8duvati. U slu\xc4\x8daju kada bi to vr\xc5\xa1enje vlasti predstavljalo ugrozu za vjeru, ono se pretvara u zloporabu pa svaki podlo\xc5\xbenik ima pravo i obvezu za\xc5\xa1tititi se, da bi o\xc4\x8duvao svoju vjeru i vje\xc4\x8dno spasenje. U tim slu\xc4\x8dajevima Crkva iz svog bi\xc4\x87a provi\xc4\x91a mogu\xc4\x87nost primanja spasenjskih sredstava (sakramenata) na na\xc4\x8din koji u redovnoj situaciji nije dopu\xc5\xa1ten._NEWLINE_Analiza cjelokupnog dana\xc5\xa1njeg stanja u Crkvi upu\xc4\x87uje da se nalazimo upravo u jednoj takvoj izvanrednoj situaciji, jer su na snazi na\xc4\x8dela koja ugro\xc5\xbeavaju katoli\xc4\x8dku vjeru. To je novo usmjerenje ekumenizma \xe2\x80\x93 koje te\xc5\xbei uklanjanju razlika izme\xc4\x91u bo\xc5\xbeanski objavljenje, katoli\xc4\x8dke vjere i la\xc5\xbenih religija i tako predstavlja napad na dogmu da je katoli\xc4\x8dka vjera nu\xc5\xbena za spasenje. Zatim je tu nauk o vjerskoj slobodi koji tvrdi da dr\xc5\xbeava treba svim religijama dati ista prava i predstavlja napad na nauk o Kristovoj dru\xc5\xa1tvenoj vlasti. Potom je na snazi nauk o kolegijalnosti koji uru\xc5\xa1ava autoritet na svim razinama i omogu\xc4\x87uje \xc5\xa1irenje svekolikih zabluda. I naposljetku, uveden je novi red Mise koji utjelovljuje sva ova na\xc4\x8dela i izra\xc5\xbeava ih u javnom bogo\xc5\xa1tovlju Crkve._NEWLINE_A nijedan katolik ne mo\xc5\xbee biti obvezan tim reformama koje se udaljuju od vjekovnog nauka Crkve i predstavljaju udar na njega. Naprotiv, svaki je katolik du\xc5\xbean dr\xc5\xbeati se predanog nauka Crkve, koji je pravo i jedino jamstvo za o\xc4\x8duvanje njegove vjere._NEWLINE_Upravo zbog te vjernosti \xe2\x80\x93 beskompromisnog pristajanja uz predani nauk Crkve i odbijanja prihvatiti novotarije, Bratstvo je ka\xc5\xbenjeno zabranom javnog djelovanja, kao \xc5\xa1to su ka\xc5\xbenjavani i svi oni sve\xc4\x87enici koji su odbili prihvatiti zlosretne reforme i odlu\xc4\x8dili dr\xc5\xbeati se isklju\xc4\x8divo predanog nauka i obreda Crkve. Odatle je jasno da su sve te kazne protivne bo\xc5\xbeanskom poslanju Crkve, nepravedne, neutemeljene i \xe2\x80\x93 nevaljane. Stoga Crkva iz svojeg bi\xc4\x87a na izvanredni na\xc4\x8din dopunja te nepravedno oduzete ovlasti pa omogu\xc4\x87ava svakom sve\xc4\x87eniku slu\xc5\xbeiti tradicionalni obred i propovijedati tradicionalni nauk Crkve, a vjernicima omogu\xc4\x87ava hraniti se tim spasenjskim sredstvima jer su ta sredstva nu\xc5\xbena za spasenje te svatko na njih ima pravo i nikome se ne mogu uskratiti1. To je pravo bo\xc5\xbeanskog podrijetla i nijedna ga crkvena vlast ne mo\xc5\xbee uskratiti i ako bi se dogodila ta zloporaba, Crkva to pravo provi\xc4\x91a na izvanredan na\xc4\x8din._NEWLINE_2. U svojem pravnom ure\xc4\x91enju, Crkva predvi\xc4\x91a dopunsku vlast upravljanja i za slu\xc4\x8dajeve \xc4\x8dinjeni\xc4\x8dne i pravne zablude (ZKP 1983., kan. 144). \xc4\x8cinjeni\xc4\x8dna zabluda je situacija kada ve\xc4\x87i broj vjernika pogre\xc5\xa1no vjeruje da neki sve\xc4\x87enik ima vlast upravljanja. Pravna zabluda je situacija kada su stvoreni uvjeti (neovisno o stvarnom uvjerenju vjernika) koji po svojoj naravi upu\xc4\x87uju da neki sve\xc4\x87enik ima vlast upravljanja, iako je on u stvarnosti nema. Ogledni je primjer za ovo drugo kada se naprosto slu\xc5\xbei sveta Misa i podjeljuju sakramenti po katoli\xc4\x8dkom obredu u nekoj katoli\xc4\x8dkoj crkvi, tj. bogoslu\xc5\xbenom prostoru. Crkva tada radi dobra vjernika nadopunjuje vlast upravljanja i \xc4\x8dini sve sakramente valjanima i dopu\xc5\xa1tenima. Kako je barem ovaj drugi uvjet ispunjen u crkvama i kapelama Bratstva sv. Pija X., Crkva tada po samom pravu nadopunjava vlast upravljanja._NEWLINE_3. Danas me\xc4\x91u teolozima i crkvenim pravnicima vlada op\xc4\x87i stav da su kod pravoslavnih sve\xc4\x87enika svi sakramenti valjani, premda su sve pravoslavne Crkve u raskolu i krivovjerju \xe2\x80\x93 odijeljene od zajedni\xc5\xa1tva s Katoli\xc4\x8dkom crkvom. Primijenimo li na\xc4\x8delo pravi\xc4\x8dnosti na situaciju Bratstva, upitat \xc4\x87emo se po kojoj logici o\xc4\x8dito raskolni\xc4\x8dki sve\xc4\x87enici mogu imati vlast upravljanja s obzirom na svoje vjernike, dok katoli\xc4\x8dki sve\xc4\x87enici kojima je ta vlast oduzeta samo zbog neprihva\xc4\x87anja koncilskih reformi (za koje sami njihovi provoditelji tvrde da nisu dogmatske ni nezabludive, nego da je Koncil imao pastoralnu oznaku), to ne bi imali? Takva tvrdnja mo\xc5\xbee proizi\xc4\x87i jedino iz slobodarsko-ekumenskog svjetonazora \xe2\x80\x93 diktature relativizma primijenjene na crkveno podru\xc4\x8dje, koji podnosi sve osim dosljedno katoli\xc4\x8dkog stava pa je o\xc4\x8dito neutemeljena i besmislena._NEWLINE_4. U slu\xc4\x8daju kada netko ne bi bio posve siguran u stvarnost i te\xc5\xbeinu krize i svih njezinih obilje\xc5\xbeja, Crkva nadopunjava vlast upravljanja i u slu\xc4\x8daju pozitivne i vjerojatne sumnje (kan. 144). Prema tome, dovoljno je da netko ima samo temeljnu slutnju o krizi u Crkvi i o neutemeljenosti izre\xc4\x8denih sankcija i Crkva ve\xc4\x87 u tom slu\xc4\x8daju nadopunjava ovlasti i \xc4\x8dini sve sakramente valjanima i dopu\xc5\xa1tenima._NEWLINE_Zaklju\xc4\x8dak:_NEWLINE_Iz svega re\xc4\x8denog o\xc4\x8dito je da, prema katoli\xc4\x8dkom nauku i stavu Crkve, svaki katolik ima pravo pristupati sakramentima kod sve\xc4\x87enika Bratstva sv. Pija X. i da ti sve\xc4\x87enici imaju pravo podjeljivati te sakramente i propovijedati nauk na valjani i dopu\xc5\xa1teni na\xc4\x8din. To pravo izvire iz zahtjeva katoli\xc4\x8dke vjere \xe2\x80\x93 koja je nu\xc5\xbena za spasenje i zbog \xc4\x8dijeg propovijedanja nitko ne mo\xc5\xbee biti ka\xc5\xbenjen, kao i tradicionalnog katoli\xc4\x8dkog bogoslu\xc5\xbeja koje obvezuje sve vjernike i sve\xc4\x87enike i zbog \xc4\x8dijeg obdr\xc5\xbeavanja isto tako nitko ne mo\xc5\xbee biti ka\xc5\xbenjen2. Ta je obaveza utemeljena na ispovijesti vjere3 pa je neopoziva \xe2\x80\x93 obvezuje sve vjernike i nositelje vlasti \xe2\x80\x93 papu i biskupe i du\xc5\xbeni smo je izvr\xc5\xa1avati._NEWLINE_p. Marko Tilo\xc5\xa1anec_NEWLINE__NEWLINE_1 Crkva svakako ima vlast uskratiti spasenjska sredstva \xe2\x80\x93 podjeljivanje ili primanje sakramenata, kao kaznu za neki prijestup protiv bo\xc5\xbeanskih ili crkvenih zakona. Me\xc4\x91utim, nema pravo to u\xc4\x8diniti bez razloga \xe2\x80\x93 ako nije po\xc4\x8dinjeno ka\xc5\xbenjivo djelo, ili jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e, zbog toga \xc5\xa1to vjernici imaju opravdanu \xc5\xbeelju primiti spasenjska sredstva prema predanim obredima Crkve. 2 Usp. Pio V., bula Quo primum: ,,Tako\xc4\x91er im trajno dopu\xc5\xa1tamo i odobravamo apostolskom vla\xc5\xa1\xc4\x87u i snagom ove odredbe da odsada potpuno slijede ovaj Misal kod pjevanja ili recitiranja Mise u kojim god Crkvama, bez ikakvih skrupula u savjesti i bez upadanja u bilo kakve kazne, osude i zabrane, te da se njime mogu i smiju slobodno i zakonito slu\xc5\xbeiti. Jednako tako odre\xc4\x91ujemo i izjavljujemo da se poglavari, upravitelji, kanonici, kapelani i drugi sve\xc4\x87enici bilo kojega naslova, svjetovni ili redovni\xc4\x8dki kojega god reda, ne obvezuju slaviti Misu druk\xc4\x8dije nego smo to odredili; i da se nitko ne tjera ili primorava zamijeniti ovaj Misal; i da se ovo Na\xc5\xa1e pismo ni u koje vrijeme ne smije opozvati ili preina\xc4\x8diti, nego da zauvijek \xc4\x8dvrsto i valjano ostane na snazi." 3 Slu\xc5\xbebena ispovijest vjere koja je propisana nakon Tridentskog sabora pa ju je morao polagati svaki sve\xc4\x87enik sve do II. vatikanskog sabora sadr\xc5\xbei sljede\xc4\x87i \xc4\x8dlanak: ,,Prihva\xc4\x87am i odobravam primljene i odobrene obrede Katoli\xc4\x8dke crkve kod sve\xc4\x8danog podjeljivanja svih spomenutih sakramenata" (Pio IV., bula Iniunctum Nobis). Taj \xc4\x8dlanak utemeljen je na definiranom, nezabludivom nauku Tridentskog sabora da Crkva nema ovlasti korjenito mijenjati ili ukinuti tradicionalne obrede, niti ih zamijeniti za nove, posve razli\xc4\x8dite obrede (Kanoni o sakramentima op\xc4\x87enito, 7. sjednica, 13. kanon).'