b'\n_START_ARTICLE_\nLimfni \xc4\x8dvor\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nKora ima vanjsku zonu (sekundarni limfni \xc4\x8dvori\xc4\x87i i difuzno limfno tkivo me\xc4\x91u njima sadr\xc5\xbee limfocite B) i unutra\xc5\xa1nju (parakortikalnu) zonu (parakorteks, difuzno limfno tkivo koje sadr\xc5\xbei limfocite T, zona ovisna o timusu). Mo\xc5\xbedina (medu\xc4\x8da) se neposredno nastavlja na koru u obliku razgranjenih i me\xc4\x91usobno povezanih mo\xc5\xbedinskih (medularnih) tra\xc4\x8daka (difuzno limfno tkivo, sadr\xc5\xbei limfocite B)._NEWLINE_Limfni sinusi su \xc5\xa1iroki, nepravilni prostori (usporen protok limfe povoljan za izmjenu limfocita i fagocitnu aktivnost), nepotpuno oblo\xc5\xbeeni spljo\xc5\xa1tenim retikulskim (litoralnim) stanicama. Njihov lumen je premo\xc5\xa1\xc4\x87en retikulskim stanicama (sposobnost fagocitoze) retikulskim vlaknima i makrofagima. Kroz \xc4\x8dahuru ulaze u limfni \xc4\x8dvor aferentne limfne \xc5\xbeile i dovode limfu koja sukcesivno prolazi kroz limfne sinuse smje\xc5\xa1tene izme\xc4\x91u \xc4\x8dahure i kore (periferni supkapsularni ili marginalni sinusi), izme\xc4\x91u kore i trabekula (kortikalni, peritrabekularni ili intermedijarni sinusi) i izme\xc4\x91u mo\xc5\xbedinskih tr\xc4\x8daka (mo\xc5\xbedinski ili medularni sinusi)._NEWLINE_U hilusu se svi mo\xc5\xbedinski sinusi stje\xc4\x8du u eferentne limfne \xc5\xbeile. Krvne \xc5\xbeile ulaze na hilusu, granaju se u trabekulama i mo\xc5\xbedinskim sinusima i \xc4\x8dine kapilarnu mre\xc5\xbeu oko zametnih centara limfnih \xc4\x8dvori\xc4\x87a u kori.'