b"\n_START_ARTICLE_\nPravda (umjetnost)\n_START_PARAGRAPH_\nPravda, s razborito\xc5\xa1\xc4\x87u, jako\xc5\xa1\xc4\x87u i umjereno\xc5\xa1\xc4\x87u jedna od \xc4\x8detiri glavne vrline (kreposti). U Platonovoj uzornoj dr\xc5\xbeavi upravo pravda upravlja djelatnostima gra\xc4\x91ana, i dru\xc5\xa1tvenim i pojedina\xc4\x8dnim, i temelj je skladnu djelovanju drugih triju vrlina (Dr\xc5\xbeava 4, 427 i dalje). Zato su renesansni humanisti pretvorili Pravdu u njihovu vodilju, pa se kao takva \xc4\x8desto i prikazuje. Lik se Pravde vrlo \xc4\x8desto vidi na javnim zgradama povezanima sa zakonom. Ma\xc4\x8d je znak njene mo\xc4\x87i. Vaga, koja potje\xc4\x8de iz rimskoga doba, ozna\xc4\x8duje nepristranost, kao i povez preko o\xc4\x8diju, koji pak nije stariji od 16. st. (Drugdje u renesansnoj alegoriji svezane o\xc4\x8di zna\xc4\x8de upravo odsutnost suda, kao u slu\xc4\x8daju Kupidona, Fortune i Neznanja - jer je u antici Pravda bila poznata po bistru oku.) Kad se prikazuje me\xc4\x91u krepostima za Posljednjega suda, pravda mo\xc5\xbee imati po jednog an\xc4\x91ela na svakoj zdjelici svoje tezulje, pa jedan kruni pravednika dok drugi glavu rubi gre\xc5\xa1niku. Od 17.st. umjesto vage mo\xc5\xbee imati fasces, rimski simbol vlasti. Drugi su joj, ne tako \xc4\x8desti, atributi kugla (jer vlada svijetom), risa\xc4\x87i trokut, \xc5\xa1estar i druge mjerne sprave, te lav (po jednoj tradiciji, Djevica, zodija\xc4\x8dki znak izme\xc4\x91u Vage i Lava, personificira Pravdu). Pravda mo\xc5\xbee grliti Mir (s golubom), na temelju Psalma (85, 11): Iustitia et pax oscultatae sunt 'Pravica i mir poljubi\xc5\xa1e se' [Katan\xc4\x8di\xc4\x87ev prijevod]. Pravda mo\xc5\xbee spa\xc5\xa1avati nevinost kojoj prijete divlje zvijeri \xc5\xa1to predstavljaju poroke. Trgovkinja koja naginje vagu ozna\xc4\x8duje izopa\xc4\x8denost pravde, a \xc5\xbealac je i protiv nepo\xc5\xa1tenih prodava\xc4\x8da. Njena pratilja koja iza\xc5\xbeima mlijeko iz grudi jest Dobrostivost, koja valja da ubla\xc5\xbei Pravdu. Pravda vlada Srebrnim vijekom."