b'\n_START_ARTICLE_\nPatrijarhat\n_START_PARAGRAPH_\nPatrijarhat, u op\xc4\x87em smislu, oblik dru\xc5\xa1tvene organizacije, formalne ili neformalne, u kojoj mu\xc5\xa1karci imaju primarnu kontrolu nad dru\xc5\xa1tvenim, politi\xc4\x8dkim, ekonomskim i kulturnim institucijama. Dominacija je izra\xc5\xbeena kroz razli\xc4\x8dite dru\xc5\xa1tvene prakse i obi\xc4\x8daje te je prate i prepetuiraju odgovaraju\xc4\x87e dru\xc5\xa1tvene ideologije. U sociologiji, patrijarhat se poima i kao oblik dru\xc5\xa1tvene zajednice u kojoj je osnovna dru\xc5\xa1tvena jedinica mu\xc5\xa1ki rod, a grupa je povezana srodstvom po mu\xc5\xa1koj liniji. Patrijarhat se ponekad povezuje s patrilinearnim dru\xc5\xa1tvima, koja podrijetlo i naslje\xc4\x91ivanje ra\xc4\x8dunaju po mu\xc5\xa1koj liniji. Me\xc4\x91utim, pokazalo se da patrilinearnost nije nu\xc5\xbean uvjet za mu\xc5\xa1ku dominaciju u dru\xc5\xa1tvu.\n_START_SECTION_\nNastanak i shva\xc4\x87anja\n_START_PARAGRAPH_\nPostoje razna obja\xc5\xa1njenja i teorije o nastanku patrijarhata. Narodi koji su naseljavali podru\xc4\x8dje Europe vjerojatno su se dru\xc5\xa1tvenim prilikama razvijali u pravcu patrijarhata. Promjene se mogu dovesti u vezu s azijatskim plemenima konjanika, koji su zbog su\xc5\xa1e i naglog porasta broja stanovnika morali napustiti svoje podru\xc4\x8dje. Do ovog procesa seobe do\xc5\xa1lo je veoma rano (otprilike 3500 pr. Kr.). Formiranje patrijarhata, marginalizacija \xc5\xbeena i oru\xc5\xbeani sukobi imaju zajedni\xc4\x8dke korijene. Stalni ratovi i osvajanja doveli su do dominacije patrijarhalnih kultura. Ove kulture su bile okosnica stvaranja europske civilizacije (Gr\xc4\x8dke i Rimskog Carstva). Posljednji centar stare, veoma razvijene poljoprivredne kulture koju su vodile \xc5\xbeene bio je na Kreti, koji je nestao u drugoj polovini drugog stolje\xc4\x87a pr. Kr. zbog posljedica prirodnih katastrofa.\n_START_SECTION_\nAntrolopologija i sociologija\n_START_PARAGRAPH_\nU sociologiji i antropologiji, patrijarhat se neko vrijeme koristio kao specifi\xc4\x8dan pojam za dru\xc5\xa1tveni sistem u kojem otac ili stariji mu\xc5\xa1karac ima apsolutnu vlast nad obitelji, a jedan ili vi\xc5\xa1e mu\xc5\xa1karaca imaju vlast i mo\xc4\x87 nad \xc4\x8ditavom zajednicom. Upotrebljavali su ga mislioci i znanstvenici u 19. stolje\xc4\x87u, nastoje\xc4\x87i primijeniti Darwinov model biolo\xc5\xa1ke evolucije i na dru\xc5\xa1tvo, te formirati linearnu teoriju razvoja ljudske kulture. Predlagali su teoriju (danas napu\xc5\xa1tenu) po kojoj se organizacija ljudskog dru\xc5\xa1tva razvijala kroz stupnjeve - prvi je bio stadij animalisti\xc4\x8dkog seksualnog promiskuiteta, nakon kojeg je uspostavljen matrijarhat, a potom patrijarhat.U novije vrijeme znanstvenici se sla\xc5\xbeu da, iako se mo\xc4\x87u dru\xc5\xa1tvu \xc4\x8desto preferencijalno dodjeljivala mu\xc5\xa1kom ili \xc5\xbeenskom rodu, ni matrijarhat ni patrijarhat (shva\xc4\x87eni u ovakvom u\xc5\xbeem smislu) nisu kulturne univerzalije, tj. ne mo\xc5\xbee se pouzdano tvrditi da predstavljaju stadije razvoja svih dru\xc5\xa1tava koja su postojala u povijesti civilizacije._NEWLINE_Dokazi ukazuju na to da su u najmala\xc4\x91em dobu, dakle oko 7000 godina pr. Kr., na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Europe i male Azije \xc5\xbeivjele veoma razvijene kulture, koje su njegovale poljoprivredu. U to doba \xc5\xbeene su igrale va\xc5\xbenu ulogu - ekonomski kao radnice, duhovno kao sve\xc4\x87enice, te je njihova dru\xc5\xa1tvena uloga bila nagla\xc5\xa1ena. Rodbinske veze su se oslanjale na matrijarhat, dakle k\xc4\x87erke su naslje\xc4\x91ivale svoje majke. Mu\xc5\xa1karci su imali jednako va\xc5\xbene uloge kao trgovci i zanatlije, i kako se \xc4\x8dini u to doba nije bilo ratova. Va\xc5\xbeni centri ove rane kulture bili su na Balkanu, podru\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Turske i pred-Asirske kulture na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njeg Irana.\n_START_SECTION_\nPolitologija i pravo\n_START_PARAGRAPH_\nU politiolo\xc5\xa1kom i pravnom smislu, patrijarhat se mo\xc5\xbee promatrati kao ugovor koji u sebi sadr\xc5\xbei mehanizam koji je ostatak starog svijeta o\xc4\x8dinskog prava, koje je prethodilo novom gra\xc4\x91anskom svijetu utemeljenom na ugovoru. Status, koji je svojstven za patrijarhat, op\xc4\x87enito mo\xc5\xbee karakterizirati pripisanost, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da ljudi ve\xc4\x87 ro\xc4\x91enjem dobivaju odre\xc4\x91eni dru\xc5\xa1tveni polo\xc5\xbeaj, i to na temelju zna\xc4\x8dajki kao \xc5\xa1to su spol, boja ko\xc5\xbee, kasnije dob i dr. Kroz ugovor, koji je svojstven gra\xc4\x91anskom dru\xc5\xa1tvu, status poprima zna\xc4\x8denje postignutog polo\xc5\xbeaja, \xc5\xa1to se smatra odlikom novog gra\xc4\x91anskog dru\xc5\xa1tva. _NEWLINE_Tradicionalni patrijarhat ozna\xc4\x8dava odnose koji se temelje na mo\xc4\x87i i o\xc4\x8dinsku vlast. O\xc4\x8dinska vlast u gra\xc4\x91anskom dru\xc5\xa1tvu postaje metafora za vladara kojem se pokoravaju podanici. U gra\xc4\x91anskom dru\xc5\xa1tvu vladar je zakon. Kao jedan od na\xc4\x8dina postanka politi\xc4\x8dkog dru\xc5\xa1tva vidi u udru\xc5\xbeivanju velikog broja patrijarhalnih porodica._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dni patrijarhat - teorija politi\xc4\x8dkog prava i politi\xc4\x8dke pokornosti; sinovi se ra\xc4\x91aju podlo\xc5\xbeni o\xc4\x8devima, a time i politi\xc4\x8dki pod\xc4\x8dinjeni. Politi\xc4\x8dka je mo\xc4\x87 o\xc4\x8dinska, a proizlazi iz o\xc4\x8deve prokreativne mo\xc4\x87i. Politi\xc4\x8dko se pravo smatralo prirodnim. Mo\xc4\x87 oca je paternalna. U dru\xc5\xa1tvenom smislu prokreacija se monogenetski smatra posljedicom prokreativne snage o\xc4\x8deva sjemena. Neke zna\xc4\x8dajke toga prisutne su i danas._NEWLINE_Moderni patrijarhat - bratski, ugovorni i strukturira kapitalisti\xc4\x8dko gra\xc4\x91ansko dru\xc5\xa1tvo. Temelji se na bratstvu kao kategoriji koju ne povezuje srodstvo, nego \xc4\x8dinjenica da je netko mu\xc5\xa1karac i odnosi se na javnu sferu. Ve\xc4\x87ina teoreti\xc4\x8dara ugovora smatra da je obitelj prirodna institucija i da o\xc4\x8deva vlast proizlazi iz njegove prokreativne mo\xc4\x87i, iako se mo\xc5\xbee temeljiti i na pristanku. Hobbes nasuprot tome tvrdi da je obitelj \xc2\xabumjetna\xc2\xbb institucija, pa je o\xc4\x8devo pravo sukladno tome, konvencionalne, ugovorne prirode te po\xc4\x8diva na sili. Jo\xc5\xa1 jedno naga\xc4\x91anje o podrijetlu patrijarhata govori da je u po\xc4\x8detku dru\xc5\xa1tvenog postanka dru\xc5\xa1tveni \xc5\xbeivot bio ure\xc4\x91en prema maj\xc4\x8dinskom pravu (matrijarhat), a srodstvo se gledalo matrilinijski. Naga\xc4\x91a se da se takvo ure\xc4\x91enje mo\xc5\xbeda razvilo zbog spolnog primiskuiteta koji je onemogu\xc4\x87avao utvr\xc4\x91ivanje o\xc4\x8dinstva pa se naslje\xc4\x91e ra\xc4\x8dunalo po \xc5\xbeenskoj (maj\xc4\x8dinskoj) liniji.\n_START_SECTION_\nCrkvena jedinica\n_START_PARAGRAPH_\nU kr\xc5\xa1\xc4\x87anskim organizacijama, patrijarhat je naziv za razli\xc4\x8dite ustrojstvene i teritorijalne jedinice. Tako u ranom kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvu patrijarhat ozna\xc4\x8dava jednu od pet najva\xc5\xbenijih biskupskih stolica. Postojali su Rimski, Aleksandrijski, Antiohijski, Carigradski i Jeruzalemski patrijarhat, kao povijesna crkveno-upravna podru\xc4\x8dja. U katolicizmu, patrijarhat je teritorijalno podru\xc4\x8dje nekih isto\xc4\x8dnih katoli\xc4\x8dkih crkava, npr. Armenski patrijarhat, Maronitski patrijarhat, ali i po\xc4\x8dasni naziv nekih biskupskih stolica na Zapadu, npr. one u Lisabonu i Veneciji. U pravoslavlju, patrijarhat je naziv za neke autokefalne crkve, kao \xc5\xa1to su Carigradski ekumenski patrijarhat, Aleksandrijski pravoslavni patrijarhat, Jeruzalemski pravoslavni patrijarhat i sl.'