b'\n_START_ARTICLE_\nBiskupska pala\xc4\x8da u Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nBiskupsku pala\xc4\x8du (slov. \xc5\xa0kofijski dvorec) je dao sagraditi ljubljanski biskup Kri\xc5\xa1tof Ravbar nakon potresa 1511. godine, na mjestu ru\xc5\xa1evne pala\xc4\x8de iz 1461. godine. Gradnju je vodio jedan od najva\xc5\xbenijih arhitekata toga doba Augustin Prygl Tyfernus. Pala\xc4\x8da je arkadnim hodnikom povezana sa susjednom katedralom._NEWLINE_Zgrada je u 17. stolje\xc4\x87u povi\xc5\xa1ena, a nadogra\xc4\x91eno je i barokno dvori\xc5\xa1te. U 18. stolje\xc4\x87u prizidano je ju\xc5\xbeno krilo. Dana\xc5\xa1nje pro\xc4\x8delje je rezultat obnove 1778. godine prema projektu arhitekta Leopolda Hofera._NEWLINE_U pala\xc4\x8di su no\xc4\x87ila \xc4\x8detiri cara prilikom posjeta Ljubljani: Leopold I. 1660. godine, Karlo IV. 1728. godine, Napoleon 1798. i ruski car Aleksandar I. 1821. godine._NEWLINE_Pala\xc4\x8da smje\xc5\xa1tena na adresi Ciril-Metodov trg 4.'