b'\n_START_ARTICLE_\nBioelektrana\n_START_PARAGRAPH_\nBioelektrana je elektrana koja koristi energiju biomase za dobivanje elektri\xc4\x8dne energije, a \xc4\x8desto i toplinske energije za grijanje (kogeneracija). Proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije iz biomase je sli\xc4\x8dna kao i za fosilna goriva - u termoelektranama; najprije pretvaranje u toplinsku energiju nosilaca (vodena para kod parnih turbina, prirodni plin kod plinskih turbina), pretvaranje u mehani\xc4\x8dku, a potom u elektri\xc4\x8dnu energiju. Radi pove\xc4\x87anja stupnja djelovanja koristi se kogeneracija \xe2\x80\x93 istovremena proizvodnja toplinske i elektri\xc4\x8dne energije, pri \xc4\x8demu je potreban potro\xc5\xa1a\xc4\x8d topline. _NEWLINE_Male kogeneracijske elektrane su vi\xc5\xa1enamjenski objekti, koji iz fosilnih goriva i biomase postupkom kogeneracije proizvode elektri\xc4\x8dnu i toplinsku energiju, a u odre\xc4\x91enim slu\xc4\x8dajevima proizvodi se i hladna voda za potrebe hla\xc4\x91enja. Goriva za pogon malih kogeneracijskih elektrana su plinovita, teku\xc4\x87a i kruta. Odgovaraju\xc4\x87e toplinske snage ovise o vrsti energetskog agregata i kre\xc4\x87u se u rasponu od 20 do 20 000 kW.\n_START_SECTION_\nBioelektrane na drvnu biomasu\n_START_PARAGRAPH_\nPostoje razni na\xc4\x8dini da se iz biomase dobije energija. Upotrebljava se isklju\xc4\x8divo \xc5\xa1umska biomasa (ostaci i otpad nastali redovitim gospodarenjem \xc5\xa1umama, prostorno i ogrjevno drvo) i biomasa iz drvne industrije (ostaci i otpad pri piljenju, bru\xc5\xa1enju, blanjanju, kao gorivo u vlastitim kotlovnicama, sirovina za proizvode, briketi i peleti koji nastaju sabijanjem, odnosno pre\xc5\xa1anjem usitnjene drvne biomase u rasutom stanju radi transporta i automatizacije lo\xc5\xbeenja, te jeftinije i kvalitetnije gorivo od \xc5\xa1umske biomase). Pri obradi drveta gubi se oko 35 do 40% od ulazne sirovine u procesu proizvodnje, a koli\xc4\x8dina otpada za neke proizvode kao \xc5\xa1to su parketi iznosi i do 65%._NEWLINE_Biomasa se mo\xc5\xbee izravno pretvarati u energiju jednostavnim sagorijevanjem (gorenje), te se tako proizvesti pregrijana vodena para za grijanje u industriji i ku\xc4\x87anstvima ili za dobivanje elektri\xc4\x8dne energije u malim termoelektranama. Takva postrojenja kao gorivo koriste drvni otpad iz \xc5\xa1umarstva i drvne industrije, slama i drugi poljoprivredni ostaci, te komunalni i industrijski otpad.\n_START_SECTION_\nBioelektrana - toplana Alholmens Kraft\n_START_PARAGRAPH_\nBioelektrana Alholmens Kraft je najve\xc4\x87a bioelektrana u svijetu, a instalirana snaga je 265 MW. Smje\xc5\xa1tena je u blizini tvornice papira u mjestu Alholmen, kraj Jakobstada (Finska). Bioelektrana koristi drvnu biomasu kao osnovno gorivo, a rezervo gorivo je treset. Ova bioelektrana isto ostvaruje centralno grijanje za Jakobstad snage 60 MW i pregrijanu paru za tvornicu papira snage 100 MW.\n_START_SECTION_\nBioelektrana \xe2\x80\x93 toplana u Velikoj Gorici\n_START_PARAGRAPH_\nHEP Obnovljivi izvori energije priprema projekt kogeneracijske elektrane na \xc5\xa1umsku biomasu u Velikoj Gorici. Prema dosada provedenim istra\xc5\xbenim aktivnostima o\xc4\x8dekuje se snaga bioelektrana od 20 MW elektri\xc4\x8dne energije i 35 MW toplinske energije. Sama investicija je vrijedna 65 milijuna eura, a novac bi se trebao osigurati preko pretpristupnih fondova Europske Unije. Pu\xc5\xa1tanje u pogon bioelektrane predvi\xc4\x91eno je tek za 2015. _NEWLINE_Za izgradnju bioelektrane je odabrana lokacija \xc5\xa0tuki, jugoisto\xc4\x8dno od Velike Gorice. Na temelju istra\xc5\xbeivanja pokazano je da u krugu od 50 km od lokacije postoji dovoljna koli\xc4\x8dina sirovine za proizvodnju drvne sje\xc4\x8dke, koja \xc4\x87e se nabavljati od Hrvatskih \xc5\xa1uma. Dnevno bi do 28 kamiona trebalo dopremati sje\xc4\x8dku u bioelektranu. Godi\xc5\xa1nja potro\xc5\xa1nja drvne sje\xc4\x8dke bi trebala iznositi 210 000 tona. Iako je drvna sje\xc4\x8dka ekolo\xc5\xa1ki prihvatljiv obnovljivi izvor energije, tijekom rada bioelektrane Velika Gorica ipak \xc4\x87e do\xc4\x87i do pojave emisija u okoli\xc5\xa1. Odgovaraju\xc4\x87im konstrukcijskim rje\xc5\xa1enjima, te \xc4\x87e se emisije umanjiti na prihvatljivu razinu za okoli\xc5\xa1 i ljude. U procesu izgaranja drvne sje\xc4\x8dke nastaju kruti ostaci (\xc5\xa1ljaka i pepeo), te dimni plinovi. \xc5\xa0ljaka i pepeo ne spadaju u kategoriju opasnog otpada, a za njihov prihvat i privremeno skladi\xc5\xa1tenje predvi\xc4\x91ena je izgradnja zatvorenih sustava na lokaciji zahvata. U kona\xc4\x8dnici kruti ostaci izgaranja otpremaju se na odgovaraju\xc4\x87u deponiju._NEWLINE_Toplinska energija \xc4\x87e se plasirati za centralno grijanje grada Velike Gorice, te \xc4\x87e se time zamijeniti postoje\xc4\x87i toplinski sustavi na lo\xc5\xbeivo ulje. Od postoje\xc4\x87eg sustava \xc4\x87e ostati samo kotlovnica Gal\xc5\xbeenica III na prirodni plin. Ukupna bruto proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije bi trebala iznositi 150 000 MWh, \xc5\xa1to je dovoljno za opskrbu 50 000 ku\xc4\x87anstava elektri\xc4\x8dnom energijom. Sama bioelektrana je skoro CO\xe2\x82\x82 neutralna, te je tako pogodna za usporavanje globalnih klimatskih promjena.\n_START_SECTION_\nBioelektrane na nedrvnu biomasu\n_START_PARAGRAPH_\nOsim ostale nedrvne biomase, u Hrvatskoj bi osobitu va\xc5\xbenost mogli imati ostaci iz poljoprivrede ili poljoprivredna biomasa (kukuruzovina, oklasak, stabljike suncokreta, slama, ljuske, ko\xc5\xa1tice vi\xc5\xa1anja, ostatke pri rezidbi vinove loze i maslina, kore od jabuka). Iskustva iz razvijenih zemalja, u Europi osobito Danske, pokazuju kako se radi o vrijednom izvoru energije, koji se ne bi trebao zanemariti._NEWLINE_Ilustrativan je stoga sljede\xc4\x87i primjer. Nakon berbe kukuruza na obra\xc4\x91enom zemlji\xc5\xa1tu ostaje kukuruzovina, stabljika s li\xc5\xa1\xc4\x87em, oklasak i komu\xc5\xa1ina. Budu\xc4\x87i da je prosje\xc4\x8dni odnos zrna i mase (tzv. \xc5\xbeetveni omjer) 53%\xc2\xa0: 47%, proizlazi kako biomase pribli\xc5\xbeno ima koliko i zrna. Ako se razlu\xc4\x8de kuruzovina i oklasak, tada je njihov odnos prosje\xc4\x8dno 82%\xc2\xa0:18%, odnosno na proizvedenu 1 tonu zrna kukuruza dobiva se i 0,89 tona biomase kukuruza \xc5\xa1to \xc4\x8dine 0,71 tonu kukuruzovine i 0,18 tona oklaska. Iako je neosporno kako se nastala biomasa mora prvenstveno vra\xc4\x87ati u zemlju, preporu\xc4\x8duje se zaoravanje izme\xc4\x91u 30 i 50% te mase, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da za energetsku primjenu ostaje najmanje 30%._NEWLINE_Na ogrjevne vrijednosti nedrvne biomase podjednako utje\xc4\x8du udio vlage i pepela. Udio pepela u nedrvenim biljnim ostacima mo\xc5\xbee iznositi i do 20%, pa zna\xc4\x8dajno utje\xc4\x8de na ogrjevnost (npr. slama ima ve\xc4\x87i udio Na, Ca, K, te je manja temperatura taljenja pepala i nastaje talo\xc5\xbeenje). Op\xc4\x87enito, supstance koje \xc4\x8dine pepeo nemaju nikakvu energetsku vrijednost (energetska vrijednost biljnih ostataka: 5,8 \xe2\x80\x93 16,7 MJ/kg).\n_START_SECTION_\nBioelektrane na bioplin\n_START_PARAGRAPH_\nPostrojenje za proizvodnju bioplina naziva se digestor. Budu\xc4\x87i da se u njemu doga\xc4\x91aju razli\xc4\x8dite kemijske i mikrobiolo\xc5\xa1ke reakcije, poznat je i kao bioreaktor ili anaerobni reaktor. Glavna mu je funkcija da pru\xc5\xbei anaerobne uvjete. Mora biti nepropustan za zrak i vodu. Mo\xc5\xbee se napraviti od razli\xc4\x8ditih materijala i razli\xc4\x8ditih oblika i veli\xc4\x8dina, a to ovisi uglavnom o sirovini koji \xc4\x87emo upotrijebiti. Sustavi namijenjeni za digestiju teku\xc4\x87e ili \xc4\x8dvrste sirovine uglavnom se pune i prazne pomo\xc4\x87u pumpi. Kompletni digestorski sustav se sastoji od jame za sakupljanje gnojiva, spremnika za mije\xc5\xa1anje, cijevi za odvo\xc4\x91enje, digestora, spremnika i sustava za iskori\xc5\xa1tavanje plina._NEWLINE_Dobiveni se bioplin naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e koristi za dobivanje toplinske i/ili elektri\xc4\x8dne energije izgaranjem u kotlovima, plinskim motorima ili turbinama (kori\xc5\xa1tenjem izmeta od 120 krava mo\xc5\xbee proizvesti dovoljno bioplina za pogon motora snage 50 kW, \xc5\xa1to je dovoljno za pokrivanje potreba za elektri\xc4\x8dnom energijom manjeg sela).\n_START_SECTION_\nBioelektrana u Vukovaru\n_START_PARAGRAPH_\nNa staroj svinjogojskoj farmi na Ov\xc4\x8dari kraj Vukovara gradi se biolektrana na bioplin, koja \xc4\x87e s planiranih 10 MW kapaciteta elektri\xc4\x8dne energije biti najve\xc4\x87e takvo postrojenje u Europi. Usto, proizvodit \xc4\x87e i 12 MW toplinske energije, koja \xc4\x87e se koristiti za zagrijavanje staklenika, na povr\xc5\xa1ini od 12 hektara._NEWLINE_Kao pogonsko gorivo u bioelektrani \xc4\x87e se koristiti stajsko gnojivo, gnojnice od svinja, tu\xc4\x8deni kukuruz, sje\xc4\x8deni suncokret i razni drugi biolo\xc5\xa1ki materijali koji nas okru\xc5\xbeuju. Za pun kapacitet bioelektrane godi\xc5\xa1nje \xc4\x87e biti potrebno osigurati 60 000 tona stajskog gnojiva i 240 000 tona sila\xc5\xbee. Radit \xc4\x87e na na\xc4\x8din da se u 16 silosa visokih po 25 metara mije\xc5\xa1aju sve te sirovine. U tom procesu nastaje bioplin koji potom pokre\xc4\x87e generatore, a koji na kraju proizvode elektri\xc4\x8dnu energiju koja \xc4\x87e se slati u elektroenergetski sustav HEP-a. Rije\xc4\x8d je o investiciji u vrijednosti izme\xc4\x91u 27 i 30 milijuna eura.\n_START_SECTION_\nBioelektrane na deponijski plin\n_START_PARAGRAPH_\nOsim navedenog na\xc4\x8dina dobivanja bioplina iz biomase, bioplin je tako\xc4\x91er mogu\xc4\x87e dobiti i iz deponijskog otpada na suvremenim ure\xc4\x91enim deponijama procesom takozvane anaerobne hladne obrade otpada. U industrijskim zemljama nastaje 300 - 400 kg sme\xc4\x87a godi\xc5\xa1nje po osobi. Deponijski plin nastaje razgradnjom organskih supstanci pod utjecajem mikroorganizama u anaerobnim uvjetima (bez prisustva zraka). U sredi\xc5\xa1tu deponije nastaje nadpritisak, pa deponijski plin prelazi u plinske sonde sabirnog sustava. Prosje\xc4\x8dan sastav deponijskog plina je 35-60\xc2\xa0% metana, 37-50\xc2\xa0% ugljikovog dioksida i u manjim koli\xc4\x8dinama se mogu na\xc4\x87i ugljikov monoksid, du\xc5\xa1ik, sumporovodik, fluor, klor, aromati\xc4\x8dni ugljikovodici i drugi plinovi u tragovima._NEWLINE_Bioelektrane na deponijski plin podrazumijeva postavljanje vertikalnih perforiranih cijevi u tijelo deponije (bunari, trnovi, sonde) i njihovo vodoravno povezivanje. U kompresoru deponijski plin se isisava, su\xc5\xa1i i usmjerava ka plinskom motoru. Iz sigurnosnih razloga preporu\xc4\x8duje se ugradnja visokotemperaturne baklje koja preuzima vi\xc5\xa1kove plina. Deponijski plin sa prosje\xc4\x8dnim sadr\xc5\xbeajem metana od 50\xc2\xa0% ima donju toplinsku vrijednost H\xe1\xb5\xa4=5 kWh/Nm\xc2\xb3, \xc5\xa1to ga \xc4\x8dini dobrim gorivom za pogon plinskih motora specijalno razvijenih za ovu namjenu. Plinski motor pokre\xc4\x87e elektri\xc4\x8dni generator za proizvodnju elektri\xc4\x8dne energije. Putem izmjenjiva\xc4\x8da topline, dobije se toplinska energija iz vode koja hladi motor i ulje za podmazivanje, kao i iz ispu\xc5\xa1nih plinova. Kod kombinirane upotrebe elektri\xc4\x8dne i toplinske energije posti\xc5\xbee se visok stupanj korisnosti ovih ure\xc4\x91aja. Ovo zna\xc4\x8di da se iz 1 m\xc2\xb3 deponijskog plina (H\xe1\xb5\xa4 = 5kWh/Nm3) dobije 2 kWh elektri\xc4\x8dne energije i 2,15 Kwh toplinske energije._NEWLINE_Dobivena elektri\xc4\x8dna energija koristi se za vlastite potrebe ili se predaje u elektri\xc4\x8dnu mre\xc5\xbeu. Proizvedena toplina koristi se na deponiji za proizvodnju tople vode, u staklenicima i plastenicima za proizvodnju ranog povr\xc4\x87a i cvije\xc4\x87a, u industrijskim pogonima u blizini deponije, ili za grijanje stambenih zgrada kao i kod drugih potro\xc5\xa1a\xc4\x8da toplinske energije.\n_START_SECTION_\nEnergetski potencijali biomase u Hrvatskoj\n_START_PARAGRAPH_\nHrvatska ima veliki \xc5\xa1umski potencijal s gotovo 45% teritorija prekriven je \xc5\xa1umom, a ukupni godi\xc5\xa1nji prirast je 9,6 milijuna m\xc2\xb3, s razvijenom drvnom industrijom, te zna\xc4\x8dajnim udjelom poljoprivrede i sto\xc4\x8darstva u ukupnom gospodarstvu, a to zna\xc4\x8di izvrsna osnova za proizvodnju energije iz biomase (posebice u Slavoniji, gdje je osobito izra\xc5\xbeen potencijal kori\xc5\xa1tenja poljoprivredne biomase)! Kontinentalni dio Hrvatske ima puno ve\xc4\x87i biopotencijal od primorskog, jer je veliki dio na\xc5\xa1eg primorja vrlo \xc5\xa1krto kamenito tlo. Trenutno se koristi oko 16 PJ energije iz biomase (podatak iz 1998., 354 PJ ukupna potro\xc5\xa1nja energije - dakle samo oko 4,5\xc2\xa0%) i to ve\xc4\x87inom na nedjelotvoran na\xc4\x8din - za grijanje ku\xc4\x87anstava. _NEWLINE_Posljednjih godina do\xc5\xa1lo je do smanjenja kori\xc5\xa1tenja biomase, jer se sve manje ku\xc4\x87anstava grije na drva, dok s druge strane biomasa nije zna\xc4\x8dajnije utjecala na proizvodnju elektri\xc4\x8dne energije. Uvo\xc4\x91enjem novih tehnologija i mehanizama podr\xc5\xa1ke o\xc4\x8dekuje se da \xc4\x87e tehni\xc4\x8dki potencijal biomase i otpada za period do 2030. porasti na razinu od 50 do 80 PJ (u Finskoj se ve\xc4\x87 danas iz biomase pokriva preko 25% svih ukupnih potreba za energijom ).'