b'\n_START_ARTICLE_\nDominus ac Redemptor\n_START_PARAGRAPH_\nDominus ac Redemptor je bila papinska bula kojom je Klement XIV. 21. srpnja 1773. godine dokinuo Dru\xc5\xbebu Isusovu.\n_START_SECTION_\nPovijesne prilike\n_START_PARAGRAPH_\nPovijesne prilike koje su dovele do ukidanja Dru\xc5\xbebe Isusove imaju po\xc4\x8detak u isusova\xc4\x8dkim redukcijama u Ju\xc5\xbenoj Americi koje su uvelike emancipirale Indijance iz tamo\xc5\xa1njih podru\xc4\x8dja. Njihova uspje\xc5\xa1nost i ekonomski profit zapao je za oko kolonizatora, napose Burbonaca koji su ih htjeli posjedovati. \xc5\xa0ire\xc4\x87i takvu politiku isusovci su protjerani iz Brazila 1754., iz Portugala 1759., iz Francuske 1764., iz \xc5\xa0panjolske i svih njenih kolonija 1767. i iz Parme 1769. Jaka diplomatska aktivnost i pritisak na papu Klementa XIII. nije uspjela, te papa nije htio popusti i dokinutu isusovce. \xc4\x8cak je 7. sije\xc4\x8dnja 1765., izdao i bulu Apostolicum pascendi munus kojom je hvalio Dru\xc5\xbebu Isusovu ali vladari nisu dopustili da se ona javno \xc4\x8dita. Poslije njegove tajnovite smrti na konklavama je izabran franjevac Giovanni Gangenelli, koji je uzeo ime Klement XIV. U po\xc4\x8detku svoga pontifikata poku\xc5\xa1avao je udovoljiti protivnike isusovaca, tako da se jako represivno pona\xc5\xa1ao prema njima. Odbio je primiti u audijenciju isusova\xc4\x8dkog generala Lorenza Riccia, zabranio im primati novake, \xc5\xa1to je zna\xc4\x8dilo prestanak reda. Diplomatski i politi\xc4\x8dki pritisak je bio toliki da su katoli\xc4\x8dke zemlje prijetile da \xc4\x87e se odijeliti od Crkve ako se ne ukine Dru\xc5\xbeba Isusova. Klement XIV. je popustio pod pritiskom i izdao bulu kojom se zabranjuje Dru\xc5\xbeba Isusova 21. srpnja 1773.\n_START_SECTION_\nStruktura bule\n_START_PARAGRAPH_\nBula se sastoji od \xc4\x8detrdeset i pet paragrafa, u kojima se navode pritu\xc5\xbebe protiv isusovaca, ali niti jedna osuda. Navode se prija\xc5\xa1nje optu\xc5\xbebe protiv Dru\xc5\xbebe, a ne govori se dali su istinite. Na kraju donosi se zabrana isusova\xc4\x8dkog reda ali ne i osuda njegovog djelovanja.\n_START_SECTION_\nProvo\xc4\x91enje odluke\n_START_PARAGRAPH_\nProvo\xc4\x91enje odluke zapo\xc4\x8dinje breveom Gravissimis ex causis 16. kolovoza 1773. kojim se oformljava komisija koja \xc4\x87e uputiti isusovce u provedbi raspu\xc5\xa1tanja. Sljede\xc4\x87ih dana sastavljen je proglas biskupima koji su ga trebali provesti u svojim biskupijama. Bula se trebala pro\xc4\x8ditati u svim isusova\xc4\x8dkim \xc5\xa1kolama, rezidencijama i ku\xc4\x87ama, u nazo\xc4\x8dnosti isusovaca. U Osijeku je bulu proglasio Stjepan Ad\xc5\xbei\xc4\x87, vanjski vikar pe\xc4\x8du\xc5\xa1kog biskupa za Slavoniju. Nekatoli\xc4\x8dke zemlje kao \xc5\xa1to su Prusija i Rusija zabranile su progla\xc5\xa1enje bule u svojim zemljama, te su isusovci nastavili svoje djelovanje u tim zemljama, kako da se ni\xc5\xa1ta nije dogodilo. Papa Pio VII. ponovno je uspostavio red 1814. godine.'