b'\n_START_ARTICLE_\nJanko Leskovar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nLeskovar je ro\xc4\x91en 12. prosinca 1861. u Valentinovu kod Pregrade. Njegov djed je bio kova\xc4\x8d. Otac mu se zvao Ivan Leskovar, a supruga mu je bila Terezija Leskovar. Po zavr\xc5\xa1etku u\xc4\x8diteljske \xc5\xa1kole (1880.), slu\xc5\xbebovao je kao u\xc4\x8ditelj u mnogim mjestima. Nakon \xc5\xa1to se umirovljuje 1922. vra\xc4\x87a se u rodno selo u kojem ostaje sve do svoje smrti 1949. U knji\xc5\xbeevnosti se javio kao tridesetogodi\xc5\xa1njak svojom novelom Misao na vje\xc4\x8dnost koja je objavljena u "Vijencu" 1891. godine. Godine 1892. i 1894. objavljuje jo\xc5\xa1 dvije pripovijesti u "Vijencu" - Katastrofa i Poslije nesre\xc4\x87e. U godinama 1896 i 1898. objavljuje svoja jedina dva romana - Propali dvori i Sjene ljubavi. Posljednje njegovo djelo, Kraljica zemlje, tiskano je 1905. godine._NEWLINE_U svom desetogodi\xc5\xa1njem knji\xc5\xbeevnom stvarala\xc5\xa1tvu Leskovar je bio zaokupljen psiholo\xc5\xa1kom analizom likova nagla\xc5\xa1eno nezainteresiranih ili nesposobnih za \xc5\xbeivotnu borbu. Njegovi junaci postaju \xc5\xbertvama vlastitih fikcija, kao ljudi kontemplacije koji \xc5\xbeivot motre sa strane umjesto da u njemu djeluju. Kroz njegova djela se isprepli\xc4\x87u utjecaji Gjalskog, Turgenjeva i Schopenhauera._NEWLINE_Po njemu se naziva tip lika (leskovarac), pasivni junak koji je sklon povratku u pro\xc5\xa1lost, stalnom razmi\xc5\xa1ljanju i sje\xc4\x87anju na doga\xc4\x91aje koji zavr\xc5\xa1avaju tragi\xc4\x8dno.'