b'\n_START_ARTICLE_\nPrvi berberski rat\n_START_SECTION_\nPozadina sukoba\n_START_PARAGRAPH_\nBerberski pirati iz Osmanskih provincija Al\xc5\xbeira, Tunisa i Tripolija u Sjevernoj Africi te nezavisnoga marokanskog Sultanata pod dinastijom Alida stolje\xc4\x87ima su pusto\xc5\xa1ili i plja\xc4\x8dkali Mediteranom. Napadima na trgova\xc4\x8dke brodove i porobljavanjem posade te tra\xc5\xbeenjem otkupnina muslimanski vo\xc4\x91e spomenutih nacija bogatile su se i osna\xc5\xbeivale, osobito s mornaricom. Rimskokatoli\xc4\x8dki red Presvetoga Trojstva (engl. The Order of the Most Holy Trinity) stolje\xc4\x87ima je iz Francuske rukovodio specijalnim misijama prikupljanja i raspodjele novca za otkupninu zatvorenika sredozemnih pirata. Prema napisima Roberta Davisa, izme\xc4\x91u 16. i 19. stolje\xc4\x87a Berberski su pirati zarobili i u roblje prodali \xc4\x8dak 1 do 1,25 milijuna Europljana._NEWLINE_Berberski pirati predvodili su napade na ameri\xc4\x8dke trgova\xc4\x8dke brodove u poku\xc5\xa1ajima da dobiju otkupninu za \xc5\xbeivote zarobljenih mornara, a u kona\xc4\x8dnici su napla\xc4\x87ivali SAD-u i "za\xc5\xa1titu" od budu\xc4\x87ih napada \xe2\x80\x93 dogovor kakav su ve\xc4\x87 postigli s drugim raznim europskim zemljama. Prije Sporazuma u Parizu kojim su se SAD formalno otcijepile od Velike Britanije, ameri\xc4\x8dki brodovi nalazili su se pod patronatom Francuske tijekom trajanja Revolucije zahvaljuju\xc4\x87i potpisanom Ugovoru o savezni\xc5\xa1tvu (1778. - 1783.). Premda se u tom ugovoru Berberske dr\xc5\xbeave ne spominju imenom, njegovi odre\xc4\x91eni \xc4\x8dlanci spominju zajedni\xc4\x8dke neprijatelje SAD-a i Francuske koji uklju\xc4\x8duju Berberske dr\xc5\xbeave i pirate op\xc4\x87enito. Upravo zbog toga su napadi na ameri\xc4\x8dke brodove zapo\xc4\x8deli tek nakon zavr\xc5\xa1etka Ameri\xc4\x8dke revolucije, kada je Vlada SAD-a izgubila za\xc5\xa1titu koju je imala Ugovorom o savezni\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Nedostatak za\xc5\xa1tite od strane Europljana doveo je do prvog napada na ameri\xc4\x8dki trgova\xc4\x8dki brod nakon Sporazuma u Parizu. Dana 11. listopada 1784. godine marokanski pirati napali su jedrenjak Betsey. \xc5\xa0panjolska vlada pregovarala je oko oslobo\xc4\x91enja broda i posade, ali je tako\xc4\x91er i ponudila savjet SAD-u kako iza\xc4\x87i na kraj s Berberskim dr\xc5\xbeavama. Savjet je bio da SAD redovno po\xc4\x8dnu pla\xc4\x87ati danak kako bi sprije\xc4\x8dile daljnje napade na svoje trgova\xc4\x8dke brodove. Tada\xc5\xa1nji ameri\xc4\x8dki Ministar vanjskih poslova Thomas Jefferson odlu\xc4\x8dio je poslati izaslanike u Maroko i Al\xc5\xbeir kako bi oni poku\xc5\xa1ali dogovoriti uvjete i pu\xc5\xa1tanje na slobodu zarobljenih pomoraca koji su se u to vrijeme nalazili u Al\xc5\xbeiru. Maroko je bila prva dr\xc5\xbeava Berberske obale koja je potpisala pakt sa SAD-om dana 26. lipnja 1786. godine. Potpisanim paktom slu\xc5\xbebeno su okon\xc4\x8dani svi marokanski piratski napadi na budu\xc4\x87e ameri\xc4\x8dke trgova\xc4\x8dke brodove. Specifi\xc4\x8dan je bio \xc4\x8dlanak 6 u kojem je jasno nazna\xc4\x8deno da \xc4\x87e se svaki ameri\xc4\x8dki mornar koji bude zarobljen od strane Maroka ili bilo koje druge Berberske dr\xc5\xbeave, a bude dr\xc5\xbean u bilo kojem marokanskom gradu odmah osloboditi i nalaziti pod za\xc5\xa1titom Marokanske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Ameri\xc4\x8dki diplomat u Al\xc5\xbeiru, drugoj najve\xc4\x87oj Berberskoj obalnoj dr\xc5\xbeavi, nije bio toliko uspje\xc5\xa1an kao onaj u Maroku. Al\xc5\xbeir je zapo\xc4\x8deo s piratskim napadima na SAD dana 25. srpnja 1785. godine napadom na \xc5\xa1kunu Maria te \xc5\xa1kunu Dauphin tjedan dana kasnije. Sve \xc4\x8detiri Berberske dr\xc5\xbeave zahtijevale su otkupninu u iznosu od 660 tisu\xc4\x87a dolara (svaka). Me\xc4\x91utim, izaslanici su imali bud\xc5\xbeet od svega 40 tisu\xc4\x87a dolara s kojima su trebali posti\xc4\x87i mir. Diplomatski pregovori kojima se trebala prona\xc4\x87i razumna suma kojom bi se oslobodili zato\xc4\x8deni mornari te\xc5\xa1ko su napredovali. Zbog toga su posade \xc5\xa1kuna Maria i Dauphin ostale u zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu preko cijelog jednog desetlje\xc4\x87a i uskoro se pridru\xc5\xbeile posadama ostalih brodova koje su bile zarobljene od strane Berberskih dr\xc5\xbeava._NEWLINE_Godine 1795. Al\xc5\xbeir je sklopio dogovor kojim je oslobo\xc4\x91eno 115 ameri\xc4\x8dkih mornara za sumu od preko milijun dolara. Ova suma iznosila je jednu \xc5\xa1estinu kompletnog ameri\xc4\x8dkog bud\xc5\xbeeta, a bila je tra\xc5\xbeena i kao danak kako bi se sprije\xc4\x8dili daljnji piratski napadi Berberskih dr\xc5\xbeava. Daljnje tra\xc5\xbebine isplate danka u kona\xc4\x8dnici su dovele do oformljavanja ameri\xc4\x8dkog odjela ratne mornarice 1798. godine kojim bi se sprije\xc4\x8dili daljnji napadi na ameri\xc4\x8dke brodove i zavr\xc5\xa1ila ekstremno velika potra\xc5\xbenja novaca od strane Berberskih dr\xc5\xbeava._NEWLINE_Razna pisma i svjedo\xc4\x8denja zarobljenih mornara opisivala su njihovo zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo kao oblik ropstva, premda se zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo Berberskih dr\xc5\xbeava razlikovalo od onoga kojeg su u to doba prakticirale SAD i razne zemlje Europe. Zato\xc4\x8denici Berberskih dr\xc5\xbeava mogli su se domo\xc4\x87i bogatstva i imovine te stvoriti status koji je nadilazio onaj tipi\xc4\x8dnih robova. Jedan takav primjer bio je James Leander Cathcart koji se uzdigao do najvi\xc5\xa1e pozicije kojeg je jedan Katoli\xc4\x8dki rob mogao dosti\xc4\x87i u Al\xc5\xbeiru te postao savjetnik al\xc5\xbeirskom begu odnosno kralju. Me\xc4\x91utim, ve\xc4\x87ina zato\xc4\x8denika ipak je bila prisiljena na te\xc5\xbeak fizi\xc4\x8dki rad te se borila s lo\xc5\xa1im uvjetima \xc5\xbeivota koji su uklju\xc4\x8divali u\xc4\x8destalu izlo\xc5\xbeenost \xc5\xa1teto\xc4\x8dinama i raznim bolestima. Kako je glas o njihovom tretmanu do\xc5\xa1ao do SAD-a putem pri\xc4\x8da oslobo\xc4\x91enih zato\xc4\x8denika ili pisama, Amerikanci su po\xc4\x8deli vr\xc5\xa1iti pritisak na vlastitu Vladu od koje su zahtijevali hitne akcije kojima bi se sprije\xc4\x8dili daljnji piratski napadi na ameri\xc4\x8dke brodove._NEWLINE_U o\xc5\xbeujku 1785. godine Thomas Jefferson i John Adams oti\xc5\xa1li su u London kako bi pregovarali sa izaslanikom iz Tripolija, Ambasadorom Sidijem Hajiem Abdrahamanom (ili Sidi Haji Abdul Rahman Adja). Kada su se raspitali u vezi "izgovora za izazivanje rata s nacijom koja im nije u\xc4\x8dinila ni\xc5\xa1ta na\xc5\xbeao", ambasador je odgovorio:_NEWLINE_U Kuranu je napisano da su svi oni koji nisu priznali Proroka grije\xc5\xa1nici te da kao takvi zaslu\xc5\xbeuju plja\xc4\x8dku i zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo; svaki \xc4\x87e mussulman koji bude ubijen u ovom ratovanju sigurno oti\xc4\x87i u raj. Tako\xc4\x91er je rekao da onaj tko prvi zakora\xc4\x8di na palubu ima pravo na jednog roba vi\xc5\xa1e od ostalih te da svaki mornar koji sudjeluje u napadu na neprijateljske brodove u obje ruke dr\xc5\xbei bode\xc5\xbee te jedan u svojim ustima zbog \xc4\x8dega obi\xc4\x8dno oni koji budu napadnuti odmah mole za milost._NEWLINE_Jefferson je o razgovoru izvijestio tada\xc5\xa1njeg Ministra vanjskih poslova Johna Jaya koji je prenio ambasadorove komentare i ponudu Kongresu. Jefferson je tvrdio da \xc4\x87e pla\xc4\x87anje danka samo ohrabriti daljnje napade. Premda se John Adams slagao s Jeffersonom, on je vjerovao da su tada\xc5\xa1nje okolnosti prisiljavale SAD da pla\xc4\x87aju danak sve dok ne bude izgra\xc4\x91ena adekvatna mornarica. SAD su upravo zavr\xc5\xa1ile iscrpljuju\xc4\x87i rat \xc5\xa1to je samu dr\xc5\xbeavu ostavilo u velikom dugu. Federalne i anti-federalne snage raspravljale su o potrebama zemlje i uvo\xc4\x91enju poreza. Jeffersonovi Demokrati-Republikanci vjerovali su da se budu\xc4\x87nost zemlje nalazi u pro\xc5\xa1irenju na zapadno podru\xc4\x8dje kontinenta te da nastavak trgovine Atlantikom prijeti daljnjim odlijevanjem novaca i energije na nepotrebne ratove Staroga svijeta. SAD su Al\xc5\xbeiru platile otkupninu i nastavile pla\xc4\x87ati iznos od milijun dolara jednom godi\xc5\xa1nje sljede\xc4\x87ih 15 godina za mirnu plovidbu ameri\xc4\x8dkih brodova ili povratak ameri\xc4\x8dkih taoca. Pla\xc4\x87anje iznosa od milijun dolara za otkupnine i danak piratskim dr\xc5\xbeavama ozna\xc4\x8davalo je otprilike tro\xc5\xa1ak od 10% ukupnog prihoda SAD-a 1800. godine._NEWLINE_Jefferson je nastavljao s prijedlozima o prestanku davanja danka, uz sve ve\xc4\x87u potporu Georgea Washingtona i ostalih. Uz oformljavanje Ameri\xc4\x8dke mornarice 1794. godine te pove\xc4\x87anja ratne mo\xc4\x87i na moru postalo je mogu\xc4\x87e da Amerika po\xc4\x8dne odbijati pla\xc4\x87ati danak premda se do sada ve\xc4\x87 stvorila navika koju je bilo te\xc5\xa1ko promijeniti.\n_START_SECTION_\nObjava rata i pomorska blokada\n_START_PARAGRAPH_\nNetom prije Jeffersonove inauguracije 1801. godine, Kongres SAD-a donio je pomorski zakon prema kojem je, izme\xc4\x91u ostalog, dopu\xc5\xa1teno dodjeljivanje \xc5\xa1est fregati koje \xc4\x87e biti popunjene i kojima \xc4\x87e biti upravljano onako kako odredi sam Predsjednik SAD-a. U slu\xc4\x8daju objave rata Berberskih dr\xc5\xbeava, ti brodovi poslu\xc5\xbeit \xc4\x87e "obrani na\xc5\xa1e trgovine i ka\xc5\xbenjavanju njihove drskosti potapljanjem, spaljivanjem i uni\xc5\xa1tavanjem njihovih brodova gdjegod oni budu prona\xc4\x91eni". Na dan Jeffersonove predsjedni\xc4\x8dke inauguracije 1801. godine, Yusuf Karamanli, pa\xc5\xa1a iz Tripolija, zatra\xc5\xbeio je 225 tisu\xc4\x87a dolara danka od nove administracije. Godine 1800. dr\xc5\xbeavni prihodi iznosili su ne\xc5\xa1to malo vi\xc5\xa1e od 10 milijuna dolara. Stavljaju\xc4\x87i u praksu svoja dugogodi\xc5\xa1nja uvjerenja, Jefferson je odbio platiti tra\xc5\xbeeni iznos. To je kao posljedicu izazvalo objavu rata Pa\xc5\xa1e 10. svibnja 1801. godine protiv SAD-a i to ne putem formalnih pisanih dokumenata ve\xc4\x87 tradicionalnim berberskim putem koji je uklju\xc4\x8divao uni\xc5\xa1tavanje koplja ameri\xc4\x8dke zastave ispred ameri\xc4\x8dkog konzulata. Provincije Al\xc5\xbeir i Tunis nisu slijedile primjer svog saveznika iz Tripolija._NEWLINE_Kao odgovor Jefferson je poslao tek nekolicinu brodova kako bi za\xc5\xa1titili ameri\xc4\x8dke brodove i gra\xc4\x91ane protiv potencijalne agresije, ali je inzistirao na tome da niti jedan brod nije ovla\xc5\xa1ten Ustavom, bez prethodnog odobrenja Kongresa, za prelazak linije obrane. Premda Kongres nikada slu\xc5\xbebeno nije glasovao u vezi objave rata, ovlastili su Predsjednika da naredi svojim kapetanima da zarobe sve brodove i dobra koji pripadaju Pa\xc5\xa1i iz Tripolija. Tako se ameri\xc4\x8dka eskadrila pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1vedskoj flotili pod vodstvom Rudolfa Cederstr\xc3\xb6ma u blokadi Tripolija budu\xc4\x87i su \xc5\xa0ve\xc4\x91ani bili u ratu s Tripolitancima jo\xc5\xa1 od 1800. godine._NEWLINE_Dana 31. svibnja 1801. godine komodor Edward Preble otputovao je u Messinu (Sicilija) na dvor Kralja Ferdinanda IV iz Kraljevine Napulj. Zatra\xc5\xbeio je pomo\xc4\x87 i dobio dobrog saveznika. Iako je Kraljevina u to vrijeme ratovala s Napoleonom, Ferdinand je Amerikance opskrbio ljudima, namirnicama, topovskim brodovima, obrtnicima i \xc4\x8damcima te odobrio kori\xc5\xa1tenje luka u Messini, Syracuseu i Palermu za pomorsku bazu iz koje \xc4\x87e krenuti operacije protiv Tripolija, lu\xc4\x8dke tvr\xc4\x91ave koju je u to vrijeme branilo 150 komada te\xc5\xa1kog topni\xc5\xa1tva s preko 25 tisu\xc4\x87a vojnika te potpomognutu flotom od 10 jedrenjaka s dvije katarke, dvije \xc5\xa1kune s po osam topova svaka, dvije velike galije i 19 topovnja\xc4\x8da._NEWLINE_Dana 1. kolovoza 1801. godine \xc5\xa1kuna Enterprise kojom je upravljao poru\xc4\x8dnik Andrew Sterret porazila je gusarski brod Tripoli nakon \xc5\xbeestoke, ali jednostrane bitke._NEWLINE_Godine 1802. kao odgovor na Jeffersonov zahtjev za autoritetom kako bi se obra\xc4\x8dunao s piratima, Kongres je donio Zakon o za\xc5\xa1titi trgovine i pomoraca SAD-a protiv krstarica iz Tripolija prema kojem je Predsjedniku omogu\xc4\x87eno "slanje naoru\xc5\xbeanih brodica SAD-a prema potrebi, a u svrhu za\xc5\xa1tite efektivne trgovine i pomoraca u Atlantskom oceanu, Mediteranu i susjednim morima". Statut je autorizirao ameri\xc4\x8dke brodove da zauzmu brodove koji pripadaju zaljevu Tripoli, a da se zaplijenjena imovina raspodijeli onima koji su brodove zauzeli.\n_START_SECTION_\nBitke\n_START_PARAGRAPH_\nU listopadu 1803. godine flota iz Tripolija uspjela je zauzeti brod Philadelphia nakon \xc5\xa1to je ovaj obavljao rutinsku patrolu kroz luku Tripolija. Ameri\xc4\x8dki poku\xc5\xa1aji da se odupru napadima nisu uspjeli. Brod, njegov kapetan William Bainbridge i svi oficiri i ostali \xc4\x8dlanovi posade odvedeni su na obalu i dr\xc5\xbeani kao taoci. Sam brod okrenut je protiv Amerikanaca i usidren u luci kao artiljerijska jedinica._NEWLINE_U no\xc4\x87i 16. velja\xc4\x8de 1804. godine poru\xc4\x8dnik Stephen Decatur je poveo malu skupinu ameri\xc4\x8dkih marinaca na zauzeti Tripolitanski preimenovani brod USS Intrepid te na taj na\xc4\x8din prevario \xc4\x8duvare na brodu Philadelphia koji su mu dopustili da plovi dovoljno blizu kako bi se na isti mogao ukrcati. Decaturovi ljudi su se brzo ukrcali na brod i svladali mornare iz Tripolija. Uz paljbenu pomo\xc4\x87 ostalih ameri\xc4\x8dkih brodova, Marinci su zapalili brod Philadelphia te na taj na\xc4\x8din onesposobili njegovu funkciju za neprijatelje. Britanski admiral Horatio Nelson kojeg je u to vrijeme pratio glas hrabrog \xc4\x8dovjeka od akcije navodno je ovaj napad prozvao "najodva\xc5\xbenijim \xc4\x8dinom tog doba"._NEWLINE_Dana 14. srpnja Tripoli je napadnut serijom neuvjerljivih bitaka uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i hrabri, ali neuspje\xc5\xa1ni napad u kojem se poku\xc5\xa1ao iskoristiti Intrepid pod vodstvom kapetana Richarda Somersa kao paljbeni brod nakrcan eksplozivima i koji je poslan kako bi uplovio u luku Tripolija gdje je trebao biti uni\xc5\xa1ten u eksploziji skupa s neprijateljskom flotom. Me\xc4\x91utim, Intrepid je uni\xc5\xa1ten, najvjerojatnije od strane neprijateljske vatre, prije nego je ostvario svoj cilj, a kapetan Somers i kompletna posada su izginuli._NEWLINE_Prekretnica rata bila je Bitka za Dernu (koja se vodila u razdoblju od travnja do svibnja 1805. godine). Biv\xc5\xa1i konzul William Eaton, biv\xc5\xa1i vojni kapetan koji je koristio titulu "generala" i prvi poru\xc4\x8dnik ameri\xc4\x8dkih marinaca Presley O\'Bannon predvodili su osmoricu marinaca i 500 pla\xc4\x87enika (Grka iz Krete, Arapa i Berbera) na mar\xc5\xa1 kroz pustinju od Aleksandrije (Egipat) kako bi napali i zauzeli Tripolitanski grad Dernu. Ovo je bilo prvi puta u povijesti da je ameri\xc4\x8dka zastava podignuta u znak pobjede na stranom tlu. Samoj akciji odana je po\xc4\x8dast rije\xc4\x8dima himne Marinaca ...the shores of Tripoli (u slobodnom prijevodu: "obale Tripolija").\n_START_SECTION_\nMirovni sporazum i posljedice\n_START_PARAGRAPH_\nUmoran od konstantne blokade i racija te pod prijetnjom daljnjeg napredovanja u Tripoli i uz ideju povratka na vlast svog svrgnutog starijeg brata Hameta Karamanlija, Yusuf Karamanli je potpisao mirovni sporazum kojim je progla\xc5\xa1eno primirje 10. lipnja 1805. godine. Drugi \xc4\x8dlanak navedenog sporazuma je glasio:_NEWLINE_Pa\xc5\xa1a iz Tripolija \xc4\x87e ameri\xc4\x8dkoj eskadrili koja se sada nalazi izvan Tripolija dati sve zarobljene Amerikance; svi oni koji se nalaze u ameri\xc4\x8dkom zarobljeni\xc5\xa1tvu, a pripadaju Pa\xc5\xa1i biti \xc4\x87e njemu isporu\xc4\x8deni; broj Amerikanaca koji se nalaze u zarobljeni\xc5\xa1tvu Pa\xc5\xa1e iz Tripolija je otprilike tristo ljudi; broj Pa\xc5\xa1inih ljudi u zarobljeni\xc5\xa1tvu kod Amerikanaca je otprilike stotinu ljudi; Pa\xc5\xa1a iz Tripolija \xc4\x87e od SAD-a dobiti sumu od \xc5\xa1ezdeset tisu\xc4\x87a dolara kao naplatu za razliku u broju ovdje spomenutih zarobljenika._NEWLINE_Uz pristanak na pla\xc4\x87anje otkupnine u iznosu od 60 tisu\xc4\x87a dolara za ameri\xc4\x8dke zarobljenike, Jeffersonova administracija povukla je jasnu crtu u razli\xc4\x8ditom tuma\xc4\x8denju pla\xc4\x87anja danka od pla\xc4\x87anja otkupnine. U to vrijeme neki su smatrali da je otkup mornara iz ropstva pravedna razmjena kojom \xc4\x87e rat biti okon\xc4\x8dan. Me\xc4\x91utim, William Eaton ostao je ogor\xc4\x8den do kraja svog \xc5\xbeivota zbog sporazuma smatraju\xc4\x87i da je njegov napor tijekom ratovanja u potpunosti rasut od strane diplomata Tobiasa Leara. Eaton i ostali smatrali su da je osvajanje Derne trebalo biti iskori\xc5\xa1teno kao alat za pregovaranje u osloba\xc4\x91anju svih ameri\xc4\x8dkih zatvorenika bez pla\xc4\x87anja otkupnine. Nadalje, Eaton je vjerovao da je \xc4\x8dast SAD-a kompromitirana u trenutku kada je Vlada SAD-a napustila Hameta Karamanlija nakon \xc5\xa1to mu je obe\xc4\x87ala da \xc4\x87e mu pomo\xc4\x87i vratiti ga na prijestolje Tripolija. Na Eatonove prigovore uglavnom su se svi oglu\xc5\xa1ivali pogotovo nakon \xc5\xa1to je pozornost preusmjerena na zategnute me\xc4\x91unarodne odnose koji \xc4\x87e u kona\xc4\x8dnici dovesti do povla\xc4\x8denja ameri\xc4\x8dke mornarice iz ovog podru\xc4\x8dja 1807. godine, a \xc5\xa1to \xc4\x87e kasnije rezultirati Anglo-ameri\xc4\x8dkim ratom 1812. godine._NEWLINE_Prvi berberski rat bio je koristan za reputaciju vojnog zapovjedni\xc5\xa1tva i ratnog mehanizma SAD-a koji do tada nisu bili testirani. Taj rat tako\xc4\x91er pokazao i da Amerika mo\xc5\xbee ratovati daleko od svog teritorija te da ameri\xc4\x8dke snage imaju koheziju zajedni\xc4\x8dkog ratovanja kao Amerikanci, a ne odvojeno kao ljudi iz npr. Georgije ili New Yorka. Ameri\xc4\x8dka mornarica i Marinci postali su trajni dio ameri\xc4\x8dke Vlade i ameri\xc4\x8dke povijesti, a Decatur se vratio u SAD kao prvi post-revolucionarni ratni heroj._NEWLINE_Me\xc4\x91utim, problem berberskog piratstva nije bio u potpunosti rije\xc5\xa1en. Do 1807. godine Al\xc5\xbeirci su ponovno zapo\xc4\x8deli otimati ameri\xc4\x8dke brodove i njihovu posadu. Budu\xc4\x87i im je pozornost okupirao Anglo-ameri\xc4\x8dki rat, SAD nisu mogle odgovoriti na provokacije sve do 1815. godine kada se dogodio Drugi berberski rat tijekom kojeg su, zahvaljuju\xc4\x87i pomorskim pobjedama, komodori William Bainbridge i Stephen Decatur okon\xc4\x8dali sva pla\xc4\x87anja bilo kakvih danaka SAD-a bilo kome.\n_START_SECTION_\nSpomenik\n_START_PARAGRAPH_\nSpomenik Tripoli, najstariji vojni spomenik u SAD-u odaje po\xc4\x8dast herojima Prvog berberskog rata: glavnom zapovjedniku Richardu Somersu, poru\xc4\x8dniku Jamesu Caldwellu, Jamesu Decaturu (bratu Stephena Decatura), Henryju Wadsworthu, Josephu Israelu i Johnu Dorseyu. Originalno poznat pod nazivom Mornari\xc4\x8dki spomenik (Naval Monument) isklesan je od mramora iz Carrare u Italiji 1806. godine te donesen u SAD na brodu Constitution ("Old Ironsides"). S originalne lokacije u Washingtonu premje\xc5\xa1ten je na zapadnu terasu zgrade Kongresa te, kona\xc4\x8dno, 1860. godine na Ameri\xc4\x8dku mornari\xc4\x8dku akademiju u Annapolisu (dr\xc5\xbeava Maryland).'