b'\n_START_ARTICLE_\nVjetroelektrana Vrataru\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nVjetroelektrana Vrataru\xc5\xa1a nalazi se u blizini Senja, na obroncima Velebita, nedaleko Vratnika, te se s iste pru\xc5\xbea pogled na Kvarnerske otoke. Vjetroelektrana je izgra\xc4\x91ena jo\xc5\xa1 2009., ali je dobila sve dozvole i u punom pogonu je od 15. prosinca 2010. godine, zbog dugog perioda probnog pogona. To je ujedno i prva vjetroelektrana u Hrvatskoj priklju\xc4\x8dena na prijenosnu mre\xc5\xbeu, na 110 kV. Isto tako je trenutno i najve\xc4\x87a hrvatska vjetroelektrana sa ukupno instaliranih 42 MW. Sastoji se od 14 Vestasovih (Danska) vjetroagregata V90, pojedina\xc4\x8dne nazivne snage 3 MW. _NEWLINE_Investitor vjetroparka je Wallenborn grupacija iz Njema\xc4\x8dke, a vjetroparkom upravlja tvrtka Selan d.o.o., sa sjedi\xc5\xa1tem u Senju, Petra Matkovi\xc4\x87a 7.  _NEWLINE_Vjetroelektrana Vrataru\xc5\xa1a prostire se na 5,8 km\xc2\xb2, a po snazi je trenuta\xc4\x8dno najve\xc4\x87a vjetroelektrana u ovom dijelu Europe, s godi\xc5\xa1njom proizvodnjom od oko 125 milijuna kWh elektri\xc4\x8dne energije. Toranj vjetroturbine visok je 80 m, a na njegovom se vrhu nalazi ku\xc4\x87i\xc5\xa1te generatora s potrebnom opremom. Duljina lopatica iznosi 45 m, pa se pri vrtnji opisuje krug promjera 90 m. Vrhovi tri lopatice se\xc5\xbeu do 35 m iznad tla, dok je ukupna visina turbine od tla do vrha lopatice u okomitom polo\xc5\xbeaju 125 m. Za temeljenje vjetrogeneratora tipa Vestas V 90-3,0 MW ukupno je u temelje ugra\xc4\x91eno vi\xc5\xa1e od 6720 m\xc2\xb3 betona i vi\xc5\xa1e od 378 tona \xc4\x8delika. _NEWLINE_Aktivnosti na gradnji vjetroelektrane po\xc4\x8dele su sredinom studenog 2007., kada su investitori obilje\xc5\xbeili po\xc4\x8detak radova na gradili\xc5\xa1tu. Prema najavama, cijeli proces izgradnje trebao je trajati 15 mjeseci. Prvobitno planirana investicija iznosila je 57 milijuna eura, no u me\xc4\x91uvremenu je zbog dodatnih tro\xc5\xa1kova prema\xc5\xa1ila 62 milijuna eura. _NEWLINE_Ina\xc4\x8de, investitori imaju odobrenje Ministarstva za\xc5\xa1tite okoli\xc5\xa1a, prostornog ure\xc4\x91enja i graditeljstva za instaliranje vjetroelektrane ukupne snage od 66 MW, na prostoru lokaliteta Podbilo zone Vrataru\xc5\xa1a, u katastarskoj op\xc4\x87ini Krivi Put, na podru\xc4\x8dju Grada Senja u Li\xc4\x8dko-senjskoj \xc5\xbeupaniji i nemaju namjeru odustati od druge faze projekta, odnosno ugradnje jo\xc5\xa1 8 vjetroturbina na ve\xc4\x87 postoje\xc4\x87i priklju\xc4\x8dak i sustav 110 kV prijenosne mre\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nVjetroelektrana Vrataru\xc5\xa1a i hrvatski elektroenergetski sustav\n_START_PARAGRAPH_\nU prolje\xc4\x87e 2009. po\xc4\x8dela su ispitivanja funkcionalnog rada na vjetroelektrani Vrataru\xc5\xa1a, a probni rad i opse\xc5\xbeniji ispitni pogon uslijedili su po\xc4\x8detkom 2010. U prvom dijelu ispitnog rada vjetroelektrana nije dosegnula instaliranu snagu, pa su za puni rad svih agregata ra\xc4\x91ene simulacije. Radi se o do sada najve\xc4\x87oj vjetroelektrani priklju\xc4\x8denoj na mre\xc5\xbeu 110 kV u Hrvatskoj. Sada\xc5\xa1nji privremeni priklju\xc4\x8dak ostvaren je izme\xc4\x91u dva \xc4\x8dvori\xc5\xa1ta 110 kV. Jednostavno re\xc4\x8deno, jedna grana priklju\xc4\x8dka vodi u transformatorsku stanicu Crikvenica i potom u HE Vinodol, a druga u HE Senj. Dakle, elektrana se nalazi izme\xc4\x91u HE Vinodol i Senj, pa neizostavno utje\xc4\x8de na njihov rad. _NEWLINE_Najve\xc4\x87i dio proizvedene energije, kako su pokazale analize, vjetroelektrana Vrataru\xc5\xa1a u mre\xc5\xbeu predaje dalekovodom 110 kV Vrataru\xc5\xa1a - Crikvenica \xe2\x80\x93 Vinodol. U hidrolo\xc5\xa1ki povoljnom razdoblju, kakva su bila prva tri mjeseca 2010. godine, taj pravac je zna\xc4\x8dajno optere\xc4\x87en energijom iz hidroelektrana na jugu i bez dodatnog unosa energije iz nove vjetroelektrane. Rad VE Vrataru\xc5\xa1a punom snagom mo\xc5\xbee zahtijevati ograni\xc4\x8denje proizvodnje hidroelektrane Senj, koja zbog pove\xc4\x87anih dotoka vode i mogu\xc4\x87nosti poplava, mora ostvariti maksimalnu proizvodnju. Istodoban maksimalan rad HE Senj i VE Vrataru\xc5\xa1a u hidrolo\xc5\xa1ki povoljnim prilikama pokazuje se slo\xc5\xbeenim, jer mo\xc5\xbee rezultirati preoptere\xc4\x87enjem i ispadom dionice 110 kV. Plasman energije iz VE Vrataru\xc5\xa1a postaje upitan za slu\xc4\x8daj bilo kakvog trajnog kvara okolnih dijelova mre\xc5\xbee i postrojenja. Dio pote\xc5\xa1ko\xc4\x87a i preoptere\xc4\x87enja vezanih uz plasman pune proizvodnje iz nje mo\xc5\xbee se operativno smanjiti prilagodbom topologije mre\xc5\xbee. 20-dnevni poreme\xc4\x87aj se dogodio u sije\xc4\x8dnju 2010., kada je zbog ru\xc5\xa1enja stupa bila neraspolo\xc5\xbeiva dionica 400 kV Melina - Velebit. _NEWLINE_Za svaku novu vjetroelektranu i njezin rad nu\xc5\xbeno je imati u pri\xc4\x8duvi zamjensku elektranu ne\xc5\xa1to manje snage. Pri tome se ne smije zaboraviti da, od 8760 sati u godini, najbolja vjetroelekrana radi tek oko 2000 sati. Vjetroelektrane treba graditi razumno. One ne mogu rije\xc5\xa1iti i zadovoljiti trenuta\xc4\x8dne potrebe hrvatskog elektroenergetskog sustava.'