b'\n_START_ARTICLE_\nMocov\xc3\xad\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nMocov\xc3\xad su bili ratni\xc4\x8dko pleme sa gornjeg toka Bermeja, sli\xc4\x8dno i srodno svojim saveznicima Abiponima, Tobama i Mbayama. Njihova populacija procjenjena je 1800 na 2,000 ratnika ili 6,000 du\xc5\xa1a. U ranom 18. stolje\xc4\x87u oni su u ratu sa \xc5\xa0panjolcima \xc5\xa1to guvernera Urizara navodi da povede 1710. veliku ekspediciju od 3,000 ljudi protiv Chaco plemena. Neka plemena tada stupi\xc5\xa1e u mir sa \xc5\xa0panjolcima, ali Mocov\xc3\xad jo\xc5\xa1 narednih 30 godina ne\xc4\x87e prestati sa svojim napadima. Tek \xc4\x87e 1743. neki od njih oti\xc4\x87i na misiju San Xavier koju je utemeljio otac Francisco Burges Navarro. Do ovoga dolazi nakon \xc5\xa1to se dvojica poglavica Mocov\xc3\xadja Aletin i Chitalin sprijatelje sa \xc5\xa0panjolcima. Ovdje \xc4\x87e ih poku\xc5\xa1ati privoljeti na sjedila\xc4\x8dki \xc5\xbeivot ratara, jer su Indijanci bili nomadski lovci i sakuplja\xc4\x8di. U dana\xc5\xa1nje vrijeme polagano se asimiliraju u argentinsko dru\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nEtnografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivot i obi\xc4\x8daji_NEWLINE_Mocov\xc3\xad su tek ponekad gradili sebi privremene logore, obi\xc4\x8dne \xc5\xa1titnike protiv vjetra sklepane od granja prekrivenih ko\xc5\xbeama. \xc5\xbdivjeli su od lova, ribolova i sakupljanja. njihovo oru\xc5\xbeje tipi\xc4\x8dno je za Chaco i Patagoniju. sastojalo se od luka i strijele, koplja, sulica i bole. U lov se i\xc5\xa1lo ili kolektivno, ili svako za sebe. Glavna lovina bili su nandui, pekari, jelen i kajman kojega ima u Chacu a hvatao se harpunama sa rije\xc4\x8dne obale._NEWLINE_Ribolov je najva\xc5\xbeniji tijekom ki\xc5\xa1ne sezone. Mu\xc5\xa1karci ribare mre\xc5\xbeama i harpunama. ene u svom privre\xc4\x91ivanju najvi\xc5\xa1e vremena posve\xc4\x87uju sakupljanju divlje bijne hrane, kao \xc5\xa1to je algarroba (Prosopis alba i Prosopis nigra), Acacia monoliformis, cha\xc3\xb1ar (Gourliea decorticans) i vo\xc4\x87e mistola (Zizyphus mistol), i jestive dijelove raznih vrsta palmi Capparis retusa, Morrenia odorata i druge. Med i pr\xc5\xbeeni skakavci (porodica Acrididae) va\xc5\xbean su izvor prehrane koje Indijanci pohranjuju i \xc4\x8duvaju za kasnije prigode._NEWLINE_Mocov\xc3\xad dr\xc5\xbee pse kao \xc4\x8duvare, ali i za lov. Danas od doma\xc4\x87ih \xc5\xbeivotinja posjeduju konje, ovce i koze._NEWLINE_Tijekom su\xc5\xa1ne sezone \xc4\x8desto dolazi do nesta\xc5\xa1ica pitke vode, do koje domi\xc5\xa1ljato nalaze na li\xc5\xa1\xc4\x87u palme caraguat\xc3\xa1 (Bromelia sp.) i gomolju \xc4\x8dip\xc3\xb3ya (Jacaratia hassleriana; vidi), a onda je spremaju u zemljanim vr\xc4\x8devima._NEWLINE_Bullboat-kanui slu\xc5\xbee tek za prijevoz starijih nemo\xc4\x87nih osoba i malene djece preko rijeke, nalik onim mandanskim. Lo\xc4\x8darija im je prosta, ko\xc5\xa1ara\xc5\xa1tvom se ne bave. \xc5\xbdene od vlakana spomenute caraguate proizvode u\xc5\xbeeta, ribarske mre\xc5\xbee, mre\xc5\xbee za no\xc5\xa1enje i torbe. Pamuk i vunu tkaju na vertikalnim stanovima._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo Dru\xc5\xa1tvo Mocovija sastoji se od pro\xc5\xa1irena obitelji ili egzogamnih bandi kojih je nekoliko takvih povezano u endogamno pod-pleme. Razne pod-plemenske skupine periodi\xc4\x8dno sa sakupljaju zbog razli\xc4\x8ditih razloga, vjerskih, socijalnih ili naro\xc4\x8dito u vrijeme rata kad regionalni politi\xc4\x8dki autoritet dobiva na zna\xc4\x8daju._NEWLINE_\xc5\xbdenidba je monogamna ali se izvje\xc5\xa1tavalo i o sororalnoj poliginiji. Postamaritalno stani\xc5\xa1te je uksorilokalno a sistem srodstva je havajskog tipa. Teknonimija (n.n.-ov otac), za razliku me\xc4\x91u Lenguama, je nepoznata.'