b'\n_START_ARTICLE_\nJames Chadwick\n_START_SECTION_\nNeutron\n_START_PARAGRAPH_\nNeutron je elektri\xc4\x8dki neutralna elementarna \xc4\x8destica, sastavnica svih atomskih jezgri osim vodikove. Teorijski je predvi\xc4\x91en 1920. (Ernest Rutherford), a otkriven pokusom 1932. (James Chadwick). Masa neutrona (1,675\xc2\xa0\xe2\x88\x99\xc2\xa010\xe2\x80\x9327 kg\xc2\xa0=\xc2\xa0939,6\xc2\xa0MeV/c\xc2\xb2) ne\xc5\xa1to je ve\xc4\x87a od mase protona, na koji se slobodni neutron raspada slabim \xce\xb2-raspadom (n\xc2\xa0\xe2\x86\x92\xc2\xa0p\xc2\xa0+\xc2\xa0e\xe2\x80\x93\xc2\xa0+\xc2\xa0\xce\xbd\xcc\x84e), s vremenom poluraspada od 616\xc2\xa0sekundi. Neutron ima spin \xc2\xbd pa podlije\xc5\xbee Fermi-Diracovoj statistici, a zbog svoje podstrukture (dva donja i jedan gornji kvark) ima magnetski moment (\xe2\x80\x931,913 nuklearnih magnetona). Neutron je gra\xc4\x91en od jednog gorneg (u) kvarka i dvaju donjih (d) kvarkova. Neutron vezan u atomskim jezgrama op\xc4\x87enito je stabilan, no u beta-emiterima (jezgrama s vi\xc5\xa1kom neutrona) raspada se kao slobodni neutron._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da su elektri\xc4\x8dki neutralni, neutroni ne me\xc4\x91udjeluju s atomskim omota\xc4\x8dima, to jest ne gube kineti\xc4\x8dku energiju ioniziraju\xc4\x87i atome, ve\xc4\x87 kroz tvar prolaze slobodno sve dok se izravno ne sudare s atomskim jezgrama. Slobodni neutroni lak\xc5\xa1e od elektri\xc4\x8dki nabijenih \xc4\x8destica dolaze u dodir s atomskim jezgrama i mogu uzrokovati njihove pretvorbe (transformacije), u nuklearnim reaktorima mogu pokrenuti lan\xc4\x8dane reakcije (nuklearnu fisiju). S pomo\xc4\x87u neutrona se dobivaju transuranijski elementi._NEWLINE_Zbog elektri\xc4\x8dne neutralnosti neutrone nije mogu\xc4\x87e izravno detektirati, nego se to ostvaruje sekundarnim u\xc4\x8dincima elektri\xc4\x8dki nabijenih \xc4\x8destica, koje ili dobiju energiju neutrona u izravnom sudaru ili nastaju prilikom nuklearnih reakcija izazvanih neutronima._NEWLINE_Antineutron se od neutrona razlikuje po tom \xc5\xa1to mu je magnetski moment suprotno orijentiran prema spinu. Otkriven je\xc2\xa0s pomo\xc4\x87u akceleratora \xc4\x8destica bevatron 1956.'