b'\n_START_ARTICLE_\nGrab (Trilj)\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nU u\xc5\xbeem smislu Grab je samo dio naselja uz lijevu obalu rijeke i u uskom pojasu s desne strane gornjeg dijela toka (od sad stari Grab). Uobi\xc4\x8dajeno je Grabom nazivati i podru\xc4\x8dje naselja Vraba\xc4\x8d (sa Svinja\xc4\x8dom), Podi i Krivodol (s Kova\xc4\x8dinama), iako su ona slu\xc5\xbebeno samostalna. Ova su naselja od davnina tijesno povezana sa starim Grabom (u pro\xc5\xa1losti su i bili jedinstveno naselje ), naro\xc4\x8dito Krivodol  kojemu pripada dio starog Graba, a ovome dio Krivodola (Gusi\xc4\x87i odavno imaju i samostalno selo unutar Krivodola). Vraba\xc4\x8d je ostao u svojim granicama, dobro je naseljen, ali nije razvijao samostalnu infrastrukturu. Stanovnici brdskih sela Poda i Krivodola iselili su se tijekom druge polovice 20. stolje\xc4\x87a ili spustili ni\xc5\xbee prema polju (u pravilu na svoju zemlju) tako da je nastalo jedinstveno naselje s obiju strana rijeke, na koje se Vraba\xc4\x8d prirodno nadovezuje. Takvo pro\xc5\xa1ireno naselje  grani\xc4\x8di s Udovi\xc4\x8di\xc4\x87ima, Rudom, Ro\xc5\xbeama,Ljutom, Veli\xc4\x87ima i Jabukom. U brdu Jelinak dodiruje se i s podru\xc4\x8djem Tijarice i Vrpolja.   Podima  (osim Terzi\xc4\x87a)  pripadaju  i zemlje izme\xc4\x91u sjeverozapadno od Vo\xc5\xa1tana na lokalitetu Jarkovi\xc5\xa1te koje zovu planine. Tako\xc4\x91er, neki stanovnici Poda od davnina imaju vrtle u Rudi s lijeve strane rijeke Rude.\n_START_SECTION_\nPrezimena\n_START_PARAGRAPH_\nU starom Grabu  izvorna su prezimena Gusi\xc4\x87 i Samard\xc5\xbei\xc4\x87, ali odavno i Kopr\xc4\x8dina, Ursi\xc4\x87 (doselili iz Medi\xc4\x87a), Perkovi\xc4\x87 (doselili iz Petrova polja pa ih zovu Petropoljcima), Marijanovi\xc4\x87 (doselili iz Ka\xc5\xa1tela pa ih zovu Ka\xc5\xa1teljanima), Lagator. U Krivodolu: Gusi\xc4\x87, Gili\xc4\x87, Lagator, Kopr\xc4\x8dina, Knez (spustili se iz Ro\xc5\xbea). U Vrap\xc4\x8du: Deli\xc4\x87, Dadi\xc4\x87-Betevi\xc4\x87, Radman, Radman-Livaja, \xc4\x8cikara, Vrdoljak (posljednja dva u Svinja\xc4\x8di) i Bazo (iz Rude).  U Podima: \xc4\x86osi\xc4\x87, \xc4\x86osi\xc4\x87-Dragan, Bo\xc5\xa1njak, Gusi\xc4\x87 (\xc5\xa0e\xc4\x87er), Terzi\xc4\x87, Plazibat (doselili iz Tijarice),  Ratkovi\xc4\x87, Ratkovi\xc4\x87-Bari\xc4\x87, Kundid, Markovi\xc4\x87, Bugarin. Od starine u pockoj strani ku\xc4\x87e i zemlju imaju i Kristi\xc4\x87i. Odnedavno postoje i prezimena Reni\xc4\x87, Buri\xc4\x87 (Grab) i Proji\xc4\x87 (Vraba\xc4\x8d).\n_START_SECTION_\nRijeka Grab\n_START_PARAGRAPH_\nRijeka Grab (slu\xc5\xbebeno klasificirana kao potok) duga je oko 3 km. Za\xc5\xa1ti\xc4\x87ena je 2000. kao zna\xc4\x8dajni krajobraz.  Pola toka ima kamenito korito, a polovica protje\xc4\x8de poljem. Na prvom kilometru smje\xc5\xa1teno je pet mlinica. Nakon drugog svjetskog rata stari tok je promijenjen, tako da ga je ostalo samo pola, a od polovice je prokopano novo korito koje zovu Kanal, sve do utoka u Rudu oko kilometar i pol ni\xc5\xbee nego prije._NEWLINE_Grab je obilovao racima i  mekousnim  pastrvama.  Bilo je i sitne ribe (korovica i lizibaka).   Pojavljivao se i klen, a i \xc5\xa1aran. Uz uobi\xc4\x8dajene metode ribarenja: na \xc5\xbeivu mu\xc5\xa1icu, na \xc5\xbeivu guju, mre\xc5\xbeom, vlakom, ostima (osnama), dugo se zadr\xc5\xbeao i lov rukom.  Sredinom  druge polovice 20.st. raci su po\xc4\x8deli nestajati, dok nisu potpuno i\xc5\xa1\xc4\x8dezli, a broj pastrva naglo opadati, tako da je stara endemska vrsta sad ugro\xc5\xbeena.\n_START_SECTION_\nGrabske mlinice\n_START_PARAGRAPH_\nOd pet mlinica koje su do sredine druge polovice 20. st. redovito mljele, sa\xc4\x8duvane su \xc4\x8detiri. Starog su tipa s vodoravnim kolima, tzv. ka\xc5\xa1ikare. Samo za jednu se znade kad je gra\xc4\x91ena, ostale su vjerojatno jo\xc5\xa1 iz turskog razdoblja. _NEWLINE_Nazivi mlinica obi\xc4\x8dno se mijenjaju prema trenutnim vlasnicima, ali pamte se i stari. Prva je Ursi\xc4\x87a (Bla\xc5\xbeova) mlinica  nedaleko od izvora, jedina koja je smje\xc5\xa1tena na lijevoj obali. Abramova (Prpina, \xc4\x86osi\xc4\x87a) mlinica bila je pedesetak metara ni\xc5\xbee, ali ne na glavnom ve\xc4\x87 na sporednom izvoru Graba. Sru\xc5\xa1ena je, ostale su samo zidine.  _NEWLINE_Stotinjak metara ni\xc5\xbee je Albertu\xc5\xa1a (Gardijanova mlinica) obitelji \xc4\x86osi\xc4\x87.  Do sredine 20. st. bila je u vlasni\xc5\xa1tvu stare plemi\xc4\x87ke obitelji Alberti  (jedno vrijeme nacionalizirana). De Alberti se nalaze na crkvenom popisu iz 1832. u Grabu (koncem 19. st. vi\xc5\xa1e ih nema). Nepunih sto metara ispod Albertu\xc5\xa1e je Bugarinova (\xc4\x86itina) mlinica (gra\xc4\x91ena u drugoj polovici 19. st.). Prije je imala vi\xc5\xa1e vlasnika i dva spojena dijela (dio prema vodi bila je \xc5\xa0e\xc4\x87erova mlinica). Ispod ove mlinice je ribnjak  kalifornijske pastrve. Ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e od sto metara nizvodno je Grabov\xc4\x8du\xc5\xa1a, mlinica obitelji Samard\xc5\xbei\xc4\x87, sada s dva odvojena dijela, Zeli\xc4\x87a mlinica (bli\xc5\xbee vodi) i Matelinova mlinica. Bila je u vlasni\xc5\xa1tvu obitelji Grabovac koju im je za ratne zasluge darovao 1720. Alvise Mocenigo, Generalni providur Dalmacije. Do tada je pripadala Rustem Spahiji u Skoplju (danas Uskoplje). I Grabovci se nalaze u re\xc4\x8denom crkvenom popisu u Grabu iz 1832. O Albertu\xc5\xa1i i Grabov\xc4\x8du\xc5\xa1i zabilje\xc5\xbeena je i narodna predaja koja ima elemenata vjerodostojnosti.    U Zeli\xc4\x87a mlinici bila je i stupa za valjanje sukna. Lokalni govor (novo\xc5\xa1tokavska ikavica) obiluje rije\xc4\x8dima povezanim s mlinicom i poslovima u njoj.\n_START_SECTION_\nMostovi\n_START_PARAGRAPH_\nU Grabu je nekoliko mostova od kojih dva kojima se ne zna starost. Po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od izvora najprije je betonski mosti\xc4\x87 koji spaja Ursi\xc4\x87a mlinicu s lijevom obalom. Prije je bio drven. Ispod mlinice Albertu\xc5\xa1e je kameni most, vjerojatno iz turskog doba. Bugarinovu mlinicu s lijevom obalom povezivao je kameni most izgra\xc4\x91en nakon gradnje mlinice. Sru\xc5\xa1ila ga je voda \xc5\xa1ezdesitih godina 20. st.  Grabov\xc4\x8du\xc5\xa1u s lijevom obalom ve\xc5\xbee stari kameni most s dva oka. Ni njemu se ne zna starost. U sredini sela je kameni most gra\xc4\x91en na prijelazu iz 19. u 20. st. kad je ogra\xc4\x91ivana crkva i groblje. Njega i kraj oko njega zvali su Most. Prije je imao kamenu ogradu koja je \xc5\xa1ezdesetih godina zamijenjena \xc5\xbeeljeznom. Stotinjak metara ni\xc5\xbee je betonski most na cesti koja kru\xc5\xbei oko Sinjskog polja. Zovu ga novi most, a ovaj kameni postao je stari  most. Imaju i dva mosti\xc4\x87a kojima se ulazi u Grabsko polje, jedan na starom koritu, drugi na novom. Na Rudi su dva betonska mosta (prije drvena): na Vratnicama  povezuje Vraba\xc4\x8d i Udovi\xc4\x8di\xc4\x87, a na Gazu spaja Grab i Jabuku s poljem.\n_START_SECTION_\nGrabsko polje\n_START_PARAGRAPH_\nTo je dio Sinjskog polja ome\xc4\x91en starim koritom Graba, novim koritom i rijekom Rudom. U njemu su zemlju imali samo stari Grabljani i Krvodoljani. U\xc5\xbei, po\xc4\x8detni dio Sinjskog polja s desne strane starog korita pripada Podima, a ne\xc5\xa1to i Krivodolu, a \xc5\xa1iri, koji se naziva Albertu\xc5\xa1a (prije vlasni\xc5\xa1tvo obitelji Alberti) ima Vraba\xc4\x8d (bez Svinja\xc4\x8de). Premjeravanjem sredinom 20. st. do\xc5\xa1lo je do malih promjena.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nU Grabu \xc5\xbeive Hrvati, a ve\xc4\x87ina se izja\xc5\xa1njava pripadnicima Rimokatoli\xc4\x8dke crkve._NEWLINE_Kretanje broja stanovnika naselja Grab za razdoblje od 1857. do 2001. godine_NEWLINE_Napomena: Podatci o broju stanovnika 1869. i 1921. godine  sadr\xc5\xbeavaju  podatke za naselja Krivodol, Podi i Vraba\xc4\x8d. Podatci za broj stanovnika 1880. godine sadr\xc5\xbeavaju dio podataka za naselje Podi.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nStanovni\xc5\xa1tvo se nekada bavilo poljoprivredom i uzgojem stoke. Danas se sve vi\xc5\xa1e napu\xc5\xa1taju ove djelatnosti.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc4\x8dje je vjerojatno bilo naseljeno i u prapovijesno doba. Uz \xc5\xa1kolske temelje prona\xc4\x91eni su ostatci crkve iz ranog srednjeg vijeka na jo\xc5\xa1 starijoj, mo\xc5\xbeda starokr\xc5\xa1\xc4\x87anskoj.   U Grabu su prona\xc4\x91eni i arheolo\xc5\xa1ki ulomci iz starohrvatskog razdoblja.  Za vrijeme turske vladavine stanovni\xc5\xa1tvo je bilo islamske vjeroispovijesti, me\xc4\x91u njima islamizirani Udovi\xc4\x8di\xc4\x87i iz predturskog razdoblja.  Koncem 17. stolje\xc4\x87a mjesto je naseljeno uglavnom stanovni\xc5\xa1tvom iz Hercegovine \xc5\xa1to se sla\xc5\xbee i s \xc4\x8dinjenicom da je \xc5\xbeupa sve do 1968. slu\xc5\xbebeno potpadala pod franjeva\xc4\x8dki samostan u \xc5\xbdivogo\xc5\xa1\xc4\x87u (a ne u Sinju).  U drugom svjetskom ratu obilje\xc5\xbeile su ga dvije velike tragedija i dva te\xc5\xa1ka zlo\xc4\x8dina. U Podima i Krivodolu jedinice pod njema\xc4\x8dkom komandom ubile su 1944. oko 200 mje\xc5\xa1tana i vi\xc5\xa1e od 50 stanovnika iz drugih dijelova \xc5\xbeupe Grab koji su se tu zatekli.  Nedugo nakon toga partizani su pobili vi\xc5\xa1e od sto zarobljenih domobrana i bacili ih u jamu.\n_START_SECTION_\nPrapovijesne gomile\n_START_PARAGRAPH_\nNad koritom Graba dominiraju dvije velike  prapovijesne gomile, s lijeve strane Grabska gomela a s desne (na pockoj strani) D\xc5\xbeakina gomela.  Grabska je potpuno sa\xc4\x8duvana, dok su D\xc5\xbeakinu devastirali sredinom druge polovice 20. st.  pri gradnji okolnih cesta. U blizini D\xc5\xbeakine gomele, bila je manja, Bugarinova gomela.  Od nje su ostali samo temelji._NEWLINE_Na grabskom podru\xc4\x8dju prema Jabuci jo\xc5\xa1 je jedna gomila koju zovu Jabu\xc4\x8dkom gomelom.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kolstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1kolstvo u Grabu po\xc4\x8delo je pred sam Drugi svjetski rat. Osmogodi\xc5\xa1nja \xc5\xa1kola djeluje od 1958. Iz privatnih ku\xc4\x87a prelazi  1960. u obnovljeni zadru\xc5\xbeni dom. U isto vrijeme, u Podima i u Krivodolu radila je \xc4\x8detverogodi\xc5\xa1nja \xc5\xa1kola. Od petoga razreda u \xc5\xa1kolu su i\xc5\xa1li u\xc4\x8denici Graba, Vrap\xc4\x8da, Poda, Krivodola i Udovi\xc4\x8di\xc4\x87a (osim zaselka Bilokapi\xc4\x87i, koji su i\xc5\xa1li u Otok). \xc5\xa0kola je bila sredi\xc5\xa1nja i za osmogudi\xc5\xa1nju \xc5\xa1kolu u Veli\xc4\x87u i podru\xc4\x8dne \xc5\xa1kole u Vrpolju i \xc4\x8ca\xc4\x8dvini (u\xc4\x8denici tih dviju \xc5\xa1kola od petog do osmog razreda i\xc5\xa1li su u Veli\xc4\x87).  Od 1986. ujedinjena je s osnovnom \xc5\xa1kolom u Trilju. U Veli\xc4\x87u vi\xc5\xa1e nema osmogodi\xc5\xa1nje \xc5\xa1kole dok u Grabu jo\xc5\xa1 uvijek ima (2015. godina). U\xc4\x8denici iz Udovi\xc4\x8di\xc4\x87a idu u osmogodi\xc5\xa1nju \xc5\xa1kolu u Otok.\n_START_SECTION_\nKultura i tradicija\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalna no\xc5\xa1nja polako se gubila nakon drugog svjetskog rata, najprije kod mu\xc5\xa1karaca,  poslije i kod \xc5\xbeena, do osamostaljenja je potpuno i\xc5\xa1\xc4\x8dezla. Sli\xc4\x8dno je bilo s folklorom iako se sa\xc4\x8duvalo mu\xc5\xa1ko i \xc5\xbeensko pjevanje novijeg doba (rera)._NEWLINE_Nedugo nakon dolaska na \xc5\xbeupu 2003. fra Du\xc5\xa1ko Botica je potakao osnivanje kulturno-umjetni\xc4\x8dkog dru\xc5\xa1tva KUD \xc5\xbdupa Grab, \xc4\x8dime je ovo propadanje zaustavljeno.\n_START_SECTION_\nGrabske ma\xc4\x8dkare\n_START_PARAGRAPH_\nGotovo svake godine u Grabu (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i Vraba\xc4\x8d) okupljaju se ma\xc4\x8dkare. Iako su sli\xc4\x8dne ma\xc4\x8dkarama okolnih sela, Grabske ma\xc4\x8dkare imaju neke posebnosti svojstvene samo njima.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupa Grab\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupa sv. Ivana Krstitelja Grab sastoji se od sela Grab, Vraba\xc4\x8d, Pode, Krivodol, Veli\xc4\x87 i Jabuka. \xc5\xbdupna crkva u Grabu izgra\xc4\x91ena je 1874. _NEWLINE_Podru\xc4\x8dne crkve su u Veli\xc4\x87u (Gospa od Ru\xc5\xbearija) i Jabuci (Gospa od zdravlja). U Veli\xc4\x87ima postoji stara Gospina crkvica iz sredine 18. st, a na Gazu kapela Gospe Sinjske. Groblje u Grabu bilo je zajedni\xc4\x8dko, a od osamdesetih godina 20. st. Veli\xc4\x87 i Jabuka imaju svoje groblje.'