b'\n_START_ARTICLE_\nKraljevina Ma\xc4\x91arska\n_START_SECTION_\nPozadina\n_START_PARAGRAPH_\nNakon raspada Austro-Ugarske 1918., Demokratska Republika Ma\xc4\x91arska, a potom i Sovjetska Republika Ma\xc4\x91arska kratkog vijeka bile su progla\xc5\xa1ene do 1919. Kratkotrajna komunisti\xc4\x8dka vlada B\xc3\xa9le Kuna pokrenula je tzv. Crveni teror, uvla\xc4\x8de\xc4\x87i Ma\xc4\x91arsku u rat s Rumunjskom, u kojem su sudjelovale i snage Kraljevine SHS. 1920. zemlja je utonula u gra\xc4\x91anski rat: monarhisti i antikomunisti nasilno su \xc4\x8distili zemlju od komunista, lijevih intelektualaca te svih nepodobnih, pogotovo \xc5\xbdidova. To je razdoblje bilo poznato kao Bijeli teror. 1920., nakon povla\xc4\x8denja posljednjih rumunjskih snaga, uspostavljen je mir.\n_START_SECTION_\nUspostava Monarhije\n_START_PARAGRAPH_\nU sije\xc4\x8dnju 1920. odr\xc5\xbeani su prvi izbori s op\xc4\x87im pravom glasa za mu\xc5\xa1karce i \xc5\xbeene u politi\xc4\x8dkoj povijesti Ma\xc4\x91arske. Samo glasovanje nije imalo puni demokratski legitimitet, budu\xc4\x87i da je dio lijevih stranaka i pokreta bio zabranjen, a dio je bojkotirao izbore. U jednodomnom parlamentu desnica je imala ogromnu ve\xc4\x87inu. 1. o\xc5\xbeujka 1920. sastavljena je koalicija desnih stranaka te je Ma\xc4\x91arska ponovno postala ustavna monarhija. U o\xc5\xbeujku je parlament i slu\xc5\xbebeno poni\xc5\xa1tio Austro-ugarsku nagodbu iz 1867., a u Ma\xc4\x91arskoj je obnovljena monarhija. Me\xc4\x91utim, bilo je o\xc4\x8digledno da Antanta ne\xc4\x87e dopustiti povratak habsburgovca Karla IV. za kralja. Kako su gra\xc4\x91anski nemiri i potresi u dru\xc5\xa1tvu bili preveliki za miran izbor kralja, odlu\xc4\x8deno je da \xc4\x87e regent predstavljati monarhiju. Izbor je pao na Mikl\xc3\xb3sa Horthyja, posljednjeg zapovjednika Austro-ugarske ratne mornarice. Horthy s ovlastima imenovanja premijera, pravom veta na zakone, pravom sazivanja i raspu\xc5\xa1tanja parlamenta i vrhovnim zapovjedni\xc5\xa1tvom nad oru\xc5\xbeanim snagama zauzimao je dotada\xc5\xa1nji polo\xc5\xbeaj kralja u Austro-Ugarskoj.  S\xc3\xa1ndor Simonyi-Semadam bio je prvi premijer u Regenstvu._NEWLINE_Nakon pregovora u Parizu, Ma\xc4\x91arska je potpisala 4. lipnja 1920. bila prisiljena potpisati Trianonski sporazum kojim je ostala bez dvije tre\xc4\x87ine zemalja koje su joj pripadale u Autro-Ugarskoj. Gotovo tre\xc4\x87ina od ukupno 10 milijuna Ma\xc4\x91ara na\xc5\xa1la se u drugim zemljama. Osim Hrvatske i Slavonije koje su imale poseban status, Ma\xc4\x91arska je ostala bez Prekmurja i Me\xc4\x91imurja, te dijela Ba\xc4\x8dke i dijela Baranje koji su pripojeni Kraljevini SHS. Dio Banata priopao je tako\xc4\x91er Kraljevini SHS, a drugi dio Rumunjskoj (Beograd je bio prisiljen ustupiti Rumunjskoj podru\xc4\x8dje oko Temi\xc5\xa1vara i povu\xc4\x87i se iz Pecsa). \xc4\x8citava Transilvanija pripala je Rumunjskoj, tzv. Gornja Ugarska, odnosno Slova\xc4\x8dka s potkarpatskim podru\xc4\x8djem, u\xc5\xa1la je u sastav \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke, a jedan manji dio pripao je i Poljskoj. Ve\xc4\x87i dio Gradi\xc5\xa1\xc4\x87a pripao je nakon plebiscita Austriji. Nove me\xc4\x91unarodne granice odvojile su ma\xc4\x91arska industrijska postrojenja od osnovnih materijala, a ma\xc4\x91arska industrija i poljoprivreda ostala se bez ve\xc4\x87eg dijela svoga tradicionalnog tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta. Znatno su smanjeni izvori drvnog materijala, obradive povr\xc5\xa1ine smanjene su za 43%, a drasti\xc4\x8dno su smanjeni i izvori \xc5\xbeeljezne rude. S druge strane, u Ma\xc4\x91arskoj je ostalo oko 51% stanovni\xc5\xa1tva zaposlenog u industriji i oko 56% industrije, od \xc4\x8dega \xc4\x8dak 82% te\xc5\xa1ke industrije, kao i 70% banaka.\n_START_SECTION_\nJa\xc4\x8danje desnice\n_START_PARAGRAPH_\nHorthy je u srpnju 1920. premijerom imenovao grofa P\xc3\xa1la Telekija, \xc4\x8dija je desni\xc4\x8darska vlada ograni\xc4\x8dila primanje \xe2\x80\x9epoliti\xc4\x8dki nesigurnih elemenata\xe2\x80\x9c na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta, \xc5\xa1to se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e odnosilo na \xc5\xbdidove. Kako bi uti\xc5\xa1ala selja\xc4\x8dko nezadovoljstvo, vlada je razdijelila 3.850 \xc4\x8detvornih kilometara obradivog zemlji\xc5\xa1ta manjim gazdinstvima. Telekijeva vlada morala je podnijeti ostavku nakon sukoba s Karlom IV. koji je polagao pravo na ma\xc4\x91arsko prijestolje. To je dovelo do podjele na ma\xc4\x91arskoj politi\xc4\x8dkoj sceni koju je dobro znao iskoristiti grof Istv\xc3\xa1n Betheln koji je osnovao novu Stranku jedinstva, a Horthy ga je imenovao premijerom. Nakon \xc5\xa1to ni u drugom poku\xc5\xa1aju nije uspio do\xc4\x87i na ma\xc4\x91arsko prijestolje, u listopadu 1921. umro je Karlo IV. Kroz sljede\xc4\x87ih deset godina Bethlen je dominirao ma\xc4\x91arskom politikom, reformirav\xc5\xa1i izborni zakon, zapo\xc5\xa1ljavaju\xc4\x87i svoje pristalice u dr\xc5\xbeavnom aparatu i manipuliraju\xc4\x87i izborima u ruralnim podru\xc4\x8djima. Obnovio je red u zemlji daju\xc4\x87i dobra mjesta radikalnim kontrarevolucionarima u zamjenu za prestanak nasilja protiv \xc5\xbdidova i ljevi\xc4\x8dara. Ve\xc4\x87 1921. sklopio je sporazum sa socijal-demokratima i sindikatima, legaliziraju\xc4\x87i, izme\xc4\x91u ostaloga, njihove aktivnosti i oslobodiv\xc5\xa1i politi\xc4\x8dke zatvorenike, u zamjenu za socijalni mir i prestanak \xc5\xa1irenja antima\xc4\x91arske propagande. Uveo je 1922. Ma\xc4\x91arsku u Ligu naroda i po\xc4\x8deo otklanjati njezinu me\xc4\x91unarodnu izolaciju sklopiv\xc5\xa1i 1927. sporazum o prijateljstvu s Italijom. Kroz cijelo razdoblje nastojanje oko revizije Trianonskog sporazuma bilo je vode\xc4\x87a linija ma\xc4\x91arske politike koja je slu\xc5\xbeila i za zata\xc5\xa1kavanje gospodarskih i unutarnjih politi\xc4\x8dkih problema.\n_START_SECTION_\nPribli\xc5\xbeavanje fa\xc5\xa1izmu\n_START_PARAGRAPH_\n1932., u vrijeme Velike depresije politi\xc4\x8dko je raspolo\xc5\xbeenje oti\xc5\xa1lo jo\xc5\xa1 desnije, a Horthy je premijerom imenovao Gyulu G\xc3\xb6mb\xc3\xb6sa. On je Ma\xc4\x91arsku uveo u u\xc5\xbeu suradnju s Njema\xc4\x8dkom, s kojom je potpisao sporazum kojim je ma\xc4\x91arsko gospodarstvo izvu\xc4\x8deno iz depresije. Me\xc4\x91utim, postalo je i ovisno o Njema\xc4\x8dkoj, kako u pogledu sirovina, tako i u pogledu tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta. Adolf Hitler Ma\xc4\x91arskoj je ponekad obe\xc4\x87avao povrat izgubljenih teritorija, a ponekad prijetio vojnom intervencijomi ekonomskim pritiskom, kako bi je natjerao na podr\xc5\xa1ku nacisti\xc4\x8dkoj politici. 1935. osnovana je i ma\xc4\x91arska fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dka stranka. G\xc3\xb6mb\xc3\xb6sev nasljednik na premijerskom mjestu K\xc3\xa1lm\xc3\xa1n Dar\xc3\xa1nyi nastojao je smanjiti njema\xc4\x8dki pritisak, donijev\xc5\xa1i zakon kojim je \xc5\xbeidovska prisutnost po profesijama ograni\xc4\x8dena na 20%, no to nije zadovoljilo ni Nijemce ni ma\xc4\x91arske radikale. Nakon Dar\xc3\xa1nyijeve ostavke u svibnju 1938., premijer postaje B\xc3\xa9la Imr\xc3\xa9dy koji je ispo\xc4\x8detka nastojao pobolj\xc5\xa1ati odnose s Velikom Britanijom, no nakon Anschlussa Austrije, u o\xc5\xbeujku iste godine, ponovno je od jeseni prisiljen osloniti se na Tre\xc4\x87i Reich i Italiju. Kako bi si osigurao polo\xc5\xbeaj na desnici, Imr\xc3\xa9dy je potiskivao sve suparnike, pa je i fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dka stranka zabranjena, a preustrojio je vladu na totalitaristi\xc4\x8dkim osnovama i donio jo\xc5\xa1 o\xc5\xa1triji Drugi \xc5\xbeidovski zakon. Taj je zakon potvrdila i sljede\xc4\x87a vlada na \xc4\x8delu s P\xc3\xa1lom Telekijem. 1938. novi grb dr\xc5\xbeave postao je grb Zemalja Krune sv. Stjepana iz 1915., koji je uklju\xc4\x8divao i grbove Hrvatske, Slavonije, Dalmacije, Rijeke, BiH i Transilvanije.\n_START_SECTION_\nTeritorijalno \xc5\xa1irenje\n_START_PARAGRAPH_\nKrajem rujna 1938., Ma\xc4\x91arska je poduprla Njema\xc4\x8dku u pripajanju Sudeta od \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke tako \xc5\xa1to je mobilizirala izme\xc4\x91u 200.000 i 350.000 slabo opremljenih i uvje\xc5\xbebanih vojnika te ih poslala na granicu prema Slova\xc4\x8dkoj. Tako je pokazala spremnost za uklju\xc4\x8denje u mogu\xc4\x87i rat \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke i Njema\xc4\x8dke ukoliko vlada u Pragu odbije prepustiti Sudete Njema\xc4\x8dkoj. Ovaj manevar ma\xc4\x91arske vojske bio je samo trik, budu\xc4\x87i da je topni\xc5\xa1tvo imalo strjeljiva samo za 36 sati, a \xc4\x8dehoslova\xc4\x8dka vojska je bila bolje opremljena, uvje\xc5\xbebana i ukopana - sagradili su oko 2.000 bunkera uz granicu. Ipak, sporazumom iz Munchena Hitleru je udovoljeno te je sukob izbjegnut. No, Ma\xc4\x91arska je imala trajne pretenzije na ju\xc5\xbenu Slova\xc4\x8dku s ma\xc4\x91arskom ve\xc4\x87inom i Zakarpa\xc4\x87e - tada dijelovima \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke. Ma\xc4\x91arski ministar unutarnjih poslova, Mikl\xc3\xb3s Kozma, bio je ro\xc4\x91en u Karpatskoj Ukrajini te je polovicom 1938. njegovo ministarstvo naoru\xc5\xbealo tzv. Rongyos Gardu (\'Ku\xc5\xa1travu Gardu\'), koja se po\xc4\x8dela gerilski prebacivati u ju\xc5\xbenu Slova\xc4\x8dku i Zakarpa\xc4\x87e (ve\xc4\x87inski rusinski kraj). Kako su i Sile osovine \xc5\xbeeljele izbje\xc4\x87i preuranjeni rat, uz posredovanje Tre\xc4\x87eg Reicha i Italije sazvana je konferencija u Be\xc4\x8du. Prvom be\xc4\x8dkom arbitra\xc5\xbeom 2. studenog 1938. \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dka je bila prisiljena prepustiti 11.833 km\xc2\xb2 Slova\xc4\x8dke i ju\xc5\xbenog Zakarpa\xc4\x87a Ma\xc4\x91arskoj. Tako je oko 590.000 Ma\xc4\x91ara, ali i 290.000 Slovaka i 37.000 Ukrajinaca u\xc5\xa1lo u sastav Kraljevine Ma\xc4\x91arske. Slova\xc4\x8dka je izgubila i drugi najve\xc4\x87i grad, Ko\xc5\xa1ice. Prva be\xc4\x8dka arbitra\xc5\xbea nije zadovoljila nijednu stranu, te su se izme\xc4\x91u 2. studenog 1938. i 12. sije\xc4\x8dnja 1939. dogodila 22 pograni\xc4\x8dna okr\xc5\xa1aja, u kojima je bilo mrtvih i ranjenih._NEWLINE_15. o\xc5\xbeujka 1939. Slova\xc4\x8dka progla\xc5\xa1ava nezavisnost, a nakon nekoliko sati i Zakarpa\xc4\x87e kao Karpatska Ukrajina. Gotovo istovremeno ma\xc4\x91arska vojska prelazi granicu i okupira \xc4\x8ditavo Zakarpa\xc4\x87e. Sav otpor je slomljen do 18. o\xc5\xbeujka. Unato\xc4\x8d zavr\xc5\xa1enim pregovorima s vlastima novonastale Slova\xc4\x8dke Republike oko granice, ma\xc4\x91arska vojska bez najave i objave rata napala je 23. o\xc5\xbeujka s istoka Slova\xc4\x8dku s naredbom "prodrijeti \xc5\xa1to zapadnije". Tzv. "Mali rat" trajao je do 4. travnja, uz djelovanje zrakoplovstva i tenkova na objema snagama. U kona\xc4\x8dnici, Slova\xc4\x8dka je bila prisiljena prepustiti pojas zemlje na istoku Ma\xc4\x91arima.\n_START_SECTION_\nDrugi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nUo\xc4\x8di i za vrijeme Drugog svjetskog rata ma\xc4\x91arski je teritorij ponovno pove\xc4\x87an, osobito Be\xc4\x8dkim arbitra\xc5\xbeama. 1940. Drugom be\xc4\x8dkom arbitra\xc5\xbeom i sjeverna Transilvanija prepu\xc5\xa1tena je Ma\xc4\x91arskoj. Hitler je pomogao Ma\xc4\x91arima dobiti veliki dio Rumunjske uz izbjegavanje rata s Rumunjima. No, tra\xc5\xbeio je da Ma\xc4\x91arska slijedi njema\xc4\x8dku vojni i rasni plan kako bi se sprije\xc4\x8dili sukobi u budu\xc4\x87nosti. 20. studenoga 1940. Ma\xc4\x91arska pristupa Trojnom paktu, a u prosincu potpisuje i Sporazum o vje\xc4\x8dnom prijateljstvu s Kraljevinom Jugoslavijom. U travnju 1941., nakon pu\xc4\x8da u Jugoslaviji, Hitler tra\xc5\xbei od Ma\xc4\x91arske potporu u napadu na tu zemlju. Teleki tada izvr\xc5\xa1ava samoubojstvo, a premijer postaje desni\xc4\x8darski radikal L\xc3\xa1szl\xc3\xb3 B\xc3\xa1rdossy koji vodi zemlju u rat, te zauzima Ba\xc4\x8dku, Prekmurje i Me\xc4\x91imurje. Iako je Hitler nudio Ma\xc4\x91arima da pripoje \xc4\x8ditavu Hrvatsku sjeverno od talijanske sfere utjecaja i daju joj formalnu autonomiju, Ma\xc4\x91arska je iskazala interes samo za luku Rijeka. NDH nije nikad priznala Ma\xc4\x91arsku vlast u Me\xc4\x91imurju i Baranji. 1. srpnja 1941. Ma\xc4\x91arska ulazi i u rat protiv Sovjetskog Saveza, boje\xc4\x87i se da se Njema\xc4\x8dka ne okrene Rumunjskoj. _NEWLINE_Horthy prisiljava B\xc3\xa1rdossyja na odstup, a premijer postaje Mikl\xc3\xb3s K\xc3\xa1llay koji i dalje daje podr\xc5\xa1ku Njema\xc4\x8dkoj, ali i zapo\xc4\x8dinje pregovore sa zapadnim Saveznicima. U Bitci kod Staljingrada ma\xc4\x91arska vojska do\xc5\xbeivljava te\xc5\xbeak poraz - uni\xc5\xa1tena je \xc4\x8ditava ma\xc4\x91arska Druga armija. Nakon toga, svjestan ma\xc4\x91arskoga pribli\xc5\xbeavanja Saveznicima, Hitler 19. o\xc5\xbeujka 1944. odlu\xc4\x8duje okupirati zemlju Operacijom Margharet. Nijemci su zauzeli klju\xc4\x8dne lokacije kako bi osigurali ma\xc4\x91arsku suradnji. Horthy je stavljen u ku\xc4\x87ni pritvor te je premijera Mikl\xc3\xb3sa K\xc3\xa1llayja zamijenio povodljivijim nasljednikom. D\xc3\xb6me Szt\xc3\xb3jay, odu\xc5\xa1evljeni pronacist, postavljen je za premijera. Szt\xc3\xb3jay je vladao uz pomo\xc4\x87 njema\xc4\x8dkog vojnog zapovjednika, Veesenmayera. u rujnu 1944. sovjetske snage prelaze ma\xc4\x91arsku granicu. U listopadu iste godine, Nijemci slamaju Horthyjev i Lakatosev dr\xc5\xbeavni udar i poku\xc5\xa1aj prelaska na stranu Saveznika. Nijemci pokre\xc4\x87u Operaciju Panzerfaust, mijenjaju Horthyja vo\xc4\x91om Strjelastih kri\xc5\xbeeva Ferencom Szalasijem. Uspostavljena je nova pronacisti\xc4\x8dka "Vlada narodnog jedinstva". Iz Ma\xc4\x91arske je tada deportirano 437.402 \xc5\xbdidova. Sz\xc3\xa1lasi nije zamijenio Horthyja kao regenta, ve\xc4\x87 se proglasio "nacionalnim vo\xc4\x91om" (Nemzetvezet\xc5\x91) i premijerom. 21. prosinca 1944 "privremena skup\xc5\xa1tina" sastala se u Debrecenu uz odobrenje Sovjeta. Skup\xc5\xa1tina je izabrala privremenu protuvladu na \xc4\x8delu koje je bio Bela Miklos, biv\xc5\xa1i zapovjednik ma\xc4\x91arske Prve armije. 20. sije\xc4\x8dnja 1945. nova privremena vlada sklapa ponovno primirje sa Sovjetskim Savezom, a sovjetske operacije u Ma\xc4\x91arskoj slu\xc5\xbebeno zavr\xc5\xa1avaju 4. travnja iste godine.\n_START_SECTION_\nVlada\n_START_PARAGRAPH_\nHorthyjeva vladavina kao Regenta imala je zna\xc4\x8dajke diktature. Nasljednik u slu\xc4\x8daju njegove sprije\xc4\x8denosti ili smrti nije odre\xc4\x91en. Za pretpostaviti je da bi parlament izabrao novog regenta ili poku\xc5\xa1ao vratiti Habsburge pod Princom Ottom. U sije\xc4\x8dnju 1942., parlament je imenovao Horthyjeva najstarijeg sina Istvana zamjenikom regenta i nasljednikom. To je vjerojatno bio i korak prema uspostavi ma\xc4\x91arske dinastije. No, Istvan je poginuo u zrakoplovnoj nesre\xc4\x87i u kolovozu te godine, a novi zamjenik nikad nije imenovan. _NEWLINE_U prvih deset godina svog regenstva, Horthy je vodio pove\xc4\x87anu represiju nad manjinama, ograni\xc4\x8dio broj \xc5\xbdidova na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tima i ozakonio smrtnu kaznu. Premijer Istv\xc3\xa1n Bethlen degradirao je demokraciju, budu\xc4\x87i da je manipulirao izborima u ruralnim podru\xc4\x8djima. Njegova Stranka jedinstva osvojila je nekoliko izbora zaredom. Nakon gospodarske krize, Bethlen je bio prisiljen dati ostavku._NEWLINE_O\xc4\x8dajna situacija nagnala ej Horthyja da prihvati desni\xc4\x8dara Gyulu G\xc3\xb6mb\xc3\xb6sa kao premijera. Obe\xc4\x87ao je zadr\xc5\xbeati postoje\xc4\x87i politi\xc4\x8dki sustav i napustiti svoj \xc5\xbeestoki antisemitizam te primiti \xc5\xbdidove u vladu.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNakon 1920. zemlja se suo\xc4\x8davala s te\xc5\xa1kim ekonomskim problemima, prora\xc4\x8dunskim deficitom i visokom inflacijom kao rezultat gubitka va\xc5\xbenih podru\xc4\x8dja u Trianonu. Ma\xc4\x91arska je izgubila poljoprivredna podru\xc4\x8dja i tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta, \xc5\xa1to ju je u\xc4\x8dinilo ovisnom o izvozu poljoprivrednih proizvoda. Premijer Istv\xc3\xa1n Bethlen i njegova vlada borila se protiv krize velikim inozemnim zajmovima, koji su omogu\xc4\x87ili Ma\xc4\x91arskoj monetarnu stabilnost po\xc4\x8detkom 1920-ih. 1925. uvedena je nova valuta, peng\xc5\x91. Industrija i poljoprivreda su se brzo podigle te se zemlja okoristila vanjskom trgovinom tijekom \xc4\x8ditavih dvadesetih godina._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom gospodarske krize 1929., blagostanje zemlje je naglo krahiralo, pogotovo uzrokovano propa\xc5\xa1\xc4\x87u be\xc4\x8dke \xc3\x96sterreichische Creditanstalt. Nakon vezivanja i gospodarske ovisnosti o Njema\xc4\x8dkoj, gospodarstvo se postupno oporavljalo.\n_START_SECTION_\nVanjska politika\n_START_PARAGRAPH_\nKako su se na mjestu premijera smjenjivali ultranacionalisti i desni\xc4\x8dari, Ma\xc4\x91arska je polako izra\xc5\xbeavala \xc5\xbeelju za reviizijom Trianonskog sporazuma te se vezivala uz zemlje koje su to mogle promijeniti, nacisti\xc4\x8dkom Njema\xc4\x8dkom i fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkom Italijom. Benito Mussolini je \xc5\xbeelio u\xc5\xbee veze s Ma\xc4\x91arskom, po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od potpisivanja sporazuma o prijateljstvu 5. travnja 1927. Gyula G\xc3\xb6mb\xc3\xb6s otvoreno se divio fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkim vo\xc4\x91ama. G\xc3\xb6mb\xc3\xb6s je poku\xc5\xa1ao uspostaviti trilateralu izme\xc4\x91u Ma\xc4\x91arske, Italije i Njema\xc4\x8dke te je djelovao kao posrednik izme\xc4\x91u Italije i Njema\xc4\x8dke za njihovog sukoba 1934. oko Austrije. G\xc3\xb6mb\xc3\xb6s je u kona\xc4\x8dnici nagovorio Mussolinija na prihva\xc4\x87anje tzv. Anschlussa.'