b'\n_START_ARTICLE_\nRuska umjetnost\n_START_PARAGRAPH_\nRuska umjetnost je umjetni\xc4\x8dka produkcija naroda Rusa i umjetnost na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Ruske Federacije kao nasljednice SSSR-a.\n_START_SECTION_\nKijevski stil\n_START_PARAGRAPH_\nU prvom razdoblju ruske umjetnosti, tzv. Kijevski stil (10.-13. st.) prevladali su utjecaji bizantske umjetnosti. U crkvenoj arhitekturi preuzet je bizantski tip centralne gra\xc4\x91evine kri\xc5\xbenog tlocrta (upisan gr\xc4\x8dki kri\xc5\xbe) s kupolom. Najpoznatija takva rana gra\xc4\x91evina je crkva Svete Sofije u Kijevu, gra\xc4\x91ena od 1018. do 1089. g._NEWLINE_Za potrebe Crkve radile su se biblijske kompozicije u mozaiku, freski i ikonama. Me\xc4\x91u najstarije sa\xc4\x8duvane ikone ubraja se Vladimirska Bogorodica iz 11. st. Sa\xc4\x8duvani su i mozaici i freske u Uspenskom saboru iz 11. st.\n_START_SECTION_\nMoskovski stil\n_START_PARAGRAPH_\nPotkraj 14. i po\xc4\x8detkom 15. st. Teofan Grk iz Carigrada naslikao je freske i ikone u Novgorodu i Moskvi s najzna\xc4\x8dajnijim ikonopiscem Andrejom Rubljovom. Njihov slikarski stil nastavili su njihovi sljedbenici iz ikonoslikarske \xc5\xa1kole manastira Trojice-Sergijeva lavra, poput Dionizija (Ferapontov manastir)._NEWLINE_Moskovski stil (14. \xe2\x80\x93 17. st.) obilje\xc5\xbeen je utjecajima iz zapadne Europe, ali u isto vrijeme i tradicionalnom ruskom arhitekturom od drveta, poput Crkve Uza\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87a u Kolomenskoju._NEWLINE_Europski utjecaji su najo\xc4\x8ditiji u renesansnim tornjevima na moskovskom Kremlju, ili u baroknim fasadama potkraj 17. st.\n_START_SECTION_\nEuropski stil\n_START_PARAGRAPH_\nEuropski stil (od 17. st. do 1917.) je zapo\xc4\x8deo Petar Veliki izgradnjom svoje prijestolnice Sankt Peterburga. U doba carice Katarine II. istaknuo se B. F. Rastrelli grade\xc4\x87i monumentalne projekte, kao Zimski dvorac u pala\xc4\x8di Ermita\xc5\xbe, u sintezi talijanskog baroka i ruske tradicionalne arhitekture. Od 1766.-78., po narud\xc5\xbebi Katarine Velike, francuski kipar \xc3\x89. M. Falconet je izveo monumentalni bron\xc4\x8dani kip Petra Velikoga na propetom konju._NEWLINE_U drugoj polovici 18. st. u ruskoj arhitekturi prevladavao je klasicizam koji se odr\xc5\xbeao do sredine 19. st. i postao ruski nacionalni stil. Vode\xc4\x87i arhitekti su bili: Antonio Rinaldi, G. Quarenghi i K. I. Rossi. Sredinom 19. st. prevladao je historicizam i to najvi\xc5\xa1e neobizantski stil u kojemu su projektirali arhitekti \xc5\xa1kolovani u zapadnoeuropskim gradovima. Me\xc4\x91u najve\xc4\x87ima je Konstantin Andrejevi\xc4\x8d Ton koji je projektirao Veliku pala\xc4\x8du u moskovskom Kremlju._NEWLINE_Djelatnost ruskih kipara zapo\xc4\x8dela je u doba neoklasicizma (Stepan Stepanovi\xc4\x8d Pimenov), a oko sredine 19. st. javile su se te\xc5\xbenje prema realizmu (P. P. Trubeckoj). Prvi nara\xc5\xa1taj doma\xc4\x87ih ruskih slikara \xc5\xa1kolovao se u duhu kasnoga baroka. U 18. st. glavni portretisti bili su Aleksej Petrovi\xc4\x8d Antropov i Ivan Petrovi\xc4\x8d Argunov, a glavni predstavnik klasicisti\xc4\x8dkog slikarstva s povijesnom tematikom bio je Orest Adamovi\xc4\x8d Kiprenski._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo ruskih umjetnika "Peredvi\xc5\xbenjevci" (Peredvi\xc5\xbenjiki) osnovano je 1863. u Sankt Peterburgu na poticaj skupine slikara koji su zagovarali socijalno anga\xc5\xbeirani realizam, a glavni predstavnik bio je I. J. Rjepin. Kao protivnici akademizma peredvi\xc5\xbenjevci su tra\xc5\xbeili likovni izraz koji bi bio blizak prirodi i stvarnom \xc5\xbeivotu. Pored Rjepina, glavni predstavnici su: G. G. Mjasojedov, I. I. Levitan i mnogi drugi mladi umjetnici.\n_START_SECTION_\nRuska avangarda\n_START_PARAGRAPH_\nAvangardna skupina slikara okupljala se oko \xc4\x8dasopisa "Mir iskusstva" i zauzimala se za o\xc5\xbeivljavanje ruske pu\xc4\x8dke umjetnosti, a najzna\xc4\x8dajnije rezultate postignula je u scenografiji i kostimografiji._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom 20. st. u rusku arhitekturu sti\xc5\xbeu zapadnoeuropski utjecaji, isprva secesija, a potom funkcionalizam. Glavni pokreta\xc4\x8di ruske apstrakcije bili su Vasilij Kandinski, koji je ujedno i autor prve apstraktne slike (1910.), te M. F. Larinov i N. S. Gon\xc4\x8darova (utemeljitelji rajonizma), a Kazimir S. Maljevi\xc4\x8d je bio najradikalniji od njih (za\xc4\x8detnik suprematizma)._NEWLINE_Za\xc4\x8detnik konstruktivizma, najranijeg oblika apstraktne skulpture, bio je Vladimir J. Tatljin. Ideje konstruktivizma u Europu su pronijeli kipari: Aleksandar Arhipenko, Antoine Pevsner i Naum Gabo.\n_START_SECTION_\nSovjetski stil\n_START_PARAGRAPH_\nNakon Oktobarske revolucije dogodio se kratkotrajan, ali slavan poku\xc5\xa1aj moderniziranja ruske umjetnosti u kojemu je avangarda postala slu\xc5\xbebenim stilom. No, ubrzo su avangardni umjetnici bivali \xc5\xa1ikanirani i \xc4\x8dak zatvarani, a od 1934. jedini priznati likovni izraz bio je socijalisti\xc4\x8dki realizam. U Rusiji su ro\xc4\x91eni, ali su je napustili netom ili nakon Oktobarske revolucije: A. Javljenski, M. F. Larionov i njegova supruga N. S. Gon\xc4\x8darova, Marc Chagall, El Lissitzky, Chaim Soutine (Sutin) i S. Poljakov._NEWLINE_U slikarstvu se veli\xc4\x8daju kultovi Staljina, mladosti i radnika. Ideolo\xc5\xa1ke monumentalne spomenike, kipove i portrete izvodila je V. I. Muhina, a u arhitekturi je prevladao stil u kojemu se veli\xc4\x8dala mo\xc4\x87 dr\xc5\xbeave (Lenjinov mauzolej na Crvenom trgu u Moskvi, 1924.-30., djelo A. V. \xc5\xa0\xc4\x87useva).\n_START_SECTION_\nSuvremena ruska umjetnost\n_START_PARAGRAPH_\nSovjetski stil traje sve do raspada Sovjetskog Saveza 1991. godine kada se javlja tzv. postsocijalisti\xc4\x8dki stil. Mladi nara\xc5\xa1taj arhitekata projektira u svim stilovima postmoderne arhitekture. Razdoblje nakon 1990-tih obilje\xc5\xbeava nastanak mnogobrojnih umjetni\xc4\x8dkih skupina koje se kre\xc4\x87u od geometrijske apstrakcije preko hepeninga, land arta, konceptualne umjetnosti i instalacija (Ilja Kabakov), do hiperrealizma nadahnutog socijalisti\xc4\x8dkim realizmom (tzv. Umjetnost Perestrojke).'