b'\n_START_ARTICLE_\nAugust Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot i djelovanje do 1929.\n_START_PARAGRAPH_\nAugust Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87 ro\xc4\x91en je u Radoboju 1893. godine. Po zavr\xc5\xa1enoj osnovnoj \xc5\xa1koli odlazi u Zagreb i nastavlja \xc5\xa1kolovanje u Klasi\xc4\x8dnoj gimnaziji koju zavr\xc5\xa1ava 1913. godine. Kao srednjo\xc5\xa1kolac nau\xc4\x8dio je stenografiju, pa je bio pozvan u Hrvatski sabor bilje\xc5\xbeiti izlaganja saborskih zastupnika. U Saboru je \xc4\x8desto susretao Stjepana Radi\xc4\x87a, kojega je ve\xc4\x87 ranije upoznao u roditeljskoj ku\xc4\x87i i koji je na njega sna\xc5\xbeno utjecao. _NEWLINE_Zavr\xc5\xa1iv\xc5\xa1i srednju \xc5\xa1kolu, upisuje se na Pravni fakultet u Zagrebu. Nakon izbijanja Prvoga svjetskog rata morao je prekinuti studij i odazvati se pozivu u vojsku. Kao \xc4\x8dasnik austrougarske vojske bio je na boji\xc5\xa1tima Galicije i So\xc4\x8de._NEWLINE_Po zavr\xc5\xa1etku rata ne nastavlja studij prava, ve\xc4\x87 se upisuje na Visoku tehni\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu u Pragu. Nakon uspje\xc5\xa1no polo\xc5\xbeenih ispita promoviran je u in\xc5\xbeenjera. Neko vrijeme ostaje u Pragu kao asistent katedre za op\xc4\x87u znanost o strojevima._NEWLINE_Ubrzo se vra\xc4\x87a u domovinu. Uklju\xc4\x8duje se u redove HRSS i kao jedan od rijetkih intelektulaca u stranci ulazi u njeno vodstvo. Godine 1921. vjen\xc4\x8dao se s k\xc4\x87eri Stjepana Radi\xc4\x87a, Mirom. Biran za zastupnika u Narodnoj skup\xc5\xa1tini Kraljevine SHS. _NEWLINE_Godine 1923.-1924. pratio je Radi\xc4\x87a na putu u London i Moskvu. U vrijeme kada je rad HRSS bio zabranjen na temelju Obznane, 1924.-1925., bio je s ostalim \xc4\x8dlanovima vodstva stranke zatvoren. 1924. godine pre\xc5\xbeivio je atentat u Ka\xc5\xa1tel Starom. Kad Stjepan Radi\xc4\x87 sklapa sporazum s radikalima i ulazi u vladu, Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87 postaje podtajnik u Ministarstvu prometa, a krajem 1926. godine ministar gra\xc4\x91evine. Ubrzo je HSS opet pre\xc5\xa1la u oporbu._NEWLINE_Poslije smrti Stjepana Radi\xc4\x87a izabran za dopredsjednika HSS (predsjednik Vladko Ma\xc4\x8dek).\n_START_SECTION_\nEmigracija i povratak (1929.-1941.)\n_START_PARAGRAPH_\nNakon uvo\xc4\x91enja \xc5\xa0estosije\xc4\x8danjske diktature odlazi u emigraciju. Boravio je isprva u Rimu, kasnije prete\xc5\xbeito u Be\xc4\x8du, neko vrijeme u Berlinu, a posjetio je i SAD. _NEWLINE_U listopadu 1930. godine odr\xc5\xbean je u Salzburgu sastanak Vladka Ma\xc4\x8deka, Ante Paveli\xc4\x87a, Augusta Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87a i Jurja Krnjevi\xc4\x87a, na kojem se, prema nekim podatcima, dogovarala dalja koordinacija u akcijama u inozemstvu (Italija, Francuska, Engleska). (Boban 2, str. 52-53.)_NEWLINE_Iz prve polovice 1930-ih zna\xc4\x8dajna je njegova prijepiska s drugim emigrantom, Svetozarom Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87em, koji boravi u Parizu. _NEWLINE_Kao predstavnik predsjednika HSS-a Vladka Ma\xc4\x8deka odr\xc5\xbeavao je kontakte naro\xc4\x8dito s Njema\xc4\x8dkom i Italijom, u kojima tada vlada nacisti\xc4\x8dki odnosno fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dki re\xc5\xbeim. Ve\xc4\x87 na po\xc4\x8detku emigracije susreo se u Italiji s Antom Paveli\xc4\x87em i odr\xc5\xbeavao s njim uglavnom dobre odnose, za razliku od drugog predstavnika HSS-a u inozemstvu Jurja Krnjevi\xc4\x87a. U srpnju 1936. godine bio je primljen kod Musolinija; o tom posjetu ima malo podataka i njegova pozadina i smisao ostaju nejasni. (Boban, str. 20-22.) Odnosi s usta\xc5\xa1ama (frankovcima) kasnije su pogor\xc5\xa1ani, jer ovi optu\xc5\xbeuju Ma\xc4\x8deka za izdaju zajedni\xc4\x8dke borbe zbog politike sporazumijevanja s Beogradom. _NEWLINE_Vra\xc4\x87a se u zemlju 1937. godine. Preuzima du\xc5\xbenost dopredsjednika HSS-a. Sudjeluje u pregovorima koji su doveli do potpisivanja Sporazuma Cvetkovi\xc4\x87-Ma\xc4\x8dek. Ma\xc4\x8dek ga je \xc5\xbeelio za bana novoosnovane Banovine Hrvatske. Me\xc4\x91utim, knez Pavle Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87, namjesnik, smatrao je da \xc4\x87e on biti neprijhvatljiv za srbijanske politi\xc4\x8dare. Tako je banom imenovan umjereni Ivan \xc5\xa0uba\xc5\xa1i\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nIzme\xc4\x91u usta\xc5\xa1a i partizana (1941.-1946.)\n_START_PARAGRAPH_\nNakon uspostave NDH ostaje u Zagrebu. usta\xc5\xa1ki ga re\xc5\xbeim vi\xc5\xa1e puta zatvara 1941. i 1942. godine. Poslije se odnos mijenja.\n_START_SECTION_\nPregovori o ulasku u vladu NDH\n_START_PARAGRAPH_\nKrajem ljeta 1943. godine Nijemci, uznemireni neuspjehom usta\xc5\xa1ke vlasti u osiguravanju mira i reda, te padom Mussolinija (pu\xc4\x8d mar\xc5\xa1ala Badoglia, 25. srpnja 1943. godine) pokre\xc4\x87u inicijativu uklju\xc4\x8divanja predstavnika HSS-a u politi\xc4\x8dko vodstvo NDH. Mladen Lorkovi\xc4\x87 stupio je u vezu s Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87em i iznio mu ponudu. Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87 i ostali predstavnici HSS-a predlagali su uspostavu nestrana\xc4\x8dke (\xc4\x8dinovni\xc4\x8dke) vlade i raspisivanje izbora za Hrvatski sabor. Lorkovi\xc4\x87 je predlagao ulazak predstavnika HSS-a u postoje\xc4\x87u vladu, a drugi uvjet je ocijenio neprihvatljivim. _NEWLINE_Ante Paveli\xc4\x87 se 2. rujna 1943. odri\xc4\x8de funkcije predsjednika vlade i na to mjesto imenuje dr. Nikolu Mandi\xc4\x87a, starijeg politi\xc4\x8dara bez osobitog ugleda; me\xc4\x91utim Paveli\xc4\x87 kao poglavnik zadr\xc5\xbeava svu stvarnu vlast. Mandi\xc4\x87 i Lorkovi\xc4\x87 nastavljaju pregovore s Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87em i drugim predstavnicima HSS-a, me\xc4\x91utim u listopadu je Paveli\xc4\x87 naredio prekid pregovora.\n_START_SECTION_\nPregovori s komunistima\n_START_PARAGRAPH_\nU prolje\xc4\x87e 1944. godine Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87 stupa u kontakt s Narodnooslobodila\xc4\x8dkim pokretom. Kao uvjete za suradnju tra\xc5\xbei priznanje HSS-a kao legitimnog predstavnika hrvatskog naroda, osiguravanje izborne demokracije (tj. mogu\xc4\x87nost HSS-a da osniva svoje organizacije na slobodnom teritoriju i isti\xc4\x8de kandidate na izborima za  Narodnooslobodila\xc4\x8dke odbore), te nepoliti\xc4\x8dnost vojske (ukidanje komunisti\xc4\x8dkih komesara). Njegove zahtjeve Izvr\xc5\xa1ni odbor Jedinstvene narodnooslobodila\xc4\x8dke fronte Hrvatske (JNOF) odbija u srpnju 1944. godine. U to je doba ve\xc4\x87 niz du\xc5\xbenosnika HSS-a, me\xc4\x91u kojima je najzna\xc4\x8dajniji Bo\xc5\xbeidar Magovac, kao Izvr\xc5\xa1ni odbor HSS-a sudjelovalo u NOP-u, a osobito u radu ZAVNOH-a. Oni nisu postavljali takve uvjete i nisu ugro\xc5\xbeavali dominaciju komunista u Pokretu. Sudjelovali su u sve o\xc5\xa1trijim napadima na predsjednika HSS-a Ma\xc4\x8deka, \xc4\x8dija je pasivnost ocjenjivana kao izdaja.\n_START_SECTION_\nPu\xc4\x8d Lorkovi\xc4\x87-Voki\xc4\x87, bijeg i zatvor\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1944., s Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87em i grupom drugih vo\xc4\x91a Hrvatske selja\xc4\x8dke stranke kontaktiraju pokreta\xc4\x8di Pu\xc4\x8da Lorkovi\xc4\x87a i Voki\xc4\x87a, koji planiranju raskid NDH s Nijemcima i prijelaz na stranu saveznika. Krajem kolovoza 1944. godine petorica vo\xc4\x91a HSS-a koji su sudjelovali u zavjeri bili su uhi\xc4\x87eni. Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87 uspjeva pobje\xc4\x87i i 7. rujna se pojavljuje na teritoriju pod kontrolom NOP-a. U Topuskom razgovara s Andrijom Hebrangom. _NEWLINE_Sredinom rujna susreo se s Randolphom Churchillom, britanskim izaslanikom. Nekoliko dana poslije dostavio mu je Izvje\xc5\xa1taj o aktivnositma Hrvatske selja\xc4\x8dke stranke poslije napada na Jugoslaviju 1941., pisan na engleskom. (Boban 2)_NEWLINE_Krajem rujna Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87 je po naredbi Aleksandra Rankovi\xc4\x87a uhi\xc4\x87en. Hebrang je to objasnio sumnjom kako je Ko\xc5\xa1uti\xc4\x87 nastavio kovati zavjeru s Paveli\xc4\x87em i Ma\xc4\x8dekom o osnivanju zajedni\xc4\x8dke hrvatske vlade, koja bi se u povoljnom trenutku okrenula protiv Nijemaca i koju bi Saveznici mo\xc5\xbeda priznali. Vladimir Bakari\xc4\x87 znatno poslije, 1978. godine, pi\xc5\xa1e da je \xc2\xbbodr\xc5\xbeavao razli\xc4\x8dite veze i poku\xc5\xa1avao da na na\xc5\xa1em terenu obnovi nekakve organizacije HSS-a koje ne bi sudjelovale u NOB-u.\xc2\xab\xc2\xa0(cit. u Boban 2, str. 274.) Bakari\xc4\x87 otkriva pravi razlog za njegovo uklanjanje (komunisti ne dozvoljavaju nikakvu stvarnu oporbu), dok je Hebrangova optu\xc5\xbeba sigurno izmi\xc5\xa1ljena (iako je on mogao vjerovati da je mogu\xc4\x87nost takve urote realna)._NEWLINE_U zatvoru je ostao do 5. rujna 1946. godine. Pu\xc5\xa1ten je bez sudskoga postupka, a nakon toga \xc5\xbeeli ponovno pokrenuti rad HSS-a ali komunisti\xc4\x8dka vlast to brzo onemogu\xc4\x87ava. Bio je i kasnije zatvaran. Radio je u tvornici "Rade Kon\xc4\x8dar" i bio pod neprestanim policijskim nadzorom. Do umirovljenja \xc5\xbeivi bave\xc4\x87i se strukom, daleko od politike. _NEWLINE_Umro je u Zagrebu 12. rujna 1964. godine. Pokopan je na Mirogoju.'