b'\n_START_ARTICLE_\nPlin\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dki plinovi\n_START_PARAGRAPH_\nU gospodarskim djelatnostima plinovi slu\xc5\xbee kao plinovita goriva ili takozvani tehni\xc4\x8dki plinovi. Plinovita goriva mogu biti prirodna (prirodni plin) ili prera\xc4\x91ena (oplemenjena, umjetna). Prera\xc4\x91ena plinovita goriva dobivaju se na razli\xc4\x8dite na\xc4\x8dine, obi\xc4\x8dno preradbom \xc4\x8dvrstih i kapljevitih prirodnih goriva, a po svojem su sastavu elementarna (na primjer vodik) ili u obliku pojedinih kemijskih spojeva (na primjer metan), ili su pak razli\xc4\x8dite smjese plinova (vodika, plinovitih ugljikovodika, ugljikova monoksida, ugljikova dioksida, kisika, du\xc5\xa1ika i drugih). Me\xc4\x91u njima su najva\xc5\xbeniji za tr\xc5\xbei\xc5\xa1te lo\xc5\xbeivi plin (smjesa propan/butan) i bioplin, a od manje su va\xc5\xbenosti\xc2\xa0destilacijski plinovi (koksni, \xc5\xa1velni i drvni plin) i\xc2\xa0generatorski plinovi (generatorski, vodeni i mije\xc5\xa1ani plin). U tehni\xc4\x8dke se plinove ubrajaju: kisik, du\xc5\xa1ik, vodik, helij, argon, ugljikov dioksid, amonijak, acetilen, du\xc5\xa1ikov(I) oksid, poznat i kao oksidul (N\xe2\x82\x82O) i drugi. Kemijska i fizikalna svojstva tehni\xc4\x8dkih plinova omogu\xc4\x87uju njihove mnogobrojne primjene u mnogim gospodarskim podru\xc4\x8djima, na primjer u pripremi pitke i procesne vode, obradi otpadnih voda, metalurgiji, kemijskoj i prehrambenoj industriji, biotehnologiji, medicini, farmaciji i drugo.'