b'\n_START_ARTICLE_\nInvazija u Zaljevu svinja\n_START_SECTION_\nKontekst\n_START_PARAGRAPH_\nZa prosje\xc4\x8dnog Amerikanca sredinom dvadesetog stolje\xc4\x87a Kuba je imala imid\xc5\xbe simpati\xc4\x8dnog egzoti\xc4\x8dnog otoka gdje su Amerikanci odlazili na odmor, u kasino, zabaviti se i sl. Me\xc4\x91utim, u gospodarskom smislu, rije\xc4\x8d je bila o siroma\xc5\xa1noj dr\xc5\xbeavi u kojoj je ve\xc4\x87ina njenih gra\xc4\x91ana \xc5\xbeivjela od rada na planta\xc5\xbeama \xc5\xa1e\xc4\x87erne trske. Kubom je od 1952. vladao Fulgencio Batista (u njemu tada drugom mandatu), koji je radi vlastite materijalne koristi vodio diktatorsku politiku spregnutu s ameri\xc4\x8dkom mafijom i multinacionalnim kompanijama, koje su dr\xc5\xbeale ve\xc4\x87inu kubanskog gospodarstva. Dr\xc5\xbeavni represivni organi nasilno su odgovarali na svaku vrstu prosvjeda protiv ovakvog stanja. U takvim okolnostima, Fidel Castro sa svojom grupom komunisti\xc4\x8dkih gerilaca uspje\xc5\xa1no je poveo oru\xc5\xbeanu pobunu protiv re\xc5\xbeima i do kraja 1958. godine zbacio Batistu s vlasti.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dke i obavje\xc5\xa1tajne predigre\n_START_PARAGRAPH_\nEisenhowerova administracija koja je do\xc4\x8dekala Kubansku revoluciju, neposredno nakon njezina zavr\xc5\xa1etka nije bila u potpunosti sigurna u politi\xc4\x8dki profil novog kubanskog vo\xc4\x91e, po\xc5\xa1to je sam Castro prema SAD-u komunicirao razli\xc4\x8dite signale. Jedan od poteza koje je Castro ipak po\xc4\x8deo raditi bila je nacionalizacija dijela imovine ameri\xc4\x8dkih kompanija \xc5\xa1to je u SAD-u lo\xc5\xa1e primljeno. Castro je potom htio uvoziti jeftiniju sovjetsku naftu, ali su ameri\xc4\x8dke naftne rafinerije na Kubi odbile prera\xc4\x91ivati tu naftu, stoga je i njih nacionalizirao. Washington je odgovorio smanjenjem uvoza \xc5\xa1e\xc4\x87era s Kube. Kako se ekonomski rat nastavio, tako je Eisenhower CIA-i odobrio izvo\xc4\x91enje prikrivenih operacija protiv nove kubanske vlasti i obuku gerilaca koji su bili protivnici Castrova re\xc5\xbeima. U tu svrhu CIA je po\xc4\x8dela podmetati po\xc5\xbeare na kubanske planta\xc5\xbee \xc5\xa1e\xc4\x87erne trske a 1960. u havanskoj luci eksplodirao je francuski teretni brod La Coubre koji je prevozio oru\xc5\xbeje za Kubansku vojsku.\n_START_SECTION_\nPriprema invazije\n_START_PARAGRAPH_\nU svrhu poticanja pobune, CIA je po\xc4\x8dela regrutirati kubanske dobrovoljce iz Miamija i drugdje za koje su potom organizirani kampovi za obuku u Gvatemali. Na predsjedni\xc4\x8dkim izborima 1960. godine, pobijedio je kandidat Demokratske stranke John Fitzgerald Kennedy, koji, iako je po pitanju Kube dr\xc5\xbeao tvrd stav, tra\xc5\xbeio da se bilo kakvo zbacivanje Castra odradi diskretno, bez vidljivog u\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a SAD-a. Predsjednik Kennedy nije htio da ga uspore\xc4\x91uju sa Sovjetskom intervencijom u Ma\xc4\x91arskoj 1956., pa u obzir nije dolazio anga\xc5\xbeman regularne vojske SAD-a. Nakon \xc5\xa1to je odbacio nekoliko predo\xc4\x8denih planova za iskrcavanje kod mjesta Trinidad kao nedovoljno diskretne, Kennedy se kona\xc4\x8dno slo\xc5\xbeio s planom pomorskog desanta u Zaljev svinja nazvan Operacija Zapata gdje je Brigada 2506 (ime vojne formacije anti-Castrovih snaga) trebala uspostaviti mostobran te napredovati dalje u unutra\xc5\xa1njost otoka podi\xc5\xbeu\xc4\x87i pritom ustanak. Prije toga, njihove zrakoplovne snage koje su se sastojale od nekoliko bombardera Douglas B-26 trebale su na zemlji uni\xc5\xa1iti kubansko zrakoplovstvo. Prilikom brifiranja Kennedyja o planu operacije, savjetnici nisu spomenuli Kennedyju da je jedna od pretpostavki uspjeha operacije u odre\xc4\x91enim okolnostima da se u borbu kao potpora Brigadi 2506 uklju\xc4\x8de ameri\xc4\x8dka mornarica i zrakoplovstvo. Ovim (ne)\xc4\x8dinjenjem planeri su Kennedyja izgleda htjeli dovesti pred svr\xc5\xa1en \xc4\x8din jednom kada operacija krene ako ne \xc5\xbeeli da se plan pretvori u katastrofu.\n_START_SECTION_\nNapad\n_START_PARAGRAPH_\nOd 14. travnja 1962. pobunjeni\xc4\x8dki zrakoplovi po\xc4\x8deli su bombardirati uzleti\xc5\xa1ta po Kubi s mizernim u\xc4\x8dinkom, pri \xc4\x8demu je gotovo cijelo Kubansko ratno zrakoplovstvo ostalo neo\xc5\xa1te\xc4\x87eno. Uslijed toga Castro je naredio punu mobilizaciju a Kubansko zrakoplovstvo stavljeno je u stanje najvi\xc5\xa1e pripravnosti. Kubanski organi reda preventivno su u zatvore strpali sve potencijalne "kontrarevolucionare" koji su mogli podr\xc5\xbeati napad na Kubu. Drugi zra\xc4\x8dni napad koji je trebao podr\xc5\xbeati invaziju otkazan je naredbom predsjednika Kennedija._NEWLINE_Oko pono\xc4\x87i 17. travnja 1962. u Zaljevu svinja se iskrcalo nekih 1400 boraca i pet tenkova M41 Walker Bulldog. Ovi tenkovi stvarali su velike probleme braniteljima koji su do\xc4\x8dekali invaziju u blizini obli\xc5\xbenjeg uzleti\xc5\xa1ta, budu\xc4\x87i da u tom trenutku nisu raspolagali adekvatnim sredstvima za protuoklopnu borbu. Castro je naredio svojim snagama da pod svaku cijenu dr\xc5\xbee neprijatelja van grada Palpite, nakon \xc4\x8dega je zrakoplovstvu naredio da u zoru s prvim svjetlom napadne snage koje su se brodovima iskrcavale na obalu \xc5\xa1to im je izazvalo velike gubitke. Zatim je uslijedio kopneni napad Castrovih snaga uz potporu kubanskog zrakoplovstva, dok je vo\xc4\x91a Brigade 2506 Pepe San Roman o\xc4\x8dajni\xc4\x8dki od Amerikanaca tra\xc5\xbeio zra\xc4\x8dnu podr\xc5\xa1ku koju nikada nije dobio (niti je Kennedy izgleda imao u planu ikada takvo \xc5\xa1to odobriti) pa su njegovi ljudi u kona\xc4\x8dnici ostali bez streljiva, na\xc5\xa1av\xc5\xa1i se u beznadnoj situaciji zbog \xc4\x8dega su po\xc4\x8deli plivati nazad, ostali ubijeni, ili su se masovno predali Castrovim snagama.\n_START_SECTION_\nPosljedice\n_START_PARAGRAPH_\nNakon neuspjele invazije, Fidel Castro postao je uvjeren da SAD ne\xc4\x87e odustajati u svojim poku\xc5\xa1ajima svrgavanja re\xc5\xbeima na Kubi, zbog \xc4\x8dega je za\xc5\xa1titu tra\xc5\xbeio u Moskvi. To je rezultiralo Kubanskom raketnom krizom u jesen 1962.'