b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc5\xbeurd\xc5\xbei\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeurd\xc5\xbei, polunomadski tunguski narod sa sjeveroistoka dana\xc5\xa1nje Kine, nastanjen na podru\xc4\x8djima kasnije Mand\xc5\xbeurije, dana\xc5\xa1nji Liaoning, Heilongjiang i Jilin, direktni predci suvremenih Mand\xc5\xbeuraca. D\xc5\xbeurd\xc5\xbei su bili skupina vi\xc5\xa1e plemena: Divlji D\xc5\xbeurd\xc5\xbei, Wanyan, Jianzhou D\xc5\xbeurd\xc5\xbei, Haixi D\xc5\xbeurd\xc5\xbei, Mohe (Heishui Mohe, Sumo, Baishan, Haoshih, Anchegu, Bodo, Yulou, Funie). Godine 946. zemljom naroda D\xc5\xbeurd\xc5\xbei ili Jurchen ovladaju Khitani, osnovav\xc5\xa1i carstvo Liao, a gradovi su im se nalazil sve do Pekinga, \xc5\xa1to im granice na jug idu sa dinastijom Song i na zapad sa dinastijom Xixia, odnosno Tangutima. D\xc5\xbeurd\xc5\xbei su bili ratoborni a Khitani malobrojniji, pa ovi 1115. podignu ustanak i utemelje svoje carstvo. U ovome im pomogo\xc5\xa1e i Kinezi. D\xc5\xbeurd\xc5\xbei osnuju vlastitu dinastiju u Kaifengu a Kinezi Ju\xc5\xbeni Song u gradu Lin\xe2\x80\x99an, dana\xc5\xa1nji Hangzhou. D\xc5\xbeurd\xc5\xbei su se od Kineza razlikovali po svojem jeziku, posebnim obi\xc4\x8dajima i svojoj no\xc5\xa1nji. Bili su ratoborni i ponosni, ali i manjima me\xc4\x91u Kinezima. Na sjeveru su lutale mongolske horde koje \xc4\x87e uskoro pod vodstvom D\xc5\xbeingis-kana osvojiti Kaifeng i zemlju D\xc5\xbeurd\xc5\xbea. Ovo se zbilo 1234, napadom ujedinjenih snaga Mongola i dinastije Song, a 1279 osvoje cijelu Kinu. Ju\xc5\xbeni dio zemlje do\xc4\x87i \xc4\x87e pod vlast Kine (dinastija Ming), nakon \xc5\xa1to Mongoli budu protjerani u 14. stolje\xc4\x87u. Srednji dio i sjever jo\xc5\xa1 je u njihovim rukama. D\xc5\xbeurd\xc5\xbei \xc4\x87e ustat protiv Kineza pod vodstvom Nurha\xc4\x8dija (1559-1626) koji se proglasio carem (1616) te zaratio sa Kinezima. Za prijestolnicu si je uzeo Mukden. Kinu \xc4\x87e Mand\xc5\xbeurci napasti 1644. i do 1680 njome potpuno ovladati._NEWLINE_D\xc5\xbeurd\xc5\xbeijska plemena slu\xc5\xbebeno \xc4\x87e postat Mand\xc5\xbeurcima nakon 16. stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nOstali nazivi za njih\n_START_PARAGRAPH_\nYojin (korejski); Jurchen (engleski); Jurchid (mongolski); Nuzhen (suvremeni kineski); Sushen, Jishen i Jushen (preci D\xc5\xbeurd\xc5\xbea; stari kineski nazivi)'