b'\n_START_ARTICLE_\nKara\xc4\x8dajsko jezero\n_START_PARAGRAPH_\nKara\xc4\x8daj (rus. \xd0\x9a\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x87\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb9) je malo jezero u ju\xc5\xbenom Uralu u zapadnoj Rusiji. Po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od 1951.  Sovjetski Savez je koristio ovo jezero za odlaganje radioaktivnog otpada iz obli\xc5\xbenje tvornice za reprocesiranje nuklearnog otpada, Majak, koja se nalazila blizu grada Ozerska (tada poznatog pod imenom \xc4\x8celjabinsk-40)._NEWLINE_Prema izvje\xc5\xa1taju o nuklearnom otpadu Worldwatch instituta iz Washingtona, jezero Kara\xc4\x8daj je nuklearnim otpadom najzaga\xc4\x91enije mjesto na Zemlji.Jezero je akumuliralo oko 4,44 eksa bekerela (EBQ) radioaktivnosti,  uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i 3,6 EBQ cezija-137 i 0 , 74 EBQ stroncija-90. Usporedbe radi, u \xc4\x8dernobilskoj katastrofi je ispu\xc5\xa1teno izme\xc4\x91u 5 i 12 EBQ radioaktivnosti, ali ova radijacija nije koncentrirana na jednoj lokaciji._NEWLINE_Razina radijacije blizu mjesta gdje je radioaktivni otpad odlagan je 1990. godine bio 600 rendgena po satu, po tvrdnjama ameri\xc4\x8dkog Vije\xc4\x87a za obranu prirodnih resursa iz Washingtona,   \xc5\xa1to je vi\xc5\xa1e nego dovoljno da \xc4\x8dovjeka izlo\xc5\xbei smrtonosnoj dozi zra\xc4\x8denja u roku od sat vremena.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nIzgra\xc4\x91eno u velikoj \xc5\xbeurbi i potpunoj tajnosti izme\xc4\x91u 1945. i 1948., postrojenje Majak je bilo prvi reaktor za stvaranje plutonija za sovjetsku atomsku bombu. U skladu sa staljinisti\xc4\x8dkom procedurom i nadzorom \xc5\xa1efa NKVD Lavrentija Berije, proizvodnja dovoljno kvalitetnog materijala materijala za oru\xc5\xbeje koje bi pariralo ameri\xc4\x8dkoj nuklearnoj nadmo\xc4\x87i nakon bombardiranja Hiro\xc5\xa1ime i Nagasakija je dobila najve\xc4\x87i prioritet. Malo se pa\xc5\xbenje posve\xc4\x87ivalo sigurnosti radnika ili odgovornom zbrinjavanju otpada, a svi su reaktori bili optimizirani za proizvodnju plutonija, proizvev\xc5\xa1i mnogo tona kontaminiranog materijala i koriste\xc4\x87i primitivni otvoreni ciklus sustav hla\xc4\x91enja koji je izravno zaga\xc4\x91ivao svaku od tisu\xc4\x87a litara vode koja se koristila za hla\xc4\x91enje u reaktorima._NEWLINE_Najve\xc4\x87e prirodno jezero bilo je jezero Kyzyltash u stanju osigurati rashladnu vodu u reaktor; bilo je brzo kontaminirano putem otvorenog sustava. Jezero Kara\xc4\x8daj bilo je jo\xc5\xa1 bli\xc5\xbee, ali premalo za osigurati vodu za hla\xc4\x91enje, tako da je ubrzo postalo vrlo pogodno tlo za odlaganja velikih koli\xc4\x8dina otpada visoke razine radioaktivnosti koji je bio previ\xc5\xa1e "vru\xc4\x87" za pohranu u podzemnim objektima u ba\xc4\x8dvama. Izvorno je plan bio da koristiti jezero za uskladi\xc5\xa1tenje materijala dok ga se ne moglo vratitit podzemne betonske ba\xc4\x8dve za skladi\xc5\xa1tenje u Majaku, ali to se pokazalo nemogu\xc4\x87im zbog razine radioaktivnosti, koja je bila je izuzetno smrtonosna. Jezero je kori\xc5\xa1ten za tu svrhu do Kyshtym katastrofe godine 1957., u kojoj su podzemne ba\xc4\x8dve eksplodirale zbog neispravnog sustava hla\xc4\x91enja i stra\xc5\xa1no kontaminirale cijeli prostor Majaka (kao i veliki dio teritorija na sjeveroistoku). To je dovelo do ve\xc4\x87eg opreza kod primjene, boje\xc4\x87i se me\xc4\x91unarodnu pozornost i izazvalo da mjesta odlaganja ra\xc5\xa1ire na vi\xc5\xa1e lokacija (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i nekoliko jezera i rijeke Te\xc4\x8de, uz koja su le\xc5\xbeala mnoga sela)._NEWLINE_Po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od \xc5\xa1ezdesetih godina dvadesetog stolje\xc4\x87a, jezero se po\xc4\x8delo isu\xc5\xa1ivati; njegova povr\xc5\xa1ina je pala sa 0,5 km\xc2\xb2 na 0,15 km\xc2\xb2 do kraja 1993. 1968, nakon su\xc5\xa1e koja je pogodila podru\xc4\x8dje, vjetar je raznosio radioaktivne \xc4\x8destice s isu\xc5\xa1enog korita jezera, izlo\xc5\xbeiv\xc5\xa1i pola milijuna ljudi zra\xc4\x8denju od 185 petabekerela (5 MCi)._NEWLINE_Izme\xc4\x91u 1978. i 1986., jezero je ispunjeno sa skoro 10.000 \xc5\xa1upljih betonskih blokova kako bi se sprije\xc4\x8dilo pomicanje sedimenata.'