b'\n_START_ARTICLE_\nGalija (brod)\n_START_SECTION_\nPrve galije\n_START_PARAGRAPH_\nGalije su prelazile preko Mediterana od oko 3000. pr. Kr. Feni\xc4\x8dani i Grci gradili su i plovili prvim poznatim brodovima na Mediteranu: trgova\xc4\x8dkim plovilima opremljenima \xc4\x8detvrtastim jedrima. Prva ratna plovila, opisana u Homerovim djelima i prikazana na crte\xc5\xbeima, imala su jedan red vesla\xc4\x8da du\xc5\xbe svake strane (zajedno s veslima) kako bi omogu\xc4\x87ila brzinu i upravljanje._NEWLINE_Rani mornari imali su malo navigacijskih oru\xc4\x91a. Ve\xc4\x87ina anti\xc4\x8dkog i srednjovjekovnog brodovlja zadr\xc5\xbeavalo se u vidokrugu obale zbog lako\xc4\x87e navigacije, dostupnosti trgova\xc4\x8dkih prilika, te uporabi obalnih struja i vjetrova koji su se mogli koristiti protiv okolnih prevladavaju\xc4\x87ih vjetrova. Za razliku od brodova s jedrima, galijama je bila va\xc5\xbenija plovidba blizu obale jer su \xc4\x8desto trebale opskrbu pitkom vodom za svoje velike posade, a bile su i mnogo ranjivije tijekom oluja. Nasuprot brodovima s jedrima, galije su mogle koristiti malene uvale i pla\xc5\xbee kao luke, ploviti uzvodno uz rijeke, djelovati u vodama dubokima samo jedan metar, te su mogle biti no\xc5\xa1ene preko kopna kako bi se porinule na jezerima ili ostalim dijelovima mora. To ih je u\xc4\x8dinlo pogodnima za pokretanje napada na kopnu. U antici je najpoznatija prevlaka za prijenos bio Korintski diolkos. Najkasnije 429. pr. Kr. (Tukidid 2.56.2), ali vjerojatno i ranije (Herodot 6.48.2, 7.21.2, 7.97), galije su prilago\xc4\x91ene za prijevoz konja koji su pru\xc5\xbeali konjani\xc4\x8dku podr\xc5\xa1ku trupama koje su se tako\xc4\x91er iskrcavale s galija._NEWLINE_Kompas se nije koristio u navigaciji sve do 13. stolje\xc4\x87a, a sekstanti, oktanti, pouzdani pomorski kronometri i matematika potrebna za odre\xc4\x91ivanje geografske du\xc5\xbeine i \xc5\xa1irine razvijeni su mnogo kasnije. Anti\xc4\x8dki moreplovci orijentirali su se prema suncu i prevladavaju\xc4\x87im vjetrovima. Do prvog tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a prije Krista po\xc4\x8deli su koristiti zvijezde za navigaciju no\xc4\x87u. Do 500. pr. Kr. posjedovali su zvukovno olovo (Herodot 2.5)._NEWLINE_Kako su se brodovi pridr\xc5\xbeavali obale i probijali kroz arhipelage radije nego riskiraju\xc4\x87i otvoreno more, morali su biti dizajnirani za upravljanje. Gomila vesala osiguravala je rukovo\xc4\x91enje i pouzdano pokretanje.\n_START_SECTION_\nPentekonteri\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj ovna oko 800. pr. Kr. promijenio je prirodu pomorskog ratovanja, koje se dotad sastojalo od iskrcavanja na suprotni brod i na borbu prsa o prsa. Sada\xc5\xa1nji mnogo pokretljiviji brodovi mogli su u\xc4\x8diniti sporije brodove beskorisnima probijaju\xc4\x87i im bokove. Nije sigurno poznato jesu li pobjednici pomorskih bitaka obi\xc4\x8dno potapali svoje protivnike, budu\xc4\x87i da ista gr\xc4\x8dka rije\xc4\x8d mo\xc5\xbee zna\xc4\x8diti "potopljen" ili "natopljen", a sa\xc4\x8duvana izvje\xc5\xa1\xc4\x87a govore kako su pobjedni\xc4\x8dke galije teglile pora\xc5\xbeeni brod iz bitke. Nekoliko arheolo\xc5\xa1kih ostataka potopljenih brodova, nasuprot mnogim galijama u uporabi, prema pisanjima suvremenika sugerira da pobjednici nisu obi\xc4\x8dno potapali pora\xc5\xbeene. Najpoznatiji dio galije koji je sa\xc4\x8duvan u moru, iz antike, je Atlitov bron\xc4\x8dani ovan. Jedini drugi dijelovi anti\xc4\x8dkih galija koji su sa\xc4\x8duvani jesu dijelovi dvije punske bireme blizu zapadne Sicilije. Procjenjuje se da su ove punske galije bile 35 metara duge i 4,80 metara \xc5\xa1iroke s istisninom od 120 tona. Ove bireme imaju dokaz lako slomivog uperenog ovna koji vi\xc5\xa1e nalikuje asirskim crte\xc5\xbeima nego Atlitovom ovnu. Ovaj tip ovna mo\xc5\xbeda je bio dizajniran da se odlomi kako bi za\xc5\xa1titio probijaju\xc4\x87e plovilo od o\xc5\xa1te\xc4\x87ivanja samog sebe. _NEWLINE_Galije su izvla\xc4\x8dene iz vode kad god je to bilo mogu\xc4\x87e kako bi ostale suhe, lagane i brze i slobodne od crva, truljenja i morske trave. Galije su obi\xc4\x8dno prezimile u brodskim hangarima koji su ostavili naro\xc4\x8dite arheolo\xc5\xa1ke ostatke. Postoje dokazi da su hale punskih olupina bile oblo\xc5\xbeene olovom._NEWLINE_Gra\xc4\x91enje u\xc4\x8dinkovite galije predstavljalo je velike tehni\xc4\x8dke probleme. Brod koji putuje velikom brzinom stvara pram\xc4\x8dani val i tro\xc5\xa1i zna\xc4\x8dajnu energiju penju\xc4\x87i se tim valom umjesto da pove\xc4\x87ava svoju brzinu. \xc5\xa0to je dulji brod, to br\xc5\xbee mo\xc5\xbee ploviti prije nego \xc5\xa1to ga ovaj u\xc4\x8dinak sprije\xc4\x8di, no dostupna tehnologija na anti\xc4\x8dkom Mediteranu ote\xc5\xbeavala je konstrukciju dugih brodova. Kroz proces poku\xc5\xa1aja i pogre\xc5\xa1ki monorema \xe2\x80\x94 galija s jednim redom vesla\xc4\x8da na svakoj strani \xe2\x80\x94 dosegla je vrhunac svog razvoja s pentekonterom dugim oko 38 m i koji je imao po 25 vesla\xc4\x8da na svakoj strani. Povjesni\xc4\x8dari vjeruju da je mogla dosti\xc4\x87i brzinu od oko 9 \xc4\x8dvorova (18 km/h), samo oprilike \xc4\x8dvor sporije od modernih trka\xc4\x87ih vesla\xc4\x8dkih brodova. Kako bi o\xc4\x8duvala snagu tako duge la\xc4\x91e napeti kabeli su razapeti od pramca do krme; to je osiguralo krutost bez dodavanja te\xc5\xbeine. Ova tehnika je tako\xc4\x91er dr\xc5\xbeala zglobove trupa pod pritiskom \xe2\x80\x93 zategnutijima i vodootpornijima. Napetost kod modernih replika trireme pokazuje da su protupregibni kabeli razvijali silu od 300 kilonjutna (Morrison str. 198).\n_START_SECTION_\nBireme i trireme\n_START_PARAGRAPH_\nOko 7. i 6. stolje\xc4\x87a prije Krista dizajn galija se promijenio. Brodograditelji, vjerojatno Feni\xc4\x8dani (pomorski narod koji je \xc5\xbeivio na ju\xc5\xbenim i isto\xc4\x8dnim obalama Mediterana), dodali su drugi red vesala iznad prvog stvoriv\xc5\xa1i bieru ili biremu (ovi termini vjerojatno se nisu koristili u to vrijeme). Ideja je imitirana diljem Mediterana. Ubrzo zatim dodan je i tre\xc4\x87i red, dodavanjem produ\xc5\xbeenja trupu bireme. Ove nove galije postale su poznatije pod imenom trieres ("tri reda") na gr\xc4\x8dkom; Rimljani su ovakav dizajn nazivali triremis (na hrvatskom trirema). Podrijetlo ovakvih promjena ostaje nepoznato; Tukidid pripisuje otkri\xc4\x87e brodograditelju Aminoklu iz Korinta oko 700. pr. Kr., dok neki u\xc4\x8denjaci odbacuju ovo vjerovanje i predla\xc5\xbeu da je dizajn nastao u Feniciji. Herodot (484. - 425. pr. Kr.) navodi prvo spominjanje trirema u akciji: on spominje da je Polikrat, tirant sa Samosa od 535. pr. Kr. do 515. pr. Kr., posjedovao trireme u svojoj floti 539. pr. Kr._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom 5. stolje\xc4\x87a pr. Kr. gradovi-dr\xc5\xbeave u Gr\xc4\x8dkoj i ekspanzionisti\xc4\x8dko Perzijsko carstvo pod Darijem (vladao 521. - 485. pr. Kr.) i Kserksom (vladao 485. - 465. pr. Kr.) do\xc5\xa1li su u sukob._NEWLINE_Perzijanci su unajmili brodove od svojih feni\xc4\x8dkih satrapija. Atenjani su porazili prvu napada\xc4\x8dku silu na kopnu u bitki na Maratonu 490. pr. Kr. ali su uvidjeli da su kopnene bitke protiv nadbrojnijih Perzijanaca dugoro\xc4\x8dno beznadne. Kada su stigle vijesti da je Kserkso po\xc4\x8deo okupljati ogromnu napada\xc4\x8dku silu u Maloj Aziji, gr\xc4\x8dki su gradovi pove\xc4\x87ali svoje ratne mornarice: 482. pr. Kr. atenski vo\xc4\x91a Temistoklo zapo\xc4\x8deo je program izgradnje 200 trirema. Projekt je do\xc5\xbeivio zna\xc4\x8dajan uspjeh, jer se govori kako se 150 atenskih trirema borilo u bitki kod Salamine 480. pr. Kr. i ondje sudjelovalo u porazu Kserksove invazijske mornarice._NEWLINE_Trireme su se borile u pomorskim bitkama tijekom Peloponeskih ratova (431. - 404. pr. Kr.), uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i bitku kod Egospotama 405. pr. Kr. kojim su Sparta i njene saveznice zape\xc4\x8datile poraz atenskog carstva.\n_START_SECTION_\nKvinkvereme i polireme\n_START_PARAGRAPH_\nZa veslanje na brodovima koji su se koristili u vrijeme Peloponeskih ratova bila je potrebna poprili\xc4\x8dna vje\xc5\xa1tina, a nije bilo ni dovoljno vje\xc5\xa1tih vesla\xc4\x8da koji bi snabdjevali velik broj trirema u 4. stolje\xc4\x87u pr. Kr. Potraga za dizajnom u kojem bi vesla\xc4\x8di mogli koristiti snagu svojih mi\xc5\xa1i\xc4\x87a umjesto vje\xc5\xa1tine navela je Dionizija iz Sirakuze (vladao 405. - 367. pr. Kr.) da sagradi tetreres (kvadriremu) i penteres (kvinkveremu)._NEWLINE_Prema modernim povjesni\xc4\x8darima brojevi koji su se koristili na tim velikim galijama brojili su broj redova ljudi sa svake strane, a ne brojeve vesla\xc4\x8da. Stoga su kvadrireme imale tri mogu\xc4\x87a dizajna: jedan red vesala s \xc4\x8detiri \xc4\x8dovjeka na svakom veslu, dva reda vesala s dva \xc4\x8dovjeka na svakom veslu ili tri reda vesala s dva \xc4\x8dovjeka koji su povla\xc4\x8dili vrhove vesala sa svake strane. Vjerojatno su postojale galije sa sva tri dizajna. U\xc4\x8denjaci vjeruju da su kvinkvereme imale tri reda vesala s dva \xc4\x8dovjeka koja su vukla na svakom kraju dva vesla._NEWLINE_Uz promjenu dizajna galije do\xc5\xa1lo je i do pove\xc4\x87anog pouzdanja u taktiku poput iskrcavanja i kori\xc5\xa1tenja ratnih brodova kao platformi za topni\xc5\xa1tvo. U ratovima dijadoha (322. - 281. pr. Kr.), nasljednici carstva Aleksandra Velikog sagradili su zna\xc4\x8dajno br\xc5\xbee i ve\xc4\x87e galije. Makedonija je 340. pr. Kr. gradila seksireme (vjerojatno s dva \xc4\x8dovjeka na svakom od tri vesla), a 315. pr. Kr. septireme koje su djelovale u bitki kod Salamine na Cipru (306. pr. Kr.). Demetrije I. Makedonski (vladao 294. - 288. pr. Kr.) vodio je pomorski rat protiv Ptolomeja Egipatskog (vladao 323. - 283. pr. Kr.), pa je u tu svrhu gradio osmerce (okteres), deveterce, deseterce, dvanaesterce i kona\xc4\x8dno \xc5\xa1esnaesterce. Kasniji Ptolomeji nastavili su ovaj trend pro\xc5\xa1irenja, stvoriv\xc5\xa1i dvadeseterce i trideseterce, a tijekom vladavine Ptolomeja IV. i \xc4\x8detrdeseterac dug preko 120 metara koji je vjerojatno slu\xc5\xbeio kao izlo\xc5\xbebeni primjerak. Prema detaljnom opisu \xc4\x8detrdeseterca, brod je imao dvije prove i dvije krme, pa je taj opis uz ostale dokaze doveo do vjerovanja da je \xc4\x8detrdeseterac, a vjerojatno i dvadeseterac i trideseterac, bio konstruiran poput ogromnog katamarana s dovoljno prostora izme\xc4\x91u trupova kako bi vesla\xc4\x8di u sredini mogli djelovati. Paluba iznad njih, prostiru\xc4\x87i se na dva trupa, mogla je prihvatiti par tisu\xc4\x87a marinaca._NEWLINE_Politi\xc4\x8dko ujedinjenje \xc4\x8ditavog Sredozemnog mora koje je do\xc5\xa1lo s Rimskim Carstvom smanjilo je potrebu za ratnim brodovima. Do 79. godine rimska mornarica vjerojatno u slu\xc5\xbebi nije imala ni\xc5\xa1ta ve\xc4\x87e od kvadrireme, budu\xc4\x87i da je Plinije Stariji, zapovjednik flote, istra\xc5\xbeio erupciju Vezuva u kvadriremi (Plinije Mla\xc4\x91i 6,16) koja je vjerojatno bila njegov zastavni brod i najve\xc4\x87a klasa plovila u floti. Zadnje spominjanje trireme nalazimo, kod Zosima, 324. godine kada je Konstantinov sin Krisp porazio Licinija u bitki kod Helesponta: navodno je 80 30 plovila na vesla porazilo 200 trirema (Morrisson str. 8 daje neto\xc4\x8dnu godinu). Galije s dva niza vesala bile su poznate u 9. i 12. stolje\xc4\x87u ali se kontinuitet razvoja kroz srednji vijek ne mo\xc5\xbee prona\xc4\x87i. Brodovi u anti\xc4\x8dkom svijetu, vjerojatno uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i galije, konstruirali su prvo oplatu, dok su okvir umetali kasnije. Srednjovjekovni brodovi, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i galije, prvo su konstruirali okvir.\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dki opisi srednjovjekovnih galija\n_START_PARAGRAPH_\nNajraniji tehni\xc4\x8dki opis galije nalazi se kod Karla I. od Sicilije 1275. godine. Sveukupna du\xc5\xbeina bila je 39,3 m, duljina kobilice 28,03 m, a dubina 2,08 m. \xc5\xa0irina trupa bila je 3,67 m. \xc5\xa0irina izme\xc4\x91u outriggera bila 4,45 m. 108 vesala, ve\xc4\x87inom 6,81 m duga, neka 7,86 m, 2 kormila duga 6,03 m. Prednji jarbol i srednji jarbol imali su visinu od 16,08 m, odnosno 11 m: opseg oba bio je 0,79 m, duljina stovari\xc5\xa1ta 26,72 m, 17,29 m. Sveukupna istisninska tona\xc5\xbea iznosila je pribli\xc5\xbeno 80 metri\xc4\x8dkih tona. Ovaj tip plovila imao je dva, kasnije tri, \xc4\x8dovjeka na klupi, a svaki je imao svoje veslo. To je plovilo imalo mnogo ve\xc4\x87a vesla od atenske trireme koje su bile 4,41 m & 4,66 m duga\xc4\x8dke. Atensko plovilo, otprilike iste veli\xc4\x8dine, bilo je rali\xc4\x8dito gotovo u svakom pogledu._NEWLINE_Srednjovjekovne galije poput ove predvodile su uporabu pomorskih topova, usmjereni prema naprijed kao dodatak kljunu iznad vodene crte dizajniranom da probije neprijateljski outrigger. Samo su tijekom 16. stolje\xc4\x87a brodovi koji su se nazivali galijama pove\xc4\x87ali broj ljudi na svakom veslu. _NEWLINE_U bitki kod Lepanta 1571. standardne mleta\xc4\x8dke ratne galije duga\xc4\x8dke 42 m i \xc5\xa1iroke 5,1 m (6,7 m s vesla\xc4\x8dkim okvirom) imale su gaz od 1,7 m i nadvo\xc4\x91e od 1 m, a prazne su te\xc5\xbeile oko 140 tona. Velike galije koje su bile zastavni brodovi (ili lanterne) duga\xc4\x8dki 46 m i \xc5\xa1iroki 5,5 m (7,3 m s vesla\xc4\x8dkim okvirom) imale su gaz od 1,8 m i nadvo\xc4\x91e od 1,1 m, a te\xc5\xbeile su oko 180 tona. Standardne galije imale su 24 vesla\xc4\x8dke klupe sa svake strane, a na svakoj su bila tri vesla\xc4\x8da. (Svaka klupa na objema stranama se mogla ukloniti kako bi napravila mjesta za platformu koja je prenosila male \xc4\x8damce i pe\xc4\x87.) Posada se tipi\xc4\x8dno sastojala od 10 \xc4\x8dasnika, oko 65 mornara, topnika i ostalog osoblja te 138 vesla\xc4\x8da. Lanterne su imale 27 klupa sa svake strane sa 156 vesla\xc4\x8da i posadu od 15 \xc4\x8dasnika i oko 105 ostalih mornara. Ove regularne galije nosile su jedan 50-funta te\xc5\xbeak top ili 32 funte te\xc5\xa1ku kulverinu na pramcu jednako kao i \xc4\x8detiri lak\xc5\xa1a topa i \xc4\x8detiri zakretna topa. Ve\xc4\x87e lanterne nosile su jedan te\xc5\xbeak top plus \xc5\xa1est kulverina te\xc5\xa1kih 12 i 6 funti te osam zakretnih topova.\n_START_SECTION_\nPre\xc5\xbeivjele galije\n_START_PARAGRAPH_\nPomorski muzej u Istanbulu sadr\xc5\xbei galiju Kadirgu (turski "galija") koja potje\xc4\x8de iz razdoblja vladavine Mehmeda IV. (1648. - 1687.). Ovaj je brod bio osobna sultanova galija koja je slu\xc5\xbebovala sve do 1839. godine. Ona je vjerojatno jedina sa\xc4\x8duvana galija na svijetu, dodu\xc5\xa1e bez svojih jarbola. Duga je 37 m, \xc5\xa1iroka 5,7 m, ima gaz od 2 m, te\xc5\xbei oko 140 tona, te ima 48 vesala koje su pokretala 144 vesla\xc4\x8da._NEWLINE_Godine 1971. rekonstruiran je Real, zastavni brod Don Juana de Austria koji je sudjelovao u bitki kod Lepanta 1571. Nalazi se u Museu Mar\xc3\xadtim u Barceloni. Brod je dug 60 m i \xc5\xa1irok 6,2 m, ima gaz od 2,1 m, prazan te\xc5\xbei 239 tona, pokretali su ga 290 vesla\xc4\x8da, te je prenosio 400 \xc4\x8dlanova posade i vojnika koji su se borili kod Lepanta. Ova je galija bila sadr\xc5\xbeajno ve\xc4\x87a od tipi\xc4\x8dnih galija toga vremena.\n_START_SECTION_\nSrednjovjekovne trgova\xc4\x8dke galije\n_START_PARAGRAPH_\nU 14. i 15. stolje\xc4\x87u trgova\xc4\x8dke galije trgovale su s visokocijenjenim dobrima i prevozile su putnike. Glavni putovi bili su hodo\xc4\x8dasni\xc4\x8dki promet u Svetu Zemlju, oko Mediterana, izme\xc4\x91u Sredozemnog i Crnog mora, izme\xc4\x91u Mediterana, Bruggea i Southamptona. Iako su to prvenstveno bila plovila s jedrima, ona su koristili vesla za ulazak i izlazak iz mnogih trgova\xc4\x8dkih luka. Godine 1447., primjerice, firentinske galije planirale su povezati 14 luka na svom putu do Aleksandrije (Pryor str. 57). Postojanje vesala omogu\xc4\x87avalo je tim brodovima plovidbu blizu obale gdje su mogli iskori\xc5\xa1tavati kopnene i morske povjetarce i obalne struje kako bi sigurnije i relativno br\xc5\xbee putovali putovali protiv prevladavaju\xc4\x87ih vjetrova. Ogromne posade tako\xc4\x91er su osiguravale za\xc5\xa1titu protiv piratstva. Ovi su brodovi bili vrlo plovni; firentinska velika galija koja je napustila Southampton 23. sije\xc4\x8dnja 1430. vratila se u svoju luku u Pisi nakon 32 dana. One su bile toliko sigurne da roba na njima \xc4\x8desto nije bila osigurana (Mallet). Ovim se brodovima tijekom ovog razdoblja veli\xc4\x8dina pove\xc4\x87avala, te su postali obrazac prema kojem su razvijeni galijasi.\n_START_SECTION_\nGalije u sjevernoj Europi\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliku od anti\xc4\x8dkih mediteranskih galija, na podru\xc4\x8dju sjeverne Europe postoje dobri arheolo\xc5\xa1ki dokazi srednjovjekovnih sjevernih galija prona\xc4\x91eni na brodskim grobljima. Najzapanjuju\xc4\x87i nalaz je brod Gokstad. Razvoj vikin\xc5\xa1kih dugih brodova i knarrova, srednjovjekovnih sjevernoeuropskih galija, klinasto gra\xc4\x91enih, bio je popra\xc4\x87en uporabom \xc4\x8detvrtastih vesala i redova vesala, te su izgledali vrlo nalik svojim nordijskim prethodnicima. _NEWLINE_U vodama zapadno od \xc5\xa0kotske izme\xc4\x91u 1263. i 1500. \xc5\xa0kotski plemi\xc4\x87i (Gospodari Otoka) koristili su galije za ratovanje i prijevoz oko svojih pomorskih posjeda u koje su spadali zapadna obala \xc5\xa0kotskog pobr\xc4\x91a, Hebridi, te Antrim u Irskoj. Oni su koristili ove brodove u pomorskim bitkama i tijekom napada na dvorce i utvrde sagra\xc4\x91ene uz more. Kao feudalni seniori, Gospodari Otoka tra\xc5\xbeili su u slu\xc5\xbebu odre\xc4\x91en broj i veli\xc4\x8dinu galija od svakog zemljoposjednika. Primjerice, otok Man je trebao osigurati \xc5\xa1est galija sa 26 vesala, a Sleat u Skyeu trebao je osigurati jednu galiju sa 18 vesala._NEWLINE_Urezani prikazi galija na nadgrobnim spomenicima od 1350. pa nadalje pokazuju konstrukciju takvih brodova. Od 14. stolje\xc4\x87a napu\xc5\xa1ta se okretno veslo koje zamjenjuje krmeno kormilo s prikladnim ravnim kormilom. Iz dokumenta iz 1624. sama galija je imala 18 do 24 vesala, birlinn 12 do 18 vesala, a limfada nekoliko manje.\n_START_SECTION_\nGalijas\n_START_PARAGRAPH_\nGaleas ili "galijas" (poznat u Turskoj pod nazivom "mahon") razvio se iz velikih trgova\xc4\x8dkih galija._NEWLINE_Pretvoreni za vojnu uporabu galijasi su bili vi\xc5\xa1i i ve\xc4\x87i od obi\xc4\x8dnih ("lakih") galija. Imali su do 32 vesala a na svakom su veslala petorica vesla\xc4\x8da. Obi\xc4\x8dno su imali tri jarbola te pram\xc4\x8danu i krmenu ku\xc4\x87icu. Mnogo je truda ulo\xc5\xbeeno u Mlecima kako bi se ovi galijasi u\xc4\x8dinili \xc5\xa1to br\xc5\xbeima kako bi se mogli natjecati s obi\xc4\x8dnim galijama. Topni\xc4\x8dka paluba obi\xc4\x8dno je prolazila ponad vesla\xc4\x8dkih glava, ali neke slike pokazuju i suprotan raspored._NEWLINE_Galijasi su obi\xc4\x8dno imali vi\xc5\xa1e jedra od pravih galija, te su bili mnogo smrtonosniji; galija uhva\xc4\x87ena na boku bila je potpuno bespomo\xc4\x87na, dok je bo\xc4\x8dno prila\xc5\xbeenje galijasu, kao i linijskome brodu, izlo\xc5\xbeilo napada\xc4\x8da topovskoj vatri s galijasa. Galijasi su predstavljali primjer umjerenog tipa izme\xc4\x91u galije i pravog man-of-wara. Usprkos tome sagra\xc4\x91eno je relativno malo galijasa \xe2\x80\x94 jedan nedostatak bilo je, budu\xc4\x87i da su se oslanjali na jedra, nemogu\xc4\x87nost zajam\xc4\x8divanja polo\xc5\xbeaja broda ispred linije galije \xe2\x80\x94 koji su se ipak koristili u bitki kod Lepanta (7. listopada 1571.). Njihova je vatrena mo\xc4\x87 pomogla u pobje\xc4\x91ivanju kr\xc5\xa1\xc4\x87anske mornarice, a nekoliko uspje\xc5\xa1nih plovnih galijasa bili su u sastavu \xc5\xa0panjolske armade 1588. (npr. La Girona)._NEWLINE_Na Mediteranu s pli\xc4\x87im vodama te manje opasnim vremenom i nestalnim vjetrovima, galijasi i galije nastavili su se koristiti posebice u Mlecima i Turskoj dugo vremena nakon \xc5\xa1to su drugdje postali zastarjelima. Kasnije su "kru\xc5\xbene brodove" i galijase zamijenili galijuni i linijski brodovi koji su nastali u sjevernoj Europi. Prvi mleta\xc4\x8dki linijski brod sagra\xc4\x91en je 1660.\n_START_SECTION_\nGaliote (galioti) i fuste\n_START_PARAGRAPH_\nGaliote  ili galioti su se pojavili kao manji, lak\xc5\xa1i tipovi galija. Broj vesala ili zama\xc5\xa1njaka varirao je od 18 do 22 na svakoj strani, dok su ve\xc4\x87i primjerci imali dvadesetpet vesala sa svake strane._NEWLINE_Fusta je, sli\xc4\x8dno, u svojoj biti bila malena galija -- uski, laki, brzi brod s malenim gazom pokretan veslima i jedrom. Sa svake strane je imala 12 do 15 dvosjednih vesla\xc4\x8dkih klupa, te jedan jarbol s latinskim (trokutastim) jedrom. Fusta je bila omiljeni brod sjevernoafri\xc4\x8dkih korsara iz Sal\xc3\xa9a i s Berberske obale. Njezina brzina, pokretnost i sposobnost da plovi bez vjetra, te mogu\xc4\x87nost da djeluje u plitkim vodama u\xc4\x8dinile su je idealnim plovilom za ratovanje i gusarenje.\n_START_SECTION_\nRobovi na galijama\n_START_PARAGRAPH_\nNasuprot popularnom prikazu okovanih osu\xc4\x91enika prikazanih u filmovima poput Ben Hura, ne postoje dokazi da su anti\xc4\x8dke mornarice koristile osu\xc4\x91ene kriminalce kao vesla\xc4\x8de._NEWLINE_Knji\xc5\xbeevni dokaz pokazuje da su gr\xc4\x8dke i rimske mornarice op\xc4\x87enito davale prednost slobodnim ljudima na svojim galijama.  Robovi su stavljeni za vesla samo u izuzetnim okolnostima. U nekim su slu\xc4\x8dajevima ovi robovi kasnije oslobo\xc4\x91eni, dok su u drugim slu\xc4\x8dajevima zapo\xc4\x8deli slu\xc5\xbebu na brodu kao oslobo\xc4\x91enici._NEWLINE_U ranim modernim vremenima postao je obi\xc4\x8daj me\xc4\x91u mediteranskim silama da osu\xc4\x91uju kriminalce na veslanje u ratnim dr\xc5\xbeavnim galijama, u po\xc4\x8detku samo u vrijeme rata. Robovi na galijama \xc5\xbeivjeli su u vrlo nezdravim uvjetima, te su mnogi umrli \xc4\x8dak i kad su bili osu\xc4\x91eni na samo nekoliko godina, \xc4\x8dak i kad su pre\xc5\xbeivjeli brodolom ili izbjegli smrti u bitki._NEWLINE_Ratni zarobljenici \xc4\x8desto su se koristili kao robovi na galijama. Nekoliko poznatih povijesnih li\xc4\x8dnosti slu\xc5\xbeili su odre\xc4\x91eno vrijeme kao robovi na galijama nakon \xc5\xa1to ih je neprijatelj zarobio. Me\xc4\x91u njima bili su otomanski korsar i admiral Turgut Reis, malte\xc5\xa1ki veliki me\xc5\xa1tar Jean Parisot de la Valette i autor Don Quijotea Miguel de Cervantes Saavedra.\n_START_SECTION_\nPosljednje galije\n_START_PARAGRAPH_\nOpadanje uporabe galija bilo je jako dugotrajno, zapo\xc4\x8dev\xc5\xa1i prije razvitka topova te se polagano nastavilo stolje\xc4\x87ima kasnije. Najranije 1304. godine tip broda kojeg je zahtjevala organizacija danske obrane promijenio se iz galije u kogu, brod s jedrima zaravnjenog dna (Bass str. 191). Veliki brodovi s jedrima s visokim palubama oduvijek su bili vrlo te\xc5\xa1ka prepreka galijama. Do 413. pr. Kr. pora\xc5\xbeene trireme mogle su tra\xc5\xbeiti zaklon iza trgova\xc4\x8dkih brodova (Tukidid (7, 41), Needham 4, pt 3, str. 693). Na Mediteranu opadanje kori\xc5\xa1tenja galija zapo\xc4\x8delo je oko 1595.-1605. godine. To vrijeme odgovara ja\xc4\x8danju nizozemskih i engleskih trgovaca. Njihovi su brodovi bili te\xc5\xa1ko naoru\xc5\xbeani i opremljeni posadom, a zbog svoje plovnosti mogli su se natkecati istovremeno u trgovini i kra\xc4\x91i, kao pirati. Mleta\xc4\x8dke galije mogle su se jedva nositi sa svojim gusarima tijekom ljeta, dok preko zime nisu mogle pru\xc5\xbeiti nikakav odgovor gusarenju (Tenenti)._NEWLINE_Zbog svojeg niskog nadvo\xc4\x91a i nedostatka spremi\xc5\xa1nih kapaciteta, ratne su galije obi\xc4\x8dno bile nekako izdr\xc5\xbejiva, priobalna plovila i plovila kratkog dosega. Kako se broj trgova\xc4\x8dkih mornarica pove\xc4\x87avao, galije, za otvorene vode i zimsko jedrenje, postale su bezna\xc4\x8dajne prije nego \xc5\xa1to su u bitkama postale zastarjele. Galijasi su se razvili u jedrenjake karake, a kasnije u mediteranske galijune. Galijuni sjeverne Europe razvijali su se usporedno iz brodova nalik kogi._NEWLINE_Tijekom kasnog 15. stolje\xc4\x87a zapo\xc4\x8deo je razvoj bojnog broda, istinskog oceanskog ratnog broda koji je na sebi imao napredna jedra koja su omogu\xc4\x87avala pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ivanje u vjetar, a bili su te\xc5\xa1ko naoru\xc5\xbeani topovima. Bojni brod je naposljetku u\xc4\x8dinio galije zastarjelima osim u operacijama blizu obale tijekom mirnog vremena. Galije su ve\xc4\x87 postale beskorisne do kraja 17. stolje\xc4\x87a kada je kapetan Kidd odabrao ovaj dizajn za svoj osobni brod Adventure Galley._NEWLINE_Galije su ostale glavna sastavnica sjevernoafri\xc4\x8dkih korsarskih flota, te su nastavile igrati zna\xc4\x8dajnu ulogu na Mediteranu sve do 18. stolje\xc4\x87a. Jedan od zadnjeg pojavljivanja galija u mediteranskoj bitki bilo je u bitki kod Chesme 1770. godine; galije su zapinjale u plitkom Balti\xc4\x8dkom moru, a sudjelovale su u Rusko-\xc5\xa1vedskom ratu 1790. god. Galije su bezuspje\xc5\xa1no koristili Malte\xc5\xa1ki vitezovi tijekom Napoleonove opsade Valette 1798. godine._NEWLINE_U Americi galije su se koristile u bitki kod otoka Valcour 1776. godine. Tako\xc4\x91er su ih tijekom ameri\xc4\x8dkog rata za neovisnost koristili kitolovci koji su sa svojim brodovima u gusarskim akcijama napadali britansko brodovlje du\xc5\xbe ameri\xc4\x8dke obale. Ove napada\xc4\x8dke dru\xc5\xbebe bile su korisne u opskrbi kontinentalne vojske s mnogim toliko potrebnim namirnicama.\n_START_SECTION_\nPojavljivanje u modernim medijima\n_START_PARAGRAPH_\nGalije su se pojavile u seriji strate\xc5\xa1kih igara Ensemble Studija, Age of Empires. Galije su kori\xc5\xa1tene kao ratni brodovi u Age of Empires, s dodatkom Vatrenih galija (Fire Galleys) u The Rise of Rome, te kao jedinstven otomanski ratni brod u Age of Empires III. Tako\xc4\x91er se ovi brodovi pojavljuju u seriji igara Civilization, posebice trireme u Civilizationu (I) i galije u Civilizationu III.'