b'\n_START_ARTICLE_\nPraznina (astronomija)\n_START_PARAGRAPH_\nPraznine su veliki pusti prostor u svemiru izme\xc4\x91u galakti\xc4\x8dkih vlakana, najve\xc4\x87ih struktura u koje sadr\xc5\xbee vrlo malo (prazninske galaktike) ili u kojima uop\xc4\x87e nema galaktika.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo su otkrivene 1978. u pionirskoj studiji Stephena Gregoryja i Lairda A. Thompsona u Nacionalnom opservatoriju Kitt Peaku. Ovi predjeli u svemiru su jedne desetine prosje\xc4\x8dne gusto\xc4\x87e tvari koju se smatra prosje\xc4\x8dnom u vidljivom svemiru. Praznine su promjera od 11 do 150 megaparseka; naro\xc4\x8dito velike praznine praznine, odre\xc4\x91ene odstustvom bogatih superskupova ponekad nazivamo "superprazninama". Praznine koje su smje\xc5\xa1tene u okru\xc5\xbejima ve\xc4\x87e gusto\xc4\x87e manje su nego praznine smje\xc5\xa1tene u svemirskim prostorima niske gusto\xc4\x87e._NEWLINE_Smatra se da su nastale barionskim akusti\xc4\x8dnim oscilacijama u kolabiranjima masa pri Velikom prasku nakon kojih su uslijedile implozhije barionske tvari. Po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od po\xc4\x8detno malih anizotropija zbog kvantnih fluktuacija mladog svemira, anizotropije su rasle tijekom vremena. Podru\xc4\x8dja ve\xc4\x87e gusto\xc4\x87e br\xc5\xbee su kolabirale uslijed gravitacije, rezultiraju\xc4\x87i u pjenolikim strukturama velika obujma, ili "svemirskoj pau\xc4\x8dini" ili prazninama i galakti\xc4\x8dkim vlaknima vidljivim danas._NEWLINE_\xc4\x8cini se da praznine koreliraju s promatranom temperaturom svemirskom mikrovalnom pozadinom (CMB) zbog Sachs\xe2\x80\x93Wolfeov efekt. Hladnija podru\xc4\x8dja koreliraju s prazninama, dok toplija podru\xc4\x8dja koreliraju s vlaknima, zbog gravitacijskog crvenog pomaka. Budu\xc4\x87i da je Sachs\xe2\x80\x93Wolfeov efekt signifikanta samo ako u svemiru prevladava zra\xc4\x8denje tamne energije, postojanje praznina je signifikantno u davanju fizi\xc4\x8dkog dokaza tamne energije.\n_START_SECTION_\nMetode za nala\xc5\xbeenje praznina\n_START_PARAGRAPH_\nBrojni su na\xc4\x8dini nala\xc5\xbeenja praznina, uz rezultat op\xc5\xa1irnih pregleda svemira. Ve\xc4\x87ina algoritama spada u jednu od triju kategorija. Prva skupina se sastoji od nalaza\xc4\x8da praznina koji poku\xc5\xa1avaju na\xc4\x87i prazne predjele svemira zasnovano na mjesnoj gusto\xc4\x87i galaktika. Drugi razred \xc4\x8dine oni koji poku\xc5\xa1avaju na\xc4\x87i praznine geometrijskim strukturama u razdiobi tamne tvari kako bi to nalagale galaktike. Tre\xc4\x87i razred algoritama su nalazitelji koji dinami\xc4\x8dno prepoznaju strukture uporabom gravitacijski nestabilnih to\xc4\x8daka u razdiobi tamne tvari. Tri najra\xc5\xa1irenije metode u prou\xc4\x8davanju svemirskih praznina su: algoritam VoidFinder, ZOBOV (Zone Bordering On Voidness) i DIVA (DynamIcal Void Analysis).'