b'\n_START_ARTICLE_\nBalkanski poluotok\n_START_SECTION_\nDefinicije i granice\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Iako ve\xc4\x87ina stru\xc4\x8dnjaka negira postojanje Balkana kao zemljopisnog podru\xc4\x8dja (zbog same definicije polutoka) prema nekima se zemljopisna definicija Balkana zasniva na planinskim lancima, u koje spadaju Dinaridi, planina Balkan, Rodopi, \xc5\xa0ar planina i Pindsko gorje. Njome su isklju\xc4\x8deni cijela Slovenija, ve\xc4\x87i dijelovi Hrvatske i Rumunjska, sjeverni dijelovi Srbije, krajnji sjever Bugarske i ju\xc5\xbena Gr\xc4\x8dka._NEWLINE_\xc4\x8citava kopnena masa ponekad se naziva Balkanski poluotok, jer je na jugu, jugozapadu i jugoistoku okru\xc5\xbeuje Jadransko, Jonsko, Egejsko, Mramorno i Crno more. Iako nije rije\xc4\x8d o pravom poluotoku, to se ime \xc4\x8desto koristi za \xc5\xa1iru regiju._NEWLINE_Sjeverna i zapadna granica Balkana su upitne. \xc4\x8cesto se Dunavska i Panonska ravnica ne smatra dijelom Balkana. Dapa\xc4\x8de, mnogi smatraju da sve \xc5\xa1to je sjeverno od Save i Dunava \xe2\x80\x93 Slovenija i ve\xc4\x87i dio Rumunjske,nije dio Balkana. _NEWLINE_Zapravo, Balkan nije cjelina zbog planinskih lanaca koliko zbog zajedni\xc4\x8dke i \xc4\x8desto nasilne povijesti. Tu povijest prvenstveno obilje\xc5\xbeavaju stolje\xc4\x87a pot\xc4\x8dinjenosti ili borbe s Osmanskim Carstvom, kao i me\xc4\x91usobni sukobi u 20. stolje\xc4\x87u. Balkan se \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e koristi kao politi\xc4\x8dki nego geografski pojam koji ozna\xc4\x8dava zemlje \xc4\x8dije su se kulture intezivno ispreplitale sa vi\xc5\xa1estoljetnim turskim kulturnim, politi\xc4\x8dkim i vjerskim utjecajima._NEWLINE_Pojam Balkan obojen je negativnim zna\xc4\x8denjima: nasilje, vjerska i etni\xc4\x8dka nesno\xc5\xa1ljivost, sveop\xc4\x87a nazadnost, korupcija i podijeljenost. U engleskom jeziku rije\xc4\x8d balkanisation (balkanizacija) ozna\xc4\x8dava neizlje\xc4\x8divu raskomadanost i netrpeljivost izme\xc4\x91u frakcija unutar neke skupine._NEWLINE_Zato se ta rije\xc4\x8d na rubnim podru\xc4\x8djima izbjegava i ponekad smatra pogrdnom. _NEWLINE_Postoji i neutralniji izraz za Balkan, a to je Jugoisto\xc4\x8dna Europa. To nije zemljopisni pojam jer ne obuhva\xc4\x87a Rumunjsku. Taj se izraz koristi sve vi\xc5\xa1e, radi zamagljivanja \xc4\x8dinjenice da se time tim pojmom obuhva\xc4\x87ene dr\xc5\xbeave \xc5\xbeeli utrpati na Balkan. Primjerice inicijativa Europske unije iz 1999. godine zove se Pakt o stabilnosti za Jugoisto\xc4\x8dnu Europu, a internetske novine Balkan Times preimenovale su se 2003. godine u Southeast European Times.\n_START_SECTION_\nPriroda i resursi\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87inu regije pokrivaju planinski lanci. Glavni su lanci Dinaridi u Bosni i Hercegovini, koji se nastavljaju na \xc5\xa0arsko-Pindski masiv u Albaniji, Makedoniji i Gr\xc4\x8dkoj. Bugarska ima planinu Balkan i Rodope na granici s Gr\xc4\x8dkom. _NEWLINE_Najvi\xc5\xa1i vrh je Musala u Bugarskoj (2925 m). _NEWLINE_Klima je mediteranska na Jadranskog mora i Egejskog mora, oceanska i vla\xc5\xbene suptropska na obali Crnog mora, dok je u unutra\xc5\xa1njosti umjereno kontinentalna. Sjever poluotoka i planine imaju snije\xc5\xbene i mrazne zime, te vru\xc4\x87a i suha ljeta. Na jugu su zime bla\xc5\xbee._NEWLINE_Na jugu i na obali raste crnogorica. U unutra\xc5\xa1njosti su tipi\xc4\x8dne srednjoeuropske \xc5\xa1ume (hrast i bukva, u planinama bor i jela). Visinska granica \xc5\xa1ume je 1800-2000 m. _NEWLINE_Tlo je op\xc4\x87enito lo\xc5\xa1e, osim u ravnicama, gdje su prirodna trava, plodna zemlja i topla ljeta pogodni za oranice. U velikom dijelu regije zemljoradnja lo\xc5\xa1e stoji zbog planina, vru\xc4\x87ih ljeta i lo\xc5\xa1e zemlje, \xc5\xa1to pogoduje samo nekim poljoprivrednim kulturama (na primjer, maslinama i vinovoj lozi)._NEWLINE_Energetski izvori su rijetki. Ima ugljena, pogotovo u Bugarskoj, Srbiji i Bosni i Hercegovini. Ra\xc5\xa1irenija su le\xc5\xbei\xc5\xa1ta lignita. Nafta je rijetka, iako postoje mala le\xc5\xbei\xc5\xa1ta u Srbiji i Albaniji. Nema ni mnogo zemnog plina. Postoje brojne hidrocentrale._NEWLINE_Me\xc4\x91u sirovinama je najvi\xc5\xa1e metalne rude. \xc5\xbdeljezo je rijetko, ali neke zemlje imaju znatne koli\xc4\x8dine bakra, cinka, kositra, kroma, mangana, magnezita i boksita. Neki se metali izvoze.\n_START_SECTION_\nPro\xc5\xa1lost i sada\xc5\xa1njost\n_START_PARAGRAPH_\nBalkan je izravan put kopneni put izme\xc4\x91u Zapadne Europe i jugozapadne Azije (Mala Azija i Bliski Istok). Zato oduvijek ima vrlo veliku strate\xc5\xa1ku va\xc5\xbenost._NEWLINE_Nekad je ve\xc4\x87i dio Balkana bio politi\xc4\x8dki ujedinjen pod Bizantom i zatim Otomanskim Carstvom, a sredi\xc5\xa1te oba carstva je le\xc5\xbealo u Anatoliji (koja danas spada u azijski dio Turske). _NEWLINE_Iako je pod Bizantom spadao u najnaprednije dijelove Europe, zadnjih 550 godina Balkan je bio najmanje razvijen dio kontinenta, jer se europska politika i trgovina okrenula Atlantskom oceanu, a Otomansko Carstvo je bilo relativno izolirano od glavnih ekonomskih i politi\xc4\x8dkih tokova. _NEWLINE_Balkanske su zemlje po\xc4\x8dele stjecati neovisnost u 19. stolje\xc4\x87u, pa je Balkanski savez 1912-13. u Balkanskim ratovima odbacio Tursku do njezinih dana\xc5\xa1njih granica. _NEWLINE_Prvi svjetski rat je izbio 1914. zbog atentata na nadvojvodu Franju Ferdinanda u Sarajevu. Nakon zavr\xc5\xa1etka prvog svjetskog rata, Drugog svjetskog rata, Sovjetski Savez i komunizam su tako\xc4\x91er jako utjecali na Balkan. _NEWLINE_Tijekom hladnog rata, ve\xc4\x87ina zemalja Balkana bila je pod komunisti\xc4\x8dkom diktaturom i bile su \xc4\x8dlanovi Var\xc5\xa1avskog pakta. Ipak, Jugoslavija (1948.) i Albanija (1961.) raskinuli su sa Sovjetskim Savezom i poku\xc5\xa1ali su se distancirati. _NEWLINE_Jugoslavija se poku\xc5\xa1ala vi\xc5\xa1e pribli\xc5\xbeiti Zapadu, pa je tako i osnovala pokret nesvrstanih. Albanija se isprva okrenula Kini, a kasnije se posve izolirala. Jedine nekomunisti\xc4\x8dke zemlje su bile Gr\xc4\x8dka i Turska, koje su tada (kao i danas) bile \xc4\x8dlanice saveza NATO._NEWLINE_Regija je po\xc4\x8detkom 1990-ih godina bila te\xc5\xa1ko pogo\xc4\x91ena ratovima na prostoru biv\xc5\xa1e Jugoslavije, zbog \xc4\x8dega je NATO intervenirao u Bosni i Hercegovini, na Kosovu i u Makedoniji. Danas (2005.) su sve balkanske zemlje u dobrim odnosima s EU i SAD. _NEWLINE_Pitanje Kosova i Albanaca op\xc4\x87enito je jo\xc5\xa1 dijelom otvoreno. _NEWLINE_\xc4\x8clanstvo u Europskoj uniji _NEWLINE_Gr\xc4\x8dka je \xc4\x8dlanica Europske unije jo\xc5\xa1 od 1981. godine. Bugarska i Rumunjska su u nju u\xc5\xa1le 2007. godine. Makedonija je postala slu\xc5\xbebeni kandidat, ali se pregovori odvijaju vrlo sporo i ne zna se kad \xc4\x87e biti primljena. Turska se prijavila za \xc4\x8dlanstvo jo\xc5\xa1 1963., ali do (2016.) nije uspjela postati \xc4\x8dlanica, a sude\xc4\x87i prema sporim/nepostoje\xc4\x87im pomacima, ne\xc4\x87e jo\xc5\xa1 dugo. _NEWLINE_Iako su sklopljeni odre\xc4\x91eni carinski sporazumi. I ostale zemlje su izrazile \xc5\xbeelju da u\xc4\x91u u EU, ali jo\xc5\xa1 se ne zna kad \xc4\x87e do\xc4\x87i u obzir.'