b'\n_START_ARTICLE_\nMilutin Milankovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRodio se je u Dalju, u tada\xc5\xa1njoj Kraljevini Hrvatskoj i Slavoniji, u okviru Austro-Ugarske. Osam godina \xc5\xa1kole zavr\xc5\xa1io je u osje\xc4\x8dkoj realnoj gimnaziji. Poha\xc4\x91ao je Tehni\xc4\x8dko sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te u Be\xc4\x8du, gdje je diplomirao gra\xc4\x91evinarstvo 1902. i stekao doktorat iz tehni\xc4\x8dkih znanosti 1904., \xc4\x8dime je postao prvi doktor tehni\xc4\x8dkih znanosti u Srba. Kasnije je radio u tada \xc4\x8duvenoj tvrtki Adolfa Barona Pitela Betonbau-Unternehmung u Be\xc4\x8du. Gradio je brane, mostove, vijadukte, akvadukte i druge gra\xc4\x91evine od armiranog betona, u tada\xc5\xa1njoj Austro-Ugarskoj. Milankovi\xc4\x87 je nastavio baviti se gra\xc4\x91evinarstvom u Be\xc4\x8du, do jeseni 1909., kada mu je ponu\xc4\x91ena Katedra primijenjene matematike na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Beogradu, (racionalna mehanika, nebeska mehanika, teorijska fizika). Godina 1909. ozna\xc4\x8dava prekretnicu u njegovom \xc5\xbeivotu. Premda je nastavio baviti se istra\xc5\xbeivanjem raznih problema u vezi sa primjenom armiranog betona, odlu\xc4\x8dio je usredoto\xc4\x8diti se na teorijska istra\xc5\xbeivanja.\n_START_SECTION_\nSrednje godine\n_START_PARAGRAPH_\nTek \xc5\xa1to se Milankovi\xc4\x87 doselio u Beograd, uslijedili su burni doga\xc4\x91aji: Balkanski ratovi, a zatim i Prvi svjetski rat. Kada je 1914. izbio rat (tek \xc5\xa1to se o\xc5\xbeenio), austro-ugarska vojska je internirala Milankovi\xc4\x87a u Ne\xc5\xbeider, a kasnije u Budimpe\xc5\xa1tu, gdje mu je bilo dopu\xc5\xa1teno raditi u biblioteci Ma\xc4\x91arske akademije znanosti. _NEWLINE_Ve\xc4\x87 1912., njegova zanimanja su se usmjerila k prou\xc4\x8davanju Sun\xc4\x8deve klime i planetarnim temperaturama. Dok je bio interniran u Budimpe\xc5\xa1ti, Milutin Milankovi\xc4\x87 je posvetio svoje vrijeme radu na ovom polju i do kraja rata je zavr\xc5\xa1io monografiju o ovom problemu, koja je objavljena 1920. godine, u izdanju JAZU u Parizu, pod naslovom Th\xc3\xa9orie math\xc3\xa9matique des ph\xc3\xa9nom\xc3\xa8nes thermiques produits par la radiation solaire (Matemati\xc4\x8dka teorija termi\xc4\x8dkih fenomena uzrokovanih sun\xc4\x8devim zra\xc4\x8denjima). Rezultati ovog rada su mu donijeli zna\xc4\x8dajnu reputaciju u znanstvenom svijetu, posebno zbog njegove krivulje insolacije na Zemljinoj povr\xc5\xa1ini. Ova Sun\xc4\x8deva krivulja nije potpuno prihva\xc4\x87ena sve do 1924. godine, kada je veliki meteorolog i klimatolog Wladimir K\xc3\xb6ppen sa svojim zetom, Alfredom Wegenerom, predstavio krivulju u svom radu, pod naslovom Climates of the geological past. Poslije ovih prvih priznanja, Milankovi\xc4\x87 je 1927. godine pozvan sura\xc4\x91ivati u dvije va\xc5\xbene publikacije: prva je bila priru\xc4\x8dnik iz klimatologije (njem. Handbuch der Klimatologie), a druga je bila priru\xc4\x8dnik iz geofizike (njem. Guttenberg\'s Handbuch der Geophysik). Za nju je napisao uvod Mathematische Klimalehre und astronomische Theorie der Klimaschwankungen (Matemati\xc4\x8dka nauka klimata i astronomska teorija varijacija klimata), objavljen 1930. godine na njema\xc4\x8dkom, a 1939. godine preveden na ruski. Ovdje je teorija planetarnih klimata dalje razvijena sa posebnim podacima o Zemlji._NEWLINE_Za drugu knjigu, Milankovi\xc4\x87 je napisao \xc4\x8detiri dijela razvijaju\xc4\x87i i stvaraju\xc4\x87i svoje teorije: teoriju sekularnih pokreta Zemljinih polova i teoriju glacijalnih perioda (Milankovi\xc4\x87evi ciklusi), koja je izra\xc4\x91ena na ranijem radu Jamesa Crolla. Milankovi\xc4\x87 je uspio unaprijediti Crollov rad dijelom zahvaljuju\xc4\x87i pobolj\xc5\xa1anim ra\xc4\x8dunalima Zemljine putanje, koje je 1904. objavio Ludwig Pilgim. Svjestan da je njegova teorija Sun\xc4\x8devog zra\xc4\x8denja uspje\xc5\xa1no zavr\xc5\xa1ena, i da su papiri koji se bave ovom teorijom razbacani u vi\xc5\xa1e radova, Milankovi\xc4\x87 je odlu\xc4\x8dio sakupiti ih i objaviti pod jednim naslovom: Kanon osun\xc4\x8davanja zemlje i njegova primjena na problem ledenih doba (1941.)._NEWLINE_Pred sam po\xc4\x8detak Drugog svjetskog rata u Jugoslaviji, 1941. godine zavr\xc5\xa1eno je tiskanje izda\xc5\xa1nog i najzna\xc4\x8dajnijeg djela Kanon der Erdbestrahlung und seine Anwendung auf das Eiszeitenproblem (Kanon osun\xc4\x8davanja Zemlje i njegova primjena na problem ledenih doba), na 626 strana, objavljenog u izdanjima Srpske kraljevske akademije. Ovo djelo je prevedeno na engleski 1969., u sklopu Izraelskog programa za znanstvene prijevode, pod naslovom Canon of Insolation of the Ice-Age Problem._NEWLINE_Kritike Milankovi\xc4\x87eve teorije ledenih doba po\xc4\x8dele su 1950-tih godina. Kritike su potekle uglavnom od meteorologa koji su tvrdili da su insolacijske promjene zbog promjena u Zemljinoj putanji isuvi\xc5\xa1e male da zna\xc4\x8dajnije izmjeni klima. Ipak, kasnih 1960-tih i 1970-tih, istra\xc5\xbeivanja sedimenata duboko u morima su dovela do \xc5\xa1iroke potvrde Milankovi\xc4\x87evih stavova, jer je otkrivena periodi\xc4\x8dnost (100 000 godina), koja se blisko poklapala sa orbitalnim periodom (vidi Ledeno doba). Znanstveni genij Milutina Milankovi\xc4\x87a dobio je nesumnjivo me\xc4\x91unarodno priznanje 10. prosinca 1976. kada su u \xc4\x8dasopisu "Znanost" (J.D Hays, John Imbrie, and N.J. Shackleton, "Variations in the Earth\'s Orbit: Pacemaker of the Ice Ages," Science, 194, no. 4270 (1976), 1121-1132.) objavljeni kona\xc4\x8dni rezultati opse\xc5\xbenog petogodi\xc5\xa1njeg projekta \xc4\x8diji je predmet bio odgovor na pitanje jesu li Milankovi\xc4\x87evi prora\xc4\x8duni bili to\xc4\x8dni. Tada je utvr\xc4\x91eno da su promjene Zemljine putanje pokazatelji ledenih doba. Milankovi\xc4\x87evi radovi tada su postali predmet sna\xc5\xbenog izu\xc4\x8davanja timova stru\xc4\x8dnjaka, budu\xc4\x87i da je njegov rad duboko zadirao u probleme ne jedne ve\xc4\x87 vi\xc5\xa1e znanstvenih grana. Godine 1988. u Perugii (Italija) organiziran je nau\xc4\x8dni skup pod nazivom "Ciklo-stratigrafija". Na njemu je slu\xc5\xbebeno promovirana nova istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dka metoda koja u osnovi ima Milankovi\xc4\x87eve cikluse osun\xc4\x8davanja, a koja u ritmi\xc4\x8dnim smjenama slojeva stijena detektira hladnije i toplije cikluse kroz koje je pro\xc5\xa1ao na\xc5\xa1 planet._NEWLINE_Kao dodatak znanstvenom radu, Milankovi\xc4\x87 je uvijek pokazivao veliko zanimanje za povijesni razvoj znanosti. Napisao je knjigu o povijesti astronomije, kao i dvije knjige za \xc5\xa1iru \xc4\x8ditateljsku publiku: prva - Kroz vasionu i vekove govorila je o razvoju astronomije, a druga, nazvana Kroz carstvo nauka, se bavila razvojem znanosti._NEWLINE_Milutin Milankovi\xc4\x87 je u svom bogatom stvarala\xc4\x8dkom \xc5\xbeivotu uradio i predlo\xc5\xbeio, izme\xc4\x91u ostalog, reformu gregorijanskog i julijanskog kalendara, koja je vodila izgradnji jedinstvenog, do sada najpreciznijeg kalendara (Milankovi\xc4\x87ev kalendar) i koja je prihva\xc4\x87ena na Svepravoslavnom kongresu u Carigradu 1923. Milankovi\xc4\x87 je detaljno pisao o ovom svom poku\xc5\xa1aju u izvje\xc5\xa1taju Srpskoj kraljevskoj akademiji po povratku sa Kongresa, u svojim memoarima i u "Kanonu osun\xc4\x8davanja", napominju\xc4\x87i da mu nije jasno za\xc5\xa1to reforma, koja je jednoglasno usvojena 30. svibnja 1923. u Carigradu, i uz sve svoje prednosti, nakon toga nije primjenjena._NEWLINE_Milankovi\xc4\x87 je objavio i autobiografiju iz tri dijela: Uspomene, do\xc5\xbeivljaji i saznanja. Ova autobiografija nije prevedena na engleski jezik. Njegov sin, Vasko Milankovi\xc4\x87 je napisao biografsko djelo: Moj otac, Milutin Milankovi\xc4\x87._NEWLINE_Godine 1920. Milankovi\xc4\x87 je izabran za dopisnog \xc4\x8dlana Srpske akademije nauka i umetnosti, a za redovnog \xc4\x8dlana 1924. Za dopisnog \xc4\x8dlana Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti izabran je 1925. godine, bio je \xc4\x8dlan Njema\xc4\x8dke akademije prirodnih znanstvenika "Leopoldina" u Halleu, kao i \xc4\x8dlan mnogih znanstvenih dru\xc5\xa1tava kako u zemlji, tako i u inozemstvu._NEWLINE_Kada su njema\xc4\x8dke okupacijske vlasti u Drugom svjetskom ratu 1941. tra\xc5\xbeile od profesora Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Beogradu da potpi\xc5\xa1u Apel srpskom narodu (i podr\xc5\xbee okupaciju zemlje), Milutin Milankovi\xc4\x87 je jedan od nekolicine profesora koji je odbio to u\xc4\x8diniti._NEWLINE_Po zavr\xc5\xa1etku Drugog svjetskog rata i komunisti\xc4\x8dke revolucije, Sud \xc4\x8dasti Beogradskog sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta je, procjenjuju\xc4\x87i podobnost Milutina Milankovi\xc4\x87a, za novi poredak, donio sljede\xc4\x87u karakteristiku u kojoj se priznaje da se Milankovi\xc4\x87 istaknuo kao odli\xc4\x8dan stru\xc4\x8dnjak i znanstvenik koji se bavi astronomijom i nebeskom mehanikom, ali je "vrlo star i o nekom njegovom osobnom razvoju nema ni govora ... Dodu\xc5\xa1e, i on je dobar pedagog, ali predavanja jedva otaljava ... Po politi\xc4\x8dkoj orijentaciji pripada poznatoj matemati\xc4\x8dkoj kliki ... Marksizam-lenjinizam uop\xc4\x87e ne poznaje niti pokazuje ikakav interes ... Smatramo da je na\xc5\xa1 politi\xc4\x8dki neprijatelj i da \xc4\x87e kao takav umrijeti ... Mo\xc5\xbee se iskoristiti kao nastavnik i znanstvenik" (1. srpnja 1950.). Sljede\xc4\x87i saziv Suda \xc4\x8dasti BU, po prisegnu\xc4\x87u, prvo je (1952.) vlastitu presudu o Milankovi\xc4\x87u u\xc4\x8dinio ni\xc5\xa1tavnom, no prekasno za slavnoga znanstvenika, koji je umro \xc5\xa1est godina poslije._NEWLINE_Milutin Milankovi\xc4\x87 je srpski najcitiraniji znanstvenik (svih vremena) u svijetu. Od 30. prosinca 2011. godine, u Srbiji \xc4\x87e u redovitom prometu biti nov\xc4\x8danica vrijednosti 2.000 srpskih dinara, s likom Milutina Milankovi\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nNovije potvrde\n_START_PARAGRAPH_\nVeli\xc4\x8dina "Milankovi\xc4\x87evog u\xc4\x8dinka" zavisi od razlike izme\xc4\x91u najve\xc4\x87e i najmanje udaljenosti Zemlje od Sunca. Godine 1999. pokazano je da ina\xc4\x8dica izotopskog sastava kisika u sedimentima na dnu oceana zaista slijedi Milankovi\xc4\x87eva predvi\xc4\x91anja (Rial JA.: "Pacemaking the ice ages by frequency modulation of Earth\'s orbital eccentricity", "Science", vol. 285, str. 564., 23. srpnja 1999.); u istom broju na stranicama 503. i 504. objavljen je netehni\xc4\x8dki komentar (Why the Ice Ages Don\'t Keep Time Richard A. Kerr). Postoje i drugi noviji radovi koji upu\xc4\x87uju na ispravnost originalne Milankovi\xc4\x87eve teorije: ("Science", 11. lipnja 2004., str. 1609).\n_START_SECTION_\nZanimljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nOd kraja 2011. godine u Srbiji je u optjecaju nov\xc4\x8danica od 2.000 dinara s likom Milutina Milankovi\xc4\x87a. Pored toga, mnogi gradovi imaju ulice koje nose njegovo ime.'