b'\n_START_ARTICLE_\nNeandertalac\n_START_PARAGRAPH_\nNeandertalac je izumrla vrsta roda Homo, srodna suvremenoj ljudskoj vrsti Homo sapiens koja je nastanjivala ve\xc4\x87inu europskog kontinenta i dio jugozapadne Azije od sjevera Arapskog poluotoka do \xc5\xa1ire okolice Kaspijskoga mora. _NEWLINE_Neandertalci su populacija praljudi iz srednjega paleolitika, nazvana prema fosilnim ostatcima na\xc4\x91enima 1856. u dolini Neandertal kraj D\xc3\xbcsseldorfa, Njema\xc4\x8dka. \xc5\xbdivjeli su u Europi, na Bliskom istoku i u zapadnoj Aziji izme\xc4\x91u 250 000 i 30 000 god. pr. Kr. Mnogi antropolozi vide u neandertalcima izumrlu pobo\xc4\x8dnu lozu \xc4\x8dovje\xc4\x8danstva. Ovisno o mi\xc5\xa1ljenju o njihovoj bliskosti s dana\xc5\xa1njim ljudima, dio znanstvenika smatra ih podvrstom (Homo sapiens neanderthalensis) unutar vrste Homo sapiens, dok ih drugi izdvajaju kao posebnu vrstu Homo neanderthalensis, \xc5\xa1to podupiru novija paleogeneti\xc4\x8dka istra\xc5\xbeivanja. _NEWLINE_Imali su nisku i izdu\xc5\xbeenu lubanju, izra\xc5\xbeene nado\xc4\x8dne lukove, zadebljanje na zatiljnoj kosti, izbo\xc4\x8den sredi\xc5\xa1nji dio lica sa \xc5\xa1irokom nosnom \xc5\xa1upljinom. Donja \xc4\x8deljust nije imala izbo\xc4\x8denu bradu, a prsa su bila ba\xc4\x8dvasta. Bili su sna\xc5\xbeno gra\xc4\x91eni, prilago\xc4\x91eni hladnim klimatskim uvjetima. Prosje\xc4\x8dna visina iznosila im je oko 167 cm, te\xc5\xbeina oko 80,8 kg, a volumen mozga blizu 1520 cm\xc2\xb3. \xc5\xbdivjeli su kao lovci i skuplja\xc4\x8di u gotovo polarnim uvjetima. Alati \xc5\xa1to su ih izra\xc4\x91ivali (\xc5\xa1a\xc4\x8dnici, odbijanci) naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e pripadaju moust\xc3\xa9rienskoj kulturi (srednji paleolitik) i ne pokazuju umjetni\xc4\x8dko izra\xc5\xbeavanje. Vjerojatno su prvi u povijesti \xc4\x8dovje\xc4\x8danstva ukapali mrtve, a mo\xc5\xbeda poznavali i kult; postoje pretpostavke i o kanibalizmu. Broj istodobno \xc5\xbeive\xc4\x87ih neandertalaca bio je samo nekoliko tisu\xc4\x87a; poneki su do\xc5\xbeivjeli i do \xc4\x8detrdeset godina. Izniman je zna\xc4\x8daj otkri\xc4\x87a neandertalaca na Hu\xc5\xa1njakovu brdu u Krapini (Krapinski pra\xc4\x8dovjek). Va\xc5\xbeno nalazi\xc5\xa1te kasnih neandertalaca (32 000\xe2\x80\x9333 000 tisu\xc4\x87e godina prije Krista) na podru\xc4\x8dju Hrvatske je \xc5\xa1pilja Vindija kraj Vara\xc5\xbedina.\n_START_SECTION_\nPodjele neandertalca\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstvenici govore o dva temeljna oblika neandertalaca: to su stariji ili preneandertalci i mla\xc4\x91i ili "klasi\xc4\x8dni" neandertalci._NEWLINE_a) Stariji neandertalci. Vremenski pripadaju zadnjem me\xc4\x91uledenom dobu. Prethode, dakle, zadnjem ledenom dobu W\xc3\xbcrmu pa se zovu i predw\xc3\xbcrmski neandertalci. Njihovi ostaci kostiju, zatim ostaci kostiju \xc5\xbeivotinja kojima su se hranili i oru\xc4\x91a prona\xc4\x91eni su u Europi: u Njema\xc4\x8dkoj, Italiji, Slova\xc4\x8dkoj (Ganovce) i u Hrvatskoj._NEWLINE_Od nalaza u Hrvatskoj osobito je poznato ono u Krapini (Hrvatsko zagorje) koje je 1899. otkrio i sljede\xc4\x87ih godina obradio geolog i paleoantropolog Dragutin Gorjanovi\xc4\x87-Kramberger (1856-1927). Starost nalaza procijenjena je na otprilike 130 000 godina, a kultura je musterijenska. Ostataka tih praljudi je mnogo i vrlo su fragmentarni. Vjerojatno potje\xc4\x8du od barem 80 osoba. Prona\xc4\x91eni su u polupe\xc4\x87ini u brijegu Hu\xc5\xa1njakovo iznad potoka Krapin\xc4\x8dice. Najbolje o\xc4\x8duvana lubanja ima izra\xc5\xbeene nado\xc4\x8dne lukove, svedeno (isko\xc5\xa1eno) \xc4\x8delo, velike zube. To i neke druge zna\xc4\x8dajke upu\xc4\x87uju da je mo\xc5\xbeda rije\xc4\x8d o razvoju prema grubljim ili klasi\xc4\x8dnim neandertalcima koji \xc4\x87e \xc5\xbeivjeti u ledeno doba (W\xc3\xbcrm). Zapa\xc5\xbeeno je tako\xc4\x91er da su neke kosti namjerno lomljene. To je Gorjanovi\xc4\x87a i dr. pobudilo na misao da su krapinski praljudi bili ljudo\xc5\xbederi. Spomenimo i mnoge \xc5\xa1iljke, strugala i drugo kremeno oru\xc4\x91e koje su ti ljudi ostavili. Sav taj dragocjeni nalaz \xc4\x8duva se u Hrvatskome prirodoslovnom muzeju u Zagrebu i UNESCO ga je proglasio spomenikom kulturne ba\xc5\xa1tine \xc4\x8dovje\xc4\x8danstva nulte kategorije._NEWLINE_b) "Klasi\xc4\x8dni" Neandertalci iz posljednjega ledenoga doba, W\xc3\xbcrma. To su vrlo poznati, grubi neandertalci iz nalazi\xc5\xa1ta u Neanderthalu kraj D\xc3\xbcsseldorfa u Njema\xc4\x8dkoj (1856) i iz mnogih drugih do danas prona\xc4\x91eni u Francuskoj, Italiji, Bliskom istoku, pa i u sjevernoj Africi, \xc5\xa0panjolskoj i drugdje. Za ovu etapu \xc4\x8dovjekova razvoja va\xc5\xbeno je jo\xc5\xa1 jedno nalazi\xc5\xa1te. To je Vindija u Hrvatskom zagorju, nedaleko od Vara\xc5\xbedina. Tamo su 1974. prona\xc4\x91eni dosta manjkavi ostaci ljudskih kostiju i oru\xc4\x91a. Na temelju op\xc4\x87eg izgleda nado\xc4\x8dnog luka i donje \xc4\x8deljusti svrstavaju se u skupinu Homo neanderthalensis, starosti oko 30 000 godina, po nekim zna\xc4\x8dajkama u morfologiji nado\xc4\x8dnog luka, nevelikog nosa i dr. upu\xc4\x87ivali su u evoluciju u suvremeni tip \xc4\x8dovjeka \xc5\xa1to je poslije geneti\xc4\x8dkim testiranjima odba\xc4\x8deno. _NEWLINE__NEWLINE_Osobitu pozornost stru\xc4\x8dnjaka pobu\xc4\x91uju ostaci neandertalaca koji imaju anatomske prijelazne zna\xc4\x8dajke prema, kako se mislilo, modernom tipu \xc4\x8dovjeka. Takvi su nalazi iz raznih dijelova Francuske, pa, kako smo vidjeli, iz Hrvatske (Vindija), zatim s Krima (\xc5\xa1pilja Kiik-Koba, 1924, sjeveroisto\xc4\x8dno od Sevastopolja, te oko 1950. Staroselje blizu Jalte). Osobito su zanimljivi nalazi ljudskih lubanja s podru\xc4\x8dja Izraela (Palestine), Iraka, Uzbekistana (poznati grob djeteta u Te\xc5\xa1ik-Ta\xc5\xa1u)._NEWLINE_U raznim nalazi\xc5\xa1tima mo\xc5\xbeemo se uvjeriti da se mije\xc5\xa1aju zna\xc4\x8dajke Homo erectusa i neandertalaca, te \xc4\x8dovjeka suvremenog tipa i neandertalca.\n_START_SECTION_\nPogrebni obi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nNeandertalac je prvo ljudsko bi\xc4\x87e koje je svoje mrtve s pijetetom sahranjivalo i tom prilikom povezivalo sa kamenjem. Na nekoliko mjesta u Francuskoj i Italiji pokojnik je za\xc5\xa1ti\xc4\x87en lomljenim kamenom, oblucima ili kamenim plo\xc4\x8dama. U Regurduu (Francuska) pokojnik je polo\xc5\xbeen na veliku gomilu kamena, pokraj koje je sagra\xc4\x91ena kamena konstrukcija za skelet medveda. Ta i ne\xc5\xa1to jednostavnije konstrukcije u pe\xc4\x87ini Monte Circheo (Italija) anticipiraju cjelokupnu kasniju pogrebnu arhitekturu u kojoj kamen zadobiva simboli\xc4\x8dnu vrijednost jer \xc5\xa1titi i u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87uje ono \xc5\xa1to zaslu\xc5\xbeuje najve\xc4\x87i pijetet i \xc5\xa1to se smatra najve\xc4\x87om svetinjom._NEWLINE_Mrtvi su sahranjivani u stavu spava\xc4\x8da, tj. polagani su na bok, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e desni, sa povijenim koljenima. U La Ferasiju (Francuska), u grobovima odraslih i djece na\xc4\x91ene su bri\xc5\xbeno oblikovane kamene alatke kao grobni prilozi. Da je ljudskoj glavi ukazivano posebno po\xc5\xa1tovanje, pokazuju izdvojeno sahranjene lubanje ili obi\xc4\x8daj d se bazalna strana lubanje pro\xc5\xa1iruje kako bi se izvukao mozak. Zajednica neandertalaca koja je naseljavala Krapinu (Hrvatska) lomila je kosti pokojnika s namjerom da do\xc4\x91e do sr\xc5\xbei. Ti tragovi kanibalizma upu\xc4\x87uju u stvari na ritualno ku\xc5\xa1anje mesa umrlih srodnika, kakvo je posvjedo\xc4\x8deno u mnogim kasnim kulturama, kao i u kulturi dana\xc5\xa1njih zaostalih zajednica. Kult lubanje i ritualna antropogafija mo\xc5\xbeda su \xc4\x8dak bili poznati i H. erectusu, jer na to upu\xc4\x87uju \xc4\x8dinjenice da su ostaci te ljudske vrste naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e nala\xc5\xbeeni u fragmentima. Za kult predaka se vjerojatno vezuje i elipsoidna plo\xc4\x8dica od mamutovog zuba obojena okerom, koja je na\xc4\x91ena u Tati (Ma\xc4\x91arska).\n_START_SECTION_\nPrimjesa neandertalaca u modernih ljudi\n_START_PARAGRAPH_\nSekvenciranjem genoma neandertalca utvr\xc4\x91eno je da se kri\xc5\xbeao s dana\xc5\xa1njim \xc4\x8dovjekom i otkrivene su zajedni\xc4\x8dke genetske osobine \xc4\x8dovjeka tijekom evolucije, objavila je me\xc4\x91unarodna skupina znanstvenika._NEWLINE_Od jedan do \xc4\x8detiri posto ljudskog genoma, oko 2 posto gena Homo sapiensa potje\xc4\x8de od neandertalaca , na\xc5\xa1ih najbli\xc5\xbeih srodnika, koji su se pojavili prije nekih 400.000 godina, a izumrli su prije 30.000 godina. Kako navode istra\xc5\xbeiva\xc4\x8di, genetska razmjena dogodila se prije 50.000 do 80.000 godina, kada su prvi Homo sapiensi napustili Afriku - kolijevku \xc4\x8dovje\xc4\x8danstva - i susreli se s neandertalcima na Bliskom istoku, prije nego su se ra\xc5\xa1irili po Euroaziji. _NEWLINE_\xc4\x8cinjenica da se neandertalski geni javljaju u genomu osoba europskog i azijskog podrijetla, a ne kod Afrikanaca, potvr\xc4\x91uje tu pretpostavku. _NEWLINE_Osim toga, nijedan gen Homo sapiensa nije prona\xc4\x91en u genomu neandertalca sekvenciranom na temelju DNK dobivenom iz triju fosiliziranih kostura iz \xc5\xa1pilje Vindije u Hrvatskoj starih od 38.000 do 44.000 godina. Kosturi su pripadali \xc5\xbeenama.'