b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0krinja Sv. \xc5\xa0imuna\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0krinja Sv. \xc5\xa0imuna (Zadar, 1380.), koja se nalazi na glavnom oltaru crkve Sv. \xc5\xa0imuna u Zadru je najvrijednije djelo srednjevjekovne zlatarske umjetnosti u Hrvatskoj u kojoj je sa\xc4\x8duvano mumificirano tijelo Sv. \xc5\xa0imuna, zadarskog sveca za\xc5\xa1titnika. To je sveti \xc5\xa0imun iz Jeruzalema, \xc4\x8dovjek koji je gledao i uzeo iz Marijinih ruku dijete Isusa i prikazao Bogu uz molitvu kada su ga Djevica Marija i Josip donijeli u jeruzalemski hram._NEWLINE_\xc5\xa0krinja svetog \xc5\xa0imuna ili raka svetog \xc5\xa0imuna je nesumnjivo jedno od najdragocjenijih i najvrijednijih zlatarskih djela zadarske srednjovjekovne umjetnosti, a po svojim umjetni\xc4\x8dkim kvalitetama i dimenzijama ide u red cjenjenijih iste vrste, ne samo u Hrvatskoj, ve\xc4\x87 i u svijetu. Slu\xc5\xbebeno je progla\xc5\xa1ena spomenikom kulture nulte kategorije. Pored svoje umjetni\xc4\x8dke vrijednosti \xc5\xa1krinja Sv. \xc5\xa0imuna ima i prvorazredno zna\xc4\x8denje za hrvatsku povijest. Na njoj su ovjekovje\xc4\x8deni va\xc5\xbeni povijesni doga\xc4\x91aji, kao i svakida\xc5\xa1nji \xc5\xbeivot \xc5\xbeitelja Zadra: na tr\xc5\xbenici, na ulici, no\xc5\xa1nja onda\xc5\xa1njih ljudi, kao i izgled pojedinih dijelova grada.\n_START_SECTION_\nO dolasku sve\xc4\x8devog tijela u Zadar\n_START_PARAGRAPH_\nIsto\xc4\x8dno-rimski carevi, koji su stolovali u Carigradu, od 6. stolje\xc4\x87a skupljali su ne samo vrijedna umjetni\xc4\x8dka djela, ve\xc4\x87 i relikvije svetaca kako bi na taj na\xc4\x8din mogli stati uz bok s prvim Rimom. Tako je u Carigrad iz Palestine prenijeto i tijelo sv. \xc5\xa0imuna. Jedan sa\xc4\x8duvani dokument svjedo\xc4\x8di da su 1200. god. Danijel i Antonije Novgorodski vidjeli u Carigradu \xc5\xa0imunov grob, \xc5\xa1to dokazuje da su relikvije Sv. \xc5\xa0imuna do 13. stolje\xc4\x87a jo\xc5\xa1 uvijek bile u Carigradu. Prema jednom goti\xc4\x8dkom natpisu u \xc5\xa1krinji sv. \xc5\xa0imuna mo\xc5\xbee se s velikom vjerojatno\xc5\xa1\xc4\x87u zaklju\xc4\x8diti da je sve\xc4\x8devo tijelo iz Carigrada u Zadar prenijeto 1203. godine._NEWLINE_Prema predaji jedan je kri\xc5\xbear, po svoj prilici mleta\xc4\x8dki plemi\xc4\x87, vra\xc4\x87aju\xc4\x87i se la\xc4\x91om iz Sirije u svoj grad, nosio tijelo sv. \xc5\xa0imuna. U blizini Zadra zahvatila ga je velika oluja, a kako mu je la\xc4\x91a bila te\xc5\xa1ko o\xc5\xa1te\xc4\x87ena morao je ostati u Zadru. Dok se u gradu popravljala njegova la\xc4\x91a, on se razbolio i sklonio u svrati\xc5\xa1te pustinjaka na dnu zadarske luke, gdje se danas nalazi \xc5\xbeupna crkva Sv. Ivana. Da pustinjaci ne bi saznali za Sve\xc4\x8devo tijelo, on im je rekao da je to tijelo njegova pokojnoga brata koje sa sobom nosi ku\xc4\x87i. Do odlaska iz Zadra dao ga je zakopati na obli\xc5\xbenjem groblju. Me\xc4\x91utim, njegovo se zdravstveno stanje pogor\xc5\xa1alo i kad je vidio da mu nema lijeka rekao je redovnicima da po njegovoj smrti pregledaju sve njegove dokumente u kojima \xc4\x87e na\xc4\x87i ne\xc5\xa1to vrlo zanimljivo. I doista, oko vrata preminuloga na\xc4\x91ena je bilje\xc5\xa1ka o mo\xc4\x87ima Sv. \xc5\xa0imuna koje je donio sa sobom. Redovnici su odmah u ranu zoru po\xc4\x8deli otkopavati Sve\xc4\x8devo tijelo, a iste no\xc4\x87i \xc4\x8dudnovatim su vi\xc4\x91enjem upozorena tri gradska rektora, svaki pojedina\xc4\x8dno, da se u spomenutom groblju otkopava tijelo velikoga sveca. Rano ujutro sva trojica su se uputila na groblje i jedan drugome su priop\xc4\x87ili \xc5\xa1to su saznali u vi\xc4\x91enju. Tada su im redovnici otkrili kako su i oni saznali da je na njihovu groblju ukopano tijelo Sveca. Ubrzo je za sve to saznao \xc4\x8ditav grad i otada je u Zadru zapo\xc4\x8delo javno \xc5\xa1tovanje sv. \xc5\xa0imuna Pravednika.\n_START_SECTION_\nPovijest izrade \xc5\xa1krinje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0krinju Sv. \xc5\xa0imuna dala je izraditi hrvatsko-ugarska kraljica Elizabeta, k\xc4\x87erka bosanskoga bana Stjepana II. Kotromani\xc4\x87a i \xc5\xbeena Ludovika I. An\xc5\xbeuvinskog. Povod izrade je nesumnjivo bila ponajprije velika kralji\xc4\x8dina pobo\xc5\xbenost i \xc5\xa1tovanje Sveca. No, treba sagledati i onda\xc5\xa1nju politi\xc4\x8dku situaciju. Kralj Ludovik I. vodio je ogor\xc4\x8denu borbu s Mlecima upravo radi Zadra. Dana 18. velja\xc4\x8de 1358. godine u Zadru, u sakristiji crkve sv. Frane, potpisan je s Mlecima glasoviti Zadarski mir. Zadar je dobio svoju dugo \xc5\xbeeljenu slobodu, a Ludovik I. \xc5\xbeele\xc4\x87i Zadrane \xc5\xa1to tje\xc5\xa1nje povezati uz svoju vlast, omogu\xc4\x87io je izvr\xc5\xa1enje kralji\xc4\x8dinog zavjeta \xe2\x80\x93 izradu \xc5\xa1krinje sv. \xc5\xa0imuna. Zadrani su ga stoga \xc4\x8dastili na poseban na\xc4\x8din._NEWLINE_Djelo je 1380. godine od kucanog srebrnog lima izveo zlatar Franjo iz Milana, koji je u Zadru imao svoju radionicu. U tom su mu poslu pomagali i doma\xc4\x87i majstori Petar Bla\xc5\xbeev iz Ra\xc4\x8de, Stjepan Prib\xc4\x8dev, Mihovil Damjanov i Andrija Markov iz Zagreba. Majstor Franjo je na stra\xc5\xbenjoj strani \xc5\xa1krinje lijepim gotskim slovima urezao natpis na latinskom jeziku koji u hrvatskom prijevodu glasi ovako: \xc2\xbbOvdje, u ovoj \xc5\xa1krinji, koju je, da izvr\xc5\xa1i svoj zavjet, darovala mo\xc4\x87na, preslavna i uzvi\xc5\xa1ena Elizabeta Mla\xc4\x91a, vladarica Ugarske, po\xc4\x8diva u miru \xc5\xa0imun Pravednik, koji je na svojim rukama dr\xc5\xbeao Isusa, ro\xc4\x91ena od Djevice. Ovo je djelo u\xc4\x8dinio Franjo iz Milana godine 1380.\xc2\xab_NEWLINE_Za taj je rad rijetke umjetni\xc4\x8dke vrijednosti kraljica stavila na raspolaganje oko 250 kilograma srebra i ovlastila petoricu zadarskih plemi\xc4\x87a da sklope ugovor s majstorom o roku izrade. Ugovor je sklopljen u gradskoj vije\xc4\x87nici dana 5. srpnja 1377. godine kojim se Franjo obvezao izvr\xc5\xa1iti rad za godinu dana. Me\xc4\x91utim, posao je bio tako velik da su pro\xc5\xa1le tri godine dok je sretno dovr\xc5\xa1en. Sama \xc5\xa1krinja s dvostre\xc5\xa1nim pokrovom izra\xc4\x91ena je od cedrova drveta te potpuno oblo\xc5\xbeena debelim srebrnim plo\xc4\x8dama, koje su djelomi\xc4\x8dno pozla\xc4\x87ene. Izvana i iznutra oslikana je reljefnim prizorima tehnikom iskucavanja te privla\xc4\x8di pozornost svakog posjetitelja.\n_START_SECTION_\nIzgled \xc5\xa1krinje\n_START_PARAGRAPH_\nNa prednjoj su strani tri odvojena prizora. U sredini je kompozicija Prikazanja u Hramu, a s lijeve strane prizor u kojem redovnici iskapaju skriveno sve\xc4\x8devo tijelo. Desno od Prikazanja prizor je ulaska kralja Ludovika I. u Zadar. Prizor je vrlo slikovito prikazan nizom detalja gradskih zidina s kulama, ljudi i la\xc4\x91a sa zastavama. Na prednjoj strani krova \xc5\xa1krinje u visokom je reljefu prikazano sve\xc4\x8devo tijelo u sve\xc4\x8danoj odori. Na lijevoj bo\xc4\x8dnoj strani je prizor broda u oluji koji spa\xc5\xa1ava Sv. \xc5\xa0imun, a u zabatu je izra\xc4\x91en grb Ludovika I. An\xc5\xbeuvinskog. Na drugoj bo\xc4\x8dnoj plohi nalazi se prizor u kojem je kraljica Elizabeta okru\xc5\xbeena kraljem i hrvatskim velika\xc5\xa1ima izgubila razum ukrav\xc5\xa1i sve\xc4\x8dev prst , nad kojim se tako\xc4\x91er nalazi Ludovikov grb. Na unutra\xc5\xa1njoj strani poklopca tri su figurativne kompozicije s prikazim sve\xc4\x8devih \xc4\x8duda. Po sredini stra\xc5\xbenje strane nalazi se reljefno iskucan natpis koji spominje naru\xc4\x8diteljicu \xe2\x80\x93 kraljicu Elizabetu i godinu 1380., a u dnu je umjetnikov potpis. Lijevi prizor prikazuje kraljicu Elizabetu s tri k\xc4\x87eri kako svecu predaje dovr\xc5\xa1enu \xc5\xa1krinju. Desno od natpisa prikazana je smrt bosanskog bana Stjepana II. Kotromani\xc4\x87a u prisutnosti sv. \xc5\xa0imuna. Na stra\xc5\xbenjoj plohi krova kov\xc4\x8dega prikazana su jo\xc5\xa1 tri sve\xc4\x8deva \xc4\x8duda. U sredi\xc5\xa1njem prizoru prikazan je kle\xc4\x8de\xc4\x87i lik sa zlatarskim alatom, \xc5\xa1to je mogu\xc4\x87e i autorov autoportret._NEWLINE_\xc5\xa0krinja Sv. \xc5\xa0imuna po\xc4\x8diva na rukama velikih bron\xc4\x8danih baroknih kipova an\xc4\x91ela, izlivenih iz bronce zaplijenjenih turskih topova 1648. godine. Ispred oltara po sredini sveti\xc5\xa1ta nalazi se kameni sarkofag s likom Sv. \xc5\xa0imuna iz 13. stolje\xc4\x87a u kojem se do izrade \xc5\xa1krinje \xc4\x8duvalo sve\xc4\x8devo tijelo._NEWLINE_\xc5\xa0tovanje Sv. \xc5\xa0imuna, za\xc5\xa1titnika Zadra, i danas je vrlo \xc5\xbeivo. Posjetitelji Zadra mogu se tome uvjeriti na dan 8. listopada kada Zadar na najsve\xc4\x8daniji na\xc4\x8din slavi svoga za\xc5\xa1titnika. Mnogobrojni vjernici iz grada i okolice toga dana ispunjavaju crkvu Sv. \xc5\xa0imuna i na taj na\xc4\x8din daju svjedo\xc4\x8danstvo o svojoj dubokoj vjeri i pobo\xc5\xbenosti prema svetom \xc5\xa0imunu Pravedniku. \xc5\xa0krinja se mo\xc5\xbee razgledati svaki dan, a tijelo Sveca 8. listopada na dan Sv. \xc5\xa0imuna i prilikom posebnih crkvenih sve\xc4\x8danosti kad se \xc5\xa1krinja otvara za gra\xc4\x91anstvo.'