b'\n_START_ARTICLE_\nInjektor\n_START_PARAGRAPH_\nInjektor (prema lat. iniectus, particip pro\xc5\xa1li od inicere: ubaciti), u strojarstvu, je ure\xc4\x91aj za napajanje parnih kotlova napojnom vodom. Djeluje na istome na\xc4\x8delu kao i\xc2\xa0ejektor, sli\xc4\x8dne je konstrukcije i nema pokretnih dijelova. Stoga je njegov rad pouzdan, ali se zbog slabe energetske iskoristivosti primjenjuje za napajanje kotlova ni\xc5\xbeih radnih tlakova ili kao pomo\xc4\x87no sredstvo za napajanje. U \xc5\xa1irem smislu, naziv injektor (brizgaljka) ve\xc5\xbee se u tehnici uz ure\xc4\x91aje ili dijelove ure\xc4\x91aja kojima se, primjerice, injektira (ubrizgava) gorivo u\xc2\xa0Ottov motor (benzinski motor) s izravnim ubrizgavanjem ili u\xc2\xa0Dieselov motor, ili pak beton ili cementna smjesa u \xc5\xa1upljine tla ili gra\xc4\x91evine (injektiranje) i sli\xc4\x8dno. _NEWLINE_Injektor, izbaciva\xc4\x8d, parni izbaciva\xc4\x8d ili parna \xc5\xa1trcaljka je ure\xc4\x91aj nalik pumpi koji koristi Venturi u\xc4\x8dinak konvergentno-divergentne mlaznice za pretvorbu energije tlaka pobudnog fluida u energiju brzine koja stvara zonu niskog tlaka te tako privla\xc4\x8di i uvla\xc4\x8di usisani fluid. Nakon prolaska kroz grlo injektora, mije\xc5\xa1ani fluid ekspandira \xc5\xa1to rezultira smanjenjem brzine i padom tlaka mje\xc5\xa1anog fluida uz pretvorbu kineti\xc4\x8dke energije natrag u energiju tlaka. Fluid mo\xc5\xbee biti u obliku teku\xc4\x87ine, pare ili bilo kojeg drugog plina. Tipi\xc4\x8dan moderni injektor se sastoji od pobudnog fluida na ulazu mlaznice i konvergentno-divergentnog izlaznog otvora mlaznice. Voda, zrak, para ili bilo koji drugi fluid pod visokim tlakom omogu\xc4\x87ava pobudnu silu na ulazu._NEWLINE_Injektor je vi\xc5\xa1e slo\xc5\xbeeni ure\xc4\x91aj koji sadr\xc5\xbei najmanje tri konusa. To se koristi za isporuku vode u parni kotao lokomotive koji koristi prednosti osloba\xc4\x91anja energije latentne topline isparavanja da bi pove\xc4\x87ao tlak unutar kotla. Venturi u\xc4\x8dinak, posebni slu\xc4\x8daj Bernoullijeva principa, primjenjuje se na postupke ovog ure\xc4\x91aja. Fluid se pod visokim tlakom pretvara u visoke brzine mlaza u grlu konvergentno-divergentne mlaznice koja stvara nizak tlak u toj to\xc4\x8dki. Nizak tlak izvla\xc4\x8di usisani fluid u konvergentno-divergentnu mlaznicu gdje ih mije\xc5\xa1a sa pobudnim fluidom. U biti, energija pritiska ulaznog pobudnog fluida je pretvorena u kineti\xc4\x8dku energiju u obliku brzine u grlu konvergentno-divergentne mlaznice. Kako mije\xc5\xa1ani fluid ekspandira u razli\xc4\x8dite difuzore, kineti\xc4\x8dka energija se pretvara natrag u energiju tlaka na samom izlazu difuzor, u skladu s Bernoullijevim na\xc4\x8delima.\n_START_SECTION_\nKlju\xc4\x8dni parametri kod konstruiranja\n_START_PARAGRAPH_\nOmjer kompresije injektora, , definiran je kao omjer izlaznog tlaka  i ulaznog tlaka  usisanog fluida ._NEWLINE_Omjer povla\xc4\x8denja injektora, Ws / Wv, definiran je kao koli\xc4\x8dina pobudnog fluida Ws (u kg/h) na ulazu potrebna da komprimira iznos Wv (u kg/h) usisanog fluida._NEWLINE_Omjer kompresije i omjer povla\xc4\x8denja su klju\xc4\x8dni parametri u projektiranju injektora.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nInjektor je izumio Francuz, Henri Giffard 1858. i patentiran je u Velikoj Britaniji od Messrs Sharp Stewart & Co. of Glasgow. Pogonska sila na ulazu bila je omogu\xc4\x87ena odgovaraju\xc4\x87im fluidom pod visokim tlakom. Injektor je prvobitno kori\xc5\xa1ten u kotlovima parnih lokomotiva za ubrizgavanje ili pumpanje napojne vode u i iz kotla. Sastojao od tijela koje sadr\xc5\xbei niz od tri ili vi\xc5\xa1e mlaznica, "konusa" ili "cijevi". Para je pro\xc5\xa1la kroz mlaznicu koja je smanjila svoj tlak ispod atmosferskog i pove\xc4\x87ala brzinu pare. Svje\xc5\xbea voda je bila uvu\xc4\x8dena pomo\xc4\x87u mlaza pare te su para i voda u\xc5\xa1le u konergentno \xe2\x80\x9ckombinirani konus\xe2\x80\x9d koji ih je temeljito pomije\xc5\xa1ao tako da voda kondenzira paru. Kondenzirana mje\xc5\xa1avina je potom u\xc5\xa1la u divergentno \xe2\x80\x9ctransportni konus\xe2\x80\x9d koji je usporio mlaz, i na taj na\xc4\x8din izgradio pritisak iznad kotla. Preljevanje je bilo potrebno za vi\xc5\xa1ak pare ili vode da bi se dobio iscjedak, i to osobito na po\xc4\x8detku samog procesa. Bio je potreban najmanje jedan nepovratni ventil izme\xc4\x91u izlaza mlaznice i kotla da bi se sprje\xc4\x8dilo protjecanje, i obi\xc4\x8dno jo\xc5\xa1 jedan ventil koji je sprje\xc4\x8davao usisavanje zraka u samo protjecanje._NEWLINE_Nakon po\xc4\x8detnog skepticizma koji je proiza\xc5\xa1ao iz nepoznatih i povr\xc5\xa1nih paradoksalnih na\xc4\x8dina djelovanja, injektor je bio \xc5\xa1irom prihva\xc4\x87en kao alternativa mehani\xc4\x8dkim pumpama pri upravljanjau parnih lokomotiva. Injektori su bili jednostavni i pouzdani te termi\xc4\x8dki u\xc4\x8dinkoviti._NEWLINE_U\xc4\x8dinkovitost je dodatno pobolj\xc5\xa1ana razvojem vi\xc5\xa1estupanjskog injektora koji nije bio pokretan \xc5\xbeivom parom iz kotla nego ispu\xc5\xa1nim parama iz cilindra. Ovakvim postupcima kori\xc5\xa1tena je preostala energija koja bi ina\xc4\x8de bila neiskori\xc5\xa1tena. Parna lokomotiva je dominirala \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkim prometom od sredine 19. stolje\xc4\x87a do sredine 20. stolje\xc4\x87a, nakon kojeg je parna lokomotiva zastarjela. Glavnu ulogu tada preuzimaju dizelska lokomotiva i elektri\xc4\x8dna lokomotiva.\n_START_SECTION_\nVi\xc5\xa1estupanjski parni injektori\n_START_PARAGRAPH_\nU praksi, za usisavanje tlaka ispod 100 mbar apsolutno, biti \xc4\x87e upotrijebljeno vi\xc5\xa1e injektora obi\xc4\x8dno sa kondenzatorom izme\xc4\x91u etapa. Kondenzacijom pogonske pare uvelike se pobolj\xc5\xa1ava u\xc4\x8dinkovitost samog injektora.\n_START_SECTION_\nKonstrukcijski materijali\n_START_PARAGRAPH_\nInjektori ili izbaciva\xc4\x8di naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se proizvode od materijala: uglji\xc4\x8dni \xc4\x8delik, nehr\xc4\x91aju\xc4\x87i \xc4\x8delik, titan, PTFE-a.'