b'\n_START_ARTICLE_\nDrama\n_START_SECTION_\nPravilo o trojnom jedinstvu\n_START_PARAGRAPH_\nStrogo klasi\xc4\x8dno pravilo prema kojem radnja mora te\xc4\x87i unutar triju jedinstava: mjesta, vremena i radnje._NEWLINE_Jedinstvo mjesta zna\xc4\x8di da se radnja odvija na jednom mjestu, jedinstvo vremena zna\xc4\x8di da se radnja morala dogoditi u jedinstvenom, neprekinutom vremenskom odsjeku, a jedinstvo radnje zna\xc4\x8di da nema isprepletanja dviju ili vi\xc5\xa1e usporednih radnji.\n_START_SECTION_\nDrama jedno\xc4\x8dinka\n_START_PARAGRAPH_\nJedno\xc4\x8dinkom se naziva drama koja se sastoji od jednoga \xc4\x8dina, odri\xc4\x8de se razgranate intrige, a mo\xc5\xbee biti svedena na jedan lik; monodrama.\n_START_SECTION_\nRazvoj drame\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc4\x8dka komedija i tragedija imale su va\xc5\xbean utjecaj na razvoj drame u svim europskim knji\xc5\xbeevnostima. U srednjem vijeku razvija se poseban tip drame koji nastaje na osnovi crkvenih vjerskih obreda, nazivaju se misteriji, mirakuli i moraliteti, a u na\xc5\xa1oj knji\xc5\xbeevnosti su to prikazanja. U takvim djelima obra\xc4\x91uju se doga\xc4\x91aji iz Kristovog \xc5\xbeivota ili \xc5\xbeivota pojedinih svetaca i mu\xc4\x8denika._NEWLINE_Renesansna komedija slijedi anti\xc4\x8dku tradiciju. Na nju se naslanja i na\xc5\xa1 najve\xc4\x87i komediograf Marin Dr\xc5\xbei\xc4\x87. Vrhunac dramske umjetnosti u renesansi vezan je uz stvarala\xc5\xa1tvo Williama Shakespearea. _NEWLINE_U razdoblju klasicizma dolazi do ponovnog o\xc5\xbeivljavanja anti\xc4\x8dke drame._NEWLINE_Razdoblje romantizma o\xc5\xa1to se suprostavlja normama klasicisti\xc4\x8dke drame. Prikazuje se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e motiv odmetni\xc5\xa1tva i sukob pojedinca s dru\xc5\xa1tvom._NEWLINE_U 20. stolje\xc4\x87u javlja se teatar apsurda. U takvim dramama, koje se odupiru tradiciji europske drame, razvija se te\xc5\xbenja da se iska\xc5\xbee izgubljenost, osamljenost, tjeskoba i strah modernog \xc4\x8dovjeka (E. Ionesco, S. Beckett)._NEWLINE_Tespis je u 6. st. pr. Kr. uveo 1. glumca, Eshil uvodi 2. glumca, Sofoklo uvodi 3. glumca.'