b'\n_START_ARTICLE_\nVelika Mitru\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\nGradina na Mitru\xc5\xa1i\n_START_PARAGRAPH_\nNa vrhu Velike Mitru\xc5\xa1e (u smjeru od jugoistoka ka sjeverozapadu) nalazi se gradinski kompleks, naselje \xc4\x8diji su sustav obrane \xc4\x8dinila tri suhozidna prstena, te s pristupne strane jo\xc5\xa1 jedan suhozidni luk._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1te gradine je kamena zaravan promjera 40 metara, nekada opasana suhozidom. Drugi suhozidni prsten je opsega oko 180 m. Vrlo je vjerojatno da su u njemu postojala dva izlaza: jugozapadni s pogledom na Naronu i Neretvu, a drugi na sjeveroistoku, oba \xc5\xa1irine 3-4 metra. Tre\xc4\x87i prsten je opsega oko 450 m. Kao i drugi prsten, i ovaj je vjerojatno imao izlaz, okrenut prema Naroni. Izvan njega, sa sjeverozapada je jo\xc5\xa1 jedan suhozid lu\xc4\x8dnog oblika, dug 90 m, u kojem su dva izlaza \xc5\xa1irine 3 metra (svaki). Na povr\xc5\xa1ini su prona\xc4\x91eni neornamentirani kerami\xc4\x8dki ulomci, bez mogu\xc4\x87nosti pobli\xc5\xbeeg odre\xc4\x91ivanja, ali su vrlo sli\xc4\x8dni onima koje je prona\xc5\xa1ao Ivan Marovi\xc4\x87 u kamenim gomilama na podru\xc4\x8dju Narone._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da su Daorsi nastanjivali i lijevu i desnu obalu Neretve te trgovali s Grcima u Naroni, za pretpostaviti je da je ova gradina bila u njihovu posjedu. Strate\xc5\xa1ki gledano, bila je va\xc5\xbeno mjesto nadzora nad naronskom lukom i zale\xc4\x91em, pogotovo imaju\xc4\x87i u vidu da se s nje pru\xc5\xbea pogled na deltu Neretve od \xc4\x8capljine do Kule Norinske, te do brdskog lanca Hutova na istoku i vrhova Mihovil i Veliki \xc5\xa0ibenik (Vrgorsko gorje) na zapadu. Obzirom da su prona\xc4\x91eni kerami\xc4\x8dki ulomci nagorjeli, vrlo je vjerojatno stradala u po\xc5\xbearu, i to (mogu\xc4\x87e) u sukobima Ardijejaca i Daorsa u 4. stolje\xc4\x87u prije Krista ili mo\xc5\xbeda u kasnijim delmatskim plja\xc4\x8dka\xc5\xa1kim pohodima. Gradina je datirana u bron\xc4\x8dano i \xc5\xbeeljezno doba. Sli\xc4\x8dna je s drugim u bli\xc5\xbeoj okolini: Obale (Radi\xc5\xa1i\xc4\x87i) te \xc5\xbdu\xc5\xbeelj (Miletina), a spominjana je u radovima Carla Patscha, te Ive Bojanovskoga.'