b'\n_START_ARTICLE_\nTenor\n_START_PARAGRAPH_\nTenor je najvi\xc5\xa1i mu\xc5\xa1ki glas u modalnom registru, tj. vokalni registar naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e kori\xc5\xa1ten u pjevanju i govorenju. Nalazi se iznad baritona. Tipi\xc4\x8dni tenor glas ima raspon od C-a jednu oktavu ispod srednjeg C-a (261,6 Hz) do C-a jednu oktavu iznad srednjeg C-a (523,2 Hz). Rije\xc4\x8d "tenor" dolazi od latinske rije\xc4\x8di tenere, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di "dr\xc5\xbeati"._NEWLINE_U zbornoj glazbi, tenor je tre\xc4\x87i najvi\xc5\xa1i glas, iznad basa i ispod alta i soprana. S obzirom da je pravi tenorski glas rijetak, ponekad vi\xc5\xa1i baritoni ili ni\xc5\xbee alte pjevaju tenorsku ulogu.\n_START_SECTION_\nU operi\n_START_PARAGRAPH_\nIma vi\xc5\xa1e vrsta tenora. U klasi\xc4\x8dnoj glazbi, tenorski glas je orde\xc4\x91en po vokalnom rasponu, vokalnoj boji, vokalnoj te\xc5\xbeini, tesituri (raspon gdje je glas najprirodniji i najlak\xc5\xa1e proizvesti), vokalnoj rezonanci, i mjesta izmjene u glasu (passaggio). Ove razne osobine su upotrebljene u ocijenjivanju vrste svakog vokalnog raspona, ne samo tenora.'