b'\n_START_ARTICLE_\nAlexandru Averescu\n_START_SECTION_\nRani \xc5\xbeivot i vojna karijera\n_START_PARAGRAPH_\nAlexandru Averescu ro\xc4\x91en je 9. o\xc5\xbeujka 1859. godine u selu Ozerne u Besarabiji u dana\xc5\xa1njoj Ukrajini. Sin je Constantina i Casuce Averescu. Najprije se \xc5\xa1kolovao u teolo\xc5\xa1kom sjemeni\xc5\xa1tu u Izmailu, a nakon toga u \xc5\xa0koli za umjetnost i obrt u Bukure\xc5\xa1tu. Godine 1877. s 18 godina prijavljuje se kao dobrovoljac u \xc5\xbeandarmeriju u sastavu koje sudjeluje u rumunjskom ratu za nezavisnost. U navedenom ratu je vi\xc5\xa1e puta odlikovan, a pred kraj istog premje\xc5\xa1ten je u pri\xc4\x8duvu nakon \xc5\xa1to je zbog posljedica ozeblina pao na lije\xc4\x8dni\xc4\x8dkom pregledu. S \xc4\x8dinom narednika od 1879. godine slu\xc5\xbei u 3. konji\xc4\x8dkom eskadronu u Constanti. \xc5\xa0kolovanje nastavlja u Vojnoj \xc5\xa1koli u Targovisteu, te potom u Vojnoj \xc5\xa1koli u Torinu koju zavr\xc5\xa1ava 1886. godine. Tijekom \xc5\xa1kolovanja u Italiji upoznaje i svoju budu\xc4\x87u suprugu Clotildu Caligaris, ina\xc4\x8de opernu pjeva\xc4\x8dicu u milanskoj Scali. U me\xc4\x91uvremenu se, od 1881. godine nalazi na slu\xc5\xbebi u 1. pukovniji, nakon \xc4\x8dega je premje\xc5\xa1ten u 6. konji\xc4\x8dku pukovniju u Focsaniju. Godine 1889. unaprije\xc4\x91en je u \xc4\x8din satnika, u \xc4\x8din bojnika promaknut je 1894. godine, dok je \xc4\x8din potpukovnika dostigao 1898. godine._NEWLINE_Godine 1894. Averescu postaje ravnateljem Vojne akademije u Bukure\xc5\xa1tu. Navedenu du\xc5\xbenost obna\xc5\xa1a jednu godinu, do 1895. godine kada je imenovan vojnim ata\xc5\xa1eom u Njema\xc4\x8dkom Carstvu. Od 1899. godine nalazi se na polo\xc5\xbeaju na\xc4\x8delnika operativnog odjela Glavnog sto\xc5\xbeera koju du\xc5\xbenost obna\xc5\xa1a do 1904. godine. U me\xc4\x91uvremenu je, godine 1901. promaknut u \xc4\x8din pukovnika, dok je u \xc4\x8din brigadnog generala unaprije\xc4\x91en u svibnju 1906. godine. Te iste godine postaje zapovjednikom vojnog okruga u Tecuciju._NEWLINE_U o\xc5\xbeujku 1907. godine Averescu sudjeluje u gu\xc5\xa1enju selja\xc4\x8dkog ustanka koji je uzrokovao i pad vlade. U novoj vladi Dimitrija Sturdze obna\xc5\xa1a du\xc5\xbenost ministra rata do 1909. godine. Nakon toga obna\xc5\xa1a du\xc5\xbenost zapovjednika 1. divizije smje\xc5\xa1tene u Turnu Severinu, te potom zapovjednika II. korpusa sa sjedi\xc5\xa1tem u Craiovi. U studenom 1911. godine postaje na\xc4\x8delnikom Glavnog sto\xc5\xbeera. U tom svojstvu koordinira vojnim operacijama rumunjske vojske u Drugom balkanskom ratu. Du\xc5\xbenost na\xc4\x8delnika Glavnog sto\xc5\xbeera obna\xc5\xa1a do prosinca 1913. godine kada ga na tom mjestu zamjenjuje Constantin Cristescu. U me\xc4\x91uvremenu je, u travnju 1912. godine promaknut u \xc4\x8din general bojnika. Od prosinca 1913. godine Averescu obna\xc5\xa1a du\xc5\xbenost zapovjednika I. korpusa na kojoj du\xc5\xbenosti se nalazi i u trenutku ulaska Rumunjske u rat.\n_START_SECTION_\nPrvi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nNakon ulaska Rumunjske u rat Averescu je imenovan zapovjednikom 2. armije. Zadatak 2. armije je bio da prodre u Transilvaniju, te je u po\xc4\x8detku ista dobro napredovala. Me\xc4\x91utim, uslijed pada Turtucaiae i prodora bugarsko-njema\xc4\x8dkih snaga u Dobrud\xc5\xbeu Averescu je dodijeljeno zapovjedni\xc5\xa1tvo nad Grupom armija Jug sa zadatkom da zaustavi bugarsko-njema\xc4\x8dko napredovanje. Averescu je isplanirao iskrcavanje rumunjskih jedinica preko Dunava kako bi iza le\xc4\x91a napale i okru\xc5\xbeile bugarsko-njema\xc4\x8dke snage, te su u tu svrhu dopremljena poja\xc4\x8danja iz Transilvanije. Me\xc4\x91utim, Flamandski manevar kako se naziva navedena operacija, pretrpjela je neuspjeh zbog lo\xc5\xa1ih vremenskih prilika, jakog neprijateljskog otpora, te uni\xc5\xa1tenja pontonskih mostova od strane austrougarskih monitora._NEWLINE_Nakon neuspjeha kod Flamande, Grupa armija Jug je raspu\xc5\xa1tena, a Averescu se 25. rujna 1916. godine vratio na mjesto zapovjednika 2. armije. Svoju vojnu reputaciju obnovio je i o\xc4\x8duvao u uspje\xc5\xa1nom povla\xc4\x8denju jedinica 2. armije preko Karpata u Moldaviju tako da je 2. armija bila jedina ve\xc4\x87a vojna jedinica koja je zadr\xc5\xbeala svoj vojni ustroj. U sije\xc4\x8dnju 1917. godine Averescu je promaknut u \xc4\x8din generala korpusa, nakon \xc4\x8dega sudjeluje u reorganizaciji rumunjske vojske koja se morala povu\xc4\x87i s ve\xc4\x87eg dijela svoga teritorija. Nakon reorganizacije, tijekom 1917. godine Averescu zapovijedaju\xc4\x87i 2. armijom uspje\xc5\xa1no sudjeluje u Bitci kod Marastija, te potom u Bitci kod Marasestija kojom jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e podi\xc5\xbee svoju vojnu reputaciju._NEWLINE_Kralj Ferdinand I. dana 29. sije\xc4\x8dnja 1918. godine imenuje Averescua predsjednikom Vlade. U tom svojstvu Averescu 20. velja\xc4\x8de 1918. godine nakon dugih i te\xc5\xa1kih pregovora s Centralnim silama potpisuje primirje u Buftei. Me\xc4\x91utim, kako je kralj smatrao da su uvjeti primirja lo\xc5\xa1i i nepovoljni za Rumunjsku, 27. velja\xc4\x8de 1918. godine Averescua razrje\xc5\xa1uje du\xc5\xbenosti predsjednika Vlade, te za novog mandatara odre\xc4\x91uje Alexandrua Marghilomana.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dka karijera\n_START_PARAGRAPH_\nU prolje\xc4\x87e 1918. godine Averescu napu\xc5\xa1ta vojsku, te se po\xc4\x8dinje intenzivnije baviti politikom. Osniva Narodnu ligu koja je kasnije preimenovana u Narodnu stranku sa kojom je sa svojom populisti\xc4\x8dkom politikom bio iznimno popularan me\xc4\x91u selja\xc4\x8dkom populacijom kojima se obe\xc4\x87avalo provo\xc4\x91enje agrarne reforme. Tijekom politi\xc4\x8dke krize po\xc4\x8detkom 1920. godine Averescu 20. o\xc5\xbeujka 1920. godine postaje predsjednikom Vlade. Na izborima koji su odr\xc5\xbeani u svibnju te iste godine njegova stranka dobiva ve\xc4\x87inu, tako da Averescu samostalno formira Vladu. Tijekom mandata me\xc4\x91utim, ne opravdava o\xc4\x8dekivanja koja su u njega ulagana. Iako je proveo monetarne i financijske reforme, agrarna reforma nije provedena sukladno Averescuovim obe\xc4\x87anjima, \xc5\xa1to je uzrokovalo njegov pad popularnosti posebice kod seljaka koji su ga do tada u velikoj ve\xc4\x87ini podr\xc5\xbeavali. Averescu je du\xc5\xbenost predsjednika vlade obna\xc5\xa1ao do 13. prosinca 1921. godine kada je zbog politi\xc4\x8dke krize odstupio s mjesta premijera._NEWLINE_Averescu se na mjesto predsjednika Vlade vra\xc4\x87a 30. o\xc5\xbeujka 1926. godine kada ga kralj Ferdinand na iznena\xc4\x91enje javnosti ponovno imenuje za premijera. Averescu organizira izbore u kojima osvaja tijesnu ve\xc4\x87inu. Averescov tre\xc4\x87i mandat na mjestu predsjednika Vlade karakterizira sklapanje sporazuma s fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkom Italijom, te sve ve\xc4\x87e pribli\xc5\xbeavanje desnim politi\xc4\x8dkim grupacijama. Averescu je prisiljen odstupiti s mjesta predsjednika vlade 4. lipnja 1927. godine nakon \xc5\xa1to je otkriveno da u tajnosti pregovara s Karolom o povratku na rumunjsko prijestolje._NEWLINE_Na izborima koji su odr\xc5\xbeani u srpnju 1927. godine Averescu je do\xc5\xbeivio te\xc5\xbeak politi\xc4\x8dki poraz jer njegova Narodna stranka nije uspjela prije\xc4\x87i izborni prag koji je iznosio 2%. Averescu, iako senator, sve vi\xc5\xa1e gubi politi\xc4\x8dki utjecaj, jednako kao i njegova stranka koja se po\xc4\x8dinje dijeliti. Averescu je bio veliki zagovaratelj povratka Karola na rumunjsko prijestolje \xc5\xa1to se i dogodilo 8. lipnja 1930. godine. Nekoliko mjeseci poslije, 25. listopada 1930. godine novi kralj je Averescuu dodijelio titulu mar\xc5\xa1ala. Godine 1937., iako tada u lo\xc5\xa1im odnosima s kraljem, imenovan je u Kraljevsko vije\xc4\x87e. Idu\xc4\x87e, 1938. godine, tijekom velja\xc4\x8de i o\xc5\xbeujka obna\xc5\xa1a du\xc5\xbenost ministra bez lisnice u Vladi Mirona Cristee.\n_START_SECTION_\nSmrt i pogreb\n_START_PARAGRAPH_\nAlexandru Averescu preminuo je 2. listopada 1938. godine u 80. godini \xc5\xbeivota u Bukure\xc5\xa1tu. Pokopan je u kripti Mauzoleja Marasti podignutom u \xc4\x8dast poginulih u Bitci kod Marastija.'