b'\n_START_ARTICLE_\nOpsada Novog Zrina\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dko-vojna pozadina\n_START_PARAGRAPH_\nUnato\xc4\x8d manjim okr\xc5\xa1ajima i bitkama uzdu\xc5\xbe granice Turskog Carstva s onda\xc5\xa1njom Hrvatskom, Ugarskom i Transilvanijom (tada u sklopu Habsbur\xc5\xa1ke Monarhije), po\xc4\x8detkom \xc5\xa1ezdesetih godina sedamnaestog stolje\xc4\x87a vladao je nestabilan i nesiguran privremeni mir izme\xc4\x91u Habsbur\xc5\xa1ke Monarhije i Turaka. Izgledalo je da su obje strane nastojale zadr\xc5\xbeati razmjerno mirno razdoblje, bez velikih vojnih pohoda i ratnih razaranja, kakvo je i do tada posljednjih desetlje\xc4\x87a vladalo. Premda u stagnaciji, osmanska je dr\xc5\xbeava ipak jo\xc5\xa1 imala mo\xc4\x87 i apetite za osvajanjem tu\xc4\x91ih teritorija. Leopold I. Habsbur\xc5\xa1ki, mladi i neiskusni dvadesetogodi\xc5\xa1nji vladar, nalaze\xc4\x87i se pod sna\xc5\xbenim utjecajem svoji savjetnika i imaju\xc4\x87i mnoge dr\xc5\xbeavni\xc4\x8dke interese vezane za odnos snaga s drugim velikim europskim dr\xc5\xbeavama, napose ja\xc4\x8danjem konkurentske Francuske pod Lujem XIV., izra\xc5\xbeavao je bojazan da bi Turci u nekom pogodnom trenutku mogli poduzeti vojni pohod na Be\xc4\x8d. Stoga je svojim generalima naredio da glavninu vojske dr\xc5\xbee \xc5\xa1to bli\xc5\xbee glavnog grada Monarhije, a da interveniraju na udaljenijim podru\xc4\x8djima tek onda kada to bude krajnje nu\xc5\xbeno._NEWLINE_S druge strane, Nikola VII. Zrinski, dugogodi\xc5\xa1nji hrvatski ban, smatrao je da je sazrelo vrijeme da se neprijatelju zadaju odlu\xc4\x8dni udarci i da ga se prinudi na povla\xc4\x8denje s daleko na zapadu osvojenih teritorija Hrvatske i Ugarske. On sam je povremeno, na svoju ruku, poduzimao vojne akcije protiv Turaka, zalaze\xc4\x87i duboko u njihovu pozadinu. Istodobno je u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ivao obranu, pa je me\xc4\x91u ostalima 1661. godine, prema nacrtima vojnog  graditelja Wassenhovena, izgradio i utvrdu Novi Zrin na strate\xc5\xa1ki va\xc5\xbenom polo\xc5\xbeaju na rijeci Muri, na predjelu zvanom Veliki Pa\xc5\xbeut, blizu njenog u\xc5\xa1\xc4\x87a u Dravu. Utvrda, s vi\xc5\xa1e strana okru\xc5\xbeena opkopima punim vode, sastojala se od dva dijela, i to od ve\xc4\x87eg na lijevoj, ugarskoj obali Mure, te od manjeg na desnoj, hrvatskoj strani rijeke, a oba su bila povezana pokretnim mostovima preko rije\xc4\x8dnog otoka koji se nalazio upravo izme\xc4\x91u njih. _NEWLINE_Ve\xc4\x87ina onda\xc5\xa1njih vojnih stru\xc4\x8dnjaka ocijenila je da je, unato\xc4\x8d svojoj kompleksnosti, a mo\xc5\xbeda i zbog nje, velebna kasnorenesansno-ranobarokna  nizinska fortifikacija (njem. Wasserburg) bila solidno projektirana i izgra\xc4\x91ena, te da ju je zbog toga, kao i zbog strate\xc5\xa1ki mudro izabrane lokacije, bilo te\xc5\xa1ko osvojiti. Bilo je, naravno, i suprotnih mi\xc5\xa1ljenja, a takva su imale i neke klju\xc4\x8dne osobe na Be\xc4\x8dkom dvoru._NEWLINE_Novi je Zrin postao trn u oku osmanskih osvaja\xc4\x8da, pa su oni, osobito tijekom 1663. godine, poduzeli vi\xc5\xa1e vojnih akcija i poku\xc5\xa1ali ga osvojiti. Ve\xc4\x87e bitke pod njim odvijale su se u sije\xc4\x8dnju 1663., zatim 13. srpnja iste godine, pa 13. kolovoza, zatim u rujnu (kada je utvrdu napalo 10.000 Turaka pod vodstvom kani\xc5\xa1kog pa\xc5\xa1e), u listopadu (kada je Novi Zrin poku\xc5\xa1alo osvojiti 9.000 vojnika bosanskog pa\xc5\xa1e), te na koncu 17. studenog, kojom prigodom su napada\xc4\x8di namjeravali izgraditi most preko Mure. U svim tim bitkama hrvatske snage, potpomognute austrijskima i ugarskima, uspjele su obraniti utvrdu. _NEWLINE_Godine 1663. do\xc5\xa1lo je u Transilvaniji (Erdelju), koja je bila u vazalnom odnosu s Turskim Carstvom, do uslo\xc5\xbenjavanja vojno-politi\xc4\x8dke situacije zbog me\xc4\x91usobnih sukoba pretendenata za vlast u toj pokrajini, pa je tamo iz pravca Istanbula stigla ogromna turska vojska pod zapovjedni\xc5\xa1tvom velikog vezira Faz\xc4\xb1l Ahmed-pa\xc5\xa1e \xc4\x86uprili\xc4\x87a kako bi smirila stanje. Ta je vojska na prolje\xc4\x87e 1664. nastavila put prema zapadnim dijelovima Ugarske.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x87anska vojska\n_START_PARAGRAPH_\nZnaju\xc4\x87i kakva opasnost prijeti Novom Zrinu, Nikola Zrinski se znatno anga\xc5\xbeirao i animirao utjecajne ljude na be\xc4\x8dkom dvoru kako bi dobio \xc5\xa1to ve\xc4\x87u pomo\xc4\x87 u ljudstvu i vojnom materijalu. Premda Dvor nije bio odu\xc5\xa1evljen da pomogne obrani novoizgra\xc4\x91ene utvrde na Muri, jer se bojao o\xc5\xa1tre reakcije s turske strane, ipak je, na vijest o dolasku nove mnogobrojne vojske iz Male Azije, odnosno Transilvanije, na \xc4\x8delu s velikim vezirom Fazil Ahmed-pa\xc5\xa1om, odobrio da se austrijske i njema\xc4\x8dke postrojbe (oko 6.000 do 7.000 ljudi) koje su predvodili generali Hohenlohe i Strozzi, po\xc4\x8detkom lipnja 1664. godine stacioniraju u vojnim taborima na podru\xc4\x8dju Novog Zrina i susjednog Legrada. Potonji je bio sjedi\xc5\xa1te Legradske kapetanije, a nalazio se u to vrijeme na lijevoj, me\xc4\x91imurskoj strani rijeke Drave (kasnije je, 1710. godine, Drava promijenila tok i prebacila Legrad u Podravinu), tek nekoliko kilometara udaljen od Novog Zrina. U obrambenom sto\xc5\xbeeru, uspostavljenom nadomak Legrada jedno je vrijeme boravio i glavni carski vojni zapovjednik Raimund Montecuccoli._NEWLINE_Na desnoj, me\xc4\x91imurskoj obali rijeke Mure, u blizini same utvrde, istodobno su se smjestile hrvatske i ugarske postrojbe kojima su na \xc4\x8delu bili Nikola Zrinski (sa svojih 8.000  vojnika), njegov brat Petar (koji je u vojni logor stigao ne\xc5\xa1to kasnije, 22. lipnja, s oko 4.000 hrvatskih ratnika), Ivan IV. grof Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87 Trako\xc5\xa1\xc4\x87anski, grof Franjo Nadasdy (ma\xc4\x91. Nadasdy Ferenc), te grof Pavao Eszterh\xc3\xa1zy (ma\xc4\x91. Eszterh\xc3\xa1zy P\xc3\xa1l) (potonji na \xc4\x8delu ugarskih \xc4\x8deta s ukupno 900 ljudi). Iz ta dva vojna logora, u kojima je tijekom opsade bilo na raspolaganju ukupno oko 30.000 ljudi, svakodnevno su se tijekom borbi u Novi Zrin prebacivale nove svje\xc5\xbee postrojbe, koje su zamjenjivale umorne, ranjene ili poginule branitelje. S obzirom da su  prostorni kapaciteti Novog Zrina bili relativno sku\xc4\x8deni, prema mi\xc5\xa1ljenjima nekih povjesni\xc4\x8dara istovremeno su fortifikaciju aktivno branile snage najvi\xc5\xa1e od oko 3.000 vojnika, a ima ih koji smatraju da ih je bilo manje od 2.000. Obranom Novog Zrina operativno i osobno rukovodili su Zrinski, Hohenlohe i Strozzi, a na borbenim polo\xc5\xbeajima u samoj tvr\xc4\x91avi izvr\xc5\xa1ni zapovjednici su bili kapetan novozrinske stra\xc5\xbee (ka\xc5\xa1telan) Andrija Horvat i, s dolaskom njema\xc4\x8dkih poja\xc4\x8danja pristigli, barun d\'Avencourt.\n_START_SECTION_\nTursko-tatarska vojska\n_START_PARAGRAPH_\nVelika tursko-tatarska vojska, koja je pod zapovjedni\xc5\xa1tvom velikog vezira Fazil Ahmed-pa\xc5\xa1e \xc4\x86uprili\xc4\x87a stigla do lijeve obale Mure i po\xc4\x8dela se tamo stacionirati po\xc4\x8detkom mjeseca lipnja 1664. godine (izme\xc4\x91u 2. i 4. lipnja), imala je vi\xc5\xa1e desetaka tisu\xc4\x87a ratnika raznih rodova vojske, (janji\xc4\x8dari, spahije, azapi i dr.). S obzirom da je tursko upori\xc5\xa1te Velika Kani\xc5\xbea tijekom mjeseca svibnja 1664. bila izlo\xc5\xbeena neuspje\xc5\xa1noj opsadi kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih snaga pod vodstvom Nikole Zrinskog, u njoj su ve\xc4\x87 od prije bile stacionirane znatne vojne snage koje su ju obranile, a sada su se mogle pridru\xc5\xbeiti novopristigloj armadi. Procjenjuje se da je veliki vezir na cijelom \xc5\xa1irokom prostoru izme\xc4\x91u Novog Zrina i Velike Kani\xc5\xbee ukupno imao na raspolaganju mo\xc4\x87nu silu od oko 200.000 ljudi, od \xc4\x8dega najmanje 40.000 turskih i 30.000 tatarskih vojnika (mogu\xc4\x87e i do 100.000), dok su ostalo bile logisti\xc4\x8dke postrojbe, radnici, sluge i drugo pomo\xc4\x87no osoblje.\n_START_SECTION_\nPripreme za obranu\n_START_PARAGRAPH_\nOsim \xc5\xa1to je agitirao i po\xc5\xbeurivao Be\xc4\x8dki dvor za pomo\xc4\x87 u obrani Novog Zrina, Nikola Zrinski je i sam vr\xc5\xa1io pripreme za utvr\xc4\x91ivanje i poja\xc4\x8davanje fortifikacijskih objekata, dopremu naoru\xc5\xbeanja, streljiva, baruta i druge vojne opreme, te opskrbu namirnica za branitelje. Prema dostupnim izvorima, na bedemima je vojna posada postavila \xc4\x8dak 24 topa. _NEWLINE_Kao ban, Zrinski je sazivao Hrvatski sabor, koji je donosio zaklju\xc4\x8dke o konkretnim mjerama pomo\xc4\x87i za obranu Novog Zrina, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i pribavljanje novca i mobilizaciju vojno sposobnog stanovni\xc5\xa1tva. Jedno od takvih zasjedanja Sabora odr\xc5\xbeano je u Vara\xc5\xbedinu 17. i 18. travnja 1664. kojom prigodom su done\xc5\xa1ene operativne odredbe o nova\xc4\x8denju posebnih postrojbi, obvezi naoru\xc5\xbeanja pje\xc5\xa1aka prema broju ku\xc4\x87a i sabirnim mjestima za vojsku.  _NEWLINE_Uz izravne pripreme za obranu tvr\xc4\x91ave, koje su uklju\xc4\x8divale nabavu, postavljanje i skadi\xc5\xa1tenje oru\xc5\xbeja, opskrbu hranom, te nova\xc4\x8denje ljudstva, zna\xc4\x8dajno je za obranu bilo smanjenje turskog pritiska putem povremenih iznenadnih protunapada kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih snaga, pa \xc4\x8dak i opsada osmanskih upori\xc5\xa1ta na \xc5\xa1irokom prostoru od Hrvatske, preko cijele Ugarske, pa do podru\xc4\x8dja dana\xc5\xa1nje Slova\xc4\x8dke. Zabilje\xc5\xbeeno je da su, na primjer, u travnju 1664. postrojbe Zrinskog i Hohenlohea iznenadnim napadom na turski konvoj zaplijenile nekoliko tisu\xc4\x87a zapre\xc5\xbenih vozila s hranom i vojnom opremom, koju su pohranili u skladi\xc5\xa1ta Novog Zrina. _NEWLINE_Velika neizravna pomo\xc4\x87 obrani Novog Zrina bila je ve\xc4\x87 navedena opsada Velike Kani\xc5\xbee u svibnju 1664. kojom je Zrinski \xc5\xbeelio rasteretiti izravni pritisak na svoje posjede u Me\xc4\x91imurju te presje\xc4\x87i turski teritorij u obliku izbo\xc4\x8denog \xe2\x80\x9ed\xc5\xbeepa\xe2\x80\x9c oko Velike Kani\xc5\xbee, koji je s tri strane bio okru\xc5\xbeen teritorijem pod hrvatskom i ugarskom kontrolom. Hrvatski je ban htio iskoristiti prigodu da osvoji to sna\xc5\xbeno branjeno sjedi\xc5\xa1te kani\xc5\xa1kog sand\xc5\xbeaka, nakon \xc5\xa1to su zimi 1664. na hrvatski sjever pristigle ve\xc4\x87 navedene austrijske i njema\xc4\x8dke trupe na \xc4\x8delu s generalima Hohenloheom i Strozzijem, pa su zajedno s Hrvatima pod vodstvom Zrinskog i Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87a 27. travnja pre\xc5\xa1le Muru i istog dana zapo\xc4\x8dele opsadu Kani\xc5\xbee. Taj pothvat, koji se odu\xc5\xbeio kroz cijeli mjesec svibanj, nije zavr\xc5\xa1io uspje\xc5\xa1no, jer je pribli\xc5\xbeavanje ogromne turske vojske na \xc4\x8delu s velikim vezirom prouzro\xc4\x8dilo 1. lipnja prekid opsade i povla\xc4\x8denje kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih snaga natrag preko Mure i njihovo stacioniranje na \xc5\xa1irem podru\xc4\x8dju Legrada.\n_START_SECTION_\nUkopavanje i po\xc4\x8detak napada\n_START_PARAGRAPH_\nDolaskom u blizinu Novog Zrina, turska se vojska na lijevoj obali Mure, prema zapovijedi velikog vezira, odmah po\xc4\x8dela ukopavati, kako bi izbjegla da ju branitelji s bedema tvr\xc4\x91ave imaju na ni\xc5\xa1anu na otvorenom i neza\xc5\xa1ti\xc4\x87enom brisanom prostoru. Tako\xc4\x91er je podizala nasipe iza kojih je smjestila topni\xc5\xa1tvo, iz kojeg je kasnije danono\xc4\x87no pucala, kako po braniteljima u tvr\xc4\x91avi, tako i po postrojbama smje\xc5\xa1tenima u vojnim logorima udaljenima od Mure. Istovremeno su pojedine kombinirane tursko-tatarske \xc4\x8dete splavima poku\xc5\xa1ale doprijeti do manjih rije\xc4\x8dnih otoka i tamo se ukopati ili napraviti mostove, ali su ih branitelji u tome sprije\xc4\x8dili, napav\xc5\xa1i ih i prisiliv\xc5\xa1i na povla\xc4\x8denje. Pritom je ve\xc4\x87 prvih dana, to\xc4\x8dnije 6. lipnja 1664., u \xc5\xbeestokim borbama oko rije\xc4\x8dnih otoka poginuo general Peter Strozzi. _NEWLINE_Za opsjedatelje je otegotna okolnost bila ta \xc5\xa1to je utvrda velikim dijelom bila okru\xc5\xbeena vodom, pa se kopnenim putem mogla napasti samo na razmjerno uskom prostoru s ju\xc5\xbene i jugoisto\xc4\x8dne strane. Uz to, bila je i na malo povi\xc5\xa1enom terenu, odnosno na ve\xc4\x87oj nadmorskoj visini od okolnog zemlji\xc5\xa1ta._NEWLINE_Kronologija opsade govori da je ujutro 5. lipnja 1664. u 8 sati veliki vezir izdao naredbu za po\xc4\x8detak opsade Novog Zrina. Napada\xc4\x8di su intenzivno nadirali i kopnom i rijekom pomo\xc4\x87u splavi, ali su ih kr\xc5\xa1\xc4\x87anske snage u izravnim okr\xc5\xa1ajima sljede\xc4\x87ih dana sprje\xc4\x8davale na svim polo\xc5\xbeajima. Od 8. lipnja Turci su po\xc4\x8deli intenzivno pucati iz velikih topova \xc4\x8dije su dvije  bitnice prethodne no\xc4\x87i postavljene na za\xc5\xa1ti\xc4\x87ene nasipe na povi\xc5\xa1enim dijelovima terena. Nakon topovskih salvi slijedili su pje\xc5\xa1a\xc4\x8dki juri\xc5\xa1i, ali su redom odbijani.\n_START_SECTION_\nJednomjese\xc4\x8dni otpor branitelja\n_START_PARAGRAPH_\nPremda se pojedini izvori razlikuju u datumima po\xc4\x8detka i zavr\xc5\xa1etka opsade, ona je trajala oko mjesec dana. Prva dva dana turski su juri\xc5\xa1i bili uglavnom neuspje\xc5\xa1ni, ali je svejedno 7. lipnja 1664. do generala Hohenlohea do\xc5\xa1ao turski mirovni glasnik sa zahtjevom za predaju utvrde. Taj je zahtjev glatko odbijen; \xc5\xa1tovi\xc5\xa1e, Hohenlohe je svom podre\xc4\x91enom \xc4\x8dasniku barunu d\'Avancourtu naredio da s oko 1.500 vojnika provali iz utvrde i napadne neprijateljske polo\xc5\xbeaje. Ta je postrojba iznenadila Turke i izvr\xc5\xa1ila pokolj me\xc4\x91u njima. Ali napada\xc4\x8di su se konsolidirali i nastavili s juri\xc5\xa1ima na Novi Zrin._NEWLINE_Pod okriljem no\xc4\x87i izme\xc4\x91u 8. i 9. lipnja osmanske su snage kopale nove rovove koji su bili sve bli\xc5\xbee utvrdi. Narednog dana ponovno su branitelji izveli iznenadni proboj, ali ne tako uspje\xc5\xa1no kao prije. Namjeravali su i protjerati Turke s murskog otoka, ali su zbog velikih gubitaka odustali. Sljede\xc4\x87ih dana kopanje opsadnih jaraka i nasipa se nastavilo, a na Legradskoj gori postavljeni su 11. lipnja novi topovi, koji su od tada neumorno pucali, dok su se turski juri\xc5\xa1i izmjenjivali jedan za drugim. _NEWLINE_Dana 20. lipnja glavni carski zapovjednik Montecuccoli pozvao je sve svoje generale na zasjedanje ratnog vije\xc4\x87a u Legrad, kako bi razmotrili situaciju i predvidjeli mogu\xc4\x87e daljnje aktivnosti neprijatelja. Budu\xc4\x87i da su skoro svakog dana kr\xc5\xa1\xc4\x87anskim snagam stizala poja\xc4\x8danja, Nikola Zrinski je na tom ratnom vije\xc4\x87u zatra\xc5\xbeio da se sa svim raspolo\xc5\xbeivim snagama napadne Turke i prekine opsada, ali je Montecuccoli to odbio, uz obrazlo\xc5\xbeenje da je tajnim kanalima obavije\xc5\xa1ten da neprijateljske postrojbe imaju 70.000 ljudi, \xc5\xa1to je previ\xc5\xa1e za njegovih 30.000, te da o\xc4\x8dekuje dolazak novih njema\xc4\x8dkih vojnih jedinica pod zapovjedni\xc5\xa1tvom  badenskog markgrofa Leopolda Vilima, kao i francuskih postrojbi pod vodstvom grofa Jeana de Coligny-Salignyja._NEWLINE_24. lipnja osmanska je vojska poku\xc5\xa1ala zapaliti palisade novozrinske tvr\xc4\x91ave, ali bezuspje\xc5\xa1no, jer je braniteljska posada otvorila \xc5\xbeestoku paljbu po njoj, te ju otjerala. Isto se ponovilo jo\xc5\xa1 nekoliko puta sljede\xc4\x87e no\xc4\x87i i dana. Nekoliko narednih dana o\xc4\x8dekivali su se turski juri\xc5\xa1i, ali do njih ipak nije do\xc5\xa1lo. Od uhva\xc4\x87enih neprijateljskih prebjega branitelji su saznali da Turci i Tatari pripremaju velik broj vre\xc4\x87a s pijeskom kojima bi zatrpali dijelove opkopa oko Novog Zrina napunjenih vodom, a istovremeno su dopremljena i drva za gradnju mosta kojim bi \xc4\x86uprili\xc4\x87eva armija pokraj utvrde pre\xc5\xa1la preko Mure i napala kr\xc5\xa1\xc4\x87anski vojni logor. U povremenom zati\xc5\xa1ju obrambene su postrojbe iskoristile svaki pogodni trenutak kako bi izvr\xc5\xa1ile popravne radove na pukotinama i drugim o\xc5\xa1te\xc4\x87enjima tvr\xc4\x91ave, koja su ve\xc4\x87 bila znatna. Montecuccoli pak je u me\xc4\x91uvremenu iznenada napustio Legrad. Situacija je krajem lipnja sve vi\xc5\xa1e izgledala bezizlazna, branitelji iscrpljeni, a znatne pri\xc4\x8duvne snage i dalje ostajale stacionirane u vojnom logoru kod Legrada. Dana 28. lipnja u vrat je te\xc5\xa1ko ranjen barun d\'Avencourt, pa je zapovjedni\xc5\xa1tvo nad njegovim postrojbama u samoj tvr\xc4\x91avi preuzeo pukovnik Tasso._NEWLINE_Kada je to\xc4\x8dno Novi Zrin pao u osmanske ruke, nije sa sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u utvr\xc4\x91eno. Zna se da je sveop\xc4\x87i masovni napad opsjedatelja sa svih strana uslijedio istom 30. lipnja 1664., pa neki uzimaju taj datum za zavr\xc5\xa1etak opsade. Tog je dana poginuo i novozrinski kapetan Andrija Horvat. Preostali, ve\xc4\x87 iscrpljeni vojnici u samoj utvrdi dobili su Montecuccolijevu poruku da, ako ne mogu obraniti novi Zrin, neka zapale drvene dijelove, barutom dignu utvrdu u zrak i povuku se preko mostova. Stanje je postalo kriti\xc4\x8dno, ali je od 1. do 3. srpnja padala jaka ki\xc5\xa1a, koja je zasigurno omela turske planove zauzimanja fortifikacije na Muri i prelaska na drugu stranu rijeke. Ipak, napada\xc4\x8di su napredovali i tjerali branitelje na uzmak, a ovi se povla\xc4\x8dili preko mostova. Turci su ih pritom ometali, pucaju\xc4\x87i po mostovima, bu\xc5\xa1e\xc4\x87i im pontone i \xc4\x8damce, pa se dio branitelja i utopio u Muri. U to je vrijeme blizu 30.000 pripadnika pri\xc4\x8duvne kr\xc5\xa1\xc4\x87anske vojske mirno stajalo nedaleko od krvavog masakra i \xc4\x8dekalo, jer im je Montecuccoli naredio da ne kre\xc4\x87u u pomo\xc4\x87 braniteljima Novog Zrina.\n_START_SECTION_\nRu\xc5\xa1enje Novog Zrina do temelja\n_START_PARAGRAPH_\nSvladav\xc5\xa1i po\xc4\x8detkom srpnja posljednje d\xc5\xbeepove otpora u Novom Zrinu, tursko-tatarske postrojbe su na bedeme izvjesile turske zastave, a veliki vezir je ipak donio odluku da se ne forsira Mura. Vjerojatno je na tu odluku utjecalo i to \xc5\xa1to su u kr\xc5\xa1\xc4\x87anski tabor u me\xc4\x91uvremenu pristigla najavljena poja\xc4\x8danja iz Njema\xc4\x8dke i Francuske, o \xc4\x8demu je on zacijelo bio obavije\xc5\xa1ten. Budu\xc4\x87i da je njemu protivni\xc4\x8dka vojska na desnoj obali Mure bila spremna suprotstaviti se njegovim postrojbama u slu\xc4\x8daju prelaska rijeke, ocijenio je da je bolje ne izlagati se prevelikom riziku mogu\xc4\x87eg poraza ili velikih gubitaka u tom pothvatu. Umjesto toga, odredio je da se najprije do temelja razori Novi Zrin, a zatim da se vojska uputi na sjever, prema Velikoj Kani\xc5\xbei. _NEWLINE_Dana 7. srpnja 1664. Osmanlije su iskopale podzemne lagume (potkope), postavili mine i potpalili ih. Bedemi utvrde bili su razneseni eksplozijama, a ne\xc5\xa1to ranije bile su zapaljene drvene palisade, koje su cijeli dan gorjele. Ujedno su zatrpani jarci s vodom. Time je Novi Zrin prestao postojati, ali sje\xc4\x87anje na velebnu tvr\xc4\x91avu Nikole Zrinskog jo\xc5\xa1 dugo nije izblijedjelo. \xc5\xa0tovi\xc5\xa1e, na mnogim je europskim zemljopisnim kartama \xc4\x8dak i nekoliko desetlje\xc4\x87a nakon uni\xc5\xa1tenja bio ucrtan njegov polo\xc5\xbeaj na Muri, eventualno s napomenom demolito (tal. sru\xc5\xa1en, razvaljen, uni\xc5\xa1ten) i sli\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nLjudski gubitci\n_START_PARAGRAPH_\nOpsada Novog Zrina rezultirala je velikim gubitcima u ljudstvu, kako s hrvatsko-austrijsko-njema\xc4\x8dko-ugarske strane, tako i s tursko-tatarske, ali su broj\xc4\x8dani podatci o tome separatni, selektivni, kontradiktorni ili nepouzdani. Poznati putopisac Evlija \xc4\x8celebi, vrlo sklon preuveli\xc4\x8davanjima u svojim putopisima, osobno je bio nazo\xc4\x8dan u borbama za utvrdu na Muri i kasnije napisao kako je \xe2\x80\x9epoginulo sedamnaest tisu\xc4\x87a na\xc5\xa1ih Kr\xc5\xa1\xc4\x87ana (?!), dok je oko devet tisu\xc4\x87a palo u ropstvo\xe2\x80\x9c. Te su brojke naravno preuveli\xc4\x8dane, ali realna je procjena da je na strani branitelja izgubljeno oko 2.000 ljudi, i to najve\xc4\x87im dijelom pri kraju opsade, kada se posada povla\xc4\x8dila preko mostova, a kod opsjedatelja njih oko 10.000, stradalih najvi\xc5\xa1e tijekom nebrojenih juri\xc5\xa1a na palisade i zidine.\n_START_SECTION_\nOdnos snaga i daljnje operacije\n_START_PARAGRAPH_\nDolaskom znatnih poja\xc4\x8danja iz relativno udaljenih Njema\xc4\x8dke i Francuske, od kojih su neka stigla prekasno, u dane pada Novog Zrina, pa \xc4\x8dak i poslije toga, vojska kr\xc5\xa1\xc4\x87anske koalicije dobila je na brojnosti. \xc5\xbdrtvovanjem Novog Zrina, njegovim jednomjese\xc4\x8dnim  blokiranjem napredovanja osmanske sile na Muri, habsbur\xc5\xa1ke su pak carske postrojbe, poja\xc4\x8dane drugim savezni\xc4\x8dkim postrojbama, kupile vrijeme da bi se konsolidirale, a to je do\xc5\xa1lo do izra\xc5\xbeaja i imalo posljedice u daljnjim zbivanjima sljede\xc4\x87ih nekoliko mjeseci i godina. _NEWLINE_Veliki je vezir sredinom srpnja 1664. usmjerio svoju vojsku iz Velike Kani\xc5\xbee prema Be\xc4\x8du, a habsbur\xc5\xa1ki su generali pokrenuli svoje trupe iz Me\xc4\x91imurja i odlu\xc4\x8dili preprije\xc4\x8diti mu put kod Mono\xc5\xa1tra (ma\xc4\x91. Szentgotth\xc3\xa1rd) na austrijsko-ugarskoj granici. Tamo je 1. kolovoza 1664. do\xc5\xa1lo do velike bitke na mo\xc4\x8dvarnom podru\xc4\x8dju rijeke Rabe u kojoj su savezni\xc4\x8dke kr\xc5\xa1\xc4\x87anske vojne jedinice odnijele odlu\xc4\x8duju\xc4\x87u pobjedu. Ta je pobjeda, me\xc4\x91utim, zasjenjena mirovnim sporazumom potpisanim 10. kolovoza u Va\xc5\xa1varu, mjestu izme\xc4\x91u gradova Sambotela i Jegerseka, koji je bio vrlo povoljan za Turke, pa su ga mnogi, a me\xc4\x91u njima i Nikola Zrinski, nazvali \xe2\x80\x9esramni Va\xc5\xa1varski mir\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nOgor\xc4\x8denje Nikole Zrinskog i Zrinsko-frankopanska urota\n_START_PARAGRAPH_\nPad Novog Zrina izazvao je ogor\xc4\x8denje Nikole Zrinskog, koji je odmah oti\xc5\xa1ao izraziti svoje nezadovoljstvo i prosvjed kralju Leopoldu zbog Montecuccolijevog oklijevanja, ali to nije ni\xc5\xa1ta promijenilo. Zrinski nije sudjelovao u Mono\xc5\xa1terskoj bitki. A kad je sklopljen Va\xc5\xa1varski mir, \xc4\x8da\xc5\xa1a se prelila, i on se \xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87e povezao s nezadovoljnim hrvatskim i ugarskim velika\xc5\xa1ima udariv\xc5\xa1i temelje pobuni protiv Be\xc4\x8dkog dvora poznatoj pod nazivom Zrinsko-frankopanska urota. Urota je za Hrvate, kao i za Ma\xc4\x91are, 1671. godine zavr\xc5\xa1ila tragi\xc4\x8dno, javnim smaknu\xc4\x87em Petra Zrinskog i Frana Krsta Frankopana. Nikola Zrinski, me\xc4\x91utim, taj zavr\xc5\xa1etak nije do\xc4\x8dekao, jer je ve\xc4\x87 na samom za\xc4\x8detku urote, 18. studenog 1664., smrtno stradao prilikom lova na veprove u \xc5\xa1umi zvanoj Kur\xc5\xa1ane\xc4\x8dki lug blizu naselja Kur\xc5\xa1anec, ju\xc5\xbeno od \xc4\x8cakovca, u nikad do kraja razja\xc5\xa1njenim okolnostima, koje su, prema nekima, upu\xc4\x87ivale na dobro smi\xc5\xa1ljeno i inscenirano ubojstvo.\n_START_SECTION_\nNaslje\xc4\x91e i sje\xc4\x87anja\n_START_PARAGRAPH_\nUtvrda Novi Zrin, razvaljena do temelja nakon jednomjese\xc4\x8dne opsade turske vojske, u skladu s odredbama 6. \xc4\x8dlanka Va\xc5\xa1varskog mira nikad vi\xc5\xa1e nije obnovljena._NEWLINE_Rijeka Mura je, sa svojim brojnim meandrima i rukavcima, u posljednjih 350 godina vi\xc5\xa1e puta promijenila tok i ostatke razvaline dobro sakrila, tako da se skoro do dana\xc5\xa1njih dana nije uop\xc4\x87e znala ni pribli\xc5\xbena mikrolokacija. Sada se ona, na temelju vi\xc5\xa1ekratnih istra\xc5\xbeivanja na terenu, zna, ali se ne znaju svi detalji (to\xc4\x8dan tlocrt, dimenzije, te izgled bastiona, zidina, \xc5\xa1anaca, fortifikacijskih jaraka, grudobrana, dvori\xc5\xa1ta itd.)._NEWLINE_Danas kraj Mure jedino stoji memorijalni granitni obelisk blizu mjesta gdje se neko\xc4\x87 uzdizalo kultno zdanje Nikole Zrinskog. Podigli su ga Matica hrvatska i Dru\xc5\xbeba "Bra\xc4\x87a Hrvatskoga Zmaja" dana 4. srpnja 2001. godine, na 337. obljetnicu zavr\xc5\xa1etka opsade i pada Novog Zrina u turske ruke. Povodom 350. obljetnice istog doga\xc4\x91aja se u Donjoj Dubravi, sjedi\xc5\xa1tu istoimene op\xc4\x87ine udaljenom nekoliko kilometara od spomen-obeliska, u subotu 5. srpnja 2014. godine odr\xc5\xbeao jednodnevni me\xc4\x91unarodni znanstveni skup pod nazivom "350. Obljetnica smrti Nikole Zrinskog VII. i pada Novog Zrina", kojeg su organizirali Zrinska garda \xc4\x8cakovec, Dru\xc5\xbeba "Bra\xc4\x87a Hrvatskoga Zmaja", Matica hrvatska-Ogranak \xc4\x8cakovec i Hrvatsko vojno u\xc4\x8dili\xc5\xa1te "Petar Zrinski", a pokrovitelj je bio Predsjednik Republike Hrvatske._NEWLINE_I mnogi drugi obilje\xc5\xbeavaju 7. srpnja kao spomendan na herojsku posljednju bitku za obranu velebne tvr\xc4\x91ave na Muri.'