b'\n_START_ARTICLE_\nFrida Kahlo\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91ena je u Ciudad M\xc3\xa9xicu 6. srpnja 1907. kao Magdalena Carmen Frieda Kahlo y Calder\xc3\xb3n; tre\xc4\x87a k\xc4\x87er Guillerma (Karla Wilhelma) Kahla, fotografa \xc5\xbeidovskog podrijetla iz Njema\xc4\x8dke, i Matilde Calder\xc3\xb3n y Gonz\xc3\xa1lez, \xc5\xa0panjolke ro\xc4\x91ene u Americi. God. 1922. upisala se na Nacionalnu pripremnu \xc5\xa1kolu, najpresti\xc5\xbeniju obrazovnu instituciju u Meksiku, koja je upravo tada po\xc4\x8dela primati djevojke. Tamo je upoznala budu\xc4\x87eg mu\xc5\xbea, Diega Riveru uz kojega je prihvatila komunisti\xc4\x8dku ideologiju._NEWLINE_God. 1925., Frida pre\xc5\xbeivljava te\xc5\xa1ku prometnu nesre\xc4\x87u u kojoj je ozlijedila desnu nogu i zdjelicu, a kao posljedica nesre\xc4\x87e javila se neplodnost. Sljede\xc4\x87e godine naslikala je svoj prvi portret, poslije \xc4\x8dega je uslijedila velika serija slika u kojima dominiraju teme boli, patnje i razaranja. God. 1928. ponovo je srela Riveru, a vjen\xc4\x8dali su se sljede\xc4\x87e godine, a 1930. par je oti\xc5\xa1ao u San Francisco, dok po povratku u Meksiko, odlaze u New York, na Riverinu izlo\xc5\xbebu, koja je bila organizirana u Muzeju modernih umjetnosti._NEWLINE_Frida je jednom rekla: Ja sam pretrpjela dvije te\xc5\xa1ke nesre\xc4\x87e u svom \xc5\xbeivotu ... prva je bio tramvaj koji me sru\xc5\xa1io, a druga je bio Diego. Po posljednjem povratku u Meksiko 1935., Rivera se upu\xc5\xa1ta u aferu s Fridinom mla\xc4\x91om sestrom Kristinom. Ubrzo se i Kahlo upu\xc5\xa1ta u avanture, kako s mu\xc5\xa1karcima, tako i sa \xc5\xbeenama. Njihov brak je bio primjerom otvorene veze, jer je Kahlo imala brojne ljubavne veze s mu\xc5\xa1karcima i \xc5\xbeenama. Njezine najpoznatije veze bile su sa svjetski poznatom plesa\xc4\x8dicom, glumicom i politi\xc4\x8dkom ikonom Josephine Baker, te ameri\xc4\x8dkom umjetnicom Georgiom O\xe2\x80\x99Keeffe. Jedna od njenih najozbiljnijih avantura, bila je s ruskim revolucionarem, Lavom Trockim. Nakon njegove smrrti u Meksiku, Frida je slijedila staljinizam, a potom maoizam._NEWLINE_Zahvaljuju\xc4\x87i inicijativi Andr\xc3\xa9a Bretona ponu\xc4\x91ena joj je izlo\xc5\xbeba u modnoj Galeriji Juliana Levyja 1938. u New Yorku. Izlo\xc5\xbeba je bila pravi trijumf, a pola slika je i prodano. 1939. Breton joj predla\xc5\xbee da joj organizira izlo\xc5\xbebu u Parizu, ali po dolasku u Francusku, Frida koja nije govorila francuski jezik, shva\xc4\x87a da Breton nije \xc4\x8dak ni podigao slike na carini. Izlo\xc5\xbeba je bila otvorena, sa \xc5\xa1est tjedana zaka\xc5\xa1njenja, ali ipak financijski uspje\xc5\xa1na. Kahlo dobiva mnogobrojne odzive i pohvale, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i Picassa i Kandinskog. U Francuskoj je i pozirala za naslovnicu \xc4\x8dasopisa Vogue._NEWLINE_U Meksiku, 1953. god. Frida je imala prvu samostalnu izlo\xc5\xbebu. Zbog lo\xc5\xa1eg zdravlja doktori su joj zabranili sudjelovanje, no ona dolazi na nosilima. Gomila joj \xc4\x8destita, a izlo\xc5\xbeba posti\xc5\xbee nevjerojatan uspjeh. Iako se jo\xc5\xa1 se nije bila dovoljno oporavila od upale plu\xc4\x87a koja ju je zadesila, sudjeluje u demonstracijama protiv intervencije SAD-a u Gvatemali, te od posljedica tog impulzivnog \xc4\x8dina umire u no\xc4\x87i sa 12. na 13. srpnja 1954. u \xe2\x80\x9ePlavoj ku\xc4\x87i\xe2\x80\x9d (Casa Azul) u Coyoac\xc3\xa1nu, u kojoj je i ro\xc4\x91ena, 7 dana nakon svojeg 47. ro\xc4\x91endana. Kao slu\xc5\xbebeni uzrok smrti navedena je plu\xc4\x87na embolija, premda su neki smatrali kako je posrijedi bila prevelika doza lijekova koja mo\xc5\xbeda jest, a mo\xc5\xbeda i nije bila slu\xc4\x8dajna.\n_START_SECTION_\nDjela\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom svog \xc5\xbeivota Frida je naslikala oko 200 slika, crte\xc5\xbea i skica, od \xc4\x8dega 143 slike, od kojih su 55 autoportreti. Na pitanje za\xc5\xa1to je naslikala toliko autoportreta, Frida je odgovorila: \xe2\x80\x9eZato \xc5\xa1to sam ja tako \xc4\x8desto sama .... jer sam subjekt kojeg znam ponajbolje\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Fridine slike su odista autobiografske, tako pune osobnih zna\xc4\x8denja i uvijene u zagonetan izri\xc4\x8daj da treba poznavati stvarne okolnosti njezinog \xc5\xbeivota kako bi im se odgonetnuo sadr\xc5\xbeaj. Npr. slika Autoportret s ogrlicom od trnja je naslikan 1940. god. kad je njezin burni brak sa slikarom Diegom Riverom prekinut razvodom na godinu dana. \xc5\xbdivotna pri\xc4\x8da Fride Kahlo kao i sna\xc5\xbeni autobiografski elementi njezine umjetnosti donijeli su joj status feministi\xc4\x8dke ikone. Va\xc5\xbena je i njezina upotreba narodnih izvora. Slike Fride Kahlo, iako malih dimenzija, imaju u sebi vi\xc5\xa1e eksperimentalnog i va\xc5\xbenije su za neposrednu budu\xc4\x87nost umjetnosti od velikih zidnih povr\xc5\xa1ina koje je oslikao njezin suprug._NEWLINE_Radovi Fride Kahlo tek su 80-ih pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a do\xc5\xbeivjeli punu afirmaciju, jer za vrijeme \xc5\xbeivota bila je manje poznata kao umjetnica, a vi\xc5\xa1e po svojem burnom braku s jednim od najve\xc4\x87ih meksi\xc4\x8dkih umjetnika Diegom Riverom. Danas, vi\xc5\xa1e od pola stolje\xc4\x87a nakon njezine smrti, njezine slike se prodaju za vi\xc5\xa1e novca od djela bilo kojeg drugog \xc5\xbeenskog umjetnika. Tako je za jedan njezin autoportret Constantini u New Yorku izdvojio 6,8 milijuna maraka.'