b'\n_START_ARTICLE_\nZvon\xc4\x8dari\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNegdje do Prvoga svjetskog rata zvon\xc4\x8dari \xc4\x8ditave Kastav\xc5\xa1tine \xe2\x80\x93 Halubja i Rukav\xc5\xa1tine \xe2\x80\x93 manje su se me\xc4\x91usobno razlikovali nego \xc5\xa1to je to danas slu\xc4\x8daj. I zvon\xc4\x8dari iz zapadne Kastav\xc5\xa1tine nosili su maske, no one su samo pokrivale lice. Nakon \xc5\xa1to je zapadna Kastav\xc5\xa1tina Rapalskim ugovorom 1920. godine potpala pod vlast Kraljevine Italije, do\xc5\xa1lo je do zabrane no\xc5\xa1enja maski; pa je zvon\xc4\x8darima u tom dijelu Kastav\xc5\xa1tine preostala krabujosnica ili klobuk, \xc5\xa1e\xc5\xa1ir sa zelenilom i cvije\xc4\x87em od papira. Uz zvon\xc4\x8dare iz Rukavca, takav tip oglavlja imaju i zvon\xc4\x8dari iz sela Zvone\xc4\x87e, Bregi, Mu\xc4\x8di\xc4\x87i, Brguda, Vlahovog Brega i Korensko._NEWLINE_Isto\xc4\x8dni dio Kastav\xc5\xa1tine ostao je unutar granica Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca i ta je povijesna \xc4\x8dinjenica rezultirala o\xc4\x8duvanom zoomorfnom maskom u Halubju. I ta se maska, me\xc4\x91utim, posljednjih pedesetak godina bitno promijenila: moderni materijali omogu\xc4\x87ili su da se od maske koja je vi\xc5\xa1e prijanjala uz glavu razvije u masku velikih dimenzija._NEWLINE_Sli\xc4\x8dni obi\xc4\x8daji postoje ili su postojali i u mnogim drugim dijelovima Hrvatske: u Istri, u okolici Karlovca,  Podravini, Me\xc4\x91imurju, Slavoniji, sjeverojadranskim otocima, Zagori i drugdje. Sli\xc4\x8dnih obi\xc4\x8daja ima ili je bilo diljem Europe, a danas su se zadr\xc5\xbeali u Baskiji, Bugarskoj, sjevernoj Italiji, Njema\xc4\x8dkoj, Sardiniji, u Gr\xc4\x8dkoj, Makedoniji, Austriji. Sve te skupine "imaju zajedni\xc4\x8dko ishodi\xc5\xa1te u vjerovanjima \xe2\x80\x93 tjeranju zlih sila zime, \xc4\x8duvanju stoke od uroka i zazivanju plodnosti", "a halubajski su zvon\xc4\x8dari posebno zanimljivi zbog svoje brojnosti, \xc4\x8dvrstih pravila pona\xc5\xa1anja, demonstracije snage i izdr\xc5\xbeljivosti te \xc4\x8duvanja zavi\xc4\x8dajnih tradicija" , govori mr.sc. Branko Kukurin iz Kastva koji godinama prou\xc4\x8dava  zvon\xc4\x8dare i pokladne tradicije.\n_START_SECTION_\nHalubajski zvon\xc4\x8dari\n_START_PARAGRAPH_\nHalubajski zvon\xc4\x8dari su stara izvorna skupina iz isto\xc4\x8dnog dijela Kastav\xc5\xa1tine. Nekad davno ta je regija obilovala pasi\xc5\xa1tima i ovcama. Kad bi pljusnula te\xc5\xa1ka ki\xc5\xa1a, pastiri bi se sklanjali u kolibice od kamena, drva ili slame, zvane halube.  Prema starijim su pri\xc4\x8dama pastiri u prolje\xc4\x87e, idu\xc4\x87i za ovcama u \xc5\xa1ume podno Platka, navla\xc4\x8dili ov\xc4\x8dje ko\xc5\xbee i vje\xc5\xa1ali oko struka kravlja zvonca, odvra\xc4\x87aju\xc4\x87i tako zle sile od svojih \xc5\xbeivotinja. Vjerovali su da im zvona donose sre\xc4\x87u, \xc4\x8dine dobro, neprestano zvone\xc4\x87i kroz gusto crnilo neprohodnih \xc5\xa1uma, vjerovali su da uroke zvonjavom uranjaju duboko u zemlju._NEWLINE_U no\xc5\xa1nji i opremi sa\xc4\x8duvali su zoomorfne (u obliku \xc5\xbeivotinje) maske s rogovima i velikim zvonom na le\xc4\x91ima._NEWLINE_Kao i ostali zvon\xc4\x8dari ogrnuti su ov\xc4\x8djim ko\xc5\xbeama, u rukama nose balte (ma\xc4\x91.: sjekira), ba\xc4\x8duke ili ma\xc4\x8duke, \xc5\xa1to upu\xc4\x87uje na njihovo ratni\xc4\x8dko porijeklo ili funkciju, a uz koju se ve\xc5\xbee i legenda o tjeranju Tatara ili Turaka na Grobni\xc4\x8dkom polju. Kada su Turci provaljivali u na\xc5\xa1e krajeve, tada su stabla kukuruzovine maskirali u ljudske figure, kako bi izazvali dojam masovnosti, a onda\xc5\xa1nji pastiri sebe ogrnuli ov\xc4\x8djim ko\xc5\xbeama, na glave stavili maske, opasali se zvonima i stra\xc5\xa1no bu\xc4\x8de\xc4\x87i tako potjerali neprijatelja. Otuda u njihovoj opremi i elemenata oru\xc5\xbeja.  _NEWLINE_No, zvon\xc4\x8darska tradicija je prije svega usko povezana s bu\xc4\x91enjem prirode, kultom plodnosti i iskazivanjem jakosti pred zlim duhovima zime. Svojom stra\xc5\xa1nom pojavom, neobuzdanom snagom ritualnih pokreta i zvonjavom, zvon\xc4\x8dari najavljuju uzmicanje zime pred Suncem, a njihove su maske spomenici prolje\xc4\x87u \xe2\x80\x93 kako u Halubju tako i u drugim dijelovima sjevernog Jadrana, Hrvatske i Europe gdje postoje sli\xc4\x8dne tradicije._NEWLINE_Na dan Svetog Antuna Pustinjaka, (na Antonju), 17. sije\xc4\x8dnja u Halubju po\xc4\x8dinju po starom dobrom obi\xc4\x8daju pokladne igre i sve\xc4\x8danosti. Uve\xc4\x8der toga dana oglase se Antonjski rogovi, najavljuju\xc4\x87i po\xc4\x8detak poklada._NEWLINE_Svoj pohod po selima Kastav\xc5\xa1tine halubajski zvon\xc4\x8dari zapo\xc4\x8dinju na Pusnu nedeju u selu Mar\xc4\x8delji, kod nekada\xc5\xa1nje gostionice "Pul Ba\xc4\x8durkineh". Odatle tijekom posljednja tri dana pusta to\xc4\x8dno u osam sati ujutro kre\xc4\x87u na put. Ophod obi\xc4\x8dno traje sve do sedam sati nave\xc4\x8der (osim u nedeju kada zavr\xc5\xa1avaju ranije zbog gostovanja na Rije\xc4\x8dkom karnevalu). Prvi pisani podaci o toj tradiciji dolaze iz 1860. godine, kada je devetorica stanovnika iz sela Mar\xc4\x8delji od jedne mariborske ljevaonice naru\xc4\x8dilo devet zvonaca koji su imali obujam od sedam do devet litara. Bio je to prvi ozbiljniji za\xc4\x8detak zvon\xc4\x8darskog dru\xc5\xa1tva kakvo danas poznajemo. _NEWLINE_Prvo etnolo\xc5\xa1ko istra\xc5\xbeivanje halubajskih zvon\xc4\x8dara provela je ekipa Etnografskog muzeja iz Zagreba od 7. do 9. velja\xc4\x8de 1932. godine. Bo\xc5\xbeidar \xc5\xa0irola (rodom iz Kastva) je 1934. godine objavio opis mesopusnog obi\xc4\x8daja u Kastav\xc5\xa1tini._NEWLINE_U monografiji "Kastav\xc5\xa1tina" iz 1957. godine, istarski u\xc4\x8ditelj i etnograf Ivo Jardas je posebno poglavlje posvetio Halubajskim zvon\xc4\x8darima u kojem opisuje kako je u prvoj polovini pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a izgledala kolona zvon\xc4\x8dara: "Na le\xc4\x91ima je zvon\xc4\x8dar nosio ov\xc4\x8dju ko\xc5\xbeu. Maska je bila od ov\xc4\x8dje ili kuni\xc4\x87eve ko\xc5\xbee, poput velike kape, s nosom od oguljenog klipa kukuruza te otvorima za o\xc4\x8di i usta. \xc4\x8celjust takvih maski mogla se uzicom pomicati, zbog \xc4\x8dega su se zvale i klocalice. U davnini su halubajski zvon\xc4\x8dari nosili oko pojasa pet do \xc5\xa1est malih zvona, u desnoj ruci zvon\xc4\x8dar je nosio toljagu zvanu ma\xc4\x8duka ili ba\xc4\x8duka, a u lijevoj ruci \xc4\x8darapu s pepelom. Na nogama su imali opanke i crvene, zelene ili plave \xc4\x8darape (natika\xc4\x8de) navu\xc4\x8dene sve do koljena. U to su doba povorku zvon\xc4\x8dara pratili vrag, tat i medved \xe2\x80\x93 osoba preru\xc5\xa1ena u medvjeda koju su vodili na lancu. Vrag je bio odjeven u crno, s crnom maskom na glavi i prorezima za o\xc4\x8di. Tamo gdje su mu se nalazila usta, na masci je bio pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87en crveni platneni jezik. Ruke vraga crnjele su se od \xc4\x8da\xc4\x91e koja se mije\xc5\xa1ala s uljem kako bi bolje prianjala uz ruke. Tr\xc4\x8dkarao je naokolo, ispred i iza povorke zvon\xc4\x8dara, prstima crne\xc4\x87i gledatelje po licu. Dok je medved plesao po selu, tat je lopovski prepredeno, kri\xc5\xa1om ulazio ljudima u ku\xc4\x87e i krao. Ono \xc5\xa1to bi pokrao, poslije je valjalo od njega otkupiti jelom i pi\xc4\x87em._NEWLINE_Danas halubajski zvon\xc4\x8dari umjesto opanaka, na nogama nose visoke te\xc5\xa1ke cipele. O pojasu im visi veliko zvono od devet ili deset litara vezano debelim konopom, a maske su ve\xc4\x87e od onih nekada\xc5\xa1njih. Stra\xc5\xa1nijeg su izgleda, ve\xc4\x87ih ovnovskih ili volovskih rogova, \xc4\x8dak je i ispla\xc5\xbeen jezik te\xc5\xbei i crveniji. Medved i vrag i dalje prate povorku ali tata nema. Vo\xc4\x91a zvon\xc4\x8dara, komandant, odjeven je u monturu kreiranu po uzoru na odore \xc4\x8dasnika, s epoletama, amblemima, ordenima i vojni\xc4\x8dkim opasa\xc4\x8dima, s \xc4\x8dasni\xc4\x8dkom kapom i paunovim perjem na glavi. Njegov je zadatak da predvodi povorku._NEWLINE_Svaki je zvon\xc4\x8dar kreator svoje zoomorfne maske, ona je isklju\xc4\x8divo njegova, unikatna rukotvorina. U gomili se jedino po njoj mo\xc5\xbee prepoznati. Za njihovu je izradu potrebno mnogo vremena i zanatskog umije\xc4\x87a. Maske imaju od osam do dvanaest kilograma, od \xc4\x8deli\xc4\x8dne \xc5\xbeice pravi se kostur maske, na nju se lijepi karton i \xc5\xa1ije ov\xc4\x8dja, kravlja ili veprova ko\xc5\xbea. Zubi su od gipsa, o\xc4\x8di od ko\xc5\xbee ili od spu\xc5\xbeve. _NEWLINE_Povorka od stotinjak zvon\xc4\x8dara na Pusnu nedeju kre\xc4\x87e u ophod po selima isto\xc4\x8dne Kastav\xc5\xa1tine po strogo utvr\xc4\x91enom rasporedu. Od sela do sela, zvon\xc4\x8dari dnevno pro\xc4\x91u po 20 kilometara. Na \xc4\x8delu su kolone, kao i uvijek, muzikanti i vo\xc4\x91a zvon\xc4\x8dara, komandant, a glazba harmonike, bubnja, trube i klarineta prati povorku. Zvon\xc4\x8dari u povorci hodaju te\xc5\xa1kim, \xc5\xa1irokim korakom jer se na svaki korak zvono mora \xc4\x8dut. Hodaju u kri\xc5\xbe tako da jedni odu ulijevo, a drugi udesno, a potom se svi ponovno na\xc4\x91u u sredini. Na dijelovima puta gdje nema gledatelja skidaju svoje maske s glave. Ponovo ih stavljaju kad stignu do sela na svom putu \xe2\x80\x93 tad naprave zvon\xc4\x8darsko kolo. Hodaju u velikom krugu koji sve vi\xc5\xa1e zbijaju, najprije zvone\xc4\x87i iz petnih \xc5\xbeila, a zatim proizvode\xc4\x87i sve ti\xc5\xa1e i ti\xc5\xa1e zvukove \xe2\x80\x93 sve dok zvona, zbijena u masi, naposljetku sasvim ne utihnu. To je kolo simbol snage i zajedni\xc5\xa1tva. Kad nastupi magijska ti\xc5\xa1ina, komandant zazvi\xc5\xbedi za kraj kola, a zvon\xc4\x8dari se razilaze. Skidaju maske i odla\xc5\xbeu ih na tlo, a mje\xc5\xa1tani ih po\xc4\x8daste jelom i pi\xc4\x87em. _NEWLINE_Muzikanti po\xc4\x8dnu svirati, jajari ulaze u ku\xc4\x87e, u kuhinje, ne prestaju\xc4\x87i lupati kuha\xc4\x8dama po dnu lonaca dok ne prime na dar jaja za muzikante. Od tih jaja poslije prave omlet, fritaju. _NEWLINE_Pokladne sve\xc4\x8danosti kulminiraju paljenjem Pusta u Vi\xc5\xa1kovu u utorak na sam Pust. U no\xc4\x87i se tada di\xc5\xbee plamen, vatra pucketa i iskri, muzika svira, komandant zvi\xc5\xbedi, a nakon \xc5\xa1to Pust izgori, pokladnim sve\xc4\x8danostima je kraj.\n_START_SECTION_\nUdruga halubajskih zvon\xc4\x8dara\n_START_PARAGRAPH_\nUdruga halubajskih zvon\xc4\x8dara danas ima 270 odraslih \xc4\x8dlanova, a s dje\xc4\x8djim pomlatkom zvon\xc4\x8dari\xc4\x87a taj se broj penje i do 400 \xc4\x8dlanova koji vole i \xc5\xa1tuju ovu tradiciju. Puhanjem u rog na dan Sv. Antuna Pustinjaka zvon\xc4\x8dari obilje\xc5\xbeavaju po\xc4\x8detak poklada.\n_START_SECTION_\nZvonejski zvon\xc4\x8dari\n_START_PARAGRAPH_\nZvonejski zvon\xc4\x8dari su zvon\xc4\x8darska skupina iz zapadnog dijela  Kastav\xc5\xa1tine iz mjesta Zvone\xc4\x87a. Opremom, no\xc5\xa1njom i nastupom vrlo su sli\xc4\x8dni Rukava\xc4\x8dkim i Mu\xc4\x8di\xc4\x87evim zvon\xc4\x8darima,ali postoje i razli\xc4\x8ditosti. Za razliku od Halubajskih zvon\xc4\x8dara, nose tri zvona, a umjesto maski (koje su im bile zabranjene za vrijeme talijanske okupacije tih krajeva izme\xc4\x91u Prvog i Drugog svjetskog rata) na glavi nose \xc5\xa1e\xc5\xa1ire "klobuk" .Klobuk ima  \xc4\x8detiri "\xc5\xa1ibe" i \xc5\xa1paro\xc5\xbeinu na koju su pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ene raznobojne "ro\xc5\xbeice" od krep papira te "fijok".Nose bijele hla\xc4\x8de i mornarsku majicu,ali na dan Pusta kad obilaze svoje mjesto obu\xc4\x8deni su u "brage\xc5\xa1e od trli\xc5\xbea"(radne plave hla\xc4\x8de)i "stomanju na kvadri"(kariranu ko\xc5\xa1ulju). Iznad ov\xc4\x8djih ko\xc5\xbea oko vrata ogrnuti su \xc5\xa1arenim rupcem "facolom".  U ruci imaju "baltu".Njima rukovodi kapo koji je i sam nekada bio zvon\xc4\x8dar ,uz pomo\xc4\x87 jo\xc5\xa1 nekoliko "biv\xc5\xa1ih" zvon\xc4\x8dara koji sa sobom nose "barilce" u kojima se nalazi vino za okrijepu. Povorku predvodi mladi\xc4\x87 s majem, zelenom trstikom oki\xc4\x87enom \xc5\xa1arenim cvije\xc4\x87em, simbolom nadolaze\xc4\x87eg prolje\xc4\x87a iza kojeg ide muzika.Zvonejski zvon\xc4\x8dari spadaju uz Rukava\xc4\x8dke i Brgujske u najstarije grupe tog dijela Kastav\xc5\xa1tine. O zvon\xc4\x8darima zapadne Kastav\xc5\xa1tine 1985. godine pisala je Lidija Niko\xc4\x8devi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nBrgujski zvon\xc4\x8dari\n_START_PARAGRAPH_\nBrgujski zvon\xc4\x8dari i ma\xc4\x8dkare  svake godine, pretposljednje  nedjelje Karnevala (Pusta) tradicijski posje\xc4\x87uju okolna sela Velog Brguda. Taj pohod oni nazivaju \xe2\x80\x9eNa\xc5\xa1 krug\xe2\x80\x9c. U jutarnjim satima kre\xc4\x87u iz Velog Brguda u Zaluke, Bre\xc5\xa1ca, Mu\xc4\x8di\xc4\x87e, Permane, Ru\xc5\xbei\xc4\x87e, Mali Brgud i kona\xc4\x8dno, u ve\xc4\x8dernjim se satima vra\xc4\x87aju ku\xc4\x87i. U svakom selu zaustavljaju se na nekoliko postaja, gdje ih gledatelji do\xc4\x8dekuju, a doma\xc4\x87ini ih po\xc4\x8daste hranom i pi\xc4\x87em. Tradicijski objeduju u Permanima, u restoranu \xe2\x80\x9eStara Po\xc5\xa1ta\xe2\x80\x9c. _NEWLINE_Brgujski zvon\xc4\x8dari pripadaju skupini Zvon\xc4\x8dara iz zapadnog dijela Kastav\xc5\xa1tine, \xc5\xa1to se prepoznaje samim njihovim izgledom.  Naime, na glavama nose \xc5\xa1e\xc5\xa1ire (klobuk) , oblo\xc5\xbeene crvenim platnom, na koje su pri\xc5\xa1ivene jeline gran\xc4\x8dice i cvjeti\xc4\x87i razli\xc4\x8ditih boja,  ru\xc4\x8dno napravljeni  od krep papira. Na vrhu klobuka str\xc5\xa1e  tri gran\xc4\x8dice s listi\xc4\x87ima u boji, tako\xc4\x91er napravljenih od krep papira. Pednji dio oboda \xc5\xa1e\xc5\xa1ira podignut je prema gore, a na se stra\xc5\xbenjem dijelu  nalazi svilena ma\xc5\xa1na (fijok).  Klobuk brgujskog zvon\xc4\x8dara mora biti uspravan, dok je kod nekih drugih zvon\xc4\x8dara zapadnog dijela Kastav\xc5\xa1tine blago  zakrivljen unatrag.  Va\xc5\xbeno je naglasiti kako klobuke zvon\xc4\x8dari nikada ne izra\xc4\x91uju sami, ve\xc4\x87 je to zada\xc4\x87a njihove majke, a kad stupe u brak zada\xc4\x87u preuzima  njihova supruga. Brgujski zvon\xc4\x8dari odjeveni su u crvene karirane ko\xc5\xa1ulje i bijele hla\xc4\x8de na kojima su pri\xc5\xa1ivene crvene vrpce na vanjskim rubovima._NEWLINE_Le\xc4\x91a su im prekrivena bijelim ov\xc4\x8djim krznom (ko\xc5\xbea), a na repu krzna pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87en je crveni cvijet napravljen od krep papira. Oko vrata imaju zavezanu crvenu maramu (zvon\xc4\x8darski facol) s cvjetovima u boji, koja se prostire preko ov\xc4\x8dje ko\xc5\xbee na le\xc4\x91ima zvon\xc4\x8dara. Obuveni su u crne vojni\xc4\x8dke \xc4\x8dizme. Oko struka \xc4\x8dvrsto su im konopcem zavezana tri zvona. Svaka skupina zvon\xc4\x8dara ima svoj ritam i na\xc4\x8din zvonjenja (hod), a jedno od obilje\xc5\xbeja Brgujskih zvon\xc4\x8dara jest u tome da su tijekom zvonjenja energi\xc4\x8dni. _NEWLINE_Zvon\xc4\x8dar u ruci nosi baltu, koju tijekom zvonjenja podi\xc5\xbee uvis, a kada izvode  kolo, uhvate ju objeru\xc4\x8dke, postave je vodoravno te njome odguravaju zvon\xc4\x8dara ispred sebe. Brgujski zvon\xc4\x8dari imaju ne\xc5\xa1to druga\xc4\x8diju formaciju kola no ostali zvon\xc4\x8dari zapadne Kastav\xc5\xa1tine. Naime, to je njihova  formacija u koju se postavljaju na odre\xc4\x91enim mjestima, tj. postajama na kojima ih tradicijski do\xc4\x8dekuju gledatelji. Ta je formacija u po\xc4\x8detku u obliku kru\xc5\xbenice, u kojoj se kre\xc4\x87u suprotno od smjera kazaljke na satu jedan iza drugoga, zvone\xc4\x87i i guraju\xc4\x87i se baltama. Zatim  formacija prelazi u oblik kruga, unutar kojeg si zvon\xc4\x8dari me\xc4\x91usobno, tek prividno podme\xc4\x87u noge (ziz nogami se kra\xc4\x8daju).  Nakon toga, zvon\xc4\x8dari se prestanu kretati, stoje na mjestu na kojem su se na\xc5\xa1li unutar kruga, te zvone samo pokretanjem kukova u lijevu i desnu stranu, a zatim u potpunosti prestanu zvoniti. Nakon nekoliko sekundi, uz pokoji njihov uzvik \xe2\x80\x9eEeej\xe2\x80\x9c, sko\xc4\x8de uvis i ponovno po\xc4\x8dinju zvoniti i podmetati si noge. Isto ponavljaju naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e jo\xc5\xa1 jednom do dvaput. Jedna od karakteristika Brgujskih zvon\xc4\x8dara je i preskakivanje stuba u dvori\xc5\xa1tu restorana \xe2\x80\x9eStara Po\xc5\xa1ta\xe2\x80\x9c, \xc5\xa1to je ujedno i vrhunac ceremonije koju izvode. _NEWLINE_Brgujski zvon\xc4\x8dari su jedni od rijetkih zvon\xc4\x8dara koji u pratnji imaju ma\xc4\x8dkare, u kojima naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e sudjeluju mje\xc5\xa1tanke Velog Brguda i supruge zvon\xc4\x8dara. No, sudjeluje i nekoliko mu\xc5\xa1karaca koji cijelu povorku prati alegorijskim kolima. Ma\xc4\x8dkare nastupaju nakon \xc5\xa1to zvon\xc4\x8dari prestanu zvoniti. Tada one zabavljaju publiku ple\xc5\xa1u\xc4\x87i oko zvon\xc4\x8dara. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e poskakuju u ritmu, dr\xc5\xbee\xc4\x87i se za ruke ili pak ple\xc5\xa1u u parovima uz zvuk nekoliko harmonika, trube, bubnja, trombona itd.  Va\xc5\xbeno je naglasiti kako se skupina Brgujskih zvon\xc4\x8dara sastoji  od velikih i mi\xc4\x87ih zvon\xc4\x8dari.  Mu\xc5\xa1ka djeca trebaju krenuti u povorku \xc5\xa1to ranije, kako bi usvojila hod Brgujskih zvon\xc4\x8dara i kako bi uloga zvon\xc4\x8dara postala dio njihova identiteta; \xc4\x8dime je zagarantirano da se tradicija ne\xc4\x87e iskorijeniti. Zbog toga, nerijetko se vi\xc4\x91a da majka nosi u povorku mu\xc5\xa1ko dijete koje jo\xc5\xa1 nije ni prohodalo, a obu\xc4\x8deno je u zvon\xc4\x8dara. _NEWLINE_Va\xc5\xbeni sudionici povorke su tako\xc4\x91er majista, barili\xc4\x8dari, muzikanti i predvodnik mi\xc4\x87ih zvon\xc4\x8dari. Majista je odjeven u jednake hla\xc4\x8de i ko\xc5\xa1ulju kao i zvon\xc4\x8dari, a oko vrata ima zvon\xc4\x8darski facol. Obuven je u vojni\xc4\x8dke \xc4\x8dizme. Uvis podi\xc5\xbee i kru\xc5\xbenim pokretima zamahuje drvom trske (maj) koji je oki\xc4\x87en raznobojnim cvjetovima napravljenim od krep papira.  On je predvodnik zvon\xc4\x8dara te je zadu\xc5\xbeen za odmicanje publike, kako bi zvon\xc4\x8darima osigurao mjesto i kona\xc4\x8dno ih formirao u krug. Barili\xc4\x8dari su mu\xc5\xa1karci koji u putnoj ba\xc4\x8dvici  (barilici) nose vino, kako bi se zvon\xc4\x8dari putem osvje\xc5\xbeili.  Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e u povorci sudjeluju dva barili\xc4\x8dara. Predvodnik mi\xc4\x87ih zvon\xc4\x8dari odjeven je u \xe2\x80\x9esve\xc4\x8dano pusno odijelo\xe2\x80\x9c, a u ruci nosi \xc5\xa1tap s crvenim cvjeti\xc4\x87em na vrhu. On predvodi, motivira i u\xc4\x8di male zvon\xc4\x8dare kako treba zvoniti. _NEWLINE_Cijela povorka formirana je tako da je na po\xc4\x8detku povorke majista, nakon njega dolaze mi\xc4\x87i zvon\xc4\x8dari  i njihov predvodnik, a zatim  veliki zvon\xc4\x8dari i barili\xc4\x8dari, muzikanti, ma\xc4\x8dkare  i ma\xc4\x8dkare s alegorijskim kolima. _NEWLINE_Brgujski zvon\xc4\x8dar mo\xc5\xbee biti samo ona mu\xc5\xa1ka osoba koja je u krvnom srodstvu s Brgujcima. Biti u ulozi zvon\xc4\x8dara nije nimalo lako, ali je velika \xc4\x8dast. U suvremenom svijetu vi\xc5\xa1e se ne vjeruje da se zvonjavom istjeruje duhove, ali zasigurno se time jo\xc5\xa1 uvijek iskazuje mu\xc5\xbeevnost, ljubav prema mjestu u kojem \xc5\xbeive te ponos \xc5\xa1to su dio tog zajedni\xc5\xa1tva. Masnice koje ostaju kao posljedica u struku mu\xc5\xa1karaca, dokazuju koliko je \xe2\x80\x9ebiti zvon\xc4\x8dar\xe2\x80\x9c jedinstveno i neopisivo zadovoljstvo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdejanski zvon\xc4\x8dari\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdejanski zvon\xc4\x8dari dolaze iz krajnjeg naselja Op\xc4\x87ine Matulji, i imaju ne\xc5\xa1to druga\xc4\x8diju opremu i pona\xc5\xa1anje nego zvon\xc4\x8dari Kastav\xc5\xa1tine(Halubajski, Rukava\xc4\x8dki, Zvonejski i dr.). Sami stanovnici \xc5\xbdejana jo\xc5\xa1 upotrebljavaju \xc5\xbeejanski govor koji je srodan rumunjskom jeziku. Pust kod njih po\xc4\x8dinje ve\xc4\x87 6. sije\xc4\x8dnja ophodom zvon\xc4\x8dara po \xc5\xbdejanama i vje\xc5\xa1anja pusta u sredi\xc5\xa1tu naselja._NEWLINE_Zvone uvijek u paru, posebno uskla\xc4\x91ena koraka, s ov\xc4\x8djim ko\xc5\xbeama na le\xc4\x91ima i s tri zvona. Oglavlje im se sastoji od \xc5\xa1e\xc5\xa1ira pokrivenog papirnatim ukrasima s kojeg se spu\xc5\xa1taju duge raznobojne trake koje im se\xc5\xbeu gotovo do poda i pokrivaju mornarsku majicu i bijele hla\xc4\x8de. Mnoge od tih karakteristika mogu se u sli\xc4\x8dnim varijantama prona\xc4\x87i i kod pokladnih grupa u susjedstvu, tj. u sjevernoj Istri, ju\xc5\xbenim dijelovima Slovenije i sjeveroisto\xc4\x8dnoj Italiji._NEWLINE_Rje\xc5\xa1enjem Uprave za za\xc5\xa1titu kulturne ba\xc5\xa1tine Ministarstva kulture Republike Hrvatske, utvr\xc4\x91eno je da Zvon\xc4\x8dari - godi\xc5\xa1nji pokladni ophod na podru\xc4\x8dju Kastav\xc5\xa1tine, imaju svojstvo kulturnog dobra.\n_START_SECTION_\nGrobni\xc4\x8dki dondola\xc5\xa1i\n_START_PARAGRAPH_\nGrobni\xc4\x8dki dondola\xc5\xa1i obhajaju podru\xc4\x8dje Grobin\xc5\xa1\xc4\x87ine, a kao stalni sudionici me\xc4\x91unarodnog Rije\xc4\x8dkog karnevala jedan su prepoznatljivih simbola grada Rijeke. _NEWLINE_Nose karakteristi\xc4\x8dnu odoru, crvenu kariranu flanelnu ko\xc5\xa1ulju \xe2\x80\x93 stomanji, crne hla\xc4\x8de - brage\xc5\xa1e, crne ko\xc5\xbenate visoke cipele \xe2\x80\x93 postoli i debele bijele vunene \xc4\x8darape. Na glavi imaju ov\xc4\x8dje krzno sa \xc5\xbeivotinjskom lubanjom (bika ili brava) i rogovima - krabuja. Lice otkriveno zacrnjeno \xc4\x8da\xc4\x91om. Oko vrata crna marama. Ogrnuti su ov\xc4\x8djim krznom, a oko pojasa \xc5\xa1pagom privezana tri velika zvona - dondolo. U ruci dr\xc5\xbee drvenu \xc5\xbeuntu \xe2\x80\x93 stilizirani buzdovan. Kre\xc4\x87u se u paru, me\xc4\x91usobno se udaraju\xc4\x87i u veliko zvono koje svaki od njih nosi vezano na le\xc4\x91ima._NEWLINE_U povorci slijede zastavu koju u pravilu nosi jedan od najstarijih \xc4\x8dlanova udruge. Na red i formaciju pazi Me\xc5\xa1tar. Po potrebi mo\xc5\xbee imati jednog ili vi\xc5\xa1e pomo\xc4\x87nika. Dondola\xc5\xa1i ih u povorci na trasi bezpogovorno slu\xc5\xa1aju, i izvr\xc5\xa1avaju njihove zapovjedi._NEWLINE_Prilikom svakog zaustavljanja Dondola\xc5\xa1i formiraju krug i to kre\xc4\x87u\xc4\x87i se u smjeru obrnutom od kazaljke na satu, simboliziraju\xc4\x87i povratak u neka davna vremena, povratak svojim korjenima. Krug ili kolo koje formiraju prirodna je obrambena formacija na otvorenom prostoru. U sredini kola vijori se barjak ili zastava koja simbolizira izvorne vrijednosti hrvatskog naroda, obitelj, dom i domovinu. Ujedna\xc4\x8denim dondolanjem (zvonjenjem) u kolu iskazuju te\xc5\xbenju ka skladnom i sigurnom \xc5\xbeivotu, a podignutim rukama pokazuju odlu\xc4\x8dnost da brane povjerene im vrijednosti._NEWLINE_Nakon kulminacije u formi kola, ono se otvara, skidaju se maske da bi se vidjela ozarena lica Dondola\xc5\xa1a i da bi se nesmetano okrijepili i nazdravili svojim doma\xc4\x87inima._NEWLINE_Nakon toga Dondola\xc5\xa1i zauzimaju po\xc4\x8detnu formaciju i nastavljaju svoj put ka sljede\xc4\x87oj postaji. _NEWLINE_Podrijetlo zvon\xc4\x8dara se\xc5\xbee daleko u prapovijest. Vezani su za sto\xc4\x8darske krajeve, \xc5\xa1to pokazuje i njihova oprema, jer je prvobitna njihova zada\xc4\x87a bila tjeranje zlih duhova zime i poticanje novog proljetnog ciklusa. Naziv Dondola\xc5\xa1i proizlazi iz rije\xc4\x8di \xe2\x80\x9edondolo\xe2\x80\x9d, \xc5\xa1to u prijevodu zna\xc4\x8di \xe2\x80\x9ezvono\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Predanje govori da su Dondola\xc5\xa1i potekli od pastira. Naime u doba feudalizma tjerali su divlje \xc5\xa1umske \xc5\xbeivotinje od feudal\xc4\x8devih stada doma\xc4\x87ih \xc5\xbeivotinja i za to bili pla\xc4\x87eni. Stoga su morali \xc5\xa1to stra\xc5\xa1nije izgledati i stvarati veliku buku._NEWLINE_Danas Dondola\xc5\xa1i predstavljaju \xc4\x8duvare obi\xc4\x8daja i tradicije. U vrijeme poklada ili mesopusta, bez obzira na vremenske prilike, obilaze u velikoj skupini sela svoga zavi\xc4\x8daja prema davno utvr\xc4\x91enom rasporedu. Njihova je magijska funkcija danas u drugom planu. Svojim impresivnim scenskim nastupom prvorazredna su turisti\xc4\x8dka atrakcija. _NEWLINE_Svoje pohode po\xc4\x8dinju prve subote u sije\xc4\x8dnju poslije blagdana Bogojavljanja, \xc4\x8dime se otvara sezona ma\xc5\xa1karanih doga\xc4\x91anja na Grobin\xc5\xa1\xc4\x87ini.\n_START_SECTION_\nUdruga Grobni\xc4\x8dkih dondola\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nUdruga Grobni\xc4\x8dki dondola\xc5\xa1i osnovana je 1999. godine s ciljem predstavljanja i obnavljanja starih mesopusnih obi\xc4\x8daja Grobni\xc5\xa1\xc4\x87ine. Broji vi\xc5\xa1e od stotinu \xc4\x8dlanova.  _NEWLINE_ \xe2\x80\x9e1999. leta okupilo se je nas dvajsetak entuzijastih i krenulo najprvo va istra\xc5\xbeivanje po Grobni\xc5\xa1\xc4\x87ini. Povedali smo z starimi judi ki su \xc4\x8da znali o ton. Do\xc5\xa1li smo do zakju\xc4\x8dka da onda\xc5\xa1nji dondola\xc5\xa1i nisu imeli kod danas si iste brage\xc5\xa1e ni majice, leh da su obu\xc4\x8devali staru stro\xc5\xa1enu robu poznopak i da su se stavjali na se, se do \xc4\x8dega su mogli do\xc4\x87, a\xc5\xa1 je bila vela neima\xc5\xa1\xc4\x87ina i te\xc5\xa1ko se je \xc5\xbeivelo. \xc4\x8cekalo nas je velo delo, napravili smo celu koreografiju, (i \xc5\xa1li ju vje\xc5\xbebat na Poje) napravili smo idejnu skicu maske i krenuli va nabavu dondolih, ov\xc4\x8djih ko\xc5\xbe, glav od brava i krav. Judi su nas po Grobni\xc5\xa1\xc4\x87ini samo \xc4\x8dudno gjedali i slegali z rameni, no mi smo imeli tako velu voju da se op\xc4\x87e nismo obazirali na oni ki nan se smiju. Imeli smo jasan cij-obnavjanji i odr\xc5\xbeanji staroga obi\xc4\x8daja Grobni\xc5\xa1\xc4\x87ine. Na Rije\xc4\x8dkon karnevalu 2000.leta nas je bilo dvajsetak, ali smo po celon Korzu zazvonili kod da nas je sto.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ _NEWLINE_Po\xc4\x8detak himne Grobni\xc4\x8dkih dondola\xc5\xa1a_NEWLINE_ _NEWLINE_\xe2\x80\x9eI otac i mater tu su se rodili_NEWLINE__NEWLINE_i nono i nona su Grobni\xc4\x8dani bili_NEWLINE__NEWLINE_i si su puno lumpali i pili_NEWLINE__NEWLINE_i veliku su starost do\xc5\xbeivili_NEWLINE__NEWLINE_Rojeni san Dondola\xc5\xa1_NEWLINE__NEWLINE_I na\xc5\xa1i pranoni\xc4\x87i vavik su zvonili_NEWLINE__NEWLINE_i otac i nono su Dondola\xc5\xa1i bili_NEWLINE__NEWLINE_i si su puno lomili i pili_NEWLINE__NEWLINE_za ma\xc5\xa1karami sakud su hodili_NEWLINE__NEWLINE_Kad zazvone Dondola\xc5\xa1i_NEWLINE__NEWLINE_se se trese se se pra\xc5\xa1i_NEWLINE__NEWLINE_si kantaju si tancaju_NEWLINE__NEWLINE_zvonci jako dondolaju (...)\xe2\x80\x9d'