b'\n_START_ARTICLE_\nKeltska umjetnost\n_START_SECTION_\nRana keltska umjetnost\n_START_PARAGRAPH_\nKrajem 7. stolje\xc4\x87a pr. Kr. sredi\xc5\xa1nja Europa je bila naseljena lovcima-sakuplja\xc4\x8dima, koje su Grci a potom i rimski vojskovo\xc4\x91e, filozofi i povjesni\xc4\x8dari nazvali barbarskim Keltima. Upravo iz predrimskog doba imamo mnogo pisanih podataka o njima i njihovom ustrojstvu i na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivota. Starije tragove Kelta mo\xc5\xbeemo pratiti po arheolo\xc5\xa1kim predmetima koji su otkriveni u njihovim grobnicama. To su naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e nakit i keramika koje odgovaraju stale\xc5\xbeu onoga koji je tu bio sahranjen prema svojim zaslugama i u skladu s keltskim vjerovanjem o \xc5\xbeivotu poslije smrti. Glavna su joj obilje\xc5\xbeja linearna shematizacija s apstraktnom ornamentikom. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i su utilitarni i obredni predmeti ra\xc4\x91eni u bronci, zlatu i, rijetko, srebru ukra\xc5\xa1eni dragim kamenjem (obredna posuda iz Gundestrupa)._NEWLINE_Ekonomska snaga keltskog podru\xc4\x8dja temeljila se na sve ve\xc4\x87oj serijskoj proizvodnji. Veliki broj \xc5\xbeeljeznih ingota pokazuje zna\xc4\x8denje Porajnja u primarnoj proizvodnji. Poznavali su tehniku izrade to\xc4\x8dkova i kola, te mnoga oru\xc4\x91a poput rala kojim su obra\xc4\x91ivali zemlju i pile, te razne vrste motika, srpova i sl. Njihove ku\xc4\x87e su bile ovalnog oblika od kamena i masivne, a ponekad i pravokutne od drveta, a bile su utvr\xc4\x91ene palisadnim zidinama. Keltska odje\xc4\x87a se prema klasi\xc4\x8dnim autorima sastojala od hla\xc4\x8da, tunika i mantila, \xc4\x8desto karirana (\xc5\xa1to se sa\xc4\x8duvalo u npr. \xc5\xa0kotskoj tradicijskoj no\xc5\xa1nji). Bile su poznate kop\xc4\x8de kojim su se kop\xc4\x8dali dijelovi ode\xc4\x87e i opasa\xc4\x8di, a kose su \xc4\x8de\xc5\xa1ljali prema gore i nosili su brkove \xc5\xa1to nam je poznato iz bron\xc4\x8danih maski koje su prona\xc4\x91ene. Od oru\xc5\xbeja, Kelti su imali \xc5\xa1titove od drveta ili ko\xc5\xbee oja\xc4\x8dane broncom, kratke dvosjekle ma\xc4\x8deve, te za\xc5\xa1titne prsluke i \xc5\xa1ljemove. Mnogi najljep\xc5\xa1i bron\xc4\x8dani keltski \xc5\xa1titovi bili su previ\xc5\xa1e tanki da bi se koristili u bitkama i njihova namjena je bila samo dekorativne prirode. Jedan takav \xc5\xa1tit prona\xc4\x91en je u rijeci Temzi u Londonu 1857. god., \xc5\xa0tit Battersea, koji se vjerojatno koristio samo za vojne smotre. Laka bojna kola na dva kota\xc4\x8da (koja su se \xc4\x8desto pokapala sa ratnicima, npr. kod Somm-Bionne u Francuskoj) pokazuje stupanj vje\xc5\xa1tine keltskih obrtnika. Te prednosti odvele su Kelte i na istok, koji je i u hal\xc5\xa1tatsko doba bio pod prete\xc5\xbeitom vla\xc5\xa1\xc4\x87u Skita, i na jug da bi 390. pr. Kr. napali Rim, a stolje\xc4\x87e kasnije stigli i do Delfa (Gr\xc4\x8dka, 279. pr. Kr.), pa \xc4\x8dak i do daleke Male Azije gdje su se neki i trajno naselili i postali \xe2\x80\x9ebezumni Gala\xc4\x87ani\xe2\x80\x9d (iz poslanice Svetog Pavla apostola Gala\xc4\x87anima, 3,1)._NEWLINE_U hal\xc5\xa1tatskom \xc5\xbeeljeznom dobu Kelti su rijetko stvarali figure, ali su ugledaju\xc4\x87i se na rimske nov\xc4\x8di\xc4\x87e po\xc4\x8deli stvarati plastiku koja je pored biljne ornamentike dobila i motiv glave. Kelti su prikazivali svoja mnoga bo\xc5\xbeanstva i neke svete \xc5\xbeivotinje. Jedan od \xc4\x8destih motiva bio je konj koji je predstavljen ili u ogromnim crte\xc5\xbeima na obroncima ili kipovima i figuricama. Keltske zlatne torkve (torque, velike krute ogrlice koje se nisu mogle skidati) su bile klju\xc4\x8dni predmet kojim su se nosioci identificirali kao osobe visokog ranga, a mnoge od najboljih djela drevne keltske umjetnosti su upravo torkve._NEWLINE_Latenska kultura (po nalazi\xc5\xa1tu La T\xc3\xa8ne; od 450. pr. Kr.) obilje\xc5\xbeava \xc5\xa1ire podru\xc4\x8dje keltskog prodiranja i naseljavanja, uglavnom prema istoku i jugu (iako su provalili i u Britaniju i dobar dio osvojili), te su zauzimali prostore od Pireneja do Rajne i od Irske do Rumunjske. To je vrijeme kada svi Kelti dijele istu religiju i razvijaju svoje urbano dru\xc5\xa1tvo, te se javlja karakteristi\xc4\x8dan dekorativni stil poznat kao keltska umjetnost. Ona se razvila u srcu kasnijega keltskog svijeta uz Rajnu i gornju Marnu, a najistaknutiji primjerci keltske umjetnosti su bron\xc4\x8dane posude i zlatne ogrlice s livenim zavojitim ukrasima koji su na\xc4\x91eni u kne\xc5\xbeevskim grobovima u Rheinheimu, Basse-Yutzu i Durheimu.\n_START_SECTION_\nKasnija keltska umjetnost\n_START_PARAGRAPH_\nKelti su u prijelazu iz 5. u 4. stolje\xc4\x87e pr. Kr. promijenili svoju ornamentiku od geometrijske ka krivolinijskoj s fantasti\xc4\x8dnim likovima \xc5\xbeivotinja, a po\xc4\x8deli su stvarati i metalne maske. U mla\xc4\x91oj latenskoj kulturi pojavila se skulpturalna plastika (Hermes iz Roquepertusea, 3. st. pr. Kr.), a u razdoblju oko 200. pr. Kr. \xc4\x8dest su motiv ljudske glave (npr. reljef s vi\xc5\xa1e glava iz Provanse). Njihove kamene skulpture su, usprkos utjecajima iz Gr\xc4\x8dke i Rima, ostale grube i ekspresivne._NEWLINE_Keltska umjetnost zavr\xc5\xa1ava tzv. \xe2\x80\x9eoppida-civilizacijom\xe2\x80\x9d (lat. oppidum: utvr\xc4\x91eni gradi\xc4\x87) iz kojih su zna\xc4\x8dajni predmeti ra\xc4\x91eni na lon\xc4\x8darskom kolu. Neki od ovih keltskih gradina prerastaju tijekom posljednja dva stolje\xc4\x87a pr. Kr. u trgovi\xc5\xa1ta i gradove. Taj rast omogu\xc4\x87io je Rimljanima \xc5\xa1irenje osvajaju\xc4\x87i etapno jedno lokalno sredi\xc5\xa1te za drugim. Inkorporacijom u Rimsku dr\xc5\xbeavu Kelti su brzo izgubili svoje osobitosti osim u geografski odvojenoj Irskoj gdje je keltska umjetnost nad\xc5\xbeivjela rimsku masovnu proizvodnju._NEWLINE_Samo u Bretanji, otocima Cornwalla, Walesu i \xc5\xa0kotskoj zadr\xc5\xbeao se jezik i elementi keltske kulture kao i sage koje su se prenosile pri\xc4\x8dama s koljena na koljeno i koje su kasnije zabilje\xc5\xbeili irski monasi u 8. stolje\xc4\x87u. Ponovni procvat keltska umjetnost do\xc5\xbeivljava u srednjem vijeku na Britanskom oto\xc4\x8dju (7.-9. stolje\xc4\x87a), u remek-djelima iluminiranih rukopisa kao \xc5\xa1to su Knjiga Kellsa i Lindisfarnska evan\xc4\x91elja. U Lindisfarnskim evan\xc4\x91eljima (o.700) ima 45 razli\xc4\x8diti boja a sve su napravljene od mljevenih minerala ili biljnih bojila. Ova insularna umjetnost se \xc5\xa1irila preko irskih monaha na kopno i inspirirala je slikarstvo u samostanima kontinentalne Europe u romanici._NEWLINE_Keltske torkve nestaju u seobi naroda, ali se tijekom ranog srednjeg vijeka (predromanika) vra\xc4\x87aju u modu u obliku metalnih ogrlica i narukvica, sada uglavnom od srebra (kao kod Vikinga).'