b'\n_START_ARTICLE_\nOborina\n_START_SECTION_\nOblaci i oborine\n_START_PARAGRAPH_\nAko u nekom dijelu Zemljine atmosfere koji je zasi\xc4\x87en vlagom pada temperatura, kondenzirat \xc4\x87e se vodena para i stvarati vodene kapljice. Stvaraju li se te kapljice blizu tla, nastat \xc4\x87e magla, a stvaraju li se u ve\xc4\x87im visinama, nastat \xc4\x87e oblaci. Oblaci nastaju i na taj na\xc4\x8din da se topli zrak kao specifi\xc4\x8dki lak\xc5\xa1i di\xc5\xbee uvis, gdje je ni\xc5\xbea temperatura. Sadr\xc5\xbei li taj zrak veliku koli\xc4\x8dinu vlage, ona \xc4\x87e se uslijed ohla\xc4\x91ivanja kondenzirati, i time \xc4\x87e nastati oblaci. Stvaranju magle pogoduju pra\xc5\xa1ina i dim koji se nalaze u zraku. \xc4\x8cestice pra\xc5\xa1ine i dima \xc4\x8dine jezgre kondenzacije vodene pare koja je ohla\xc4\x91ena ispod rosi\xc5\xa1ta. Zimi odnosno na visokim planinama, kada je temperatura vrlo niska, smrzavaju se vodene kapljice u sitne kristale, koje stvaraju snijeg. _NEWLINE_Ki\xc5\xa1a se sastoji od krupnih kapljica vode. Da bi iz oblaka padala ki\xc5\xa1a, moraju od sitnih kapljica nastati krupnije, jer sitne kapljice padaju sporo, pa se na putu ispare. Ljeti uslijed brzog i velikog zagrijavanja di\xc5\xbee se u visinu zrak s velikim sadr\xc5\xbeajem vlage, gdje se ohladi ispod 0 \xc2\xb0C. Kako ljeti sadr\xc5\xbei zrak vi\xc5\xa1e vlage nego zimi, stvorit \xc4\x87e se ohla\xc4\x91ivanjem veliki kristali odnosno led, koji pada kao tu\xc4\x8da na Zemlju. Zemaljska povr\xc5\xa1ina gubi no\xc4\x87u i\xc5\xbearivanjem velik dio topline, koju je danju primila putem Sun\xc4\x8deve svjetlosti. Uslijed toga nastaje ohla\xc4\x91ivanje zraka, a time kondenzacija suvi\xc5\xa1ne vlage u obliku kapljica na povr\xc5\xa1ini Zemlje. To je rosa. Zimi zbog istog razloga nastaje ohla\xc4\x91ivanje ispod 0 \xc2\xb0C, a time smrzavanje rose u obliku iglica, \xc5\xa1to se zove mraz. _NEWLINE_Sve navedene meteorolo\xc5\xa1ke pojave, to jest ki\xc5\xa1a, snijeg, tu\xc4\x8da, rosa i mraz, koje nastaju uslijed kondenzacije vodene pare u zraku, zovu se oborine. Koli\xc4\x8dina oborina mjeri se visinom sloja vode u milimetrima po \xc4\x8detvornom metru (mm/m\xc2\xb2) koga bi stvorila voda oborina kad bi ostala na tlu, a da se ne ispari, a niti oti\xc4\x8de u zemlju. Na primjer ako se ka\xc5\xbee da je u toku 24 sata na nekom mjestu koli\xc4\x8dina oborina 2 mm, to zna\xc4\x8di da je palo toliko ki\xc5\xa1e da na svaki m\xc2\xb2 dolazi 2 litre vode. Naime sloju vode visine 1 mm na povr\xc5\xa1ini od 1 m\xc2\xb2 odgovara koli\xc4\x8dina vode od 1 litre, to jest 1 dm\xc2\xb3. Suhi krajevi imaju ispod 500 mm oborina godi\xc5\xa1nje. Za mjerenje koli\xc4\x8dine oborina slu\xc5\xbei mjerni instrument ki\xc5\xa1omjer, pluviometar ili ombrometar.'