b'\n_START_ARTICLE_\nLjubljansko barje\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljansko barje je najju\xc5\xbeniji dio Ljubljanske kotline, kojim protje\xc4\x8de Ljubljanica. Povr\xc5\xa1ina mu iznosti 163 km\xc2\xb2._NEWLINE_Za pleistocena je bilo veliko plitko jezero, poslije djelomi\xc4\x8dno ispunjeno nanosima s Alpa. Melioracijskim radovima u XVIII. st. (Gruberov kanal, 1780.) i kasnijom izgradnjom kanalske mre\xc5\xbee bile su isu\xc5\xa1ene mo\xc4\x8dvare i smanjene poplave. Mjestimi\xc4\x8dno po\xc5\xa1umljen, rijetko naseljen kraj s malim obra\xc4\x91enim povr\xc5\xa1inama._NEWLINE_Poznato je po nizu sojeni\xc4\x8dkih naselja (Ig, Resnikov prekop, Maharski prekop, Parte, Notranje Gorice, Blatna Brezovica, Veliko Mosti\xc5\xa1\xc4\x8de, Prevalje, Kamnik), razli\xc4\x8dite kulturne i kronolo\xc5\xa1ke pripadnosti (kasni neolitik, eneolitik, rano bron\xc4\x8dano doba). Njihov je kulturni razvoj bio u uskoj vezi s doga\xc4\x91anjima u zapadnom dijelu Karpatske kotline i susjednim podru\xc4\x8djima. Prva planska arheolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja u Sloveniji, zapo\xc4\x8deta 1875. kraj sela Studenec (danas Ig), potvrdila su postojanje pet naselja. Za te nalaze predlo\xc5\xbeen je (1931.) naziv kultura Ljubljanskog barja. Na osnovi tipolo\xc5\xa1kih obilje\xc5\xbeja kerami\xc4\x8dkih posuda P. Koro\xc5\xa1ec 1959. izdvojila je dvije faze: Ig I (slavonska, tj. vu\xc4\x8dedolska kultura) i Ig II (ranobron\xc4\x8danodobna kultura). Kasnijim su istra\xc5\xbeivanjima ustanovljena naselja kasne lengyelske, lasinjske, vu\xc4\x8dedolske i ljubljanske kulture.'