b'\n_START_ARTICLE_\nKutina\n_START_SECTION_\nGradska naselja\n_START_PARAGRAPH_\nGrad se sastoji od 23 naselja: Banova Jaruga, Batina, Brinjani, \xc4\x8caire, Gojlo, Husain, Ilova, Jamarica, Janja Lipa, Katoli\xc4\x8dke \xc4\x8caire, Kleti\xc5\xa1te, Kraji\xc5\xa1ka Kutinica, Kutina, Kutinica, Kutinska Slatina, Me\xc4\x91uri\xc4\x87, Mikleu\xc5\xa1ka, Mi\xc5\xa1inka, Repu\xc5\xa1nica, Seli\xc5\xa1te, Stupova\xc4\x8da, \xc5\xa0artovac i Zbjegova\xc4\x8da.  Radni\xc4\x8dko naselje.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nDanas u samom gradu \xc5\xbeivi 13.735 stanovnika(2011.), a na \xc5\xa1irem podru\xc4\x8dju 22.760. Broj stanovnika je narastao od oko 5000 koliko je Kutina imala 1953. do najvi\xc5\xa1e 14 992 koliko je imala 1991. Od ostalih naselja u gradskom podru\xc4\x8dju najve\xc4\x87a su Repu\xc5\xa1nica (oko 2000 st.) i Husain (oko 1000 st.) te Brunkovac kao gradska \xc4\x8detvrt s oko 2500 stanovnika._NEWLINE_U stanovni\xc5\xa1tvu je zastupljeno nekoliko nacionalnih manjina:_NEWLINE_Srbi - 1.490_NEWLINE_Romi - 340_NEWLINE_\xc4\x8cesi - 314_NEWLINE_Albanci - 112_NEWLINE_Slovaci - 79_NEWLINE_Bo\xc5\xa1njaci - 73\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nIme Kutina se prvi put spominje  10. studenoga 1256. godine u Povelji ugarsko - hrvatskoga kralja Bele IV. Tom se poveljom ure\xc4\x91uju me\xc4\x91a\xc5\xa1i posjeda \xc5\xa1omo\xc4\x91skog \xc5\xbeupana Henrika s jedne strane i posjeda jobagiona upravne \xc5\xbeupe Gari\xc4\x87 s druge strane. O me\xc4\x91a\xc5\xa1ima izme\xc4\x91u gari\xc4\x87ke i gra\xc4\x8deni\xc4\x8dke upravne \xc5\xbeupe ka\xc5\xbee se tom zgodom da idu do velike ceste, zatim do stare zajedni\xc4\x8dke me\xc4\x91e izme\xc4\x91u gra\xc4\x8deni\xc4\x8dke i gari\xc4\x87ke \xc5\xbeupe pa pre\xc5\xa1av\xc5\xa1i cestu silaze dolinom od zapada u Kutinu ("ibique transeundo viam per vnam vallem ex parte occidentis descendit in Cotynnam")._NEWLINE_Kutina (KOTINNA) se prvi put spominje kao \xc5\xbeupa 1334. godine s crkvom Svih Svetih, a drugi put 1488. godine s crkvom Sv.Katarine. U dokumentima zagreba\xc4\x8dkog Kaptola od 14. kolovoza 1363. godine na\xc4\x87i \xc4\x87e se \xc4\x8dak tri Kutine: Gornja, Donja, Velika._NEWLINE_Kutina se kao naselje spominje i vi\xc5\xa1e puta kasnije\xc2\xa0: 1364., 1400., 1424., 1464., 1487., a pisari je zapisuju kao:Kothennya, Kotenya, Katynna._NEWLINE_U XII., XIII. i XIV. stolje\xc4\x87u Kutina je bila sastavni dio Gra\xc4\x8deni\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije. Gospodari Kutine u to doba bili su obitelji Rohovi\xc4\x87 (Rohfy), Ve\xc4\x8derin, Geleti\xc4\x87, plemi\xc4\x87i Br\xc5\xa1ljanova\xc4\x8dki, Roh de Decse, Baka\xc4\x8d, Auch te \xc4\x8cupore Moslava\xc4\x8dke. Nakon njih je Kutina kao i cijela Moslavina vezana uz obitelj Szecsen i Erdody \xc4\x8diji je dvorac u Kutini danas Muzej Moslavine. Spomenute obitelji dale su glasovita imena hrvatskoj povijesti. Jedno od njih je i Demetrije II. \xc4\x8cupor Moslava\xc4\x8dki, postavljen 1446. godine za biskupa u staroj hrvatskoj biskupiji u Kninu. Njemu Kutina zahvaljuje i svoj dana\xc5\xa1nji grb, na njegovoj plavoj podlozi je zlatom obrubljeni kosi kvadrat u kojemu se nalaze (4x4) crvene i srebrne kocke u 4 reda. Na vrhu kvadrata sjedi ptica svraka koja simbolizira stremljenje bogatstvu. Tijekom vi\xc5\xa1e stolje\xc4\x87a \xc4\x8cupori su svoje zemlje poklanjali pustinja\xc4\x8dkom redu Pavlina, koji je ostavio zna\xc4\x8dajan trag u moslava\xc4\x8dkoj kulturi._NEWLINE_U pogledu politi\xc4\x8dke uprave Kutina postaje 1745. kotar i pridru\xc5\xbeuje se po\xc5\xbee\xc5\xa1koj \xc5\xbeupaniji do 1886., zatim bjelovarsko-kri\xc5\xbeeva\xc4\x8dkoj \xc5\xbeupaniji, 1924. osje\xc4\x8dkoj oblasti, 1931. banovini savskoj,_NEWLINE_dok je danas u sastavu Sisa\xc4\x8dko-moslava\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije._NEWLINE_Sredinom 18. stolje\xc4\x87a Kutina dobiva prvog u\xc4\x8ditelja, a 1789. sagra\xc4\x91ena je i 1. \xc5\xa1kola. _NEWLINE_Na molbu Erdodya car Ferdinand IV. progla\xc5\xa1ava Kutinu trgovi\xc5\xa1tem 3. o\xc5\xbeujka 1837. godine _NEWLINE_\xc5\xa1to dokazuje i sa\xc4\x8duvani original Povelje._NEWLINE_U to vrijeme Kutina ima kirurga i ljekarnu. 1850. godine u Kutini po\xc4\x8dinje raditi po\xc5\xa1ta. Moslava\xc4\x8dka vina 1857. god. pojavljuju se na me\xc4\x91unarodnoj izlo\xc5\xbebi u Be\xc4\x8du. Telefon je u Kutinu uveden 1895. a \xc5\xbeeljeznica je izgra\xc4\x91ena 1897. godine. _NEWLINE_Godine 1886. izbio je na trgu u Kutini po\xc5\xbear razaraju\xc4\x87ih razmjera. S obzirom na veliki broj drvenih ku\xc4\x87a, ve\xc4\x87ina ih je stradala, kao i dana\xc5\xa1nji Muzej Moslavine. Tom je prilikom stradala i kapela Franje Ksaverskog. Na njezinu mjestu (u dana\xc5\xa1njem parku) podigao je dr. Gustav Baron kameno raspelo koje je 1956. g. premje\xc5\xa1teno u blizinu crkve._NEWLINE_Odvjetnik Hohola\xc4\x8d 1901. godine financira ure\xc4\x91enje parka na glavnom gradskom trgu koji i danas ukra\xc5\xa1ava grad._NEWLINE__NEWLINE_U Domovinskom ratu veliku je ulogu u obrani Kutine odigralo osloba\xc4\x91anje Bujavice 14. listopada 1991., jer je s te va\xc5\xbene kote velikosrpski agresor topni\xc5\xa1tvom i minobaca\xc4\x8dima kontrolirao \xc5\xa1iru okolicu. Osloba\xc4\x91anju su pridonijeli pripadnici 56. bojne iz Kutine, pri\xc4\x8duvne policije i 2. bojne 105. brigade ZNG-a iz \xc4\x8cazme._NEWLINE_Velikosrbi su se za pritisak na Hrvatsku slu\xc5\xbeili strategijom realne prijetnje. Prijetili su ga\xc4\x91anjem petrokemijskih postrojenja u Kutini prilago\xc4\x91enim raketama, tako da bi onda iz njih iza\xc5\xa1ao ubojiti oblak amonijaka. Prijetnje su bile osobito izra\xc5\xbeene tijekom jeseni 1991. i od kraja 1995. godine, nakon niza velikosrpskih vojnih poraza._NEWLINE_Povodom 750-te obljetnice od prvog pisanog spomena imena Kutine, u prostoru stare gradske jezgre, na Trgu kralja Tomislava, postavljena je skulptura \xc2\xabVila kutinska\xc2\xbb. Ona je kao \xc5\xbeivi organizam u vremenu i prostoru koja posjeduje socijalnu i simboli\xc4\x8dku komunikaciju. Skulpturu je oblikovao 2006. godine akademski kipar Ivan Branko Imrovi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nTurizam\n_START_PARAGRAPH_\nOd turisti\xc4\x8dkih zanimljivosti Kutina nudi stariju gradsku jezgru oko Crkvene ulice gdje nad gradom dominira prekrasna vrlo bogato ukra\xc5\xa1ena kasnobarokna crkva Majke Bo\xc5\xbeje Snje\xc5\xbene iz 18. stolje\xc4\x87a. Svoj profesorski sta\xc5\xbe poznati pisac za djecu Mato Lovrak zapo\xc4\x8deo je upravo u Kutini u \xc5\xa1koli nedaleko crkve u kojoj se i danas odvija nastava, a \xc5\xa1kola nosi naziv O\xc5\xa0 Mate Lovraka._NEWLINE__NEWLINE_Niz zanimljivosti Crkvene ulice nastavlja jedinstvena dobro o\xc4\x8duvana i djelimi\xc4\x8dno obnovljena cjelina od pet drvenih ku\xc4\x87a tradicionalne moslava\xc4\x8dke drvene arhitekture (tri trijema i dvije prizemnice) me\xc4\x91u kojima je sagra\xc4\x91ena i zvjezdarnica u kojoj svoje prostorije ima Astronomsko dru\xc5\xa1tvo Ivan \xc5\xa0tefek. Drvene ku\xc4\x87e nastale su krajem 19. i po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a i pre\xc5\xbeivjele su modernizaciju stanovanja u kojoj je nestao nekada\xc5\xa1nji izgled Crkvene ulice u kojoj su dominirale drvene ku\xc4\x87e._NEWLINE__NEWLINE_Na samom podno\xc5\xbeju Crkvene ulice stoljetni je park divljeg kestena na Trgu kralja Tomislava, a na njegovoj sjeverozapadnoj strani nalazi se najstarija o\xc4\x8duvana zgrada. To je kurija vlastelinske obitelji Erd\xc3\xb6dy, koja je svoj dvorac imala u Popova\xc4\x8di. Od 1960. godine to je sjedi\xc5\xa1te Muzeja revolucije, danas Muzeja Moslavine. Ne\xc5\xa1to ni\xc5\xbee - ju\xc5\xbenije je nekada\xc5\xa1nja ku\xc4\x87a obitelji Ausch u kojoj je sada Galerija Muzeja Moslavine._NEWLINE__NEWLINE_Na samom isto\xc4\x8dnom ulazu na Trg kralja Tomislava nalazi se stari cigleni most sagra\xc4\x91en sredinom 20. stolje\xc4\x87a i obnavljan 2002./2003. nakon uru\xc5\xa1avanja dijela ciglene ograde. S jugozapadne strane mosta zanimljiva je netipi\xc4\x8dna ku\xc4\x87a i oku\xc4\x87nica obitelji Pazdera. Ku\xc4\x87a ima graditeljske elemente sjevernijih zemalja, ali svojim starinskim izgledom i ure\xc4\x91eno\xc5\xa1\xc4\x87u oku\xc4\x87nice plijeni pa\xc5\xbenju prolaznika._NEWLINE_Glavnina turisti\xc4\x8dkog potencijala Kutine le\xc5\xbei u \xc4\x8dinjenici da ima okolicu bogatu arheolo\xc5\xa1kim nalazi\xc5\xa1tima iz petpovijesti (ostaci Vu\xc4\x8dedolske kulture), antike (rimska naselja), srednjega vijeka (Gari\xc4\x87 grad, Jelen grad, Bela crkva - ostaci pavlinskog samostana na Moslava\xc4\x8dkoj gori...), te u odli\xc4\x8dnom zemljopisnom okru\xc5\xbeenju. "Pod" Kutinom na jugu je Park prirode Lonjsko polje, a obronci na kojem je Kutina dio su sustava Moslava\xc4\x8dke gore koji su ve\xc4\x87 u antici bili posa\xc4\x91eni vinovom lozom. Danas je tamo Moslava\xc4\x8dka vinska cesta. Moslava\xc4\x8dka gora velikim dijelom je Regionalni park, a svojim geolo\xc5\xa1kim zanimljivostima vrlo je privla\xc4\x8dna za stru\xc4\x8dnu i lai\xc4\x8dku javnost._NEWLINE_Kutina ima hotel s tri zvjezdice - Hotel Kutina, a u Kutini i okolici ima niz privatnih iznajmljiva\xc4\x8da koji nude uslugu smje\xc5\xa1taja.\n_START_SECTION_\nSpomenici i znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nCrkva sv. Marije Snje\xc5\xbene, spomenik 1. kategorije i najrasko\xc5\xa1niji objekt kasnobaroknog sakralnog umjetni\xc4\x8dkog naslije\xc4\x91a u Hrvatskoj._NEWLINE_Trijemovi (\xc4\x8dardaci), stare drvene tradicijske ku\xc4\x87e u Crkvenoj ulici, koje se polako ure\xc4\x91uju i dobivaju nove sadr\xc5\xbeaje nadopunjuju vizure Crkvene ulice, jedne od najstarijih ulica u Kutini u kojoj je i preko 2 stolje\xc4\x87a stara pu\xc4\x8dka \xc5\xa1kola O\xc5\xa0 Mate Lovraka._NEWLINE_Muzej je smje\xc5\xa1ten u kuriju stare mo\xc4\x87ne feudalne obitelji Erd\xc3\xb6dy iz 18.stolje\xc4\x87a, a Galerija Muzeja Moslavine u historicisti\xc4\x8dku ku\xc4\x87u nekada\xc5\xa1nje obitelji Ausch._NEWLINE_S obzirom da je Kutinu po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a poharao razoran po\xc5\xbear, malo je starih gra\xc4\x91evina ostalo netaknuto. I 45 godina socijalizma koji nije puno mario za feudalno ili tradicionalisti\xc4\x8dko kulturno naslije\xc4\x91e ostavilo je traga, jer mnoga pro\xc4\x8delja ku\xc4\x87a koja su u to vrijeme do\xc5\xbeivjela obnovu ostala su bez svojih stilskih obilje\xc5\xbeja._NEWLINE_Za o\xc4\x8duvanje kurije Erd\xc3\xb6dy u kojoj je danas Muzej Moslavine zaslu\xc5\xbean je poznati politi\xc4\x8dar Slavko Degoricija, koji je 1960. osnivanjem Muzeja revolucije u Kutini i smje\xc5\xa1tanjem postava upravo u staru kuriju preduhitrio "ideje" lokalnih mo\xc4\x87nika toga doba da bi trebalo "staviti par \xc5\xa1tapina dinamita i dignuti u zrak taj spomenik feudalizma".\n_START_SECTION_\nIzvi\xc4\x91a\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nOdred izvi\xc4\x91a\xc4\x8da "Betlehem" Kutina'