b'\n_START_ARTICLE_\nDislokacija\n_START_SECTION_\nStepenasta dislokacija\n_START_PARAGRAPH_\nStepenasta dislokacija ima Burgerov vektor klizanja okomit na dislokacijsku liniju. Strukturno gledano stje\xc4\x8de se dojam, da je ona nastala zami\xc5\xa1ljenim umetanjem jedne poluravnine u sklop re\xc5\xa1etke. Klizna ravnina je ravnina du\xc5\xbe koje kli\xc5\xbee dislokacija, a definirana je Burgerovim vektorom b i dislokacijskom linijom l. Dislokacije ne mogu zavr\xc5\xa1avati unutar kristala, jer su rubni vektori jedne plohe, a \xc4\x8desto su prisutne i u obliku zatvorenih linija. Stepenasta dislokacija se mo\xc5\xbee pokretati (penjati, spu\xc5\xa1tati), ovisno o temperaturi, tako da atomi dolaze ili odlaze s umetnute poluravnine putem procesa difuzije. Time se pove\xc4\x87ava ili smanjuje umetnuta poluravnina, dakle dislokacija se penje ili spu\xc5\xa1ta s obzirom na po\xc4\x8detnu kliznu ravninu (skok dislokacije, engl. jog). Taj proces je va\xc5\xbean i kod oporavljanja metala putem tzv. poligonizacije. Penjanje ili spu\xc5\xa1tanje dislokacija dovodi i do makroskopske promjene obujma. To je tzv. nekonzervativno kretanje dislokacija. U slu\xc4\x8daju kada je penjanje dislokacija kombinirano s klizanjem nastaje prsten stepenastih dislokacija tzv. Frankova dislokacija, koji se kre\xc4\x87e u smjeru je Burgerovog vektora b.\n_START_SECTION_\nVij\xc4\x8dana dislokacija\n_START_PARAGRAPH_\nVij\xc4\x8dana dislokacija je otkrio Johannes (Jan) Martinus Burgers 1939., a nastaje kada se dijelovi kristalne re\xc5\xa1etke me\xc4\x91usobno pomi\xc4\x8du paralelno s dislokacijskom linijom, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da je Burgerov vektor b paralelan s dislokacijskom linijom l.\n_START_SECTION_\nMehanizmi nastanka dislokacija\n_START_PARAGRAPH_\nNajva\xc5\xbeniji na\xc4\x8dini nastanka dislokacija su: sakupljanje praznih mjesta u tzv.. "plo\xc4\x8dice praznih mjesta" (Frank - Readov izvor) i Orowanov proces (otkriven 1950.). U prvom slu\xc4\x8daju to dovodi do nastanka poluravnina. U drugom slu\xc4\x8daju pod djelovanjem smicajnog naprezanja na dva mjesta u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ena (ukotvljena) dislokacija proizvede ve\xc4\x87i broj novih dislokacija; pribli\xc5\xbeno od 20 do 100.'