b'\n_START_ARTICLE_\nStudenica\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nManastir Studenica, posve\xc4\x87en Bla\xc5\xbeenoj Djevici Mariji, je izvorna crkva svih kasnijih srpskih bogomolja. Njena izgradnja je trajala dugo, prva faza je dovr\xc5\xa1ena u prolje\xc4\x87e 1196., kada je Stefan Nemanja napustio prijestolje i smjestio se u novoosnovanom manastiru. Kada se uputio za Hilandar, njegov sin i nasljednik Stefan Nemanji\xc4\x87 je preuzeo brigu za Studenicu. Nemanja je umro u Hilandaru 1199. godine i njegov tre\xc4\x87i sin Sava, nakon savjetovanja s bra\xc4\x87om Stefanom i Vukanom, je prebacio njegove ostatke u Studenicu. Pod pokroviteljstvom Sv. Save, Studenica je postala politi\xc4\x8dko, kulturno, ali i duhovno sredi\xc5\xa1te srednjovjekovne Srbije. Izme\xc4\x91u ostalog, sv. Sava je sastavio i  "Studeni\xc4\x8dki tipikon", knjigu pravila u kojima opisuje \xc5\xbeivot svog oca, sv. Simeona (Nemanja), \xc4\x8dime opisuje dokaze duhovnog i mona\xc5\xa1kog \xc5\xbeivota svog doba. _NEWLINE_Studenica je u\xc5\xbeivala kontinuiranu pa\xc5\xbenju od svih \xc4\x8dlanova dinastije Nemanji\xc4\x87a. Kralj Stefan Radoslav je 1235. godine crkvi dodao prekrasan narteks. Kralj Stefan Uro\xc5\xa1 II. Milutin je izgradio krasnu malu crkvu posve\xc4\x87enu svetima Joakimu i Ani. _NEWLINE_Nakon pada posljednje srednjovjekovne srpske dr\xc5\xbeave 1459. godine, Turci \xc4\x8desto napadaju samostan. Prva zna\xc4\x8dajna restauracija izvr\xc5\xa1ena je 1569. godine, kada su freske u Crkvi Djevice Marije preslikane. U ranom 17. stolje\xc4\x87u manatir su poharali potres i po\xc5\xbear u kojima su zauvijek nestali ve\xc4\x87ina povijesnih dokumenata i zna\xc4\x8dajan dio umjetni\xc4\x8dke ba\xc5\xa1tine.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCrkva Djevice Marije je jednobrodna bazilika s kupolom. Izvana, crkva skladno ujedinjuje dva razli\xc4\x8dita arhitektonska stila, romani\xc4\x8dki i bizantski. Spajanje ova dva stila prouzrokovala je stvaranje tzv. Ra\xc5\xa1ke \xc5\xa1kole arhitekture._NEWLINE_Na isto\xc4\x8dnom kraju ima trostranu apsidu, dok je narteks izdu\xc5\xbeen prema zapadu; a  vestibul se nalazi i na sjeveru i na jugu. 1230-tih dodan je i veliki exo-narteks. Fasada je ukra\xc5\xa1ena mramornim plo\xc4\x8dama; iznutra, crkva je prekrivena kamenom lomljencom i malterom. _NEWLINE_Sjeverozapadno od Crkve Djevice Marije nalazi se crkva svetaca Joakima i Ane, koja jeu po svom osniva\xc4\x8du \xe2\x80\x93 kralju Milutinu prozvana Kraljevskom crkvom. Crkva je izgra\xc4\x91ena 1314. godine u obliku zbijenog kri\xc5\xbea s vanjskom konstrukcijom osmerokutne kupole. Izgra\xc4\x91ena je od fino klesanog kamena i lomljenca s gispanom fasadom._NEWLINE_Kompleks manstira Studenica uklju\xc4\x8duje i Crkvu sv. Nikole, malo jednobrodnu crkvu s freskama iz 12., ili vjerojatnije 13. stolje\xc4\x87a. Izme\xc4\x91u Crkve sv. Nikole i Kraljevske crkve nalaze se temelji crkve posve\xc4\x87ene sv. Ivanu Krstitelju. Zapadno os Crkve Djevice Marije, nalazi se vidikovac od grubog kamena, napravljen jo\xc5\xa1 u vrijeme nadbiskupa Save. Na kraju, na zapadnoj strani manastirskog kompleksa nalazi se i zvonik, podignut u 13. stolje\xc4\x87u. U njemu je nekada bila kapela, a danas su ostali samo fragmenti negda\xc5\xa1njih fresaka. Ostaci fresaka, koji prikazuju obiteljsko stablo dinastije Nemanji\xc4\x87a, su prona\xc4\x91eni i na vanjskom dijelu narteksa. Oni su ura\xc4\x91eni u stilu fresaka iz Crkve Djevice Marije koje potje\xc4\x8du od 1208.-1209. godine._NEWLINE_Sjevernije od vidikovca je samostansko sjedi\xc5\xa1te iz 18. stolje\xc4\x87a koje je pretvoreno u muzej. U njemu su se nalazili vrijedni izlo\xc5\xa1ci studeni\xc4\x8dkog blaga, koje je u \xc4\x8destim ratovima i plja\xc4\x8dkama ozbiljno osiroma\xc5\xa1eno.\n_START_SECTION_\nUmjetni\xc4\x8dka djela\n_START_PARAGRAPH_\nUmjetni\xc4\x8dki dosezi kiparstva u manastiru Studentica su najo\xc4\x8ditiji u \xc4\x8detiri portala Crkve Djevice Marije. Osobito na zapadnom portalu, u unutra\xc5\xa1njosti izme\xc4\x91u narteksa i exo-narteksa. Na sjevernom zidu, ispod kupole, nalazi se prozor sa\xc4\x8dinjen od mnogo manjih kvadratnih plo\xc4\x8da s uklesanim medaljonima koji predstavljaju osam fantasti\xc4\x8dnih \xc5\xbeivotinja \xe2\x80\x93 simbola Djevi\xc4\x8dinih vrlina. Tu su tako\xc4\x91er i dvije rozete koje predstavljaju Bo\xc5\xbeansko oko. Zidari koji su izveli ove radove su vjerojatno do\xc5\xa1li s Jadranskog podru\xc4\x8dja, vjerojatno iz Kotora gdje je Nemanja imao svoju pala\xc4\x8du. Oni su ostavili i natpis na \xc4\x87irilici  na timpanu zapadnog portala.  _NEWLINE_Crkva Djevice Marije je oslikana u prvom desetlje\xc4\x87u 13. stolje\xc4\x87a i originalne freske su dijelom sa\xc4\x8duvane na oltaru, ispod kupole, na zapdnom zidu i na ni\xc5\xbeim dijelovima zidova. Najveli\xc4\x8danstvenije su one koje prikazuju Raspelo, naslikane 1209. g. na plavoj pozadini \xe2\x80\x93 jedan od vrhunaca srpske umjetnosti. Na ju\xc5\xbenom zidu nalaze se kompozicije "osniva\xc4\x8da" koje prikazuju Djevicu Mariju kako preuzima darove od Nemanje (Simona) s modelom Kristove crkve. Narteks je oslikan 1569. god. freskama koje izvanredno prikazuju Posljednji sud na vrhu i portret Nemanji\xc4\x87eve \xc5\xbeene Ane koja je prikazana kao \xc4\x8dasna sestra Anastazija. _NEWLINE_Ranije freske iz Kraljevske crkve predstavljaju najve\xc4\x87e dostignu\xc4\x87e bizantske umjetnosti ove regije. Freske u Radoslavovom narteksu potje\xc4\x8du iz 1230-tih i blisko su vezane s ostalim freskama glavne crkve. Sjeverna kapela, posve\xc4\x87ena sv. Nikoli, sadr\xc5\xbei grupu fresaka posve\xc4\x87enih \xc5\xbeivotu sv. Nikole. U ju\xc5\xbenoj kapeli nalaze se portreti Nemanje, Stefana prvovjen\xc4\x8danog i kralja Radoslava sa \xc5\xbeenom Anom. Na sjevernom zidu narteksa nalaze se tri velikana srpske crkve - nadbiskup Sava, Arsenije i Sava II. (Radoslavov brat).'