b'\n_START_ARTICLE_\nKsenofan\n_START_PARAGRAPH_\nKsenofan iz Kolofona (gr\xc4\x8d. \xce\x9e\xce\xb5\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x86\xce\xac\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x82 \xe1\xbd\x81 \xce\x9a\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x86\xcf\x8e\xce\xbd\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82, (570. pr. Kr. - 480. pr. Kr.) je bio gr\xc4\x8dki filozof predsokratovac, pjesnik, te dru\xc5\xa1tveni i vjerski kriti\xc4\x8dar._NEWLINE_Na\xc5\xa1e poznavanje njegovih gledi\xc5\xa1ta je dobiveno iz njegove sa\xc4\x8duvane poezije, koju su drugi gr\xc4\x8dki pisci citirali. Njegova poezija je kritizirala i ismijavala mnoge ideje, kao i vjerovanje u antropomorfne bogove, kao i gr\xc4\x8dko po\xc5\xa1tovanje atletike. Ksenofan je odbijao tada\xc5\xa1nje vjerovanje u mnogo bogova, kao i ideju da bi bogovi bili oblikom sli\xc4\x8dni ljudima. Jedan je poznati odlomak ismijao tu ideju tvrde\xc4\x87i da, kad bi bikovi bili u mogu\xc4\x87nosti zami\xc5\xa1ljati bogove, onda bi ti bogovi bili odraz bikova. Budu\xc4\x87i da je prema njegovom shva\xc4\x87anju bog bio jedan, apstraktan, univerzalan, nepromjenjiv, nepokretan i uvijek prisutan, Ksenofan se \xc4\x8desto uzima kao prvi monoteist u zapadnoj filozofiji religije._NEWLINE_On je, tako\xc4\x91er, pisao da pjesnici trebaju pisati samo o bogovima koji izazivaju dru\xc5\xa1tveno odu\xc5\xa1evljenje, i ovo je samo jedno od njegovih mi\xc5\xa1ljenja koja su prethodila djelima Platona. Istra\xc5\xbeivaju\xc4\x87i fosile, Ksenofan je zaklju\xc4\x8dio da je voda nekada morala pokrivati \xc4\x8ditav planet. Njegova epistemologija govori da istina postoji, ali da je ljudi kao smrtnici ne mogu spoznati. Ovo je zna\xc4\x8dilo da je mogu\xc4\x87e djelovati vode\xc4\x87i se hipotezom: mo\xc5\xbeemo djelovati kao da znamo istinu. Ovo je Ksenofanovo u\xc4\x8denje ponovo o\xc5\xbeivio Karl Popper i ono je osnova Kriti\xc4\x8dkog racionalizma._NEWLINE_Do 1950. godine bilo je dosta kontroverzije oko Ksenofana, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i pitanje mo\xc5\xbee li se on karakterizirati kao filozof ili ne. Dana\xc5\xa1nje je filozofsko mi\xc5\xa1ljenje da je Ksenofan bio jedan od najva\xc5\xbenijih predsokratovaca. Ranije se \xc4\x8desto smatrao Zenonovim u\xc4\x8diteljem, Parmenidovim kolegom, i osniva\xc4\x8dem Elejske \xc5\xa1kole, ali je dana\xc5\xa1nje op\xc4\x87e mi\xc5\xa1ljenje razli\xc4\x8dito.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot\n_START_PARAGRAPH_\nPostao historijski most izme\xc4\x91u miletskih i elejskih mislilaca. Temperamentan pjesnik, ozbiljan, prakti\xc4\x8dki orijentisan realist i racionalan kriti\xc4\x8dar filozofije. Bio je rodom Jonjanin, ali ve\xc4\x87i dio \xc5\xbeivota je proveo u Ju\xc5\xbenoj Italiji. Ksenofanes zauzima mjesto u nizu racionalista, koji su bili protivnici misti\xc4\x8dnih sklonosti Pitagorasa i ostalih. Prije je smatran za osniva\xc4\x8da Elejske \xc5\xa1kole. Novija istra\xc5\xbeivanja ga stavljaju kao neovisnog mislioca. Danas se ne ubraja u Elejsku \xc5\xa1kolu, eventualno je neka prete\xc4\x8da, ze\xc4\x8detnik.\n_START_SECTION_\nSpisi\n_START_PARAGRAPH_\nPisao je u epskim stihovima, te elegije protiv Homera i Hezioda, kude\xc4\x87i njihova kazivanja o bogovima. U izgubljenom spjevu koji je nosio karakteristi\xc4\x8dan naslov O prirodi (sa\xc4\x8duvali su se samo njegovi fragmenti kod Aristotela) ismijava izvanredno religijske i mitolo\xc5\xa1ke predstave, ukazuju\xc4\x87i na njihov antropomorfni izvor. Kako izgledaju ljudi takvi su im i bogovi. Etiopljani govore da su im bogovi tuponosni i crni, a Tra\xc4\x8dani da su plavooki i ri\xc4\x91okosi._NEWLINE_Napisao je djelo "O prirodi".\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nLogi\xc4\x8dan i strogo racionalan, Ksenofan (koji nu\xc5\xbeno i zbog svog filozofskog stava o jednom bitku mora odbaciti i antropolo\xc5\xa1ki politeizam) jedan je od velikih gr\xc4\x8dkih filozofa \xc4\x8diji metafizi\xc4\x8dki materijalizam odbacuju\xc4\x87i kretanje i promjenljivost ostaje ipak bitno ograni\xc4\x8den i uko\xc4\x8den u odnosu na dijalekti\xc4\x8dku misao jednog Herakleitosa._NEWLINE_Za Ksenofana \xe2\x80\x93 kao i za druge elejce \xe2\x80\x93 bitak mo\xc5\xbee biti samo jedan, savr\xc5\xa1en, iznad svega mno\xc5\xa1tvenog, promjenljivog: bitak je stoga vje\xc4\x8dan, nikada nije nastao niti \xc4\x87e ikada nestati. Bitak za Ksenofanesa \xe2\x80\x93 budu\xc4\x87i da kao savr\xc5\xa1en mora biti i odre\xc4\x91en \xe2\x80\x93 ima oblik kugle. Bitak, naime, ne mo\xc5\xbee biti tako neograni\xc4\x8den da bi samim tim bio i neodre\xc4\x91en. Stoga on ima oblik kugle. Jer upravo je kugla onaj oblik koji u sebi sadr\xc5\xbei jedinstvo ograni\xc4\x8denosti i neograni\xc4\x8denosti. U tom smislu bitak \xe2\x80\x93 kao ono najsavr\xc5\xa1enije ne mo\xc5\xbee izvan ili iznad sebe imati bilo \xc5\xa1ta savr\xc5\xa1enije, pa tako ni bogove. Taj u biti materijalno shva\xc4\x87eni bitak, nepromjenljiv je samo kao cjelina, dok se u pojedinim dijelovima te cjeline doga\xc4\x91aju promjene, koje, me\xc4\x91utim, ne uti\xc4\x8du na savr\xc5\xa1en oblik kugle \xc5\xa1to ga ima bitak._NEWLINE_Beskrajno je nebi\xc4\x87e. Ono \xc5\xa1to se ra\xc4\x91a, ra\xc4\x91a se od bi\xc4\x87a. Jedno je bog. Bi\xc4\x87e Jedno i Sve = bog, ni ograni\xc4\x8deno ni beskrajno, ni pokretno ni mirno. Ne odobrava ni ra\xc4\x91anje ni umiranje. Ni\xc5\xa1ta ne mo\xc5\xbee pote\xc4\x8di od nebi\xc4\x87a. Nemogu\xc4\x87nost poznavanja stvari. Pori\xc4\x8de valjanost ljudskog razuma, neistinost osjetila. Jedno je Sve i nije promjenjivo i to je bog, nero\xc4\x91en i vje\xc4\x8dan i okrugla oblika. Smatra da su osjetila la\xc5\xbena._NEWLINE_Prvi je izlagao da je propadljivo sve \xc5\xa1to se ra\xc4\x91a i da je du\xc5\xa1a dah (pneuma). On je ismijavao pitagorejsko u\xc4\x8denje o seobi du\xc5\xa1a. Za Pitagoru jednom je na prolazu vidio psa kako ga \xe2\x80\x93 mlate, ka\xc5\xbeu, ganut ovako progovori - "Stani, ne tuci, to je mog prijatelja du\xc5\xa1a \xe2\x80\x93 koju sam prepoznao po njenu jauku".\n_START_SECTION_\nEtika\n_START_PARAGRAPH_\nOn \xc5\xbeeli da pro\xc4\x8disti, oduhovi i usavr\xc5\xa1i helenisti\xc4\x8dki socijalni \xc5\xbeivot. Zala\xc5\xbee se za ve\xc4\x8de odavanje po\xc5\xa1te duhovnom obrazovanju: on odbacuje konzervativno-aristokratska mjerila za ljudske vrijednosti (slavljenje Olimpijskih pobjednika). Prvenstvo u mudrosti prema vrlinama. Ne cijeni fizi\xc4\x8dke osobine, negativno se odnosi i prema Olimpijskim igrama, zahtjeva samo trezvenost i po\xc5\xa1tovanje osnovnih razumskih na\xc4\x8dela. Uznositi tjelesnu snagu iznad blagorodna uma, to nipo\xc5\xa1to pravedno nije. Kao suprotnost pojmu \xc2\xabarete\xc2\xbb (\xce\xac\xcf\x81\xce\xb5\xcf\x84\xce\xae - valjanost, savr\xc5\xa1enstvo, zasluga) nova je \xc5\xa1kola stavila na prvo mjesto pojam \xc2\xabsofija\xc2\xbb (\xcf\x83\xce\xbf\xcf\x86\xce\xb9\xce\xb1) tj. mudrost, znanje koje gleda pojave i razmatra ih pa ih tako upoznaje i razumije.\n_START_SECTION_\nBogovi\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc4\x87 boga je da vlada a ne da se njima vlada \xe2\x80\x93 svojstvo boga je da se bogom ne gospodari. Bog ima oblik kugle. Nisu ljudi tvorevina bogova ve\xc4\x87 su bogovi tvorevina ljudi. Svojim monoteizmom \xe2\x80\x93 uobli\xc4\x8dava boga iz apsolutnih vrijednosti \xe2\x80\x93 jedinstva, jednakosti, nepromjenjivosti, vje\xc4\x8dnosti, neprolaznosti, time je dao podsticaj cijelom eti\xc4\x8dko-reformatorskom pokretu dosokratskih mislilaca. On je panteist, bog je \xc2\xabjedno i sve\xc2\xbb. Mnoge stvari je izrekao samo negativno i iz negativne kritike ne smiju se izvoditi nikakve pozitivne dedukcije. Smatra da postoji jedan bog, nije poput ljudi ni tijelom ni mi\xc5\xa1ljenjem, neka forma monoteizma, nije prvi koji je to rekao._NEWLINE_Bog nije ljudima-smrtnicima nalik ni likom ni umom. Tog vje\xc4\x8dnog i nepromjenljivog boga \xc4\x8dovjek ne mo\xc5\xbee ni vidjeti ni \xc4\x8duti, i on se od \xc4\x8dovjeka po svemu i potpuno razlikuje. Bez potrebe da se kre\xc4\x87e, ovaj bog vidi sve, i sve dr\xc5\xbei pod svojom vla\xc5\xa1\xc4\x87u i nadzorom, dok se svaka njegova misao sama po sebi ostvaruje. Bog \xe2\x80\x93 bez napora, on protresa sve stvari pomo\xc4\x87u mi\xc5\xa1ljenja svog uma. Uvijek na istom mjestu ostaje potpuno nepokretan. Nije dostojno boga da ide tamo-amo u razli\xc4\x8dito vrijeme. On mimo tjelesnog pokre\xc4\x87e stvari. Ksenofanes nije ni poku\xc5\xa1ao da iznese bilo kakav jasan i uvjerljiv sud o postanku svijeta. On je odbacio drevne mitove i poku\xc5\xa1ao ih nadomjestiti naturalisti\xc4\x8dkim i empirijskim obja\xc5\xa1njenjima pojava._NEWLINE_Rugalice. \xc5\xa0to se bogova ti\xc4\x8de bio je izrazito slobodouman. Homer i Hesiod pripisivali su bogovima sve stvari koje smrtni dr\xc5\xbee za sramne i ne\xc4\x8dasne: kra\xc4\x91e, preljube i me\xc4\x91usobne prevare... Ali smrtnici misle da se bogovi ra\xc4\x91aju kao i oni sami, da nose sli\xc4\x8dnu odje\xc4\x87u, glas, tjelesni oblik... a kada bi volovi ili konji ili lavovi imali ruke i mogli da njima slikaju i, kao ljudi, stvaraju umjetni\xc4\x8dka djela, konji bi pretstavljali bogove nalik na konje, volovi pak nalik na volove, a pripisivali bi im takva tijela kakva ima svako od njih samih. Ksenofanes je vjerovao da u stvarima teologije nemogu\xc4\x87e utvrditi istinu. Jedina pouzdana istina je, da ne postoji, niti \xc4\x87e ikada postojati, neko \xc4\x8dovjek koji zna istinu o bogovima i svim stvarima o kojima govorim.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8daj\n_START_PARAGRAPH_\nUstaju\xc4\x87i protiv nazadne tradicije i konvencije, protiv misterija i mantike, kao i protiv mitske slike svijeta, antropomorfnog politeizma, u historije je helenske filozofske misli zna\xc4\x8dajan kao ptica prozorkinja koja navje\xc5\xa1\xc4\x87uje zoru helenske prosvje\xc4\x8denosti.'