b'\n_START_ARTICLE_\nPinceta\n_START_PARAGRAPH_\nPinceta (franc. pincette) je dvokraka hvataljka za hvatanje i pridr\xc5\xbeavanje malih predmeta ili takvih koji se ne smiju doticati prstima. U medicini se rabi anatomska pinceta, poprje\xc4\x8dno izbrazdana pri vrhu, i kirur\xc5\xa1ka pinceta, sa zubi\xc4\x87ima za pridr\xc5\xbeavanje tkiva i organa. U filateliji slu\xc5\xbei za prihva\xc4\x87anje maraka, u kozmetici za \xc4\x8dupanje dla\xc4\x8dica.\n_START_SECTION_\nPoluga\n_START_PARAGRAPH_\nPoluga je \xc4\x8dvrsto tijelo, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e u obliku ravna ili zakrivljena \xc5\xa1tapa, koje se pod utjecajem sila mo\xc5\xbee zakretati oko jedne osi. Sile koje djeluju na polugu u ravnini okomitoj na os mogu\xc4\x87ega zakretanja, pomno\xc5\xbeene s udaljenostima njihova pravca djelovanja od osi (krak sile), daju momente sile, koji su to ve\xc4\x87i \xc5\xa1to je i udaljenost ve\xc4\x87a. Poluga je u ravnote\xc5\xbei kada je algebarski zbroj svih momenata koji djeluju na polugu jednak nuli (zakon poluge). Djelovanjem male sile na velikom kraku mogu se ostvariti na malom kraku velike sile i obrnuto. Time se razmjerno malim silama mogu svladati velika optere\xc4\x87enja, a na tom principu djeluju razli\xc4\x8diti alati (\xc5\xa1kare, klije\xc5\xa1ta), naprave (polu\xc5\xbena vaga, kantar, pedala ili papu\xc4\x8dica, stezna poluga) ili slo\xc5\xbeeniji mehanizmi, kod osjetljivih pak sprava, na primjer kod pincete (ponekad se naziva i poluga tre\xc4\x87eg reda), mo\xc5\xbee se od ve\xc4\x87e sile posti\xc4\x87i manja. Poluga mo\xc5\xbee biti dvokraka (poluga prvoga reda), kod koje sile djeluju na suprotnim stranama od osi zakretanja, ili jednokraka (poluga drugoga reda), gdje su sve sile s jedne strane u odnosu na os. Poluga se povijesno, uz\xc2\xa0kosinu,\xc2\xa0kolotur i\xc2\xa0hidrauli\xc4\x8dnu pre\xc5\xa1u, ubraja u jednostavne strojeve. Postavljanje zakona poluge pripisuje se gr\xc4\x8dkom matemati\xc4\x8daru i izumitelju\xc2\xa0Arhimedu.'