b'\n_START_ARTICLE_\nJere Jareb\n_START_PARAGRAPH_\nJere Jareb (\xc5\xa0epurine, Prvi\xc4\x87, 3. svibnja 1922. - Charlottesville, 21. studenoga 2017.), bio je hrvatski i ameri\xc4\x8dki povjesni\xc4\x8dar.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nJere Jareb rodio se u selu \xc5\xa0epurine na otoku Prvi\xc4\x87u 1922. godine. Pu\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu poha\xc4\x91ao je u rodnom selu a klasi\xc4\x8dnu gimnaziju zavr\xc5\xa1io je u \xc5\xa0ibeniku (1933.-1941.). U Zagreb se preselio rujna 1941. godine i u njemu je ostao sve do svibnja 1945. godine. U Zagrebu je upisao \xc4\x8detiri semestra prava (1941.-1943.). 1945. godine je, nakon svibanjske katastrofe, prebjegao u Austriju, u Klagenfurt, gdje je \xc5\xbeivio, u tamo\xc5\xa1njoj bolnici i te\xc5\xa1ko bolestan, do prosinca 1951. godine. U sije\xc4\x8dnju 1952. godine oti\xc5\xa1ao je \xc5\xbeivjeti u SAD. Po dolasku u SAD na Columbia Universityju odmah je po\xc4\x8deo studirati modernu europsku povijest. Nakon tri godine studija, 1955. godine, postao je Bachelor of science a 1958. godine diplomirao je i dobio diplomu Master of Arts a teza mu je bila The Adriatic Question from the Armistice, 1918, to Orlando\'s Fall, June 1919 (Jadransko pitanje od primirja 1918. do Orlandovog pada, lipnja 1919.). Doktorirao je na istom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu 1964. godine a disertacija za doktorat mu je bila The Adriatic Question, from June 1919 to February 1924 (Jadransko pitanje od lipnja 1919. do velja\xc4\x8de 1924.). Na Rutgers University podu\xc4\x8davao je od 1963. do 1966. godine a od 1966. godine do umirovljenja, 1992. godine, predavao je europsku povijest na Saint Francis College, Loretto, Pensylvania a tako\xc4\x91er tu je i predstojnik odsjeka za povijest i politi\xc4\x8dke znanosti od 1970. do 1992. godine. Jedan je od osniva\xc4\x8da Croatian Academy of America (Hrvatske Akademije Amerike)._NEWLINE_Umro je u Charlottesvilleu 2017. godine.\n_START_SECTION_\nZnanstveni rad\n_START_PARAGRAPH_\nKao povjesni\xc4\x8dar bavi se izu\xc4\x8davanjem novije hrvatske povijesti poslije 1790. godine. Njegov je znanstveno-istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dki rad bio usmjeren borbi protiv etiketiranja i stigmatiziranja hrvatskog naroda. Zlonamjerni su htjeli prikazati da su usta\xc5\xa1e u NDH ubijali \xc5\xbdidove "zbog ukorijenjenog antisemtizma u du\xc5\xa1u hrvatskog \xc4\x8dovjeka". Jareb je to svojim radom argumentirano sru\xc5\xa1io, pokazav\xc5\xa1i kako su pripadnici tog pokreta ubijali zato \xc5\xa1to se sprovodilo naredbe nacionalsocijalisti\xc4\x8dkog re\xc5\xbeima Tre\xc4\x87eg Reicha.'