b'\n_START_ARTICLE_\nIndoeuropski prajezik\n_START_PARAGRAPH_\nIndoeuropski prajezik hipotetski je zajedni\xc4\x8dki predak indoeuropskih jezika. Postojanje takvog jezika generalno je prihva\xc4\x87eno od jezikoslovaca, iako se vodi debata oko mnogo specifi\xc4\x8dnih detalja._NEWLINE_Indoeuropeistika je poredbeno-povijesna lingvisti\xc4\x8dka disciplina koja prou\xc4\x8dava povijesni razvoj indoeuropskih jezika i jezi\xc4\x8dnih porodica te rekonstrukciju indoeuropskog prajezika. Tako\xc4\x91er prou\xc4\x8dava kulturu, mitologiju, dru\xc5\xa1tva i knji\xc5\xbeevnost.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nNema direktnih dokaza indoeuropskog prajezika jer nikad nije zapisan. Svi glasovi i rije\xc4\x8di rekonstruirani su upotrebom komparativne metode. Zvjezdica (asterisk) rabi se kao oznaka rekonstruiranih rije\xc4\x8di, kao \xc5\xa1to su *w\xc3\xb3dr "voda", *k`won "pas" ili *tr\xc3\xa9yes "tri (3)".  Mnoge rije\xc4\x8di u suvremenim indoeuropskim jezicima potje\xc4\x8du iz takvih "prarije\xc4\x8di" kroz regularne glasovne promjene._NEWLINE_Svi su indoeuropski jezici flektivni jezici (iako su mnogi, kao engleski jezik, izgubili ve\xc4\x87inu fleksije). Pomo\xc4\x87u komparativne metode, vrlo je vjerojatno da je bar posljednji stadij indoeuropskog prajezika bio flektivan jezik, koji se vi\xc5\xa1e koristio sufiksima nego prefiksima. _NEWLINE_Me\xc4\x91utim, pomo\xc4\x87u interne rekonstrukcije i morfolo\xc5\xa1ke (re)analize rekonstruiranog,  nedavno je pokazano da je vrlo vjerojatno da je davnija faza indoeuropskog prajezika mogla biti jezik s fleksijom korijena, kao semitski prajezik.\n_START_SECTION_\nIndoeuropljani\n_START_PARAGRAPH_\nAnalizom leksika utvr\xc4\x91ene su neki podaci o praindoeuropskim govornicima. Poznavali su poljoprivredu, trgovinu, \xc5\xbeivot u zajednici i srodstvo, kovine, doma\xc4\x87e i divlje \xc5\xbeivotinje, planinski kraj i bjelogoricu, odje\xc4\x87u, vjeru itd. Vjerojatno su bili ratni\xc4\x8dki nastrojeni (zbog pojedinog dijela leksika i njihove ekspanzije)_NEWLINE_Postojalo je nekoliko hipoteza o njihovu izvornu polo\xc5\xbeaju. Neki su tvrdili da su bili izme\xc4\x91u Balkana i Irana u Maloj Aziji na \xc5\xa1to je upu\xc4\x87ivao leksik vezan uz planinski kraj, a i poznavanje rije\xc4\x8di za neke \xc5\xbeivotinje ju\xc5\xbenije od tog prostora. Drugi su tvrdili da su \xc5\xbeivjeli u sjeveroisto\xc4\x8dnom Iranu uz jezero Urmiju, a tre\xc4\x87i da su bili u dunavskom podru\xc4\x8dju. Danas je najprihva\xc4\x87enija teorija arheologinje Marije Gimbutas koja je dokazala da je posebna kultura pokapanja mrtvih nadrgrobnim humcima - kurgani - ra\xc5\xa1irena ba\xc5\xa1 kuda i indoeuropski jezici.'