b'\n_START_ARTICLE_\nZemljopis Asirije\n_START_PARAGRAPH_\nKad se govori o Asiriji u zemljopisnom smislu, onda je rije\xc4\x8d o sjevernom dijelu Mezopotamije, \xc4\x8dijim se sredi\xc5\xa1tem obi\xc4\x8dno ozna\xc4\x8dava trokut \xc5\xa1to ga \xc4\x8dine Kurdsko gorje na sjeveru, rijeka Tigris na zapadu, te gornji tok rijeke Zab s istoka, koja se potom ulijeva u Tigris, \xc4\x8dine\xc4\x87i tako najju\xc5\xbeniji krak toga trokuta. Unutar ovog trokuta, ili vrlo blizu njemu, smjestili su se svi va\xc5\xbeni gradovi toga kraja: A\xc5\xa1ur, Niniva, Arbela i Kalah. Kroz povijest narodi koji su obitavali na ovom podru\xc4\x8dju uspjeli su pro\xc5\xa1iriti svoj utjecaj na \xc4\x8ditavo \xc5\xa1ire podru\xc4\x8dje Asirije, \xc4\x8diji ju\xc5\xbeni kraj ozna\xc4\x8duje to\xc4\x8dka gdje se Eufrat i Tigris najvi\xc5\xa1e pribli\xc5\xbeuju, otprilike u visini dana\xc5\xa1njeg Bagdada. Isto\xc4\x8dnu su granicu ozna\xc4\x8davale padine brda Zagros, sjevernu granicu Kurdsko gorje, a zapadnu Sirijska pustinja. U dana\xc5\xa1njem politi\xc4\x8dkom smislu \xc4\x8ditav sredi\xc5\xa1nji dio Asirije nalazi se unutar Iraka, dok se \xc5\xa1ira Asirija protezala u dana\xc5\xa1nju ju\xc5\xbenu Tursku i isto\xc4\x8dnu Siriju.\n_START_SECTION_\nKrajolik\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1e su planine u Asiriji Kurdsko gorje i planine Zagros, koje dosti\xc5\xbeu visinu od 3.600 metara. Sama sredi\xc5\xa1nja Asirija blago je bre\xc5\xbeuljkasta, dok se zapadno od Tigrisa nalazi polupustinjsko podru\xc4\x8dje nazvano D\xc5\xbeezira (Jezirah), a prostire se sve do rijeke Eufrata. Tigris je glavna asirska rijeka, skupa s pritocima: Gornji i Donji Zab, te \xc5\xa0at el-adheim. Sve su ove rijeke obilje\xc5\xbeene brzim i za plovidbu nesigurnim tokovima. Skele i \xc4\x8damci mogu se koristiti na Tigrisu ju\xc5\xbeno od Mosula, no i ondje bi putovanje moglo biti prili\xc4\x8dno opasno.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dno se dr\xc5\xbei da Asirija ima izuzetno ugodnu klimu. Ljeta su topla, ali ne i pretjerano vru\xc4\x87a, dok su zime svje\xc5\xbee, ali ne i pretjerano hladne. Prolje\xc4\x87e i jesen su duga i umjerena godi\xc5\xa1nja doba. Za razliku od Babilonije, u Asiriji su padaline redovite i dostatne za bogatu vegetaciju. Tek ne\xc5\xa1to ju\xc5\xbenije od grada A\xc5\xa1ura prote\xc5\xbee se linija koja, s istoka prema zapadu, dijeli Asiriju na sjeverni dio s redovitim oborinama i ju\xc5\xbeni s tek povremenim oborinama._NEWLINE_Postoje dokazi da je oko 1200 pr. Kr. do\xc5\xa1lo do mikroklimatske promjene u sredi\xc5\xa1njem dijelu Plodnog polumjeseca, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i Asiriju. Kroz nekoliko godina bilo je vrlo malo ki\xc5\xa1e, \xc5\xa1to je dovelo do siroma\xc5\xa1nijeg uroda \xc5\xbeitarica, a potom i do gladi, s te\xc5\xa1kim ekonomskim i politi\xc4\x8dkim posljedicama. Tako\xc4\x91er, kroz niz tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a do\xc5\xa1lo je i do sna\xc5\xbene erozije tla zbog sje\xc4\x8de drve\xc4\x87a za gradnju i ogrjev. Vjeruje se da su u 2. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87u pr. Kr. jo\xc5\xa1 uvijek na podru\xc4\x8dju Asirije postojale prostrane \xc5\xa1ume bogate vegetacijom i divljim \xc5\xbeivotinjama, te da je tlo op\xc4\x87enito bilo bogatije i plodnije no danas.\n_START_SECTION_\nPrirodna bogatstva, poljoprivreda i sto\xc4\x8darstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x87a prirodna bogatstva Asirije svakako su zemlja i voda, \xc5\xa1to je omogu\xc4\x87ilo razvoj poljoprivrede i sto\xc4\x8darstva. Zahvaljuju\xc4\x87i redovitim padalinama, ljudi su mogli \xc5\xbeivjeti bilo gdje u Asiriji, te se nisu morali okupljati isklju\xc4\x8divo oko vodenih tokova, kao \xc5\xa1to je to bio slu\xc4\x8daj u Babiloniji. Tako je kroz povijest ve\xc4\x87ina sredi\xc5\xa1nje Asirije bila napu\xc4\x87ena ljudima koji su se bavili poljoprivredom i sto\xc4\x8darstvom, a ubrzo se to pro\xc5\xa1irilo i na D\xc5\xbeeziru, kako je rastao broj stanovni\xc5\xa1tva. U rijekama je bilo dovoljno ribe, dok su na bre\xc5\xbeuljcima uspijevali vinogradi. Relativno mekan mosulski mramor kori\xc5\xa1ten je za gradnju i kiparstvo, no glavni gra\xc4\x91evinski materijal bila je glinena opeka, te bitumen koji se mogao na\xc4\x87i u Eufratu, u blizini dana\xc5\xa1njeg grada Hit. U D\xc5\xbeeziri su postojale, i jo\xc5\xa1 uvijek postoje, zalihe soli._NEWLINE_Temelj gospodarstva predstavljala je poljoprivreda i sto\xc4\x8darstvo. Ove dvije gospodarske grane me\xc4\x91usobno su se nadopunjavale, tako da je dio zemlje kori\xc5\xa1ten za ispa\xc5\xa1u, a drugi dio za obra\xc4\x91ivanje i uzgoj \xc5\xbeitarica. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a \xc5\xbeitarica bio je je\xc4\x8dam, no uzgajala se i p\xc5\xa1enica. Od je\xc4\x8dma se proizvodio kruh i jedna vrsta piva, a od gro\xc5\xbe\xc4\x91a vino. Ulje od sezama kori\xc5\xa1teno je za oboga\xc4\x87ivanje kruha. Povr\xc4\x87e se rijetko uzgajalo. Ve\xc4\x87u su va\xc5\xbenost imali za\xc4\x8dini, poput goru\xc5\xa1ice i, naravno, sol. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e povr\xc4\x87e bio je luk, \xc4\x8de\xc5\xa1njak i poriluk, a uobi\xc4\x8dajeni dio prehrane \xc4\x8dinilo je i vo\xc4\x87e poput jabuka, gro\xc5\xbe\xc4\x91a i oraha._NEWLINE_Od doma\xc4\x87ih \xc5\xbeivotinja, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e su uzgajane ovce i koze, koje su omogu\xc4\x87avale i proizvodnju tkanine. Kozje je mlijeko bilo osobito na cijeni, kako kao pi\xc4\x87e, tako i kao sirovina za proizvodnju sira. Dr\xc5\xbeale su se svinje, goveda i perad poput patki i koko\xc5\xa1i. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e ove \xc5\xbeivotinje nisu ubijane radi mesa, budu\xc4\x87i da se meso jelo samo za najve\xc4\x87e blagdane i proslave. Volovi su kori\xc5\xa1teni za vu\xc4\x8du, a magarci i mazge za transport robe. Uzgoj konja udoma\xc4\x87io se tek sredinom 2. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a pr. Kr., a koristili su se kao \xc5\xbeivotinje za vojne potrebe za vu\xc4\x8du ko\xc4\x8dija i za konjicu.\n_START_SECTION_\nTrgovina i putovanja\n_START_PARAGRAPH_\nTrgovina je, zbog nedostatka nekih bitnih prirodnih dobara, jo\xc5\xa1 od prapovijesti bila \xc5\xbeivotno va\xc5\xbean dio asirskoga gospodarstva. Usto, Asirija je zemljopisno smje\xc5\xa1tena na raskri\xc5\xbeju puteva od istoka prema zapadu i od sjevera prema jugu. Grad A\xc5\xa1ur osobito je va\xc5\xbean u tom smislu budu\xc4\x87i da je na tom mjestu posotojao prolaz kroz planine Zargos. Za razliku od Babilonije, asirske rijeke nisu imale odlu\xc4\x8duju\xc4\x87u va\xc5\xbenost u transportu, pa su karavane i vojske bile prisiljene na premje\xc5\xa1tanje kopnenim putem, ali du\xc5\xbe rijeka radi opskrbe vodom. Ve\xc4\x87ina je puteva bila u lo\xc5\xa1em stanju, puna utrtih tragova i rupa, no postojali su i kraljevski putevi \xc5\xa1to su ih koristili kraljevi glasnici, a odr\xc5\xbeavani su u dobru stanju. Poznato je da je karavana ili vojna jedinica mogla otprilike prije\xc4\x87i 25 km dnevno, \xc5\xa1to je ipak bitno ovisilo o vrsti terena. Radi br\xc5\xbeeg komuniciranja, Asirci su postavljali usputne postaje, gdje su konji bili spremni 24 sata dnevno. Na taj je na\xc4\x8din kralj mogao ostati u vezi s najudaljenijim krajevima zemlje.'