b'\n_START_ARTICLE_\nBo\xc5\xbeja milost\n_START_PARAGRAPH_\nBo\xc5\xbeja milost se prema kr\xc5\xa1\xc4\x87anskom u\xc4\x8denju odnosi na vrhovnu naklonost Boga \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvu, posebno u pogledu spasenja, nezavisno od \xc4\x8dinjenja dobrih djela, stjecanja zasluga ili dokazane dobrote. Gr\xc4\x8dka rije\xc4\x8d karizma (starogr\xc4\x8dki \xcf\x87\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xcf\x83\xce\xbc\xce\xb1 - dar) iz Novog zavjeta, koja se obi\xc4\x8dno prevodi kao milost, u pravoslavnoj tradiciji se prevodi i kao blagodat._NEWLINE_Bo\xc5\xbeja milost se odnosi na Bo\xc5\xbeje darove \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvu, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i \xc5\xbeivot, stvaranje i spasenje. U u\xc5\xbeem smislu, milost je sredstvo, kojim se ljudi izbavljaju isto\xc4\x8dnog grijeha i stje\xc4\x8du spasenje. U ovom smislu Bo\xc5\xbeja milost je centralni koncept kr\xc5\xa1\xc4\x87anske teologije. Milost pripada u sr\xc5\xbe kr\xc5\xa1\xc4\x87anskog shva\xc4\x87anja ljudskog postojanja, jer se ona ti\xc4\x8de misterija odnosa \xc4\x8dovje\xc4\x8danstva prema Bogu, kako je taj odnos objavljen u Isusu Kristu.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x87anski koncept milosti\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87ina kr\xc5\xa1\xc4\x87ana smatra, da se \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo ra\xc4\x91a u stanju grijeha, \xc5\xa1to je posljedica isto\xc4\x8dnog grijeha, koji su Adam i Eva po\xc4\x8dinili u Raju, \xc4\x8dime je izvorno stanje milosti izgubljeno za njih i njihove potomke, koji se ra\xc4\x91aju bez nade za spasenje. Bo\xc5\xbeja milost je odgovor na ovu, ina\xc4\x8de bezizlaznu situaciju._NEWLINE_Milost je Bo\xc5\xbeja slobodna odluka da put spasenja u\xc4\x8dini dostupnim ljudima. Bog nije obavezan, da ikoga spasi. \xc4\x8covjek ne mo\xc5\xbee biti toliko dobar, da sam zaslu\xc5\xbei boravak u Raju. Milo\xc5\xa1\xc4\x87u, Bog pru\xc5\xbea dobrobit, bez razmatranja zasluga.\n_START_SECTION_\nRasprava Pelagija i svetog Augustina\n_START_PARAGRAPH_\nPelagije (354. - 420./440.) je bio asketski monah u 5. stolje\xc4\x87u koji je u\xc4\x8dio, da \xc4\x8dovjek ima mo\xc4\x87 \xc4\x8diniti dobro i raditi na svom spasenju. Vlastitim naporima mogu\xc4\x87e je, da bi\xc4\x87e od krvi i mesa stekne moralno savr\xc5\xa1enstvo. Poricao je da isto\xc4\x8dni grijeh Adama i Eve generacije. Njegova interpretacija u\xc4\x8denja o slobodnoj volji je poznata kao pelagijanizam. Tako, Adamov grijeh je samo "lo\xc5\xa1 prijmer" pokoljenjima, ali njegov postupak nema drugih posljedica po ljudsku prirodu, koje se dovode u vezu s isto\xc4\x8dnim grijehom. Pelagijanizam vidi Isusovu ulogu kao "postavljanje dobrog primjera" \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvu, nasuprot Adamovom lo\xc5\xa1em primjeru._NEWLINE_Prema Augustinu, prvobitni grijeh zatomljuje Bo\xc5\xbeju milost u \xc4\x8dovje\xc4\x8djoj du\xc5\xa1i. Bez obzira koliko se ispravnim neko smatrao, njegova vrlina ga nikada ne\xc4\x87e u\xc4\x8diniti dostojnim beskrajne svetosti Bo\xc5\xbeje. \xc4\x8covjek je masa grijeha (massa peccati). Iako mo\xc5\xbee posjedovati "slobodnu volju" u smislu izbora postupaka, \xc4\x8dovjek ipak nema pravu slobodu da izbjegne grijeh, jer je grijeh svojstven svakom postupku koji napravimo. Samo Bo\xc5\xbejim suverenim izborom da milost pro\xc5\xa1iri na nas, spasenje je mogu\xc4\x87e._NEWLINE_Rasprava Pelagija i svetog Augustina je zna\xc4\x8dajno utjecala na kasnija shva\xc4\x87anja Bo\xc5\xbeje milosti u kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvu. Pelagijanizam je osu\xc4\x91en na Koncilu u Kartagi 417. na Augustinov zahtjev._NEWLINE_U isto\xc4\x8dnom kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvu, Bo\xc5\xbeju milost predstavljaju bo\xc5\xbeanske nestvorene energije.'