b'\n_START_ARTICLE_\nBene\xc5\xa1ovi dekreti\n_START_PARAGRAPH_\nDekreti predsjednika Republike (\xc4\x8de\xc5\xa1ki: Dekrety presidenta republiky; slova\xc4\x8dki: Dekr\xc3\xa9ty prezidenta republiky) i Ustavni dekreti predsjednika Republike (\xc4\x8de\xc5\xa1ki: \xc3\x9astavn\xc3\xad dekrety presidenta republiky; slova\xc4\x8dki: \xc3\x9astavn\xc3\xa9 dekr\xc3\xa9ty prezidenta republiky), poznatiji pod skupnim nazivom Bene\xc5\xa1ovi dekreti, zapravo su skupina zakona koje je \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dka vlada u egzilu izradila tijekom Drugog svjetskog rata, kada \xc4\x8dehoslova\xc4\x8dki parlament nije zasjedao. Dekrete je u razdoblju od 21. srpnja 1940. do 27. listopada 1945. izdao predsjednik Edvard Bene\xc5\xa1, a retroaktivno ih je, 6. o\xc5\xbeujka 1945., ratificirala prijelazna Narodna skup\xc5\xa1tina \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke._NEWLINE_Dekreti su se bavili razli\xc4\x8ditim aspektima obnove \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke i njezinog pravnog sustava, denacifikacijom i obnovom zemlje. U novinarstvu i politi\xc4\x8dkoj povijesti, termin "Bene\xc5\xa1ovi dekreti" ima ne\xc5\xa1to u\xc5\xbee zna\xc4\x8denje i odnosi se samo na one dekrete koji su se ticali statusa Nijemaca i Ma\xc4\x91ara u poslijeratnoj \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dkoj, odnosno koji su slu\xc5\xbeili kao pravna osnova za protjerivanje Nijemaca iz \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke. Kao rezultat tih dekreta, mnogi Nijemci i Ma\xc4\x91ari koji su se nastanili u \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dkoj prije ili tijekom rata su izgubili dr\xc5\xbeavljanstvo i imovinu, a neki su i umrli tijekom procesa protjerivanja koji je proveden krajem 1940-ih godina. Bene\xc5\xa1ovi dekreti su imali razli\xc4\x8dito teritorijalno va\xc5\xbeenje tako da su se neki primjenjivali samo u Bohemiji i Moravskoj, dok su dekreti Slova\xc4\x8dkog nacionalnog vije\xc4\x87a vrijedili za Slova\xc4\x8dkoj._NEWLINE_Ovi dekreti i danas ostaju kontroverzna politi\xc4\x8dka tema i u \xc4\x8ce\xc5\xa1koj i u Slova\xc4\x8dkoj.'