b'\n_START_ARTICLE_\nOsmansko zauzimanje Siska 1593.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dko-vojna pozadina\n_START_PARAGRAPH_\nNakon katastrofalnog ishoda napada u lipnju 1593. Osmanlije su ponovile osvaja\xc4\x8dki pohod. Sisak je i dalje bio "klju\xc4\x8d Hrvatske", jer bi padom Siska bio otvoren put prema Zagrebu \xc5\xa1to je onda pretpostavljalo i kona\xc4\x8dno osvajanje \xc4\x8ditave Hrvatske. Osmanske je snage vodio rumelijski beglerbeg Mehmed-pa\xc5\xa1a. Ova je godina ozna\xc4\x8dila kraj Malog rata, a uslijedio je Dugi rat u Ugarskoj i Hrvatskoj.\n_START_SECTION_\nIshod bitke\n_START_PARAGRAPH_\nOsmanlije su uspjele osvojiti grad, no od psiholo\xc5\xa1kog u\xc4\x8dinka lipanjskog poraza Osmanlije nikad se nisu uspjele oporaviti. Ve\xc4\x87 sljede\xc4\x87e godine hrvatske su snage oslobodile grad i vratile ga u hrvatske ruke.  U isto vrijeme drugo krilo osmanske vojske napalo je Ugarsku. Vojska pod zapovjedni\xc5\xa1tvom velikog vezira Sinan-pa\xc5\xa1e (u. 1604./1596.) osvojila je Vesprim i Palotu, a potom se okrenula ka Beogradu. \xc4\x8cim su se osmanske snage povukle, austrijske, ma\xc4\x91arske i hrvatske snage po\xc5\xa1le su du\xc5\xbe obiju strana Dunava, podsjele su Stolni Biograd.'