b'\n_START_ARTICLE_\nLjudevit Pelzer\n_START_SECTION_\nOsnovni biografski i radni podaci\n_START_PARAGRAPH_\nLjudevit Pelzer ro\xc4\x91en je 19. lipnja 1912. u Zagrebu. Osnovnu \xc5\xa1kolu i Realnu gimnaziju zavr\xc5\xa1io je u Osijeku, a studij arhitekture na Arhitektonskom odsjeku Tehni\xc4\x8dkog fakulteta Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu od 1931. do 1935. god. Diplomirao je 30. lipnja 1936. godine._NEWLINE_Arhitekt Pelzer iz graditeljske je obitelji; otac Petar (Pero) Pelzer bio je gra\xc4\x91evinski poduzetnik, a bra\xc4\x87a Franjo (ro\xc4\x91en 1906) i Rudolf (ro\xc4\x91en 1918) tako\xc4\x91er su radili u graditeljstvu._NEWLINE_Posebno je zna\xc4\x8dajno djelovanje oca Petra koji je 30-ih godina 20. stolje\xc4\x87a imao graditeljsku tvrtku u Osijeku, jedno vrijeme zajedno s, tako\xc4\x91er zna\xc4\x8dajnim, graditeljem ing. Ivanom Pirijem. Ta \xc4\x8dinjenica, po dosada\xc5\xa1njim istra\xc5\xbeivanjima, ima odre\xc4\x91eno zna\xc4\x8denje za arhitektonsku projektantsku aktivnost mladog arhitekta Ljudevita Pelzera, tj. za datiranje i pripisivanje nekih projekata ra\xc4\x91enih pod tvrtkom \xe2\x80\x9ePiri\xe2\x80\x9c arhitektu Pelzeru. Pri tome nije razja\xc5\xa1njen odnos izme\xc4\x91u ing. Ivana Pirija, gra\xc4\x91evinskog poduzetnika iz Osijeka, i Josifa Piryja, vlasnika biroa i graditelja iz Apatina._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je diplomirao arhitekt je Pelzer radio od 1937. do 1941. (25. 8. 1937. \xe2\x80\x93 1. 2. 1941) u spomenutom Birou za projektovanie i gradnju Josif Piry u Apatinu. To je razdoblje u kojem je ostvario svoj zna\xc4\x8dajan arhitektonski opus; prakti\xc4\x8dno su u te \xc4\x8detiri godine projektirani i izvedeni svi njegovi objekti._NEWLINE_U Zagreb se preselio 1. o\xc5\xbeujka 1941. Prvo se zaposlio u Ministarstvu narodnog gospodarstva, potom u Ministarstvu prometa (od sije\xc4\x8dnja 1942.) te od 1. sije\xc4\x8dnja 1943. do kraja rata u Ministarstvu unutra\xc5\xa1njih poslova._NEWLINE_Zna\xc4\x8dajan je podatak da je tijekom rata jedno vrijeme (1943.\xe2\x80\x931945.) bio honorarni nastavnik na Arhitektonskom odjelu Tehni\xc4\x8dkog fakulteta iz predmeta Gra\xc4\x91evna mehanika, \xc5\xa1to je zanimljivo obzirom na njegovu arhitektonsku naobrazbu, ali i \xc5\xa1to obja\xc5\xa1njava neke od ozbiljnih konstruktivnih rje\xc5\xa1enja na njegovim realiziranim arhitektonskim objektima._NEWLINE_Nakon oslobo\xc4\x91enja, od 9. svibnja 1945., radi u Ministarstvu gra\xc4\x91evina NR Hrvatske, kada je upu\xc4\x87en na rad na obnovi dr\xc5\xbeave poslije ratnih razaranja (u Vrginmost, Divoselo i dr)._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom 1947. godine vratio se u Osijek gdje je bio osniva\xc4\x8d velikog gra\xc4\x91evinskog poduze\xc4\x87a \xe2\x80\x9eNorma\xe2\x80\x9c s 3000 zaposlenih, a koje je radilo na obnovi industrijskih objekata (Belje, Tvornica \xc5\xa1e\xc4\x87era u \xc5\xbdupanji, Borovo, Tvornica trikota\xc5\xbee u Vukovaru i dr)._NEWLINE_Od 1952. ponovno je radio na obnovi, ovaj put u GP-u \xe2\x80\x9eVranica\xe2\x80\x9c Sarajevo, pa je upu\xc4\x87en na niz gradili\xc5\xa1ta u Bosni (tvornica FAMOS, Gora\xc5\xbede) i Crnoj Gori. U Osijek se vratio 1958. kada je postao tehni\xc4\x8dki direktor Fonda za stambenu izgradnju (u to se vrijeme u Osijeku gradi oko 1100 stanova godi\xc5\xa1nje). Od 1967. radio je u Zavodu za komunalnu djelatnost iz kojeg se razvila prva osje\xc4\x8dka urbanisti\xc4\x8dka slu\xc5\xbeba (danas Zavod za urbanizam i izgradnju Osijek d.d.). Ondje je bio direktor i savjetnik. Odatle je 31. prosinca 1977. oti\xc5\xa1ao u mirovinu._NEWLINE_Kao umirovljenik je bio i sudionik u izradi GUP-a \xe2\x80\x9eOsijek 2000\xe2\x80\x9c koju je vodio arhitekt Radovan Mi\xc5\xa1\xc4\x8devi\xc4\x87 u okviru Urbanisti\xc4\x8dkog instituta Hrvatske. Za svoj je doprinos gradu Osijeku nagra\xc4\x91en 1977. godine tada najvi\xc5\xa1om nagradom grada \xe2\x80\x9eNagradom oslobo\xc4\x91enja Osijeka\xe2\x80\x9c za \xc5\xbeivotno djelo._NEWLINE_Umro je u Osijeku 10. prosinca 1984. godine i pokopan na osje\xc4\x8dkom groblju sv. Ane.\n_START_SECTION_\nArhitektonski opus\n_START_PARAGRAPH_\nPrete\xc5\xbeito mjesto u arhitektonskom opusu arhitekta Pelzera imaju stambene ku\xc4\x87e. One su projektirane uglavnom 1939. i 1940. godine u uredu Josifa Piryja iz Apatina. Sve su smje\xc5\xa1tene unutar zone koja je urbanizirana nakon ru\xc5\xa1enja tvr\xc4\x91avskih bedema i u kojoj je najintenzivnija izgradnja polovicom 1930-ih godina. Rije\xc4\x8d je o prostoru od Teretne ulice na zapadu (danas ul. kardinala Stepinca) do Istarske ulice na istoku te sjeverno od Vukovarske ceste. To su ujedno i najvrjedniji nizovi rezidencijalnih blokova, od kojih je svakako najkvalitetnija zapadna strana Ker\xc5\xa1ovanijeve ulice izgra\xc4\x91ena izme\xc4\x91u 1935. i 1941. i koja se mo\xc5\xbee smatrati modernisti\xc4\x8dkim pandanom secesijskom potezu u Europskoj aveniji._NEWLINE_U tom je najkvalitetnijem potezu u Ker\xc5\xa1ovanijevoj ulici (onda Sokolska ulica) arhitekt Pelzer projektirao dvije ku\xc4\x87e, jednu do druge: na broj 10 ku\xc4\x87u Mandi\xc4\x87 te na broj 10a uglovnicu, ku\xc4\x87u Helfrich.\n_START_SECTION_\nKu\xc4\x87a Mandi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nKu\xc4\x87a Mandi\xc4\x87 slobodno je stoje\xc4\x87a gradska vila s velikim stanom vlasnika na 1. katu, jednim dvosobnim stanom i dvjema garsonijerama u prizemlju te jednosobnim stanom i pomo\xc4\x87nim prostorijama ku\xc4\x87e u podrumu._NEWLINE_Tlocrt je objekta lagano razveden; nad osnovnim pravokutnim volumenom podignut je visoki \xc4\x8detverostre\xc5\xa1ni krov dok je manji istaknuti dio objekta sa stubi\xc5\xa1tem zgrade oblikovno izdvojen i zavr\xc5\xa1en ravnim krovom. Primjer kompozicije osnovnog volumena objekta zavr\xc5\xa1enog \xc4\x8detverostre\xc5\xa1nim krovom ponavlja rje\xc5\xa1enja na susjednim objektima u Ker\xc5\xa1ovanijevoj ulici gra\xc4\x91enih ne\xc5\xa1to ranije: ku\xc4\x87e Hoffman u Ker\xc5\xa1ovanijevoj 4, arhitekta Viktora Axmanna iz 1935. i ku\xc4\x87e Fischer u Ker\xc5\xa1ovanijevoj 6, arhitekta Ivana Domesa iz 1936._NEWLINE_Pro\xc4\x8delja su objekta tako\xc4\x91er plasti\xc4\x8dno komponirana povla\xc4\x8denjem pojedinih ravnina zidova po dubini te primjenom glatke i reljefne \xc5\xbebuke s vodoravnim linijama. Karakteristi\xc4\x8dna je primjena kolorirane \xc5\xbebuke u hr\xc4\x91avosme\xc4\x91em tonu. Ku\xc4\x87a ukupno djeluje izrazito robusno. Karakteristi\xc4\x8dan je detalj ugla gdje se spajaju sjeverno i isto\xc4\x8dno pro\xc4\x8delje i gdje je na 1. katu predvi\xc4\x91en balkon kojeg je na uglu trebao, po projektu, nositi stup. U izvedbi je Pelzer odustao od stupa \xc4\x8dime je bitno dobio na lako\xc4\x87i i dojmu lebdenja masa objekta.\n_START_SECTION_\nKu\xc4\x87a Helfrich\n_START_PARAGRAPH_\nKu\xc4\x87a Helfrich stambena je uglovnica projektirana za osje\xc4\x8dkog ljekarnika mr. ph. Franju Helfricha 1939./40. godine, a dovr\xc5\xa1ena je uo\xc4\x8di rata 1941. Sadr\xc5\xbeavala je dva velika stana u prizemlju i na 1. katu, manji jednosobni stan u krilu prema Ker\xc5\xa1ovanijevoj ulici na 2. katu te dvosobni stan i pomo\xc4\x87ne prostorije zgrade u podrumu._NEWLINE_Karakteristi\xc4\x8dno je i kvalitetno rje\xc5\xa1enje izgradnje na uglu dviju ulica, Vukovarske i Ker\xc5\xa1ovanijeve na potpuno moderan na\xc4\x8din tako da se izgradnja stepenasto povla\xc4\x8di od samog ugla, \xc4\x8dime se na uglu formira predvrt, a fizi\xc4\x8dki se ugao, tj. sjedi\xc5\xa1te gra\xc4\x91evinskih pravaca dviju ulica nazna\xc4\x8duje samo ogradom. Istodobno, takvim se ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjenjem objekt u Vukovarskoj ulici prilago\xc4\x91ava nizu ugra\xc4\x91enih objekata, a prema Ker\xc5\xa1ovanijevoj nazna\xc4\x8duje i potez slobodnostoje\xc4\x87ih vila._NEWLINE_Objekt je takvim rje\xc5\xa1enjem, te dodatnom plastikom u arhitektonskoj kompoziciji pomo\xc4\x87u vitkih stupova i lebde\xc4\x87ih balkonskih plo\xc4\x8da i potezima stubi\xc5\xa1nih prozora, dobio izuzetan ekspresionisti\xc4\x8dki izraz, za razliku od robusnosti ku\xc4\x87e Mandi\xc4\x87. To poja\xc4\x8dava izdizanje stupova iznad razine balkonskih plo\xc4\x8da i ograda te njihov zavr\xc5\xa1etak akcentuiran betonskim kuglama (projektom je bio predviden zavr\xc5\xa1etak stupa bli\xc5\xbeeg Vukovarskoj skulpturom, kao u kinu Korzo)._NEWLINE_Na tom je objektu tako\xc4\x91er primijenjeno strukturiranje pro\xc4\x8delja s linijskim profilacijama u \xc5\xbebuci; ovaj put u kombinaciji vodoravnih i okomitih linija te \xc5\xbebuci oker boje. Ovdje se pojavljuje i ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjenje velikih \xc5\xbebukanih ploha rasterom linija da se razbije njihova velika dimenzija._NEWLINE_Na susjednom uglu, ku\xc4\x87i Roregger u Vukovarskoj 27 (zavr\xc5\xa1enoj 1942. \xe2\x80\x93 graditelj Ivan Kloda), o\xc4\x8dito je nastojanje da se konceptualno, tj. pribli\xc5\xbeno simetri\xc4\x8dno, ponovi rje\xc5\xa1enje ku\xc4\x87e Helfrich, \xc4\x8dime je vrlo kvalitetno urbanisti\xc4\x8dki nazna\xc4\x8den ulaz u jednu od najljep\xc5\xa1ih osje\xc4\x8dkih (modernih) ulica. Pritom je ku\xc4\x87a Helfrich arhitekta Pelzera ipak mnogo bolja._NEWLINE__NEWLINE_Od javnih je objekata Pelzer projektirao dva kina: Korzo (danas Europa) u Osijeku i vrlo vjerojatno kino Central u Po\xc5\xbeegi._NEWLINE_Oba je objekta radio za bra\xc4\x87u Vjekoslava (Slavka) i Bogumira (Bogumila) Flaisiga iz Po\xc5\xbeege koji su na projektu navedeni kao investitori, projektanti i izvo\xc4\x91a\xc4\x8di radova._NEWLINE_Zanimljivo je spomenuti, a i \xc4\x8dest je slu\xc4\x8daj na Pelzerovim projektima, da on nije upisan na nacrtima kao projektant. Na nekim se projektima pojavljuje samo potpisan pod rubrikom \xe2\x80\x9ecrtao\xe2\x80\x9c. Tako su u slu\xc4\x8daju kina Korzo kao projektanti u \xc5\xbeigu projekta navedena bra\xc4\x87a Flaisig, a Pelzer se uop\xc4\x87e ne spominje. Pri tome je zna\xc4\x8dajno naglasiti da je Bogumir Flaisig bio gra\xc4\x91evinski in\xc5\xbeenjer (navodno i kipar) i imao je gra\xc4\x91evinsku tvrtku. Vjerojatno je to posljedica \xc4\x8dinjenice \xc5\xa1to arhitekt Pelzer u to vrijeme jo\xc5\xa1 nije bio ovla\xc5\xa1teni in\xc5\xbeenjer, odnosno \xc4\x8dlan Komore, pa nije imao pravo potpisivanja projekata u svojstvu ovla\xc5\xa1tenog arhitekta (odgovornog projektanta). To je pravo dobio tek 1940. godine._NEWLINE_Me\xc4\x91utim iz perspektivnog prikaza s njegovim potpisom i iz osobnog kontakta s njim jo\xc5\xa1 u vrijeme njegova \xc5\xbeivota, jasno je da je on autor tog objekta. Isti je slu\xc4\x8daj s projektom ku\xc4\x87e Helfrich. Jedna tehni\xc4\x8dka banalnost na to ukazuje. Naime, oblikovanje \xe2\x80\x9e\xc5\xbeiga\xe2\x80\x9c (sastavnice) na nacrtima uvijek je jednako, neovisno o tome je li kao projektant upisan Pelzer ili netko drugi. A to ne mo\xc5\xbee biti slu\xc4\x8dajnost. To je oblikovanje tako\xc4\x91er Pelzerov osobni prepoznatljivi znak.\n_START_SECTION_\nKino Korzo (danas Europa)\n_START_PARAGRAPH_\nKino Korzo u Osijeku na Preradovi\xc4\x87em \xc5\xa1etali\xc5\xa1tu 2 sigurno je najzna\xc4\x8dajnije Pelzerovo djelo. Smje\xc5\xa1teno je u bloku zapo\xc4\x8detom Axmannovom ku\xc4\x87om \xc4\x8ca\xc4\x8dinovi\xc4\x87 iz 1906. i definiranim njegovim (Axmannovim) Planom za gradili\xc5\xa1ta na prostoru Lu\xc4\x8dkog polja iz 1910. godine (po kojem je blok samo na\xc4\x8delno realiziran), ali uvu\xc4\x8deno od gra\xc4\x91evinskog pravca Preradovi\xc4\x87evog \xc5\xa1etali\xc5\xa1ta, dobilo je urbanisti\xc4\x8dku situaciju kakvu Pelzer o\xc4\x8dito voli (kao kod ku\xc4\x87e Helfrich i ku\xc4\x87e \xc5\xa0eper), tj. ku\xc4\x87u s karakteristikama uglovnice. Ispred kina urbanisti\xc4\x8dki je formiran manji trg s kojega je predvi\xc4\x91en ulaz u kino. Sama dvorana formirana je u smjeru ulaza u objekt, paralelno s ulicom Lu\xc4\x8dki prilaz, na koju se izravno izlazi iz dvorane. U ulaznom se holu stubi\xc5\xa1tem pristupa na balkon koji pokriva oko 40 posto prizemlja te u podrum gdje je smje\xc5\xa1ten sanitarni \xc4\x8dvor. Uz ulaznom je prostoru u prizemlju, u malom aneksu, smje\xc5\xa1tena blagajna. lz partera se mo\xc5\xbee stubi\xc5\xa1tima obostrano uz rubne zidove dvorane pristupiti na balkon, ali ta stubi\xc5\xa1ta ponajprije slu\xc5\xbee za jednostavan izlaz s balkona u parter i izvan dvorane._NEWLINE_Funkcija je objekta izvrsno rije\xc5\xa1ena. Treba spomenuti veliku armiranobetonsku gredu koja nosi balkon raspona oko 17,50 m, \xc5\xa1to je u ono vrijeme (projekt iz 1939. godine, a prva predstava u kinu odigrana je 14. kolovoza 1940.) predstavljalo zna\xc4\x8dajan in\xc5\xbeenjerski pothvat._NEWLINE_Objekt je izvanredno oblikovan, kompozicija plasti\xc4\x8dnih masa gradira se od nagla\xc5\xa1enog centralnog volumena s kojeg se visine sni\xc5\xbeavaju na visinu vijenca susjedne ku\xc4\x87e \xc4\x8ca\xc4\x8dinovi\xc4\x8d, dok uz Lu\xc4\x8dki prilaz stepenasto padaju prate\xc4\x87i nagib ulice. Igra punih fasadnih ploha rastvara se samo na uglu ustakljenjem preko ugla koje je podijeljeno u finom rasteru na ustakljena polja. Glavni je naglasak glavnog pro\xc4\x8delja izbo\xc4\x8deni stup\xe2\x80\x93zid koji povezuje nadstre\xc5\xa1nicu nad ulazom i koso istaknut prostor s blagajnom. Podi\xc5\xbee se po pro\xc4\x8delju do oko dvije tre\xc4\x87ine njegove visine i potom vodoravno zavr\xc5\xa1ava. To je trebao biti eksponirani postament za skulpturu koja, na \xc5\xbealost, nije realizirana i koja je trebala biti savr\xc5\xa1eni akcent te predivne kompozicije._NEWLINE_Pelzer i tu demonstrira svoj rafinirani osje\xc4\x87aj za strukturiranje i igru na \xc5\xbebukanoj fasadi. Velike pune plohe dijeli finim rasterom linija, nagla\xc5\xa1ava visinu ulazne nadstre\xc5\xa1nice skokovitim povla\xc4\x8denjem vertikalne linijske profilacije podu\xc5\xbeno po objektu i uvodi crni mramor u zonu uz zid, gdje organizira \xc4\x8dekanje ispred blagajne, i uz sam ulaz u hol. Kao savr\xc5\xa1enu poantu koja objektu daje kona\xc4\x8dnu identifikaciju i osobnost ovaj put na pro\xc4\x8delju koristi tamnocrvenu \xc5\xbebuku.\n_START_SECTION_\nOstali radovi\n_START_PARAGRAPH_\nNakon odlaska u mirovinu arhitekt Pelzer projektirao je obiteljsku ku\xc4\x87u Radanovi\xc4\x87 u Samoboru u ulici F. Liszta 15. Radi se o maloj i jednostavnoj ku\xc4\x87i kod koje je Pelzer lijepo iskoristio nagib terena smje\xc5\xa1tanjem troeta\xc5\xbenog objekta i gara\xc5\xbee te nekoliko terasa u vi\xc5\xa1e razina._NEWLINE_Na kraju mo\xc5\xbeemo evidentirati jo\xc5\xa1 dva Pelzerova rada: nadgrobne spomenike na osje\xc4\x8dkom groblju sv. Ane. Jedan je na obiteljskom grobu Pelzerovih, odmah do kapele. Rije\xc4\x8d je o ne posebno atraktivnom grobu. Drugi, grob obitelji Ginter (koji su u \xc5\xa1irem srodstvu obitelji Pelzer), uz glavnu je pje\xc5\xa1a\xc4\x8dku komunikaciju u smjeru zapada te predstavlja simpati\xc4\x8dno rje\xc5\xa1enje. Rije\xc4\x8d je o vitkom kvadrati\xc4\x8dnom kamenom stupu i obi\xc4\x8dnoj kamenoj plo\xc4\x8di postavljenoj u nagibu na povr\xc5\xa1inu groba. Sve je pritom vodoravno zarotirano pod kutom u odnosu na pravokutni gabarit groba, a izme\xc4\x91u njih je zmijoliki prorezana povr\xc5\xa1ina od kamenog mozaika (kao \xe2\x80\x9evenecijanski\xe2\x80\x9c pod) sa zasa\xc4\x91enim cvije\xc4\x87em.\n_START_SECTION_\nMogu\xc4\x87i Pelzerovi objekti\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc5\xbealost, osim stila u oblikovanju, jedina je indicija da je Pelzer radio i kino Central u Po\xc5\xbeegi \xc4\x8dinjenica da su njegovi vlasnici bila bra\xc4\x87a Flaisig. lako se arhitekt Pelzer 1941. godine preselio u Zagreb vrlo je vjerojatno da je sudjelovao i u projektiranju skladi\xc5\xa1ta Veletrgovine \xc5\xbeeljeznom robom i prostorija za socijalne potrebe radnika osje\xc4\x8dkog veletrgovca Ljudevita Szinicza iz 1942. godine na prostoru uz \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dki most (danas HEP \xe2\x80\x93 Elektroslavonija u ulici cara Hadrijana 7), za koji je kao projektant i izvo\xc4\x91a\xc4\x8d naveden ing. Ivan Piri. Posebno je to vidljivo na uglovnom dijelu uli\xc4\x8dnog objekta gdje prepoznajemo Pelzerov stil i njegov na\xc4\x8din razmi\xc5\xa1ljanja._NEWLINE_Oblikovanje je jednostavno, s nagla\xc5\xa1enom jakom vodoravnom linijom srednje ulazne razine i poteza terasa koje se prote\xc5\xbeu sve do granica parcele izvan objekta. Ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjeni volumen objekta zavr\xc5\xa1ava krovovima blagog nagiba u smjeru i protiv nagiba terena i nagla\xc5\xa1enim strehama._NEWLINE_Jo\xc5\xa1 su tri (a mo\xc5\xbeda i \xc4\x8detiri) stambena objekta najvjerojatnije djelo arhitekta Perzera, iako za to nema potvrde u dokumentaciji. No stil njihove kompozicije i arhitektonski izraz te primijenjeni detalji na pro\xc4\x8deljima na to vrlo jasno ukazuju. Na to ukazuju i karakteristi\xc4\x8dni detalji samih nacrta, tj. na\xc4\x8din crtanja, oznake nacrta te osobito primjena standardnog \xe2\x80\x9e\xc5\xbeiga\xe2\x80\x9c na nacrtima kod objekata kod kojih su sa\xc4\x8duvani nacrti, ali bez izri\xc4\x8dito prepoznatljivog Pelzerovog potpisa. Neke od navedenih objekata mogu\xc4\x87e je pripisati Pelzeru i po \xc4\x8dinjenici da je izvo\xc4\x91a\xc4\x8d radova bio ing. Bogumir (Bogumil) Flaisig, koji je bio investitor kina Korzo. To su ku\xc4\x87a \xc5\xa0eper u ulici D. Cesari\xc4\x87a (prije Bla\xc5\xbei\xc4\x87eva) broj 1, ku\xc4\x87e Gartlgruber u ulici D. Cesari\xc4\x87a na brojevima 9 i 11 te ku\xc4\x87a Bla\xc5\xbeevi\xc4\x87 u Reisnerovoi ulici 32a._NEWLINE__NEWLINE_Na osnovi svega navedenog, ve\xc4\x87 je sada jasno da bi arhitektu Pelzeru pripadalo pravo, uostalom kao i arhitektima W. C. Hofbaueru, A. Slavi\xc4\x8deku, V. Axmannu i vjerojatno jo\xc5\xa1 nekima, da se neka od primjerenih ulica u Osijeku nazove njegovim zaslu\xc5\xbenim imenom. To podrazumijeva da se svi njegovi objekti prikladno registriraju kao spomenici kulture (arhitekture) i time donekle za\xc5\xa1tite od daljnjih uni\xc5\xa1tenja, ali je mo\xc5\xbeda jo\xc5\xa1 i va\xc5\xbenije da se hitno odvoje sredstva za ure\xc4\x91enje uni\xc5\xa1tene i zapu\xc5\xa1tene ku\xc4\x87e Helfrich.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nMiroslav Pavlini\xc4\x87: "Osje\xc4\x8dki arhitekt Ljudevit Pelzer", u: Osje\xc4\x8dka arhitektura 1918.-1945. , HAZU Zavod za znanstveni i umjetni\xc4\x8dki rad, 2006. s dopusnicom'