b'\n_START_ARTICLE_\nNjema\xc4\x8dka Austrija\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nU habsbur\xc5\xa1koj Austro-Ugarskoj, "Njema\xc4\x8dka Austrija" bio je neslu\xc5\xbebeni naziv za podru\xc4\x8dja na kojima je ve\xc4\x87insko stanovni\xc5\xa1tvo bilo njema\xc4\x8dko. Nakon raspada Monarhije 1918., etni\xc4\x8dki Nijemci na podru\xc4\x8dju austrijskog dijela Monarhije gdje je ve\xc4\x87insko stanovni\xc5\xa1tvo bilo njema\xc4\x8dko, stvorili su novu dr\xc5\xbeavu, Njema\xc4\x8dku Austriju. Progla\xc5\xa1ena je "Privremena skup\xc5\xa1tina nezavisne dr\xc5\xbeave Njema\xc4\x8dke Austrije", a Franz Dinghofer iz Njema\xc4\x8dkog nacionalnog pokreta, Jodok Fink iz Kr\xc5\xa1\xc4\x87anske socijalne stranke i Karl Seitz iz Socijaldemokratske radni\xc4\x8dke stranke Austrije postali su predsjednici Skup\xc5\xa1tine. Karl Renner izabran je na mjesto kancelara Austrije. Skup\xc5\xa1tina je imala i predstavnike iz \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, Moravske i austrijske \xc5\xa0leske koji su se odbili prikloniti novonastaloj dr\xc5\xbeavi \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dkoj koja je osnovana 28. listopada 1918._NEWLINE_Dana 11. studenog 1918., car Karlo I. li\xc5\xa1en je mo\xc4\x87i, a 12. studenog Njema\xc4\x8dka Austrija slu\xc5\xbebeno je progla\xc5\xa1ena republikom. Privremena nacionalna skup\xc5\xa1tina donijela je i privremeni Ustav u kojem je stajalo: "Njema\xc4\x8dka Austrija je demokratska republika." (\xc4\x8clanak 1.) i "Njema\xc4\x8dka Austrija je sastavni dio Njema\xc4\x8dke Republike." (\xc4\x8clanak 2). Kasnije, plebisciti u provinciji Tirol i Salzburg \xc4\x8dinili su ve\xc4\x87inu, 98% i 99%, a podr\xc5\xbeavali su ujedinjenje s Njema\xc4\x8dkom. Dana 22. studenog, Nacionalna skup\xc5\xa1tina zahtjevala je pripajanje svih podru\xc4\x8dja Cislajtanije na kojima su ve\xc4\x87inski \xc5\xbeivjeli Nijemci. No, Atanta nije pristala na taj zahtjev, a Njema\xc4\x8dka Austrija je bila odvi\xc5\xa1e nemo\xc4\x87na da se opire Italiji, \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dkoj i Kraljevini SHS u otimanju podru\xc4\x8dja._NEWLINE_10. rujna 1919., kancelar Karl Renner potpisao je Sporazum iz Saint Germaina i ratificiran je od strane Nacionalne skup\xc5\xa1tine 21. listopada. Prema sporazumu, ime dr\xc5\xbeave iz "Njema\xc4\x8dka Austrija" promijenjeno je u "Austrija", a zabranjeno je i ujedinjenje s Njema\xc4\x8dkom. \xc4\x8clanak 88. iz Sporazuma, nekad zvan Zabrana Anschlussa, govori da "nezavisnost Austrije je neotu\xc4\x91iva bez suglasnosti Lige naroda"  Zanimljivo je to, da u Versajskom sporazumu Njema\xc4\x8dkoj nije bilo zabranjeno ujedinjenje s bilo kojom dr\xc5\xbeavom. S novim promjenama, po\xc4\x8delo je razdoblje Prve Austrijske Republike.\n_START_SECTION_\nHimna\n_START_PARAGRAPH_\nUnato\xc4\x8d zabrani kojom je zabranjeno ime Njema\xc4\x8dka Austrija, neslu\xc5\xbebena himna Republike od 1920. do 1929. bila je "Njema\xc4\x8dka Austrijo, ti lijepa zemljo" ("Deutsch\xc3\xb6sterreich, du herrliches Land") s tekstom koji je napisao kancelar Karl Renner, potpisnik Sporazuma iz Saint Germaina.'