b'\n_START_ARTICLE_\nKarl D\xc3\xb6nitz\n_START_SECTION_\nRani \xc5\xbeivot\n_START_PARAGRAPH_\nKarl D\xc3\xb6nitz je ro\xc4\x91en u mjestu Gr\xc3\xbcnau kraj Berlina 16. rujna 1891. godine. Njegov otac, Emil D\xc3\xb6nitz, je bio in\xc5\xbeenjer optike. Gimnaziju zavr\xc5\xa1ava 1910. godine u Weimaru. \xc5\xa0kolovanje nastavlja u vojno-pomorskim \xc5\xa1kolama. Od 1. travnja 1910. godine do 31. o\xc5\xbeujka 1911. godine sta\xc5\xbeira na jednoj krstarici. Dana 1. listopada 1912. godine slu\xc5\xbebeno stupa u Njema\xc4\x8dku ratnu mornaricu na lakoj krtarici SMS Breslau. Prije po\xc4\x8detka Prvog svjetskog rata laka krstarica Breslau i bojni krsta\xc5\xa1 SMS Goeben poslani su na Sredozemno more gdje su formirali Njema\xc4\x8dku sredozemnu eskadru.\n_START_SECTION_\nPrvi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nNa po\xc4\x8detku Prvog svjetskog rata Goeben i Breslau su pod zapovjedni\xc5\xa1tvom admirala Wilhelma Souchona djelovali u Sredozemnom i Crnom moru. Ti su brodovi kasnije predani Turskoj ratnoj mornarici, dok je njema\xc4\x8dka posada zadr\xc5\xbeana._NEWLINE_Laka krstarica Breslau je uspje\xc5\xa1no krstarila Crnim morem sve do srpnja 1915. godine, kada je nai\xc5\xa1la na morsku minu. Za vrijeme remonta broda D\xc3\xb6nitz je u slu\xc5\xbebi u zrakoplovstvu kao repni strijelac i izvi\xc4\x91a\xc4\x8d._NEWLINE_U prosincu 1916. godine D\xc3\xb6nitz se vra\xc4\x87a u Njema\xc4\x8dku gdje zavr\xc5\xa1ava podmorni\xc4\x8dki te\xc4\x8daj za \xc4\x8dasnike. Od 17. sije\xc4\x8dnja 1917. godine je na slu\xc5\xbebi kao torpedni \xc4\x8dasnik na podmornici U-39. Dana 28. velja\xc4\x8de 1918. godine postaje zapovjednikom stare podmornice UC-27. Djeluju\xc4\x87i u Sredozemnom moru prvo potapa transportni parobrod, a nakon toga talijanski trgova\xc4\x8dki brod te\xc5\xbeine 5000 tona. U rujnu 1918. godine preuzima zapovjedni\xc5\xa1tvo nad novom podmornicom UB-68. Prilikom napada na jedan savezni\xc4\x8dki konvoj 4. listopada 1918. godine potapa transportni brod od 3883 tone, no zbog mehani\xc4\x8dke gre\xc5\xa1ke na podmornici, D\xc3\xb6nitz je potopio svoju podmornicu i s posadom ga zarobljavaju engleski mornari._NEWLINE_Nakon zaroblj\xd0\xb0vanja D\xc3\xb6nitz se nalazio u logoru za vojne zarobljenike. U srpnju 1919. godine vra\xc4\x87a se u Njema\xc4\x8dku i prijavljuje u ratnu mornaricu. Odlikovan je \xc5\xbdeljeznim kri\xc5\xbeom I. i II. reda.\n_START_SECTION_\nMe\xc4\x91uratno razdoblje\n_START_PARAGRAPH_\nPo uvjetima Versajskog mirovnog sporazuma, Njema\xc4\x8dkoj je zabranjeno posjedovanje podmornica i 1. o\xc5\xbeujka 1920. godine D\xc3\xb6nitz je postavljen za zapovjednika torpiljarke T-157. Od 1923. godine je u inspekciji za minsko-torpedno oru\xc5\xbeje u Kielu. Sudjelovao je u razradi novog plana dubinske bombe. Na jesen 1924. godine je preba\xc4\x8den u ratnu mornaricu, gdje sudjeluje u izradi novog vojno-pomorskog zakona. Nakon jednog skandala preba\xc4\x8den je na zastarjelu laku krstaricu koja se nalazila u Balti\xc4\x8dkom moru. Krajem 1930. godine D\xc3\xb6nitz je premje\xc5\xa1ten u sto\xc5\xbeer na Sjevernom moru, gdje mu je glavni posao bio unutarnja sigurnost i borba protiv komunisti\xc4\x8dke ideologije u floti._NEWLINE_Nakon dolaska NSDAP-a i nacista na vlast 1933. godine, D\xc3\xb6nitz postaje kapetan fregate. Tijekom 1933/34. izvr\xc5\xa1ava podu\xc5\xbeu me\xc4\x91unarodnu plovidbu, posjetiv\xc5\xa1i Maltu, Indiju, \xc5\xa0ri Lanku, Javu, Singapur i druge dr\xc5\xbeave i otoke. Kako bi usavr\xc5\xa1io engleski jezik, D\xc3\xb6nitz je 1934. godine poslan u Veliku Britaniju. Po povratku iz Velike Britanije, 1. listopada 1934. godine preuzima zapovjedni\xc5\xa1tvo nad jednom lakom krstaricom. Dana 1. velja\xc4\x8de 1935. godine Adolf Hitler izdaje naredbu da se krene s izgradnjom podmornica, a u o\xc5\xbeujku jednostrano objavljuje prestanak po\xc5\xa1tivanja uvjeta zadanih Versajskim ugovorom._NEWLINE_Karl D\xc3\xb6nitz je bio jedan od malobrojnih vi\xc5\xa1ih \xc4\x8dasnika u floti privr\xc5\xbeenih nacistima. Kad god je dr\xc5\xbeao govore mladim mornarima obvezno je spominjao i Hitlera i to u pozitivnom smislu. Pred publikom u Berlinu je izjavio da Hitler mo\xc5\xbee sve predvidjeti i nikad ne pravi pogre\xc5\xa1nu procjenu situacije kao i da su ostali ljudi naspram njega samo obi\xc4\x8dni crvi. S druge strane, F\xc3\xbchrer je imao neograni\xc4\x8deno povjerenje u D\xc3\xb6nitza. Dana 6. lipnja 1935. godine D\xc3\xb6nitz je postavljen za zapovjednika tek osnovane podmorni\xc4\x8dke flote. Vrhovno zapovjedni\xc5\xa1tvo ratne mornarice, a i sam admiral Erich Raeder, se nisu mije\xc5\xa1ali u poslove oko podmorni\xc4\x8dke flote i dali su D\xc3\xb6nitzu potpunu slobodu djelovanja. Na mjestu zapovjednika podmorni\xc4\x8dke flote on je bio odgovoran za taktiku napada podmornica, posebno na uvje\xc5\xbebavanju posada za grupne napade. Do po\xc4\x8detka Drugog svjetskog rata D\xc3\xb6nitz je uspio stvoriti relativno jaku podmorni\xc4\x8dku flotu s dobro uvje\xc5\xbebanim posadama. Izme\xc4\x91u Raedera i D\xc3\xb6nitza je do\xc5\xa1lo do konflikta po\xc5\xa1to je D\xc3\xb6nitz tvrdio da se budu\xc4\x87i pomorski rat mo\xc5\xbee dobiti samo s velikim brojem podmornica bez upotrebe ve\xc4\x87ih povr\xc5\xa1inskih brodova, \xc5\xa1to je Raeder negirao.\n_START_SECTION_\nDrugi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nNa po\xc4\x8detku Drugog svjetskog rata, D\xc3\xb6nitz je imao na raspolaganju samo 57 podmornica od kojih su 22 bile sposobne za ratovanje na Atlantskom oceanu. Podmornice su zapo\xc4\x8dele rat uspje\xc5\xa1no i samo u prvom mjesecu rata potopile su savezni\xc4\x8dke brodove te\xc5\xbeine 175 000 tona. Karl D\xc3\xb6nitz je osobno napravio plan uspjele operacije prodora u glavnu britansku mornari\xc4\x8dku bazu Scapa Flow, gdje je podmornica U-47 pod zapovjedni\xc5\xa1tvom G\xc3\xbcnthera Priena potopila bojni brod HMS Royal Oak. Izrazio je neslaganje prilikom izrade plana za napad na Norve\xc5\xa1ku, smatraju\xc4\x87i da je osnovna uloga podmorni\xc4\x8dke flote napad na trgova\xc4\x8dke brodove na glavnim pomorskim putevima, a ne \xc4\x8dekanje u blizini norve\xc5\xa1ke obale. Dana 21. travnja 1940. godine odlikovan je Vite\xc5\xa1kim kri\xc5\xbeom. Nakon kapitulacije Francuske, D\xc3\xb6nitz dobiva baze za podmornice na njezinoj obali. Tona\xc5\xbea potopljenih brodova po\xc4\x8dela je rasti i dostigla 353 407 tona do listopada 1940. godine. U kolovozu 1940. godine, radi lak\xc5\xa1eg zapovjedanja, D\xc3\xb6nitz premje\xc5\xa1ta svoj sto\xc5\xbeer u Pariz. Pred kraj 1940. godine Njema\xc4\x8dke podmornice su prakti\xc4\x8dno postavile Veliku Britaniju u bezizlazan polo\xc5\xbeaj: tona\xc5\xbea potopljenih brodova nadvisivala je tona\xc5\xbeu novonapravljenih brodova. D\xc3\xb6nitz je do kraja 1940. uspio pove\xc4\x87ati izgradnju podmornica od 2 na 6 mjese\xc4\x8dno._NEWLINE_Karl D\xc3\xb6nitz je u\xc5\xbeivao veliku popularnost me\xc4\x91u podmorni\xc4\x8darima. Osobno je do\xc4\x8dekivao svaku podmornicu koja se vra\xc4\x87ala u bazu i pozdravljao i razgovarao s posadom, a tako\xc4\x91er je i uredio za podmorni\xc4\x8dare najbolje sme\xc5\xa1taje za odmor i spavanje. Me\xc4\x91u \xc4\x8dasnicima podmorni\xc4\x8dke flote D\xc3\xb6nitz je imao nadimke "Papa Karl" i "Lav"._NEWLINE_Tijekom 1941. godine njema\xc4\x8dka podmorni\xc4\x8dka flota postigla je ogroman uspjeh (preko 3 000 000 tona potopljenih brodova) i postavila Veliku Britaniju pred najve\xc4\x87im isku\xc5\xa1enjem. Nakon ulaska Sjedinjenih Ameri\xc4\x8dkih Dr\xc5\xbeava u rat, D\xc3\xb6nitz 15. sije\xc4\x8dnja 1942. godine izdaje zapovijed da se potapaju i ameri\xc4\x8dki brodovi. Samo u sije\xc4\x8dnju 1942. godine potopljena su 303 broda s 330 000 tona te\xc5\xbeine. Nakon ostavke admirala Raedera, uz podr\xc5\xa1ku Alberta Speera i Hitlerovog vojnopomorskog a\xc4\x91utanta, 30. sije\xc4\x8dnja 1943. godine D\xc3\xb6nitz postaje zapovjednik Kriegsmarinea (Oberbefehlshaber der Kriegsmarine)._NEWLINE_Po dolasku na \xc4\x8delo flote proveo je \xc4\x8distku u sto\xc5\xbeeru svih vi\xc5\xa1ih \xc4\x8dasnika koji su bili Raederovi istomi\xc5\xa1ljenici. D\xc3\xb6nitz se suprotstavio Hitleru, kada je htio rasformirati flotu povr\xc5\xa1inskih brodova (odluka se odnosila samo na velike povr\xc5\xa1inske brodove). Iako je postao admiral flote, prioritet mu je i dalje ostao zapovjedni\xc5\xa1tvo nad podmorni\xc4\x8dkom flotom. Po\xc4\x8detkom 1943. godine podmornice su ponovo zabilje\xc5\xbeile velike uspjehe potopiv\xc5\xa1i Saveznicima brodove u te\xc5\xbeini od 627 000 tona. Dana 6. travnja 1943. godine dobiva hrastovo li\xc5\xa1\xc4\x87e za Vite\xc5\xa1ki kri\xc5\xbe. Me\xc4\x91utim ve\xc4\x87 sljede\xc4\x87eg mjeseca situacija u borbi za Atlantik se preokrenula u korist Saveznika. U svibnju Saveznici pove\xc4\x87avaju aktivnost u borbi protiv podmornica i uspijevaju uni\xc5\xa1titi \xc4\x8dak 41 njema\xc4\x8dku podmornicu tog mjeseca. Gubici u svibnju su natjerali admirala D\xc3\xb6nitza da povu\xc4\x8de svoje podmornice sa sredi\xc5\xa1njeg Alantika. U periodu lipanj-kolovoz situacija je ostala ista, pri potapanju 60 savezni\xc4\x8dkih brodova Nijemci su izgubili 79 podmornica. Nakon Savezni\xc4\x8dkog desanta na obale Francuske, D\xc3\xb6nitz je pripremio nekoliko podmorni\xc4\x8dkih napada na brodove u La Mancheu u kojima je potopljeno 5 eskortnih brodova, 12 velikih transportnih brodova i 4 desantna broda uz gubitak od 82 podmornice. Krajnja bilanca rata za Atlantik bio je poraz njema\xc4\x8dkih podmornica. Od 820 podmornica koje su djelovale na Atlantiku u periodu od 1939. do 1945. godine uni\xc5\xa1teno je 784 podmornice, a od 39 000 podmorni\xc4\x8dara poginulo ih je skoro 32 000. Dana 19. travnja D\xc3\xb6nitz evakuira svoj sto\xc5\xbeer iz Berlina, a 20. travnja posje\xc4\x87uje Hitlera da mu \xc4\x8destita 56. ro\xc4\x91endan. Prije nego \xc5\xa1to je sebi oduzeo \xc5\xbeivot 29. travnja 1945. godine F\xc3\xbchrer postavlja D\xc3\xb6nitza za svog zamjenika na mjestu predsjednika Reicha i zapovjednika vojske. D\xc3\xb6nitz 2. svibnja 1945. godine premje\xc5\xa1ta svoj ured u zgrade vojnopomorske \xc5\xa1kole u Flensburgu. Jedan od razloga za\xc5\xa1to je svoju novu kancelariju predsjednika postavio \xc4\x8dak u Flensburgu je taj \xc5\xa1to su mu osiguranje davale mornari\xc4\x8dke jedinice (D\xc3\xb6nitz se pla\xc5\xa1io udara SS-a ili Luftwaffea). Istog dana (2. svibnja 1945.) novi vo\xc4\x91a Reicha formira novi kabinet na \xc4\x8delu s von Krosigkom._NEWLINE_U uvjetima neizbje\xc5\xbene kapitulacije Reicha, D\xc3\xb6nitz se trudio sklopiti primirje sa zapadnim Saveznicima i da izvu\xc4\x8de \xc5\xa1to ve\xc4\x87i broj stanovni\xc5\xa1tva s teritorija kojeg \xc4\x87e zauzeti sovjetska vojska. Dana 8. svibnja 1945. godine preko radija je objavljena op\xc4\x87a kapitulacija Njema\xc4\x8dke.\n_START_SECTION_\nKraj rata, N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki proces i smrt\n_START_PARAGRAPH_\nNakon to\xc4\x8dno 23 dana provedenih na \xc4\x8delu Njema\xc4\x8dke, D\xc3\xb6nitza i cijelu vladu su 23. rujna 1945. godine uhitile ameri\xc4\x8dke vojne vlasti. U svojstvu glavnog vojnog zapovjednika D\xc3\xb6nitz je izveden pred Me\xc4\x91unarodni vojni sud u N\xc3\xbcrnbergu. Optu\xc5\xbebe protiv sebe komentarao je rije\xc4\x8dima: "Nijedna od teza optu\xc5\xbebe me ne dodiruje. Tipi\xc4\x8dan ameri\xc4\x8dki humor". Sud je odlu\xc4\x8dio da je odgovoran za izgradnju i pripremu njema\xc4\x8dke podmorni\xc4\x8dke flote, no nije mu su\xc4\x91eno za pripreme i zapo\xc4\x8dinjanje neograni\xc4\x8denog podmorni\xc4\x8dkog rata. Opro\xc5\xa1teno mu je i to \xc5\xa1to je naredio da se pobiju svi protivni\xc4\x8dki vojnici koji bi pre\xc5\xbeivjeli potapanje svog broda. D\xc3\xb6nitz je progla\xc5\xa1en krivim po 2. to\xc4\x8dki (zlo\xc4\x8din protiv mira) i 3. to\xc4\x8dki (ratni zlo\xc4\x8din) i osu\xc4\x91en na deset godina zatvora. Zatvorsku kaznu je odslu\xc5\xbeio u zatvoru Spandau. Sa sobom je uvijek nosio kovertu s pismima koja je dobijao od savezni\xc4\x8dkih pomorskih \xc4\x8dasnika, koji su mu pisali, izra\xc5\xbeavaju\xc4\x87i simpatije i razumijevanje za njega. Na slobodu je pu\xc5\xa1ten 1. listopada 1956. godine i uskoro mu je vlada Zapadne Njema\xc4\x8dke odobrila admiralsku mirovinu. D\xc3\xb6nitz je autor nekoliko knjiga o povijesti Drugog svjetskog rata a napisao je i memoare ("Mein wechselvolles Leben")._NEWLINE_Umro je od sr\xc4\x8danog udara u 89. godini, 24. prosinca 1980. godine, a pokopan je u okolini Hamburga 6. sije\xc4\x8dnja 1981. godine.'