b'\n_START_ARTICLE_\nMijo Mandi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nMijo Mandi\xc4\x87 (ma\xc4\x91: M\xc3\xa1ndity Mih\xc3\xa1ly) (Ka\xc4\x87mar, Ma\xc4\x91arska, 12. rujna 1857. - Subotica, 9. sije\xc4\x8dnja 1945.) je ba\xc4\x8dki hrvatski novinar, u\xc4\x8ditelj i knji\xc5\xbeevnik. Po\xc4\x8dasni je gra\xc4\x91anin grada Subotice._NEWLINE_Pisao je pripovjetke i povijesne novele. Pisao je i molitvenike i ud\xc5\xbebenike, a pamti ga se i kao autora hrvatsko-ma\xc4\x91arskog rje\xc4\x8dnika 1880.._NEWLINE__NEWLINE_Bio je u\xc4\x8denikom i ideolo\xc5\xa1kim sljedbenikom hrvatskog preporoditelja u Ba\xc4\x8dkoj, Ivana Antunovi\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nO Mandi\xc4\x87u\n_START_PARAGRAPH_\nRodio se u Ka\xc4\x87maru, u ugarskom dijelu Austro-Ugarske._NEWLINE__NEWLINE_Osnovno i srednje \xc5\xa1kolovanje je imao u rodnom Ka\xc4\x87maru. U daljnjem obrazovanju mu je znatno pomogao preporoditelj ba\xc4\x8dkih Hrvata Ivan Antunovi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nKulturni rad\n_START_PARAGRAPH_\nMijo Mandi\xc4\x87 je bio pokreta\xc4\x8dem, urednikom i suradnikom \xc4\x8dasopisa i dnevnika Nevena, kojeg je pokrenio 15. sije\xc4\x8dnja 1884. u Baji._NEWLINE_Drugi veliki pravac njegovog djelovanja u podru\xc4\x8dju kulture je bila borba za uvo\xc4\x91enje hrvatskog jezika u \xc5\xa1kole, \xc4\x8dime je navukao neprijateljski stav onda\xc5\xa1nje ugarske vlasti._NEWLINE__NEWLINE_Prosvjetne vlasti su i\xc5\xa1le dotle, da su mu 1892. uvjetovale dobivanje radnog mjesta u struci u Subotici time da se mora odre\xc4\x87i ure\xc4\x91ivanja Nevena, lista kojeg je on pokrenuo osam godina prije. Zbog potrebe za pouzdanijim radnim mjestom, ali ne htjev\xc5\xa1i izdati interese svog naroda, prihvatio je ponudu, ali u stvarnosti je nastavio biti urednikom u Nevenu. _NEWLINE_Kasnije je bio i suradnikom i urednikom suboti\xc4\x8dkog lista na ma\xc4\x91arskom Szabadka \xc3\xa9s Vid\xc3\xa9ke._NEWLINE__NEWLINE_Sura\xc4\x91ivao je i sa Suboti\xc4\x8dkom Danicom (za koju je pisao i pod pseudonimima)._NEWLINE_Pripadao je struji intelektualaca me\xc4\x91u bunjeva\xc4\x8dkim Hrvatima (me\xc4\x91u ostalima su bili i Kalor Milodanovi\xc4\x87 i Nikola Kujund\xc5\xbei\xc4\x87), koja je smatrala da podunavski Hrvati trebaju formirati svoj knji\xc5\xbeevni standard utemeljen na \xc5\xa1tokavskoj ikavici. Argumentirao je to time da su tim jezikom pisali najve\xc4\x87i dalmatinski, slavonski i podunavski pisci, kao \xc5\xa1to su primjerice Bartol Ka\xc5\xa1i\xc4\x87, Matija Relkovi\xc4\x87 i Emerik Pavi\xc4\x87 ._NEWLINE_Bio je sudionikom akcije 1913. godine, u kojoj je sa Pajom Kujund\xc5\xbei\xc4\x87em, Bla\xc5\xa1kom Raji\xc4\x87em, Stipanom Vojni\xc4\x87em-Tuni\xc4\x87em i drugima poduzeo da se otvori privatna \xc5\xa1kola na hrvatskom jeziku. I\xc5\xa1li su sa zahtjevom otvaranja privatne \xc5\xa1kole, iz razloga \xc5\xa1to ugarske vlasti, koje su vodile sna\xc5\xbenu asimilatorsku politiku (posebice sna\xc5\xbenu prema bunjeva\xc4\x8dkim Hrvatima), nisu uop\xc4\x87e kazivale namjeru otvaranja dr\xc5\xbeavnih \xc5\xa1kola na hrvatskom jeziku. Isto je u\xc4\x8dinjeno, s druge strane, i zbog problema koje su Hrvati Bunjevci imali sa susjedima Srbima, \xc4\x8dijim je kulturnja\xc4\x8dkim krugovima, zadojenih velikosrpstvom, bilo va\xc5\xbenije \xc5\xa1irenje nametanje srpske ideje, nego pomo\xc4\x87 susjedima Hrvatima u kulturnoj i jezi\xc4\x8dnoj emancipaciji ("... novosadska "Zastava" prebacuje Srbima oko Matice srpske, \xc5\xa1to se nije povela propaganda me\xc4\x91u Bunjevcima da bi se priznali za Srbe")._NEWLINE_Nakon 1918., jedno je vrijeme bio \xc5\xa1kolskim nadzornikom i ustrojiteljem nastave za ni\xc5\xbee \xc5\xa1kolstvo u Subotici._NEWLINE_Spasio i sa\xc4\x8duvao veliki dio gra\xc4\x91e nekada\xc5\xa1njeg biblioti\xc4\x8dko-muzejskog udru\xc5\xbeenja, kad su ga za to zadu\xc5\xbeili 1918 g. Poslije je postao direktor dana\xc5\xa1nje Gradske knji\xc5\xbenice._NEWLINE_1938. je godine progla\xc5\xa1en za po\xc4\x8dasnog gra\xc4\x91anina Subotice.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevni rad\n_START_PARAGRAPH_\nSvojim djelima je u\xc5\xa1ao u antologiju proze bunjeva\xc4\x8dkih Hrvata iz 1971., sastavlja\xc4\x8da Geze Kiki\xc4\x87a, u izdanju Matice hrvatske.'