b"\n_START_ARTICLE_\nZemljopis Moldavije\n_START_PARAGRAPH_\nMoldavija je smje\xc5\xa1tana u jugoisto\xc4\x8dnoj Europi, grani\xc4\x8di s Rumunjskom na  zapadu i Ukrajinom na sjeveru, jugu i istoku. Ve\xc4\x87ina njezinog teritorija nalazi se izme\xc4\x91u dviju rijeka Dnjestra i Pruta. Dnjestar \xc4\x8dini mali dio  granice s Ukrajinom na sjeveroistoku i jugoistoku, ali uglavnom te\xc4\x8de kroz isto\xc4\x8dni dio zemlje, odvajaju\xc4\x87i Besarabiju i Pridnjestrovlje. Prut \xc4\x8dini cijelu zapadnu granicu s Rumunjskom. Dunav doti\xc4\x8de moldavsku granicu na svom najju\xc5\xbenijem dijelu i \xc4\x8dini granicu samo 200 metara.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nMoldaviji blizina Crnog mora daje blagu klimu i sun\xc4\x8dano vrijeme.  Klima je umjereno kontinentalna s toplim i dugim ljetima, s temperaturama u prosjeku oko 20 \xc2\xb0C , a zime su relativno blage i suhe s sije\xc4\x8danjskom temperaturom  -4 \xc2\xb0C . Godi\xc5\xa1nja koli\xc4\x8dina oborina, koja se kre\xc4\x87e od oko 6 cm  na sjeveru do 4 cm na jugu, mo\xc5\xbee znatno varirati . Duga su\xc5\xa1na razdoblja nisu neuobi\xc4\x8dajena. Najve\xc4\x87a koli\xc4\x8dina oborina javlja u rano ljeto i opet u listopadu kada su \xc4\x8desti pljuskovi i oluje. Zbog nepravilnog terena, jake ljetne ki\xc5\xa1e \xc4\x8desto uzrokuje eroziju i zamuljivanje rijeka.  Najvi\xc5\xa1a temperatura ikad zabilje\xc5\xbeena je 41,5 \xc2\xb0C 21. srpnja 2007. (Camenca). Najni\xc5\xbea temperatura ikad zabilje\xc5\xbeena je -35,5 \xc2\xb0C 20 sije\xc4\x8danj 1963. (Br\xc4\x83tu\xc5\x9feni).\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87ina teritorija Moldavije je umjereno brdska s mnogim potocima i rijekama. Geolo\xc5\xa1ki  Moldavija le\xc5\xbei prvenstveno na dubokoj sedimentnoj stijeni. Moldavska brda su dio Moldavske visoravni, koja geolo\xc5\xa1ki potje\xc4\x8de od Karpata. Na sjeveru dr\xc5\xbeave su bre\xc5\xbeuljci koji imaju prosje\xc4\x8dnu visinu od 240 do maksimalnih 320 metara. Moldavski plato ima prosjek od 200 metara i maksimalnu visinu od 250 metara i  mo\xc5\xbee se podijeliti u Balti stepe i Srednjo prutsku dolinu. Sredi\xc5\xa1nja moldavska visoravn je prosje\xc4\x8dne nadmorske visini od oko 350 do 400 m, isprepletena dubokim ravnim dolinama, gudurama i  depresijama.  Najvi\xc5\xa1i vrh zemlje B\xc4\x83l\xc4\x83ne\xc5\x9fti je s 1.407 ili 1.410 metara ovisno o izvoru, nalazi se  u zapadnom dijelu Sredi\xc5\xa1nje moldavske visoravni. _NEWLINE_Prema jugu i jugoistoku brda su visoka  150-200 metara s ima brojnim gudurama i ponorima. Pridnjestrovlje se nalazi na ograncima u Podolske visoravni  (rumunjski: Podi\xc5\x9ful Podoliei, ukrajinski: Volyno-Podil's'ka vysochyna).  Ju\xc5\xbena polovica  Pridnjestrovlja mo\xc5\xbee se smatrati zapadnom krajem euroazijske stepe i ima prosje\xc4\x8dnu visinu od 100 metara a maksimalno 170 metara . Visoka desna obala i niska lijeva obala Dnjestra su ovdje u o\xc5\xa1trom kontrastu."