b'\n_START_ARTICLE_\nGeorge Stephenson\n_START_PARAGRAPH_\nGeorge Stephenson (Wylam, 9. lipnja 1781. - London, 26. prosinca 1848.) poznati je engleski in\xc5\xbeenjer i izumitelj.\n_START_SECTION_\nDjetinjstvo i mladost\n_START_PARAGRAPH_\nGeorge Stephenson ro\xc4\x91en je u selu Wylamu kra Newcastlea 9. lipnja 1781. U djetinjstvu je \xc4\x8desto trpio oskudice budu\xc4\x87i da je dolazio iz siroma\xc5\xa1ne obitelji. Bio je drugo od \xc5\xa1estero djece Roberta i Mabel Stephenson. Otac mu je bio lo\xc5\xbea\xc4\x8d u rudniku, a majka k\xc4\x87i bojitelja tkanina. Pravljenje raznih mlinova od drva te pravljenje strojeva od ilova\xc4\x8de u djetinjstvu mu je predstavljalo najve\xc4\x87u zabavu. Budu\xc4\x87i da je Georgeov otac Robert imao nisku pla\xc4\x87u, sam George nije imao mogu\xc4\x87nost \xc5\xa1kolovanja te je bio prisiljen ve\xc4\x87 u ranoj dobi raditi razne poslove. Njegovi bra\xc4\x87e i sestre zara\xc4\x91ivali su kao goni\xc4\x8di konja i rudari, dok je George prvotno radio sve poslove vezane uz rad na polju i kao pastir, sve do svoje \xc4\x8detrnaeste godine kada se zapo\xc5\xa1ljava kao pomo\xc4\x87ni radnik u rudniku ugljena. Ondje je radio pored svoga oca te je tako napredovao sve do lo\xc5\xbea\xc4\x8da. Ova osmero\xc4\x8dlana obitelj zara\xc4\x91ivala je u tjednu od 35 do 40 \xc5\xa1ilinga, \xc5\xa1to je bilo nedovoljno da se svi prehrane, a u to vrijeme za 6 kg p\xc5\xa1enica trebalo je izdvojiti najmanje 50 \xc5\xa1ilinga._NEWLINE_U sedamnaestoj godini \xc5\xbeivota George Stephenson postaje \xc4\x8duvarom parnog stroja \xc5\xa1to mu je predstavljalo najve\xc4\x87u radost. Do svoje osamnaeste godine George je bio nepismen i to ga je najvi\xc5\xa1e mu\xc4\x8dilo. Kako bi tome do\xc5\xa1lo kraj, smagao je nekako izdvojiti tih 4 penija tjedno za vikara Andreasa Robertsona koji mu je dr\xc5\xbeao satove pisanja, ra\xc4\x8dunanja itd. Zahvaljuju\xc4\x87i njegovoj nepokolebljivoj energiji, on se uspijeva rije\xc5\xa1iti problema._NEWLINE_Uskoro se George o\xc5\xbeenio sa Frances Henderson i dobio sina Roberta 1803. godine. Njegova mlada \xc5\xbeena umire nakon \xc4\x8detiri godine braka te time George ostaje sam sa sinom koji mu je predstavljao svu nadu i utjehu. Nije \xc5\xbeelio dopustiti da mu se ista sudbina dogodi kao i Georgeu, pa se neprestano trudio ne bi li mu pribavio potrebna financijska sredstva kako bi mogao jednog dobiti teorijsku naobrazbu. George je u potpunosti bio samouk; nije imao nikakvu teorijsku podlogu ve\xc4\x87 je kroz praksu stekao i produbio svoja vlastita znanja.\n_START_SECTION_\nPrekretnica u Stephensonovom \xc5\xbeivotu\n_START_PARAGRAPH_\nU vrijeme kada je Stephenson bio postavljen za ravnatelja rudnika Lorda Ravenswortha, jo\xc5\xa1 je u Velikoj Britaniji \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dke vagone vukle konjske zaprege. George je zaklju\xc4\x8dio to\xc4\x8dno kada je jednom prilikom kazao \xe2\x80\x9ekako \xc4\x87e osoba koja bude osmislila u\xc4\x8dinkovitu lokomotivu imati blistavu budu\xc4\x87nost pred sobom\xe2\x80\x9c. O toj ideji mnogi su izumitelji radili na tome, ali bez nekakvog uspjeha. Jedan od njih bio je i Richard Trevithich, \xe2\x80\x9eotac lokomotive\xe2\x80\x9c, koji je uz pomo\xc4\x87 visokotla\xc4\x8dnog stroja 1801. pokrenuo uli\xc4\x8dna \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka kola, dok je parnu lokomotivu koja je postizala brzinu od 25 km/h osmislio 1804. godine._NEWLINE_1803. godine, u dobi od 22 godine, George Stephenson bio je imenovan kao in\xc5\xbeenjerski inspektor\xc2\xa0u rudniku Killingworth. Stephenson je uvjerio Thomasa Liddlea, kasnije Lorda Ravenswortha, kako \xc4\x87e rudnik imati koristi od uporabe parne lokomotive pa je 1814. dobio dopu\xc5\xa1tenje za izradu iste. Stephenson je uspje\xc5\xa1no izbjegao sve pogre\xc5\xa1ke svog prethodnika \xe2\x80\x93 lomljive tra\xc4\x8dnice, komplicirani zup\xc4\x8danu \xc5\xbeeljeznicu itd. Lokomotiva je dobila naziv \xe2\x80\x9eMy Lord\xe2\x80\x9c po jednom njegovom partneru, Lordu Strathmoru, a konstruirana je pomo\xc4\x87u tima iz ugljenokopa Killingworth u roku od 10 mjeseci. Testirana je prvi puta na \xc5\xbeeljeznici \xe2\x80\x9eKillingworth Collery\xe2\x80\x9c dana 27. srpnja 1814. \xe2\x80\x9eMy Lord\xe2\x80\x9c, kasnije preimenovana u \xe2\x80\x9eDivlja\xe2\x80\x9c, godinu za godinu uspje\xc5\xa1no je vukla ugljeni teret, no javnost na\xc5\xbealost nije previ\xc5\xa1e obra\xc4\x87ala pozornost tome.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeljezni\xc4\x8dka linija Liverpool \xe2\x80\x93 Manchester\n_START_PARAGRAPH_\nBudu\xc4\x87i\xc2\xa0da mu je uspje\xc5\xa1no izradio prvu lokomotivu, Stephensonu su povjerili da sagradi dvotra\xc4\x8dnu \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dku liniju za prijevoz ugljena izme\xc4\x91u Liverpoola i Manchestera. Stephenson se trebao o\xc4\x8ditovati pred samim parlamentarnom komisijom, no ona ga je ismijala i odbacila projekt proglasiv\xc5\xa1i ga opasnom budala\xc5\xa1tinom. Nakon nekoliko godina rasprave, parlament je dao dozvolu za \xc5\xbeeljeznicu da bude izgra\xc4\x91ena 1826. godine. \xc4\x8cak i kasnije, kada je izgradnja ipak bila odobrena, a pruga, koja je prolazila kroz nepristupa\xc4\x8dan teren, pod Stephensonovim vodstvom gotovo dovr\xc5\xa1ena, dio javnosti ideju je i dalje osporavao postavljaju\xc4\x87i pitanje ne bi li bilo bolje da vagone po novim tra\xc4\x8dnicama ipak vuku konji. Na kraju je ipak pobijedila moderna tehnologija. \xc5\xbdeljezni\xc4\x8dka linija Liverpool \xe2\x80\x93 Manchester\xc2\xa0bila je duga 31 milju, a povezivala je stanicu \xe2\x80\x9eCrown Street\xe2\x80\x9c u Liverpool i stanicu \xe2\x80\x9eWatter Street\xe2\x80\x9c u Manchesteru._NEWLINE_Upravitelji tvrtke \xe2\x80\x9eLiverpool & Manchester\xe2\x80\x9c nisu bili sigurni ho\xc4\x87e li koristiti lokomotive ili stacionarne motore na svojoj liniji. Kako bi im se pomoglo u odluci, odlu\xc4\x8dili su odr\xc5\xbeati natjecanje u kojem bi pobjedni\xc4\x8dka lokomotiva osvojila 500 \xc2\xa3. Ideja je bila ta da ukoliko pobjedni\xc4\x8dka lokomotiva bude dovoljno dobra, da \xc4\x87e se ista ta lokomotiva koristiti i na novoj \xc5\xbeeljeznici. Natjecanje je odr\xc5\xbeano u Rainhillu tijekom listopada 1829. Svaka natjecateljska lokomotiva morala je vu\xc4\x87i teret 3 puta ve\xc4\x87i od te\xc5\xbeine same lokomotive, brzinom od najmanje 10 milja na sat. Zbog straha kako ne bi te\xc5\xa1ke lokomotive uni\xc5\xa1tile tra\xc4\x8dnice, bilo je dozvoljeno natjecanju samo lokomotivama te\xc5\xbee manje od 6 tona._NEWLINE_Francuski in\xc5\xbeenjer Marc Seguin 1827. godine uredio je bio ve\xc4\x87 ognji\xc5\xa1te mnogo bolje nego Stephenson. Stephenson je shvatio koliko vrijedi Seguinov izum, te je odmah to iskoristio za svoju lokomotivu. On ga je jo\xc5\xa1 usavr\xc5\xa1io i time je lokomotiva odgovarala zahtjevima. Lokomotiva \xe2\x80\x9eRocket\xe2\x80\x9c Georgea Stephensona i njegovog sina Roberta odnijela je pobjedu ostvariv\xc5\xa1i zadanih 10 milja na sat. Za taj uspjeh najvi\xc5\xa1e je bio zaslu\xc5\xbean ipak Georgeov sin Robert Stephenson._NEWLINE_\xc5\xbdeljeznica Liverpool \xe2\x80\x93 Manchester otvorena je 15. rujna 1830., u nazo\xc4\x8dnosti premijera i velik broj drugih uglednih ljudi. 1831. godine \xc5\xbeeljeznica je pokazala veliki uspjeh ostvariv\xc5\xa1i dobit u iznosu od 71.098 \xc2\xa3 prevoze\xc4\x87i ukupno 445.047 putnika, dok 13 godine kasnije \xc5\xbeeljeznica je zabilje\xc5\xbeila 136.688 \xc2\xa3. Tijekom tog razdoblja dioni\xc4\x8dari su isporu\xc4\x8divali dividendu u iznosu od 10 \xc2\xa3 za svakih ulo\xc5\xbeenih 100 \xc2\xa3.'