b'\n_START_ARTICLE_\nMostarsko-duvanjska biskupija\n_START_SECTION_\nUspostava metropolije i biskupske hijerarhije u Bosni i Hercegovini\n_START_PARAGRAPH_\nApostolskim pismom Ex hac augusta cathedra (\xe2\x80\x9eS ove uzvi\xc5\xa1ene stolice\xe2\x80\x9c), 5. srpnja 1881., papa Leon XIII. odre\xc4\x91uje: \xe2\x80\x9eNa vlastitu pobudu, po sigurnu Na\xc5\xa1em znanju i zrelu promi\xc5\xa1ljanju svom puninom Apostolske vlasti, na ve\xc4\x87u slavu svemogu\xc4\x87ega Boga, na uzvi\xc5\xa1enje i porast katoli\xc4\x8dke vjere u tim narodima odre\xc4\x91ujemo i odlu\xc4\x8dujemo da se u pokrajinama Bosni i Hercegovini ustanovi i bude hijerarhija biskupa ordinarija, prema propisima kanonskih zakona. Oni \xc4\x87e primiti naslov prema sjedi\xc5\xa1tima koja ovim Na\xc5\xa1im pismom osnivamo te kao crkvenu pokrajinu uspostavljamo.\xe2\x80\x9c\n_START_SECTION_\nTri nova i jedno staro biskupsko sjedi\xc5\xa1te\n_START_PARAGRAPH_\nPapa ustanovljuje novo sjedi\xc5\xa1te nadbiskupije i metropolije u Sarajevu. Zatim nastavlja:_NEWLINE_\xe2\x80\x9eA njemu dozna\xc4\x8dujemo, pridajemo i dodjeljujemo kao pokrajinska ova tri sjedi\xc5\xa1ta: dva koja podi\xc5\xbeemo kao nova u gradovima Banjoj Luci i Mandetriju, pu\xc4\x8dki Mostar, i tre\xc4\x87e, ve\xc4\x87 ustanovljeno, mrkansko-trebinjsko, kojim \xc4\x87e upravljati dubrova\xc4\x8dki biskup, kao administrator, dok se druk\xc4\x8dije ne odredi.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Spomenutim Apostolskim pismom Hercegova\xc4\x8dki apostolski vikarijat, koji je osnovan 24. o\xc5\xbeujka 1846., dokida se i utrnjuje, a umjesto njega osniva se Mostarsko-duvanjska biskupija.\n_START_SECTION_\nIme Duvno\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x9eA \xc5\xa1to se nove Mostarske biskupije ti\xc4\x8de, u \xc4\x8dijim se granicama nalazi grad Dumno, pu\xc4\x8dki Duvno, koji su stari zvali Delminij, odakle je nastalo ime Dalmata, imaju\xc4\x87i u vidu da je taj grad s okolnim naseljima - kako govore stari zapisi - zadobio dostojanstvo biskupskoga sjedi\xc5\xa1ta, koje se zvalo duvanjsko ili dalmatsko, Mi \xc5\xbeelimo i nare\xc4\x91ujemo da se mostarski biskup zastalno slu\xc5\xbei i resi i naslovom duvanjskim ili delminijskim kako bi \xc5\xbeivjela u potomcima uspomena na tu uglednu stolicu.\xe2\x80\x9c\n_START_SECTION_\nBiskupijske granice, prema pismu "Ex hac augusta"\n_START_PARAGRAPH_\nOdre\xc4\x91eno je da granice Mostarsko-duvanjske biskupije teku ovako: \xe2\x80\x9eMostarsko-duvanjska biskupija obuhva\xc4\x87at \xc4\x87e cijelo podru\xc4\x8dje Hercegovine, koje se nalazi okru\xc5\xbeeno granicama Vrhbosanske i Banjalu\xc4\x8dke biskupije na sjeveru, granicom Dalmacije do grada Metkovi\xc4\x87a na zapadu, granicama Mrkansko-trebinjske biskupije na jugu i pokrajinom zvanom Novofori, pu\xc4\x8dki Novi Bazar._NEWLINE_Ovoj biskupiji pripadaju sljede\xc4\x87e \xc5\xbeupe: Mostar, Jablanica, \xc5\xa0iroki Brijeg, Ljuti Dolac, \xc4\x8cerin, Gradni\xc4\x87i, Gabela, Humac, Veljaci, Klobuk, Rasno, Ru\xc5\xbei\xc4\x87i, Drinovci, Gorica, Posu\xc5\xa1je, Vir, Ro\xc5\xa1ko Polje, Grabovica, Bukovica, \xc5\xbdupanjac, \xc5\xa0ujica, Seonica, Rakitno, Ko\xc4\x8derin, Gradac, Goranci, Dre\xc5\xbenica, Konjic.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Prema tom sve\xc4\x8danom Pismu: \xe2\x80\x9eMrkansko-trebinjska biskupija zadr\xc5\xbeat \xc4\x87e netaknute svoje granice, kao i broj \xc5\xbeupa koje su sada podlo\xc5\xbene jurisdikciji biskupa upravitelja\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nMostarski biskup - apostolski upravitelj Trebinjske biskupije\n_START_PARAGRAPH_\nIsti je Papa 8. srpnja 1890. iz jurisdikcije dubrova\xc4\x8dkoga biskupa izuzeo i na mostarsko-duvanjskoga biskupa kao apostolskog administratora prenio upravu Trebinjsko-mrkanske biskupije: \xe2\x80\x9eStoga Na\xc5\xa1om apostolskom vla\xc5\xa1\xc4\x87u, snagom ovoga Pisma, upravu Crkava Trebinjske i Mrkanske trajno sjedinjenih, koju je do sada vodio dubrova\xc4\x8dki biskup, prenosimo na mostarskoga biskupa pro tempore bilo u duhovnim bilo u vremenitim stvarima ad beneplacitum Nostrum  = do druk\xc4\x8dije odluke.\xe2\x80\x9c\n_START_SECTION_\nGranice biskupije\n_START_PARAGRAPH_\nGranice, prema Dekretu Svete Stolice (Kongregacije za \xc5\xa1irenje vjere), 24. o\xc5\xbeujka 1891., potegnute su ovako:_NEWLINE_Izme\xc4\x91u Mostarsko-duvanjske i Vrhbosanske dijeceze \xe2\x80\x9eprema zapadu po\xc4\x8dinju od sjevernoga dijela \xc5\xa0uice i idu granicom civilnih kotareva Bugojna i Prozora s jedne, a Livna i Duvna s druge strane, do granice kotara Travnika i Mostara, koja slijedi prema istoku do u\xc5\xa1\xc4\x87a gdje Rama utje\xc4\x8de u Neretvu; odatle Neretvom prema istoku idu do mjesta gdje zapadna granica op\xc4\x87ine Donje Selo dopire do Neretve, proslje\xc4\x91uju crtom koja ovu granicu i onu koja me\xc4\x91usobno razdvaja Tubani\xc4\x87 i Drago\xc4\x8das sve do kotarske granice na Ivanu; zatim biskupijske granice slijede kotarsku granicu do onoga mjesta gdje se sije\xc4\x8de ovo posljednje u Treskavici kotarskom granicom izme\xc4\x91u Sarajeva i Fo\xc4\x8de, nastavljaju po sjevernoj granici fo\xc4\x8danskoga kotara do Drine i napokon slijede tijek te rijeke do u\xc5\xa1\xc4\x87a rijeke Lima koji je prema istoku granica Mostarske biskupije, tako da civilni kotarevi Fo\xc4\x8da i \xc4\x8cajni\xc4\x8de s Rudom pripadaju Mostarskoj biskupiji, a Gora\xc5\xbede Vrhbosanskoj nadbiskupiji\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Granice izme\xc4\x91u Mostarsko-duvanjske i Trebinjsko-mrkanske biskupije, prema istoj odluci iz 1891., jesu: \xe2\x80\x9eod Metkovi\xc4\x87a do Bivolja brda rijeka Neretva, odatle se prote\xc5\xbeu tako da dijele civilni kotar mostarski od civilnoga kotara stola\xc4\x8dkoga, isti kotar stola\xc4\x8dki od civilnoga kotara nevesinjskoga, isti kotar nevesinjski od kotareva bile\xc4\x87koga i gata\xc4\x8dkoga (Gacko), napokon gata\xc4\x8dki kotar od fo\xc4\x8danskoga\xe2\x80\x9c._NEWLINE_To zna\xc4\x8di da u Mostarsko-duvanjsku biskupiju ulaze, s lijeve strane Neretve, kotarevi: Nevesinje, Kalinovik, Fo\xc4\x8da, Rudo, \xc4\x8cajni\xc4\x8de. A u Trebinjsko-mrkansku biskupiju ulaze kotarevi: Stolac, Ljubinje, Bile\xc4\x87a i Gacko._NEWLINE_\xc5\xbdupe su u biskupiji podijeljene Decizijom Svete Stolice od 17. srpnja 1899. godine. Tom je Decizijom Hercegova\xc4\x8dkoj franjeva\xc4\x8dkoj provinciji pripalo 25 onda postoje\xc4\x87ih \xc5\xbeupa, a za dijecezanski svjetovni kler odre\xc4\x91eno je 12 tada postoje\xc4\x87ih \xc5\xbeupa: Blagaj, Dre\xc5\xbenica, Gabela, Glavati\xc4\x8devo, Grabovica, Gradac, Grude, Klobuk, Potoci - Bijelo Polje, Vir, Vinica, Nevesinje, te 12 imeni\xc4\x8dno navedenih i teritorijalno odre\xc4\x91enih \xc5\xbeupa, a tada kanonski nepostoje\xc4\x87ih, ali koje biskup mo\xc5\xbee osnovati kad god ho\xc4\x87e \xe2\x80\x9ebez ikakvih savjetovanja\xe2\x80\x9c. A to su: Mostar na sjevernoj strani; Bileti\xc4\x87i sa selima: Blizanci, Kru\xc4\x87evi\xc4\x87i, Tep\xc4\x8di\xc4\x87i; Crna\xc4\x8d sa selima: Britvica, Izbi\xc4\x8dno, Liskovac, Prosine i Vranjkovi\xc4\x87i; \xc4\x8capljina s Trebi\xc5\xbeatom i Dreteljem; Dobri\xc4\x8d sa selima: Kne\xc5\xa1polje, Polog i Vlasni\xc4\x87i; Dobro Selo sa selima: Krivodo, Slip\xc4\x8di\xc4\x87i, Sretnice; Kongora sa selima Mandino Selo, Bor\xc4\x8dani i Lipa; Podprolog sa selima: Va\xc5\xa1arovi\xc4\x87i i sjeverni dio Crvenoga Grma; Prisoje s Privalom i Vrilom; Rade\xc5\xa1ine sa selima: Ribi\xc4\x87 Polje, Idbar, Javornik, Glogo\xc5\xa1nica i Jablanica; Studenci sa Zvirovi\xc4\x87ima i Crnopodom; Zviri\xc4\x87i s Bija\xc4\x8dom, Stubicom i zapadnim dijelom Hardomilja. A va\xc5\xbee\xc4\x87i papinski Dekret raspodjele \xc5\xbeupa jest \xe2\x80\x9eRomanis Pontificibus\xe2\x80\x9c od 5. lipnja 1975. Biskupija danas ima 66 \xc5\xbeupa, od kojih je 30 Sveta Stolica povjerila du\xc5\xa1obri\xc5\xbeni\xc5\xa1tvu Provincije Male Bra\xc4\x87e sa sjedi\xc5\xa1tem u Mostaru. Ostale \xc5\xbeupe pravno pripadaju dijecezanskom kleru._NEWLINE_Odlukom pape Benedikta XVI., od 4. sije\xc4\x8dnja 2006., Vrhbosanska metropolija izuzeta je ispod jurisdikcije Kongregacije za evangelizaciju naroda i stavljena pod privremenu upravu Dr\xc5\xbeavnoga tajni\xc5\xa1tva Svete Stolice s nakanom da prije\xc4\x91e pod redovitu jurisdikciju Kongregacije za biskupe.'