b"\n_START_ARTICLE_\nApala\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nApala\xc3\xad (Aparai).- Pleme Cariban Indijanca nastanjeno danas sa Oyana Indijancima na ekstremnom sjeveru brazilske dr\xc5\xbeave Par\xc3\xa1 na rijeci r\xc3\xado Paru de Leste. Velthem (1980) navodi sljede\xc4\x87a sljede\xc4\x87a naselja: Irikitim\xc3\xabne na mjestu gdje se sastaju Igarap\xc3\xa9 Custun\xc3\xa9 i Paru de Leste; Maxipurimoine; Makuatitimoine; Mauruim\xc3\xabne; Aldeia Apala\xc3\xad ili Karapaieuk\xc3\xba; Aramapuku; Ariwm\xc3\xabne, blizu gdje se spajaju r\xc3\xado Citar\xc3\xa9 i Paru de Leste; Kuriputpematape gdje se spajaju Citar\xc3\xa9 i Paru de Leste; Xuixuim\xc3\xb3, na sastavu Igarap\xc3\xa9 Castanheiras i Paru de Leste; Anapuak\xc3\xa1; Kumarkapan; Itapek\xc3\xa9 gdje se sastaju Igarap\xc3\xa9 Carapanauba i Paru de Leste; Puuntapy; i Isla de Ipitinga gdje se sastaju Jari i Ipitinga. U ostalim krajevima, odnosno u Francuskoj Gijani i Surinamu \xc5\xbeive samo Oyana bez Apalaja. Apala\xc3\xad su polunomadski narod koji \xc5\xbeivi od lova i sakupljanja i obrade tla, sistemom 'posijeci-i-spali', \xc5\xa1to ih primorava da periodi\xc4\x8dno moraju seliti i tra\xc5\xbeiti nove lokacije za svoja polja. 1993 ima ih oko 450.\n_START_SECTION_\nRezervati\n_START_PARAGRAPH_\nRio Paru d'Este, Tumucumaque.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPrema povijesnim izvorima i njihovim vlastitim predajama porijeklo Apalai i oyana ili wayana Indijanaca je razli\xc4\x8dito. Aparai ili Apalai su do\xc5\xa1li sa desne obale Amazone ,migriraju\xc4\x87i du\xc5\xbe donjih i srednjih tokova rijeka Curu\xc3\xa1, Maicuru, Jari i Paru de Leste, naseliv\xc5\xa1i se zatim na sada\xc5\xa1njem podru\xc4\x8dju. Pleme Wayana ili Oyana, na drugu stranu, dugo je naseljeno na gornjim i srednjim tokovima rijeke Paru de Leste i njezinih pritoka Citar\xc3\xa9, gornji Jar\xc3\xad i k tome i Litani i Paloemeu sa pritocima. U 16. stolje\xc4\x87u Aparai su na desnoj obali Amazone, ju\xc5\xbeno i jugozapadno od dana\xc5\xa1njih gradova Macap\xc3\xa1 i Bel\xc3\xa9m. Ostale skupine koje \xc4\x87e Apalaji asimilirati nisu daleko od Amazone, odnosno u regijama donje Paru de Leste i Jar\xc3\xad. Na kraju 17 stolje\xc4\x87a Apalai \xc4\x87e do\xc4\x87i u kontakt sa Indijancima Apama i Aracaju u blizini kod Almerima u misiji Paru, pa \xc4\x87e se ove grupe postupno integrirati pod glavnim imenom Aparai ili Apalai. Malena Apama grupa ostala je jo\xc5\xa1 1960.-tih izolirana u regiji Maicuru, ali \xc4\x87e se kasnije zbog srodnosti I uz pomo\xc4\x87 trgovine i me\xc4\x91uplemenskim \xc5\xbeenidbama stopiti sa Apalajima. 1950.-tih godina Aparai jo\xc5\xa1 \xc5\xbeive na istom mjestu, uz rijeke Paru de Leste, Jari, Maicuru i gornju Curu\xc3\xa1, a u susjedstvu su im i Oyane. Do 1960 od nekoliko naselja kod Anatuma i donje Paru de Leste preostati \xc4\x87e 1984. svega jedno Apalai selo na mjestu gdje se susre\xc4\x87u Jari i Ipitinga. Danas Apalai i Oyane imaju 16 sela, sva na gornjim i srednjim tokovima Paru de Leste na rezervatima Tumucumaque i Rio Paru D'Este, a obadva se prostiru na 4,266,852 hektara \xc4\x8dija se demarkacija i homologacija provela 1997 godine."