b'\n_START_ARTICLE_\nLuj XVI., kralj Francuske\n_START_PARAGRAPH_\nLouis XVI (Luj, Ljudevit) (Versailles, 23. kolovoza 1754 - Pariz, 21. sije\xc4\x8dnja 1793.), francuski kralj u razdoblju od 1774. do 1792., pripadnik dinastije Bourbon. Na prijestolju je u vrijeme izbijanja Francuske revolucije, tijekom koje i sam stradava. Kralj Francuske i Navare 1774.-1791., francuski kralj 1791.-1792.\n_START_SECTION_\nVladavina\n_START_PARAGRAPH_\nUnuk Luja XV., u svibnju 1770. o\xc5\xbeenio se austrijskom nadvojvotkinjom Marijom Antoanetom (Marija Antonija), k\xc4\x87erkom hrvatsko-ugarske kraljice Marije Terezije. Na prijestolje stupa 10. svibnja 1774. kao 20-godi\xc5\xa1nji nasljednik. _NEWLINE_Prva odluka Luja XVI. bila je vra\xc4\x87anje prava parlamentu kojega je njegov prethodnik pred sam kraj vladavine zabranio zbog straha od mogu\xc4\x87ih pobuna. Ta odluka donijela je novom kralju trenutnu popularnost koju \xc4\x87e kasnije skupo platiti. Doba njegovog krunjenja je s druge strane doba velikih naslje\xc4\x91enih dugova prethodnika, i Europom ra\xc5\xa1irene netrpeljivosti spram Engleske koja je lako i brzo mijenjala savezni\xc5\xa1tva. Izbijanje Ameri\xc4\x8dkog rata za neovisnost (1775.-1783.) postaje razlog povodljivom kralju da u\xc4\x91e u nepotrebni skupi rat protiv Engleske. Drugim Pari\xc5\xa1kim mirovnim sporazumom iz 1783. ameri\xc4\x8dke kolonije dobivaju nezavisnost, a Francuska ni\xc5\xa1ta osim dugova.\n_START_SECTION_\nFrancuska revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nKatastrofalno financijsko stanje krajem osamdesetih godina 18. stolje\xc4\x87a uvjerilo je kralja u nu\xc5\xbenost monetarne reforme za \xc5\xa1to mu je bilo potrebno zasjedanje generalnih stale\xc5\xbea, prvo nakon 1614. godine. Prvi dan zasjedanja generalnih stale\xc5\xbea bio je 5. svibnja 1789. da bi ve\xc4\x87 sljede\xc4\x87eg dana do\xc5\xa1lo do blokade i sva\xc4\x91e me\xc4\x91u zastupnicima razli\xc4\x8ditih slojeva dru\xc5\xa1tva. Shvativ\xc5\xa1i svoju gre\xc5\xa1ku Luj XVI. se odlu\xc4\x8duje najprije na poku\xc5\xa1aje raspu\xc5\xa1tanja zasjedanja, a nakon neuspjeha 20. lipnja. skup\xc5\xa1tinu izbacuje na ulicu da bi, upla\xc5\xa1en, odluku opozvao 7 dana kasnije._NEWLINE_Ta prvobitna skup\xc5\xa1tina postaje najprije ustavna 7. srpnja, a poslije osvajanja Bastilje 14. srpnja 1789. godine ona predstavlja stvarnu vlast u dr\xc5\xbeavi, iako je ona formalno jo\xc5\xa1 u rukama kralja. Pravno govore\xc4\x87i od ljeta 1789. godine Luj XVI. je bio ustavni kralj. Njegova odluka u lipnju 1791. da pobjegne iz zemlje \xc4\x8diji je kralj, uspijeva sru\xc5\xa1iti narodnu sliku o njemu kao o dobrom, ali nesposobnom kralju. Nakon toga on postaje izdajnik \xc4\x8diji \xc5\xbeivot stalno visi o niti. Po\xc4\x8detak rata s Austrijom u travnju 1792. godine kona\xc4\x8dno uni\xc5\xa1tava sliku kralja zbog njegove omra\xc5\xbeene austrijske supruge Marije Antoanete\n_START_SECTION_\nPogubljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKraj \xc5\xbeivotne pri\xc4\x8de Luja XVI. po\xc4\x8dinje parlamentarnim progla\xc5\xa1enjem republike 21. rujna 1792. godine. Pravno gledaju\xc4\x87i to progla\xc5\xa1enje je bilo va\xc5\xbee\xc4\x87e zahvaljuju\xc4\x87i presedanu koji je postavio Luja XV. za kralja 1715 godine. Kada su tijekom studenog te godine na vidjelo iza\xc5\xa1li poku\xc5\xa1aji svrgnutog kralja za svoj povratak na vlast uz pomo\xc4\x87 stranih sila njegova sudbina je postala zape\xc4\x8da\xc4\x87ena. Na glasovanju parlamenta 19. sije\xc4\x8dnja 1793. Luj XVI je bio progla\xc5\xa1en krivim za izdaju i giljotiniran dva dana kasnije.'