b'\n_START_ARTICLE_\nGNU\n_START_PARAGRAPH_\nGNU je Unixu sli\xc4\x8dan ra\xc4\x8dunalni operacijski sustav koji se potpuno sastoji od slobodnog softvera i ne sadr\xc5\xbei Unixov k\xc3\xb4d. GNU je rekurzivna kratica za "GNU nije Unix" (izgovara se "g\'nju")._NEWLINE_Projekt razvoja sustava GNU pokrenuo je 1984. godine Richard Stallman. Kroz 6 godina Stallman i suradnici napisali su na stotine programa koji su ina\xc4\x8de dio jednog tipi\xc4\x8dnog Unixu sli\xc4\x8dnog operacijskog sustava. Programi proizi\xc5\xa1li iz tog projekta obi\xc4\x8dno se nazivaju GNU-paketi ili GNU-programi. GNU se konstantno razvija. Slu\xc5\xbebena jezgra sustava (eng. kernel), GNU Hurd, nije dovr\xc5\xa1ena te je stoga projekt GNU postao jedna od bitnih komponenti operacijskog sustava GNU/Linux.\n_START_SECTION_\nPovijest GNU projekta\n_START_PARAGRAPH_\nRichard Matthew Stallman, softverski in\xc5\xbeenjer na MIT-u (Massachusetts Institute of Technology), uvidio je 1980. godine da se programi ne isporu\xc4\x8duju s izvornim kodom, uvode se stroga pravila kopiranja i licence pa ih ne mo\xc5\xbeemo prilago\xc4\x91avati svojim potrebama._NEWLINE_Dugogodi\xc5\xa1nju ideju o slobodnim informati\xc4\x8dkim tehnologijama koje \xc4\x87e biti dostupne svima o\xc5\xbeivotvorio je 1983. godine u objavi GNU project. U listopadu 1985. godine Stallman je izdao GNU Manifesto i osnovao Zakladu slobodnog softvera (FSF), neprofitnu organizaciju koja pru\xc5\xbea logisti\xc4\x8dku, pravnu i financijsku podr\xc5\xa1ku GNU projektu. Malo je ljudi njega i taj projekt tada ozbiljno shva\xc4\x87alo, a to se kasnije pokazalo velikom pogre\xc5\xa1kom. Danas smo svjedoci da se slobodni softver najbr\xc5\xbee razvija i \xc5\xa1iri me\xc4\x91u korisnicima. Stallman je neumoran aktivist slobodnog softvera i autor najpoznatije licence \xe2\x80\x93 GPL (General Public License), a i nekolicine drugih._NEWLINE_U nepovezanom razvoju iste godine tvorci grafi\xc4\x8dkog su\xc4\x8delja s mre\xc5\xbenom podr\xc5\xa1kom - X window sustava (X, X11) izdaju izvorni kod bez povlastica, ograni\xc4\x8denja ili licenciranog koda. X tako postaje neutralno podru\xc4\x8dje za suradnju izme\xc4\x91u isporu\xc4\x8ditelja Unix verzija, \xc4\x8dime se izbjegava da se na njih dograde vlasni\xc4\x8dki (komercijalni) prozori (grafika).\n_START_SECTION_\nGNU programi\n_START_PARAGRAPH_\nU sklopu razvoja slobodnog unixoidnog operativnog sustava Stallman je najprije kreirao potrebne alate za taj projekt. Tu se ubrajaju GCC (Gnu Compiler Collection), Glibc (Gnu C Library), ure\xc4\x91iva\xc4\x8d teksta - Gnu Emacs i Gnome - grafi\xc4\x8dko korisni\xc4\x8dko su\xc4\x8delje. GNU programi mogu se koristiti samostalno ili se mogu instalirati na vlasni\xc4\x8dke Unix verzije umjesto originalnih programa. To se posebno odnosi na alate za programiranje ili razvojne alate. U praksi su se oni pokazali superiornima u odnosu na ekvivalentne Unix programe, iako SYSTEM V nije potpuno kompatibilan s POSIX standardom. Mnogi GNU programi se kompajliraju i za Microsoft Windows, Apple Mac OSX i druge platforme._NEWLINE_Neovisno o ovom revolucionarnom GNU projektu finski znanstvenik Linus Benedict Torvalds pokrenuo je jo\xc5\xa1 jedan. Linus je, inspiriran Minix operativnim sustavom (\xc4\x8diji je autor Andrew Tanenbaum), napravio potpuno novi sredi\xc5\xa1nji dio operativnog sustava sli\xc4\x8dan Unix verziji koji je nazvao Linux. On je u rujnu 1991. godine objavio prvi Linux kernel verzije 0.01, za arhitekturu procesora 80386. Torvalds je danas glavni programer u razvoju Linux jezgre, a djeluje i kao koordinator cijele projektne ekipe._NEWLINE_Spajanjem ovih dvaju projekata nastaje GNU/Linux - vi\xc5\xa1ekorisni\xc4\x8dki i vi\xc5\xa1eposlovni operativni sustav s mno\xc5\xa1tvom slobodnih i besplatnih aplikacija, koji se \xc4\x8desto pogre\xc5\xa1no naziva samo Linux. Cjelokupan sistemski i korisni\xc4\x8dki softver izdaje se pod razli\xc4\x8ditim slobodnim licencama.'