b'\n_START_ARTICLE_\nNovi Zeland\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPovijest Novog Zelanda relativno je kratka: on je zadnje naseljeno kopno na Zemlji. Prvi ljudi koji su se doselili na Novi Zeland bili su s prostora isto\xc4\x8dne Polinezije u 13. stolje\xc4\x87u. Poline\xc5\xbeani su zemlju otkrili na svojim istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkim plovidbama, a kasnije su u malim grupama po\xc4\x8deli dolaziti na otoke. Danas poznati kao Maori, u po\xc4\x8detku su bili podijeljeni u brojna plemena, sve do dolaska Europljana kada su im dali ime Maori \xc5\xa1to zna\xc4\x8di \xe2\x80\x9eobi\xc4\x8dni\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Nizozemski istra\xc5\xbeiva\xc4\x8d Abel Tasman otkrio je Novi Zeland 1642. godine. Tek poslije 127 godina, to\xc4\x8dnije 1769., James Cook je, stigav\xc5\xa1i do Novog Zelanda na svom prvom putovanju, napravio mapu oba otoka i vratio se u Veliku Britaniju s izvje\xc5\xa1\xc4\x87ima o stanovnicima i o bogatstvima Novog Zelanda. Prve europske baze na Novom Zelandu bili su ogranci kitolovnih kompanija. Od 1839. do 1841. godine Novi Zeland bio je dio australske kolonije Novi Ju\xc5\xbeni Wales. 1840. godine Maori su ustupili suverenitet Novog Zelanda Britancima u zamjenu za za\xc5\xa1titu njihove zemlje od Francuske koja ih je \xc5\xbeeljela kolonizirati. Povremene borbe izme\xc4\x91u plemena Maora i doseljenika oko prava na zemlju i trgovinu trajale su gotovo 20 godina, sve do 1860. kada su britanske snage uspjele suzbiti sav otpor Maora kolonijalnoj administraciji. Zlato je otkriveno sredinom 19. stolje\xc4\x87a na Ju\xc5\xbenom otoku i privuklo velik broj britanskih doseljenika._NEWLINE_Maorski poglavica Hone Heke pokrenuo je 1845. veliki ustanak protiv Britanaca koji je ozna\xc4\x8dio po\xc4\x8detak tkz. maorskih ratova koji \xc4\x87e potrajati do 1872. Domoroci su bili pora\xc5\xbeeni te su izgubili ve\xc4\x87inu zemlje, a osim  ratovima bili su desetkovani bolestima bijelih doseljenika. _NEWLINE_Izme\xc4\x91u 1860. i 1890. Novi Zeland na\xc5\xa1ao se u te\xc5\xa1koj gospodarskoj krizi zbog ratova s Maorima, smanjena iskapanja zlata te pada cijena vune i p\xc5\xa1enice na svjetskom tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu.  Ponovnom gospodarskom usponu pripomoglo je uvo\xc4\x91enje brodova hladnja\xc4\x8da 1882. koji su omogu\xc4\x87ili izvoz mesa, sira i maslaca u Veliku Britaniju. Godine 1891. na vlast dolazi Liberalna stranka i me\xc4\x91u prvima na svijetu provodi opse\xc5\xbeni program socijalnih reformi (izme\xc4\x91u ostaloga pravo glasa za \xc5\xbeene 1893. i starosne mirovine 1898.). _NEWLINE_Novi Zeland je 1907. odlukom britanskog parlamenta postao dominionom u okviru Britanskog Carstva. U Prvom svjetskom ratu vi\xc5\xa1e od 100.000 Novozelan\xc4\x91ana borilo se na strani Velike Britanije. Zatim je Novi Zeland, kao proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da sirovina, jako pogodila svjetska gospodarska kriza (1929.-34.). _NEWLINE_Od 1935. do 43. na vlasti je bila Laburisti\xc4\x8dka stranka koja je pobudila nov procvat gospodarstva i postavila temelje novozelandske socijalne dr\xc5\xbeave. U Drugom svjetskom ratu Novi Zeland ponovno sudjeluje na britanskoj strani i to otprilike sa 140.000 vojnika, a poslije rata ja\xc4\x8de se oslanja na  SAD (sudjelovanje u korejskom i vijetnamskom ratu, osnivanje obrambenog pakta ANZUS 1951.). Budu\xc4\x87i da je Novi Zeland 1986. zabranio brodovima na nuklearni pogon ili s nuklearnim oru\xc5\xbejem u svoje teritorijalne vode, ANZUS se 1987. raspao, a sve do danas Novi Zeland vodi izrazito antinuklearnu politiku. _NEWLINE_Ulazak Velike Britanije u  Europsku ekonomsku zajednicu 1973. jako je ote\xc5\xbeao pristup novozelandskih proizvoda na britansko tr\xc5\xbei\xc5\xa1te, tako da je Novi Zeland tada po\xc4\x8dinje tra\xc5\xbeiti nova tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta, u prvom redu u Aziji. U 80-im godinama laburisti\xc4\x8dka vlada je provela te\xc5\xa1ke gospodarske reforme, sli\xc4\x8dne onima Margaret Thatcher u Britaniji. Od 1990. do 1999. na vlasti je Narodna stranka, predsjednik vlade je Jim Bolger, a od 1997. Jenny Shipley. Godine 1999. na vlast dolaze laburisti na \xc4\x8delu s  Helen Clark, ali 2008. Narodna stranka ih je porazila na izborima, a novi predsjednik vlade postaje John Key._NEWLINE_Novi Zeland je prva parlamentarna demokracija koja je omogu\xc4\x87ila glasovanje \xc5\xbeenama i to 1893. godine. Punu neovisnost dobio je Westminsterskim statutom koji je donesen 1931., a slu\xc5\xbebeno prihva\xc4\x87en 1947.Za prava Maora, koja im  dugo nisu bila zajam\xc4\x8dena borio se pokret kojeg je predvodio Apirana Ngata.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nNovi Zeland je prema ustavu kojeg je 26. rujna 1907. izglasao britanski parlament parlamentarna monarhija u Commonwealthu i nema pisanog ustava. Me\xc4\x91unarodni pravni status i dr\xc5\xbeavno ure\xc4\x91enje temelji se na Westminsterskom statutu (11. 12. 1931.). Odredba da britanski parlament donosi zakone i za Novi Zeland ukinuta je tek ustavnim zakonom (Constitution Act) koji je stupio na snagu 1. sije\xc4\x8dnja 1987. Pravo glasa imaju svi novozelandski dr\xc5\xbeavljani stariji od 18 godina._NEWLINE_Na \xc4\x8delu vlasti nalazi se britanska kraljica, koju na Novom Zelandu zastupa generalni guverner kojega ona imenuje na prijedlog predsjednika novozelandske vlade. On je formalni nositelj izvr\xc5\xa1ne vlasti i predsjeda Izvr\xc5\xa1nim vije\xc4\x87em (Executive Council). \xc4\x8clanovi toga vije\xc4\x87a su predsjednik vlade, tj. vo\xc4\x91a stranke s najvi\xc5\xa1e mjesta u parlamentu i ministri koje imenuje generalni guverner na prijedlog predsjednika vlade. Stvarni nositelj izvr\xc5\xa1ne vlasti je vlada, koju vodi predsjednik vlade. _NEWLINE_Jednodomni Zatupni\xc4\x8dki dom (House of Representatives) ima 120 \xc4\x8dlanova, koji se biraju na tri godine na o\xc4\x87im izborima po proporcionalnom sustavu. Sedam zastupni\xc4\x8dkoh mjesta rezervirano je za Maore. Maorski zastupnici se biraju u pet posebnih izbornih jedinica koje obuhva\xc4\x87aju cijelu dr\xc5\xbeavu, a biraju ih svi registrirani koji su polovi\xc4\x8dno ili potpuno maorskog podrijetla.\n_START_SECTION_\nZemljopis i klima\n_START_PARAGRAPH_\nNovi Zeland smje\xc5\xa1ten je u ju\xc5\xbenom dijelu Tihog oceana, otprilike 2000 km jugoisto\xc4\x8dno od Australije. Osim dva glavna otoka, Sjevernog (eng. North Island; 115.777 km\xc2\xb2) i Ju\xc5\xbenog (eng. South Island; 151.215 km\xc2\xb2), obuhva\xc4\x87a i nekoliko okolnih otoka i oto\xc4\x8dja: Stewartov otok (1746 km\xc2\xb2), oto\xc4\x8dja Chatham (963 km\xc2\xb2), Bounty (1,4 km\xc2\xb2), Antipodes (62 km\xc2\xb2), Auckland (606 km\xc2\xb2) i Kermadec (34 km\xc2\xb2) te otok Campbell (106 km\xc2\xb2). _NEWLINE_Oko 1600 km duga\xc4\x8dka i do 200 km \xc5\xa1iroka "Zemlja dugog bijelog oblaka" smje\xc5\xa1tena je na dodiru Pacifi\xc4\x8dke i Indoaustralske litosferne plo\xc4\x8de, na kojem je nastalo mlado nabrano gorje Ju\xc5\xbenih Alpa i vulkanske pojave na Sjevernom otoku, a Novi Zeland \xc4\x8desto poga\xc4\x91aju potresi umjerene ja\xc4\x8dine. Uzdu\xc5\xbe ju\xc5\xbenog otoka prote\xc5\xbee se vi\xc5\xa1e od 500 km duga\xc4\x8dko mlado nabrano gorje, koje je na sjeverozapadnoj strani izgra\xc4\x91eno ve\xc4\x87inom od paleozojskih metamorfnih stijena, a na jugisto\xc4\x8dnoj strani od trijaskih i jurskih sedimentnih stijena. Na jugozapadu se 1000 do 1600 metara visoko gorje strmo uzdi\xc5\xbee iznad te\xc5\xa1ko dostupne vode, ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjene fjordovima (nacionalni park Fiordland). Sredi\xc5\xa1nji dio gorja zauzimaju Ju\xc5\xbene Alpe (Southern Alps) s najvi\xc5\xa1im vrhom Mount Cookom koji je sa svojih 3764 metra ujedno i najvi\xc5\xa1i vrh Novog Zelanda. Visoko gorje jako je ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjeno, oblikovano je radom ledenjaka, a u njavi\xc5\xa1im dijelovima je zale\xc4\x91eno. Najve\xc4\x87i ledenjak je 27 km duga\xc4\x8dak Tasmanov ledenjak (77 km\xc2\xb2). Prema sjeveroistoku gorje se sni\xc5\xbeava i dijeli na ni\xc5\xbea gorja, me\xc4\x91u kojima su uz sjevernu obalu manje kotline. _NEWLINE_Na zapadnoj strani otoka nalazi se uska obalna nizina (tj. Westland), na isto\xc4\x8dnoj obali 240 km duga\xc4\x8dka i 70 km \xc5\xa1iroka nizina (Canterbury Plains), sastavljena od niza prostranih plavina rijeka koje pritje\xc4\x8du iz planina na sjeverozapadu. U vi\xc5\xa1im dijelovima nalaze se slabije plodni \xc5\xa1ljunkoviti nanosi obrasli travom, a u ni\xc5\xbeim dijelovima prevladavaju plodnije pje\xc5\xa1\xc4\x8dane i glinovite naplavine._NEWLINE_Sjeverni i Ju\xc5\xbeni otok razdvaja 23 km \xc5\xa1irok Cookov prolaz koji je nastao popre\xc4\x8dnim rasjedom tek u pliocenu. U jugoisto\xc4\x8dnom dijelu Sjevernog otoka uzdu\xc5\xbe obale sve do Isto\xc4\x8dnog rta nastavlja se mlado nabrano gorje s Ju\xc5\xbenog otoka, ali ono ovdje dose\xc5\xbee visinu od samo 1600 do 1800 metara. Sredi\xc5\xa1nji dio otoka zauzima 1000 metara visoko vulkansko viso\xc4\x8dje sa \xc5\xbeivim vulkanima, gejzirima, blatnim vulkanima i vru\xc4\x87im izvorima. Nakon dugotrajnog mirovanja u rujnu 1995. ponovno je proradio vulkan Ruapehu (2797 m), a aktivni su i Tongariru (1981 m) te Ngauruhoe (2291 m). Prema zapadu i sjeveru viso\xc4\x8dje prelazi u ni\xc5\xbea pobr\xc4\x91a s ugaslim vulkanima i starijim izljevima lave te \xc5\xa1irokim rije\xc4\x8dnim dolinama. Na krajnjem sjeverozapadu uzdi\xc5\xbee se ugasli vulkan Mount Agmont (2519 m). Stewartov otok koji od Ju\xc5\xbenog otoka dijeli 24 km \xc5\xa1irok Foveauxov prolaz ima vrlo razvedenu obalu, a u unutra\xc5\xa1njosti prevladava od 900 metara visoko pobr\xc4\x91e. I ostala oto\xc4\x8dja isto\xc4\x8dno i ju\xc5\xbeno od dvaju glavnih otoka (Auckland, Antipodes, Bounty i Chatham), te otok Campbell brdovitih su i razvedenih obala. Oto\xc4\x8dje Kermadec, 1000 km sjeveroisto\xc4\x8dno od Sjevernog otoka, vulkanskog je postanka (aktivan vulkan na otoku Raoulu)._NEWLINE_          _NEWLINE_U Novom Zelandu se nalazi mjesto s jednim od najdu\xc5\xbeih imena na svijetu, brijeg visok oko 305 m zove se Taumatawhakatangihangakoauauotamateapokaiwhenuakitanatahu._NEWLINE_U sjevernom dijelu Sjevernog otoka prevladava suptropska klima s blagim zimama i toplim ljetima te jednakomjerno raspore\xc4\x91enim padalinama cijele godine (oko 1200 mm). Preostali dijelovi Novog Zelanda imaju umjerenu toplu oceansku klimu koja na krajnjem jugoistoku ve\xc4\x87 prelazi u subantarkti\xc4\x8dku. Velike su  klimatske razlike izme\xc4\x91u zapadne strane Ju\xc5\xbenog otoka koja je izlo\xc5\xbeena vjetrovima, s ki\xc5\xa1ovitim i obla\xc4\x8dnim vremenom (2000 do 7500 mm padalina godi\xc5\xa1nje) i isto\xc4\x8dne, zavjetrinske strane sa 500 do 900 mm padalina te mnogo vi\xc5\xa1e sun\xc4\x8danog vremena.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNovi Zeland je kroz svoju povijest imao visok \xc5\xbeivotni standard i stabilno gospodarstvo koje se prije svega temeljilo na sna\xc5\xbenoj povezanosti s Velikom Britanijom u koju je Novi Zeland izvozio poljoprivredne proizvode. Novozelandsko se gospodarstvo oslanjalo na mali broj primarnih proizvoda kao \xc5\xa1to su vuna, meso i mlije\xc4\x8dni proizvodi, a visoka potra\xc5\xbenja za ovim proizvodima jam\xc4\x8dila je gospodarski prosperitet. Me\xc4\x91utim, Velika Britanija je 1973. postala \xc4\x8dlanicom Europske ekonomske zajednice \xc4\x8dime je novozelandskim proizvodima znatno ote\xc5\xbean pristup na britansko tr\xc5\xbei\xc5\xa1te. Drugi \xc4\x8dimbenici kao \xc5\xa1to je naftna kriza tijekom 1970-ih izrazito su negativno utjecali na novozelandsko gospodarstvo smanjiv\xc5\xa1i mu konkurentnost. Novi Zeland je do 1973. imao vi\xc5\xa1i \xc5\xbeivotni standard nego Australija i Zapadna Europa, ali su ovi doga\xc4\x91aji prouzrokovali dugu i vrlo te\xc5\xa1ku gospodarsku i dru\xc5\xa1tvenu krizu u kojoj je Novi Zeland morao prona\xc4\x87i nova tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta. U to je vrijeme Novi Zeland po\xc4\x8deo zaostajati za Australijom i Zapadnom Europom da bi do 1982. bio najsiroma\xc5\xa1nija razvijena zemlja. _NEWLINE_Od 1984. nekoliko uzastopnih vlada je zapo\xc4\x8delo s provedbom bitnih makroekonomskih reformi koje su pretvorili Novi Zeland u liberalno i slobodno gospodarstvo. Vlada je 1980-ih godina morala smanjiti javnu potro\xc5\xa1nju te, povezano s tim, i opseg socijalnih i ostalih pogodnosti, ukinuti ve\xc4\x87inu uvoznih i drugih ograni\xc4\x8denja i pokrenuti privatizaciju ve\xc4\x87ine dr\xc5\xbeavnih poduze\xc4\x87a. Glavni ciljevi Novog Zelanda su sklapanje sporazuma o slobodonoj trgovini i razvoj gospodarstva temeljenog na znanju. Neke od gospodarskih pote\xc5\xa1ko\xc4\x87a s kojima je Novi Zeland danas suo\xc4\x8den su: visok deficit (7% BDP-a), spor rast izvoza usluga i nedovoljan porast produktivnosti. Novi Zeland je od 1970-ih zahvatilo nekoliko valova odljeva mozgova, a mladi i obrazovani radnici su ve\xc4\x87inom odlazili u Australiju i Veliku Britaniju. Novi Zeland je, me\xc4\x91utim, u posljednjih nekoliko godina pokrenuo ambiciozan program useljavanja koji je privukao obrazovane profesionalce iz Azije, ali i Europe.\n_START_SECTION_\nPoljoprivreda\n_START_PARAGRAPH_\nNa Novom Zelandu ima 406.000 ha njiva i trajnih nasada (1,5% povr\xc5\xa1ine) te 13,63 mil. ha travnjaka i pa\xc5\xa1njaka (50,6% povr\xc5\xa1ine), a prevladavaju velike specijalizirane farme u privatnom vlasni\xc5\xa1tvu. Najva\xc5\xbenije je sto\xc4\x8darstvo, prije svega mesno i mlije\xc4\x8dno govedarstvo (9,46 mil. grla) i ov\xc4\x8darstvo (45,68 mil. grla, 5. na svijetu). U ov\xc4\x8darstvu je najva\xc5\xbenija proizvodnja vune, a Novi Zeland je 3. najve\xc4\x87i svjetski proizvo\xc4\x91a\xc4\x8d vune. Novi Zeland je ujedno i najve\xc4\x87i izvoznik janje\xc4\x87eg i ov\xc4\x8djeg mesa, a ov\xc4\x8dje su farme rapore\xc4\x91ene po cijeloj zemlji. _NEWLINE_Za razliku od sto\xc4\x8darstva, poljodjelstvo je izrazito usmjereno na doma\xc4\x87e tr\xc5\xbei\xc5\xa1te, pogotovo u nizini Canterbury na Ju\xc5\xbenom otoku gdje se uzgajaju \xc5\xbeitarice (je\xc4\x8dam, p\xc5\xa1enica, kukuruz, zob) te krumpir i povr\xc4\x87e, a u manjoj mjeri hmelj, duhan i uljana repica. _NEWLINE_Na Sjevernom otoku jako je ra\xc5\xa1ireno vo\xc4\x87arstvo, prije svega uzgajaju se jabuke, marelice, breskve, \xc5\xa1ljive, nektarine, naran\xc4\x8de, limun i kivi, a brzo se \xc5\xa1iri i vinogradarstvo.\n_START_SECTION_\nEtnografija\n_START_PARAGRAPH_\nPrema podacima s po\xc4\x8detka 21. stolje\xc4\x87a maorskim u svakodnevnom \xc5\xbeivotu kao materinskim jezikom govori oko 30 000 ljudi (4.2% od ukupnoga novozelandskog stanovni\xc5\xa1tva), a 150 000 njime povremeno govori te ga razumije._NEWLINE_Popis Maorskih plemena /Te iwi plemena prema maorskoj Wikipediji/ (populacija 2000.):_NEWLINE_Ati Awa (Te Ati Awa), Kati Mamoe (Ngati Mamoe), Moriori (585), Muaupoko (1,836), Nga Rauru (Ngati Rauru; 3,090), Nga Ruahine (3,228), Nga Ruanui, Nga Tai (Ng\xc4\x81i Tai, Ngati Tai), Ng\xc4\x81i Tahu (Ngai Tahu, K\xc4\x81i Tahu; 39,180), Ngai Tai (Nga Tai, Ngati Tai; 2,022), Ngai Takoto (489), Ngai Tamanuhiri (Ngati Tamanuhiri; 1,173), Ngai te Rangi (9,561), Ngapuhi (102,981), Ngapuhi ki Whaingaroa-Ngati Kahu ki Whaingaroa (1,965), Ngarauru, Ngaruanui, Ngaterangi, Ngati Akarana (5,892), Ngati Apa (3,021), Ngati Awa (13,044), Ngati Hako (924), Ngati Hau, Ngati Haua (? 6,400), Ngati Hauiti (1,002), Ngati Hei (363), Ngati Huia, Ngati Kahu (6,957), Ngati Kahungunu (51,552), Ngati Koata (765), Ngati Kuia (1,224), Ngati Kuri (4,647), Ngati Mahuta, Ngati Mamoe (2,262), Ngati Manawa (1,542), Ngati Maniapoto (27,168), Ngati Maru (? 4,700), Ngati Mutunga (2,652), Ngati Paoa (2,397), Ngati Pikiao (5,022), Ngati Poneke, Ngati Porou (61,701), Ngati Pukenga (1,137), Ngati Pukenga ki Waiau (273), Ngati Rahiri Tumutumu (93), Ngati Ranginui (6,120), Ngati Ranginui (6,120), Ngati Rangiteaorere (177), Ngati Rangitihi (1,041), Ngati Rangiwewehi (1,551), Ngati Rarua (699), Ngati Raukawa (? 24,000), Ngati Rauru (Nga Rauru), Ngati Ruanui (5,286), Ngati Ruapani, Ngati Tahu (1,209), Ngati Tai (Nga Tai, Ngai Tai; 177), Ngati Tama (1,764), Ngati Tamanuhiri (Ngai Tamanuhiri), Ngati Tamatera (1,866), Ngati Tara Tokanui (330), Ngati Te Ata, Ngati Toa/Ngati Toarangatira (4,491), Ngati Tutekohe, Ngati Tuwharetoa (29,301), Ngati Wai (3,966), Ngati Whakaue (5,061), Ngati Whanaunga (399), Ngati Whare (690), Ng\xc4\x81ti Wh\xc4\x81tua (12,105), Pakakohi (408), Patukirikiri (60), Poutini, Rangitane (4,401), Rongo Whakaata (3,612), Rongomaiwahine (Mahia; 2,322), Tangahoe (261), Tapuika (1,050), Taranaki (5,940), Tarawhai (114), Te Aitanga-a-Hauiti, Te Aitanga-a-Mahaki (4,365), Te Arawa, Te Ati Hau Nui-A-Paparangi (8,820), Te Atiawa (17,445), Te Aupouri (7,848), Te Kawerau (228), Te Rarawa (11,526), Te Roroa (966), Te Uri-o Hau (732), Tuhoe (29,259), Tuhourangi (1,617), Uenuku-Kopako (174), Uenuku-Kopako  (174), Waikato (35,781), Waitaha (? 1,800), Whakatohea (9,948), Whanau-a-Apanui (9,951).'