b'\n_START_ARTICLE_\nMetamagnetizam\n_START_PARAGRAPH_\nMetamagnetici pokazuju jaku anizotropiju magnetskih svojstava; u smjeru su jedne kristalne osi paramagnetici, a u smjeru druge feromagnetici. Takvih je tvari vrlo malo, na primjer kobalt, \xc5\xbeeljezo i kalcijev klorid.\n_START_SECTION_\nMagnetizam\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetizam (prema magnetu koje dolazi od lat. magnes, genitiv magnetis\xc2\xa0<\xc2\xa0gr\xc4\x8d. \xce\x9c\xce\xb1\xce\xb3\xce\xbd\xe1\xbf\x86\xcf\x84\xc4\xb1\xcf\x82 \xce\xbb\xce\xaf\xcf\x91\xce\xbf\xcf\x82: kamen iz Magnezije) je skup pojava povezanih s magnetskim poljem i s pona\xc5\xa1anjem tvari u magnetskom polju. Magnetska svojstva tvari potje\xc4\x8du od\xc2\xa0magnetskih momenta atoma i njihovih me\xc4\x91udjelovanja koja mogu stvoriti kolektivno magnetsko ure\xc4\x91enje. Magnetizam atoma posljedica je magnetizma elektrona i atomske jezgre i njihovih me\xc4\x91udjelovanja. Razlikuje se orbitalni magnetski moment, zbog gibanja elektrona oko atomske jezgre, i spinski magnetski moment, kao vlastito kvantnomehani\xc4\x8dko svojstvo elektrona i jezgre. S obzirom na pona\xc5\xa1anje u magnetskom polju, sve se tvari odlikuju svojom magnetskom permeabilno\xc5\xa1\xc4\x87u. Tako se mogu razlikovati dijamagneti\xc4\x8dne, paramagneti\xc4\x8dne, feromagneti\xc4\x8dne, ferimagneti\xc4\x8dne i antiferomagneti\xc4\x8dne tvari.'