b'\n_START_ARTICLE_\nBanja Luka\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nBanja Luka je drugi grad po veli\xc4\x8dini u BiH. Podru\xc4\x8dje grada ima povr\xc5\xa1inu od 1.239\xc2\xa0km\xc2\xb2. Banja Luka le\xc5\xbei s obje strane rijeke Vrbas u tektonskoj uvali pravca sjeveroistok-jugozapad. Sam grad se prostire na 150\xc2\xa0km\xc2\xb2, a nalazi se na 44\xc2\xba46\'27 sjeverne zemljopisne \xc5\xa1irine i 17\xc2\xba11\'44 isto\xc4\x8dne zemljopisne du\xc5\xbeine. Prosje\xc4\x8dna nadmorska visina iznosi 164 metra.\n_START_SECTION_\nNaseljena mjesta\n_START_PARAGRAPH_\nAgino Selo,  _NEWLINE_Banja Luka, Bistrica, _NEWLINE_Barlovci, _NEWLINE_Bastasi, _NEWLINE_Bo\xc4\x8dac, _NEWLINE_Borkovi\xc4\x87i, _NEWLINE_Bronzani Majdan,  _NEWLINE_Cerici, _NEWLINE_\xc4\x8cokori, _NEWLINE_Debeljaci, Dervi\xc5\xa1i,_NEWLINE_Dobrnja, _NEWLINE_Drago\xc4\x8daj, _NEWLINE_Drakuli\xc4\x87, _NEWLINE_Dujakovci, _NEWLINE_Gole\xc5\xa1i, _NEWLINE_Jagare, _NEWLINE_Kme\xc4\x87ani, _NEWLINE_Kola, _NEWLINE_Kola Donja, _NEWLINE_Krmine, _NEWLINE_Krupa na Vrbasu, _NEWLINE_Kuljani, _NEWLINE_Lokvari, _NEWLINE_Lusi\xc4\x87i, _NEWLINE_Ljuba\xc4\x8devo, _NEWLINE_Melina, _NEWLINE_Motike,_NEWLINE_Obrovac,  _NEWLINE_Pavi\xc4\x87i, _NEWLINE_Pavlovac, _NEWLINE_Pervan Donji, _NEWLINE_Pervan Gornji, _NEWLINE_Piskavica, _NEWLINE_Ponir, _NEWLINE_Potkozarje (Ivanjska),_NEWLINE_Potok,_NEWLINE_Prijakovci, _NEWLINE_Prije\xc4\x8dani, _NEWLINE_Prnjavor Mali, _NEWLINE_Radmani\xc4\x87i, _NEWLINE_Radosavska, _NEWLINE_Rami\xc4\x87i, _NEWLINE_Rekavice,   _NEWLINE_Slavi\xc4\x87ka, _NEWLINE_Stratinska, _NEWLINE_Stri\xc4\x8di\xc4\x87i, _NEWLINE_Subotica, _NEWLINE_\xc5\xa0argovac,  _NEWLINE_\xc5\xa0imi\xc4\x87i, _NEWLINE_\xc5\xa0ljivno, _NEWLINE_Veri\xc4\x87i,  _NEWLINE_Vilusi, _NEWLINE_Zalu\xc5\xbeani,  _NEWLINE_Zelenci._NEWLINE_Poslije potpisivanja Daytonskog sporazuma, op\xc4\x87ina Banja Luka je u cjelini u\xc5\xa1la u sastav Republike Srpske.\n_START_SECTION_\nPrapovijest\n_START_PARAGRAPH_\nDo sada poznati ostaci najstarijeg ljudskog obitavali\xc5\xa1ta na podru\xc4\x8dju Bosne i Hercegovine otkriveni su 1949. godine na Kamenu kod Makljenovca. To je lokalitet na u\xc5\xa1\xc4\x87u rijeke Usore nedaleko od Doboja. Zapa\xc5\xbea se prisutnost \xc4\x8dovjeka i u dolini Vrbasa. Povoljan geografski polo\xc5\xbeaj banjalu\xc4\x8dke kotline u donjem toku rijeke Vrbasa omogu\xc4\x87avao je rano naseljavanje. Najstarije naselje u blizini Banje Luke otkriveno je u Kla\xc5\xa1nicama, poznato kao lokalitet \xe2\x80\x9ePe\xc4\x87ine\xe2\x80\x9c. Naselje datira iz srednjeg kamenog doba a pripadalo je tzv. kulturi musteriena._NEWLINE_Nalazi iz \xc2\xbbPe\xc4\x87ina\xc2\xab\xc2\xa0dokazuju da su ti na\xc5\xa1i davni prasta-novnici na ovome prostoru \xc5\xbeivjeli po pe\xc4\x87inama, bavili se lovom, ribolovom i skupljanjem plodova. Ostaci kamenih predmeta sa spomenutog lokaliteta vidno su ornamentirani. U bakarnom dobu (eneolit: 2500. \xe2\x80\x94 1800. godine pr. Kr.) nalazimo da je \xc4\x8dovjek prisutan na spomenutom lokalitetu \xc2\xbbPe\xc4\x87ine\xc2\xab\xc2\xa0u Kla\xc5\xa1nicama i\xc2\xa0\xc2\xbbKastelu\xc2\xab\xc2\xa0u centru dana\xc5\xa1nje Banje Luke. Posebnost iz ovog perioda predstavljaju naselja gradinskog tipa, gra\xc4\x91ena na uzvi\xc5\xa1enjima, koja su opasana odbrambenim zidovima i palisadama. Takvo gradinsko naselje na podru\xc4\x8dju \xc2\xbbKastela\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8dini prvi kulturni soj, na kome se ra\xc4\x91aju kasniji rimski, slavenski, srednjovjekovni i turski. Ovaj prvi kulturni sloj predstavlja prvo do sada otkriveno naselje na podru\xc4\x8dju Banje Luke. U Kastelu i Kla\xc5\xa1nicama otkrivene su gla\xc4\x8dane kamene i bakarne sjekire, te keramika s ornamentima, karakteristi\xc4\x8dna za bakarno doba. Tragovi naselja iz bron\xc4\x8danog doba (1800. \xe2\x80\x94 700. godine pr. Kr.) naziru se u Barlovcima i Medenom polju (danas skladi\xc5\xa1te banjolu\xc4\x8dke celuloze). Na tim lokacijama prona\xc4\x91eni su: bode\xc5\xbei, sjekire s krilcima, srpovi, koplja, narukvice, ukrasi za kosu... Metal i keramika tako\xc4\x91er nose obilje\xc5\xbeja geometrijske dekoracije. Ovi nalazi mogu se vidjeti kao eksponati u Muzeju Bosanske krajine u Banjoj Luci. Istovremeno, nizvodno uz Savu razvijala su se naselja sojeni\xc4\x8dkog tipa (Donja Dolina).\n_START_SECTION_\nStari vijek\n_START_PARAGRAPH_\nIstra\xc5\xbeivanjima je utv\xc4\x91eno da su stanovnici banjolu\xc4\x8dkoga kraja u najdavnija vremena bili Tra\xc4\x8dani i Iliri, a da su im prethodili Hatidi. Rimska osvajanja zatekla su ovdje Ilire, podijeljene na plemena i plemenske grupe. Mnogi tragovi vladavine Rimljana, a ona je trajala oko 800 godina, na\xc4\x91eni su u Banjoj Luci i njenoj okolini putevi, ostaci naselja, novac, zgrade, grobnice... Pronalazak \xc5\xbertvenika posve\xc4\x87enog bogu Jupiteru 1895. godine i otkopavanje nadgrobnog spomenika na kome su se jasno vidjela slova D.M. spadaju u va\xc5\xbena arheolo\xc5\xa1ka otkri\xc4\x87a._NEWLINE_Tijekom 7. st. na ove se prostore naseljavaju Hrvati. U srednjem vijeku Hrvati osnivaju grad na u\xc5\xa1\xc4\x87u Vrbanje u Vrbas, na lijevoj obali Vrbasa t.j. na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Banje Luke pod nazivom Vrbaski Grad / Vrba\xc5\xa1ki Grad. Tijekom srednjeg vijeka grad je u okviru Hrvatskog Kraljevstva, od 1102. g. Hrvatsko-ugarskog kraljevstva, a u 14. i 15. st. prelazi iz banovine Slavonije u banovine Bosnu (npr. u vrijeme Stjepana II. Kotromani\xc4\x87a).\n_START_SECTION_\nSrednji vijek, razdoblje do osmanske vladavine\n_START_PARAGRAPH_\nBanja Luka je bila obi\xc4\x8dno najju\xc5\xbenije ve\xc4\x87e upori\xc5\xa1te Zagreba\xc4\x8dke biskupije, a ina\xc4\x8de je pripadala Donjim krajevima , odnosno starohrvatskoj \xc5\xbeupi Plivi._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom 15. st. pripada hrvatskom plemi\xc4\x87u i hrvatskom banu Hrvoju Vuk\xc4\x8di\xc4\x87u Hrvatini\xc4\x87u. U to vrijeme se javlja i novi naziv - Banja Luka (u zna\xc4\x8denju Banska livada, po banu), koji je ostao do danas. Padom Bosne pod Turke 1463. g., Banja Luka je ostala dijelom Hrvatske, kao dio vojne formacije Jaja\xc4\x8dka banovina utemeljene radi otpora turskom osvajanju. U toj hrvatskoj protuturskoj krajini bila je jedan od najva\xc5\xbenijih gradova.\n_START_SECTION_\nOsmanska vladavina\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1528. g., Turci osvajaju cijelu Jaja\xc4\x8dku banovinu, time i Banju Luku. U osmanskoj dr\xc5\xbeavi postala je sjedi\xc5\xa1te nahije (Banjolu\xc4\x8dka nahija), od 1553. Bosanskog sand\xc5\xbeaka Turske Hrvatske, od 1580. do 1639. Bosanskog vilajeta te od 1851. Banjolu\xc4\x8dkog okruga._NEWLINE_Time po\xc4\x8dinje razdoblje turske vlasti koje je trajalo sve 1878. g. kada dolazi pod protektorat Austro-Ugarske Monarhije. U to vrijeme dolazi do bitnih promjena jer velik dio dotada\xc5\xa1njeg hrvatskog stanovni\xc5\xa1tva iseljava prema zapadu, preostalo hrvatsko stanovni\xc5\xa1tvo je pod pritiskom islamizacije, a u grad, kao i u sve krajeve koje su osvojili Turci, dolazi velik broj Vlaha, kasnije pravoslavnih Vlaha._NEWLINE_Najstarije tursko naselje bilo je u Gornjem \xc5\xa0eheru i razvijalo se prete\xc5\xbeno s desne strane Vrbasa, dok se razvoj Banje Luke s lijeve strane odvijao drugom polovicom 16. stolje\xc4\x87a, naro\xc4\x8dito u doba Ferhat-pa\xc5\xa1e koji je 1573. godine prenio sredi\xc5\xa1te bosanskog pa\xc5\xa1aluka iz Travnika u Banju Luku. Banja Luka je ostala sredi\xc5\xa1te Pa\xc5\xa1aluka sve do 1639. godine. Putopisci iz 17. stolje\xc4\x87a isti\xc4\x8du Banju Luku kao veliko i napredno gradsko sjedi\xc5\xa1te s jakom vojni\xc4\x8dkom posadom. U drugoj polovici 18. stolje\xc4\x87a stanovni\xc5\xa1tvo Banje Luke se naglo smanjuje. Ovome je prethodilo preno\xc5\xa1enje sredi\xc5\xa1ta pa\xc5\xa1aluka 1639. godine iz Banje Luke, te \xc4\x8desti i dugi ratovi s Austrijom i Ugarskom, kao i unutra\xc5\xa1nji nemiri._NEWLINE_Banja Luka je, ipak, ponovo postala jako upravno, gospodarsko i obrtno sredi\xc5\xa1te, zahvaljuju\xc4\x87i svom povoljnom prometnom i klimatskom polo\xc5\xbeaju. Zbog bogatog \xc5\xbeitorodnog zale\xc4\x91a - Lijev\xc4\x8de polja i nadaleko \xc4\x8duvenih proizvoda banjolu\xc4\x8dkih obrtnika, naro\xc4\x8dito predmeta od ko\xc5\xbee, krzna, zlata i srebra, Banja Luka je privukla mnoge srpske obitelji, pogotovo iz Hercegovine, Makedonije i Sarajeva. Prema pisanju Giljferdinja, ruskog konzula u Sarajevu, gotovo svi pravoslavni banjolu\xc4\x8dki trgovci bili su doseljenici iz Trebinja. On dalje ka\xc5\xbee kako je bila obrazovana posebna kasta trgovaca, koja je predstavljala svojevrsnu aristokraciju u odnosu na ostalo stanovni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\n19. stolje\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\nSredinom 19. stolje\xc4\x87a, oko 10% stanovni\xc5\xa1tva Banje Luke se bavilo trgovinom i obrtom. U Banjoj Luci je odr\xc5\xbeavan najpoznatiji godi\xc5\xa1nji sajam, za koji je dono\xc5\xa1ena roba i dova\xc5\xbeena stoka iz svih krajeva Bosne. Postaju\xc4\x87i va\xc5\xbeno gospodarsko sredi\xc5\xa1te, Banja Luka se ubrzo formirala i kao jak nacionalno-politi\xc4\x8dki centar. Me\xc4\x91u prvim u\xc4\x8denim borcima za narodna prava i slobode u 19. stolje\xc4\x87u javlja se Ivan Franjo Juki\xc4\x87, ro\xc4\x91en 1818. u Banjoj Luci. Pored sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkog poziva on se bavi i knji\xc5\xbeevno\xc5\xa1\xc4\x87u kao i op\xc4\x87enarodnim problemima i potrebama. Po\xc4\x8detkom druge polovice 19. stolje\xc4\x87a otvara se u Banjoj Luci bogoslovija, koja je narodu i Crkvi dala nekoliko izvrstnih sve\xc4\x87enika, u\xc4\x8ditelja i narodnih boraca. Bogoslovija je osnovana kao rezultat zauzimanja poduzetnih banjolu\xc4\x8dkih Srba, trgovaca i gra\xc4\x91ana: Trifuna Jungi\xc4\x87a, \xc4\x90or\xc4\x91a Deli\xc4\x87a, Tome Radulovi\xc4\x87a, Jove Pi\xc5\xa1telji\xc4\x87a, Jove Kne\xc5\xbeevi\xc4\x87a, Save Milji\xc4\x87a, Riste Vuki\xc4\x87a i Save Bilbije. Prvi upravitelj Banjolu\xc4\x8dke bogoslovije bio je poznati Vaso Pelagi\xc4\x87._NEWLINE_Pred kraj turske i po\xc4\x8detkom austrougarske okupacije, Banja Luka biva \xc5\xbeeljeznicom povezana sa ostatkom Europe. Austrougarska vlast podi\xc5\xbee \xc5\xa1iroki stambeni pojas. Novi dio grada zavr\xc5\xa1ava dvima \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkim kolodvorima, tvorni\xc4\x8dkim dimnjacima, bolni\xc4\x8dkim i \xc5\xa1kolskim zgradama, javnim gra\xc4\x91evinama. Kada je Banja Luka 1879. godine postala sjedi\xc5\xa1te okruga i kotara, formirane su i odgovaraju\xc4\x87e ustanove, a sredi\xc5\xa1te grada preseljeno je uz lijevu obalu Vrbasa. Samostan "Marija Zvijezda" otvara nekoliko tvornica i elektri\xc4\x8dnu centralu koja je osvjetljavala grad. Tvornica duhana sagra\xc4\x91ena je 1887. godine. Iako grad nije imao urbanisti\xc4\x8dki plan, tada posa\xc4\x91eni banjolu\xc4\x8dki drvoredi ostali su tu i do dana\xc5\xa1njih dana, nagone\xc4\x87i suvremene urbaniste da se prilago\xc4\x91avaju njima i njihovoj ljepoti. \xc5\xa0to se hotela ti\xc4\x8de, hotelu "Balkan" pripadalo je vode\xc4\x87e mjesto, a na dobrom glasu su bili i "Bosna", "Austrija", "Mercel" i "Prunker".\n_START_SECTION_\n20. stolje\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\nZa po\xc4\x8detak Prvog svjetskog rata vezana je jedna zanimljivost. Naime, po objavljivanju rata Srbiji, Austro-Ugarska je u Banjoj Luci uhitila sve uglednije Srbe i optu\xc5\xbeila ih za veleizdaju. Slobodu za njih uspio je izboriti Alfonso XIII., tada\xc5\xa1nji kralj \xc5\xa0panjolske, a to je u\xc4\x8dinio preko svoje majke, Marie Christine od Austrije, koja je bila porijeklom sa austrijskog dvora. Zahvalna Banja Luka i danas ima ulicu u samom centru grada koja nosi ime ovoga vladara. Austro-ugarska vlast u Banjoj Luci okon\xc4\x8dana je ulaskom srpske vojske u grad 21. studenoga 1918. godine._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1te dana\xc5\xa1nje Banje Luke formirano je u vrijeme Vrbaske banovine, poslije 1929. godine, kada Banja Luka po drugi put u svojoj povijesti postaje sredi\xc5\xa1te \xc5\xa1ire regije. Zahvaljuju\xc4\x87i prvom banu, Svetislavu Milosavljevi\xc4\x87u, izgra\xc4\x91eni su banska uprava i banski dvor, a izme\xc4\x91u njih je podignuta Saborna crkva Svete Trojice, sa zvonikom visokim 46 metara (danas Crkva Sv. Krista spasitelja). Ban Milosavljevi\xc4\x87 poti\xc4\x8de gradnju gradskog parka s vodoskokom i paviljonom za glazbene orkestre, zgrade Higijenskog zavoda, sedam zgrada s pedeset stanova za \xc4\x8dinovnike, zatim zgrade banke s bron\xc4\x8danim kipovima ispred ulaza. U njegovo vrijeme asfaltirane su prve banjolu\xc4\x8dke ulice, hotel "Palas" sagra\xc4\x91en je 1935. godine._NEWLINE_Razvoj grada zaustavio je Drugi svjetski rat i njema\xc4\x8dko bombardiranje 9. travnja 1941. s velikim razaranjima, a potom i savezni\xc4\x8dko bombardiranje 1944. U Drugom svjetskom ratu Banja Luka je bila u okviru Nezavisne Dr\xc5\xbeave Hrvatske. Mnoge obitelji su protjerane, a neke od njih su zavr\xc5\xa1ile u sabirnom logoru Jasenovac. Nekada brojna \xc5\xbeidovska zajednica (uglavnom Sefarda) u Banjoj Luci gotovo sasvim je nestala._NEWLINE_Pripadnici "Poglavnikovog tjelesnog zdruga" (Paveli\xc4\x87eve garde) i VIII usta\xc5\xa1ke bojne, po\xc4\x8dinili su u zoru 7. velja\xc4\x8de 1942. u banjolu\xc4\x8dkim naseljima Drakuli\xc4\x87, \xc5\xa0argovac i Motike jedan od najve\xc4\x87ih zlo\xc4\x8dina na prostoru tada\xc5\xa1nje Nezavisne Dr\xc5\xbeave Hrvatske. U ovom masakru hladnim oru\xc5\xbejem je ubijeno oko 2.300 Srba, ve\xc4\x87inom staraca, \xc5\xbeena i djece. Grad su osvojili Partizani 22. travnja 1945._NEWLINE_NDH je imala planove za premje\xc5\xa1tanje glavnog grada iz Zagreba, koji se nalazio na rubu njenog teritorija, u Banja Luku, koja je bila "zemljopisno" u sredi\xc5\xa1tu._NEWLINE_1947. izmjerena je najni\xc5\xbea temperatura u Banjoj Luci ikad: -28,4 Celzijeva stupnja._NEWLINE_Najte\xc5\xbei udarac u poslijeratnom razdoblju (SFRJ) gradu je zadao katastrofalni potres iz 1969. Godine. Najrazorniji udar dogodio se 27. listopada 1969. Podrhtavanje tla po\xc4\x8delo je u no\xc4\x87i 26. listopada u 2.55 h po lokalnom vremenu jakim \xe2\x80\x9eprethodnim udarom\xe2\x80\x9c; podrhtavanje se nastavilo do 8.53 h, kada je grad pogodio potres ja\xc4\x8dine 8\xc2\xb0 Mercallijeve ljestvice, odnosno 6\xc2\xb0 po Richteru s epicentrom u samom centru grada (gdje se danas nalazi zgrada robne ku\xc4\x87e \xe2\x80\x9eBoska\xe2\x80\x9c). Zahvaljuju\xc4\x87i pravovremenim reakcijama, broj ljudskih \xc5\xbertava je sveden na minimum (15 poginulih, a blizu 1.000 ranjenih). Materijalna \xc5\xa1teta bila je ogromna. Ukupno je o\xc5\xa1te\xc4\x87eno 112 gospodarskih objekata, 36.267 stanova, 131 \xc5\xa1kolska zgrada, svi objekti kulture, socijalne za\xc5\xa1tite i javnih slu\xc5\xbebi. Medicinski centar je do temelja sru\xc5\xa1en. Gospodarstvo je pretrpjelo zna\xc4\x8dajne gubitke. Nakon potresa do\xc5\xa1lo je vrijeme velike obnove grada te je izgra\xc4\x91eno mno\xc5\xa1tvo novih objekata i stambenih naselja._NEWLINE_Nakon potresa u grad se doselilo dosta Srba i to ve\xc4\x87inom iz Srbije. Postotak Srba u gradu je rastao, tako da je 1991. grad imao 49% Srba._NEWLINE_Za vrijeme rata u BiH u Banjoj Luci nije bilo izravnih razaranja, ali je do\xc5\xa1lo do zna\xc4\x8dajnih promjena u nacionalnoj strukturi stanovni\xc5\xa1tva. U grad je do\xc5\xa1ao veliki broj izbjeglih i raseljenih Srba, a iz njega je isto tako izbjegao veliki broj Hrvata i Bo\xc5\xa1njaka. Pored toga, ovaj period banjolu\xc4\x8dke povijesti obilje\xc5\xbeio je jo\xc5\xa1 jedan tragi\xc4\x8dan doga\xc4\x91aj. Od 22. svibnja do 19. lipnja 1992. godine u Klinici za dje\xc4\x8dije bolesti u Banjoj Luci umrlo je 12 novoro\xc4\x91en\xc4\x8dadi. Svima je kisik za inkubatore bio neophodan, me\xc4\x91utim, zbog ratnih zbivanja, bila je onemogu\xc4\x87ena dostava spremnika s kisikom kopnenim putem, kojim je Banja Luka do tada bila opskrbljivana. Zra\xc4\x8dni put, je tako\xc4\x91er bio upitan radi zabrane letenja iznad BiH. Avion s bocama kisika je na batajni\xc4\x8dkom aerodromu nekoliko dana \xc4\x8dekao posebno odobrenje za polijetanje. Unato\xc4\x8d brojnim apelima za pomo\xc4\x87, ovo odobrenje nikada nije stiglo.\n_START_SECTION_\n21. stolje\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\nOsnivanjem Republike Srpske nakon zavr\xc5\xa1etka rata sredinom 1990-ih, grad Banja Luka je postao njena najve\xc4\x87a teritorijalno politi\xc4\x8dka jedinica i de facto glavni grad u kojem su sjedi\xc5\xa1ta svih va\xc5\xbenih gospodarskih i politi\xc4\x8dkih institucija.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1981. dohodak po glavi stanovnika u Banjoj Luci iznosio je 97% jugoslavenskog prosjeka._NEWLINE_Do 1992. godine i po\xc4\x8detka ratnih sukoba Banja Luka je bila sna\xc5\xbeno gospodarsko sredi\xc5\xa1te sa razvijenom industrijom i 63.000 zaposlenih. Razvoj grada bio je zasnovan na razvitku industrije, uz dominaciju sekundarnog odjeljka u kojem je bilo zaposleno 54\xc2\xa0% ukupnog broja zaposlenih. Iako grad nije izravno pogo\xc4\x91en ratom, gospodarstvo Banje Luke tijekom sukoba stagnira. Time je propu\xc5\xa1tena nova tehnolo\xc5\xa1ka generacija, a instalirana oprema zastarjela je. Tako\xc4\x91er, naru\xc5\xa1ene su tradicionalne gospodarske veze, \xc4\x8dime su izgubljeni zna\xc4\x8dajni kupci i tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta._NEWLINE_Nakon zavr\xc5\xa1etka rata provodi se proces privatizacije, koji jo\xc5\xa1 nije u potpunosti dovr\xc5\xa1en._NEWLINE_U posljednjih nekoliko godina naglo se razvija financijski sektor i Banja Luka postaje financijsko sredi\xc5\xa1te. U 2002. godini sa radom po\xc4\x8dinje novoosnovana Banjolu\xc4\x8dka burza. Tako se dionice najve\xc4\x87ih gospodarskih subjekata Republike Srpske uvr\xc5\xa1tavaju na kotaciju. Me\xc4\x91u njima se nalaze dionice Telekoma Srpske, Rafinerije ulja Modri\xc4\x8da, Banjolu\xc4\x8dke pivare, Vitaminke i sl. Pojavljuju se investitori iz Slovenije, Hrvatske i Srbije, a potom i iz Europske unije, Norve\xc5\xa1ke, SAD-a, Japana i Kine. Osim burze, u gradu su smje\xc5\xa1tene i druge va\xc5\xbene financijske institucije kao \xc5\xa1to su Komisija za hartije od vrijednosti Republike Srpske (komisija za vrijednosne papire), Agencija za bankarstvo Republike Srpske i Uprava za indirektno oporezivanje BiH.\n_START_SECTION_\nJavni prijevoz\n_START_PARAGRAPH_\nJavni prijevoz u gradu obavlja se autobusima i taksijima. Vi\xc5\xa1e od 30 autobusnih linija svakodnevno povezuje sredi\xc5\xa1nje dijelove grada s predgra\xc4\x91ima.\n_START_SECTION_\nCestovni promet\n_START_PARAGRAPH_\nCestovni promet najrazvijenija je vrsta prometa u Banjoj Luci. Va\xc5\xbene ceste koje prolaze kroz grad magistralne su ceste M4 (Novi Grad - Doboj) i M16 (Bosanska Gradi\xc5\xa1ka - Crna Rijeka (Jajce)). Nakon razdoblja op\xc4\x87enite stagnacije u razvoju prometne infrastrukture na podru\xc4\x8dju grada i cijele Republike Srpske, u zadnjih nekoliko godina radi se na modernizaciji i rekonstrukciji prometnica. U tijeku je izgradnja autoceste Banja Luka - Bosanska Gradi\xc5\xa1ka (E-661) koji \xc4\x87e povezivati Banju Luku sa autocestom E-70 (Beograd - Zagreb). Planirana je i izgradnja mre\xc5\xbee autoputeva, koju bi pored navedenog \xc4\x8dinili i pravci Novi Grad - Banja Luka, Banja Luka - Doboj, \xc5\xa0amac - Doboj, \xc5\xa0amac - Bijeljina i Banja Luka - Kupres.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeljezni\xc4\x8dki promet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeljezni\xc4\x8dki promet odvija se na doma\xc4\x87oj liniji Doboj - Banja Luka - Prijedor - Novi Grad - Dobrljin i me\xc4\x91unarodnim linijama Zagreb - Banja Luka - Sarajevo - Plo\xc4\x8de i Banja Luka - Bosanski \xc5\xa0amac - Vinkovci - Beograd.\n_START_SECTION_\nZra\xc4\x8dni promet\n_START_PARAGRAPH_\nBanjolu\xc4\x8dka zra\xc4\x8dna luka nalazi se u mjestu Mahovljani, 23\xc2\xa0km sjeverno od grada. Iako je izgra\xc4\x91ena 1985. godine, za putni\xc4\x8dki promet otvorena je tek krajem 1997., dok sustav prijevoza tereta jo\xc5\xa1 nije uspostavljen. Prva redovna putni\xc4\x8dka linija Beograd \xe2\x80\x94 Banja Luka \xe2\x80\x94 Beograd otvorena je promotivnim letom Jugoslovenskog aerotransporta 2. o\xc5\xbeujka 1998. godine. Danas zrakoplovi polije\xc4\x87u prema dvije europske destinacije: Ljubljani i Zurichu. Osim toga, ova zra\xc4\x8dna luka koristi se kao zamjenska za one u Zagrebu i Sarajevu, te zrakoplovi ovdje slije\xc4\x87u kada zbog vremenskih neprilika ne mogu sletjeti u neki od ta dva grada.\n_START_SECTION_\nKultura i obrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nDok Banjom Lukom nisu do\xc5\xa1li osmanski vladari, u njoj je bilo oko 120 crkava. Od toga je bilo 15 franjeva\xc4\x8dkih te nekoliko samostana: dominikanskih, pavlinskih i ivanova\xc4\x8dkih. Od svih tih crkava pre\xc5\xbeivjela je jedino crkva sv. Ive u Podmila\xc4\x8dju, koju su velikosrbi sru\xc5\xa1ili u agresiji 1993. godine._NEWLINE_U europsko kulturno ruho Banja Luka po\xc4\x8dela se vra\xc4\x87ati tek s austrougarskom okupacijom, jer je turska vlast bila nepovjerljiva prema svim europskim idejama i kulturnim potrebama. Najja\xc4\x8di kulturni trag u novijoj Banjoj Luci, pored nekoliko osnovnih i vjerskih \xc5\xa1kola, trgova\xc4\x8dke i djevoja\xc4\x8dke \xc5\xa1kole, ostavila je Velika realka, gimnazija otvorena 1895. godine. Njeno otvaranje privuklo je u Banju Luku ve\xc4\x87i broj intelektualaca profesora. Organiziraju se \xc4\x91a\xc4\x8dka i gra\xc4\x91anska prosvjetno-kulturna dru\xc5\xa1tva i ustanove, koji odr\xc5\xbeavaju veze s gradovima u unutra\xc5\xa1njosti. Dolazak Petra Ko\xc4\x8di\xc4\x87a (1906.) u Banju Luku ozna\xc4\x8dava po\xc4\x8detak jednog novog povijesnog poglavlja u \xc5\xbeivotu grada. Petar Ko\xc4\x8di\xc4\x87 je pokrenuo listove "Otad\xc5\xbebina" i "Razvitak" oko kojih se okuplja grupa kulturnih, knji\xc5\xbeevnih i politi\xc4\x8dkih zaposlenika iz ovog grada. Danas je Banja Luka sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1no sredi\xc5\xa1te sjevernog dijela Bosne. U znak zahvalnosti Petru Ko\xc4\x8di\xc4\x87u u Banjoj Luci je po\xc4\x8detkom 1930. godine osnovano dru\xc5\xa1tvo "Zmijanje". Ono je namjeravalo Ko\xc4\x8di\xc4\x87u podi\xc4\x87i spomenik i prenijeti njegove kosti u Banju Luku. Spomenik su, dvije godine kasnije, izradili kipari Antun Augustin\xc4\x8di\xc4\x87 i Vanja Radau\xc5\xa1 te  je otkriven 6. studenog 1932. godine. Posmrtni ostatci pisca i narodnog tribuna nisu preneseni u Banju Luku, jer je njegova obitelj odustala od toga._NEWLINE_Banja Luka danas djeluje kao kulturno sredi\xc5\xa1te. Narodna i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1na knji\xc5\xbenica "Petar Ko\xc4\x8di\xc4\x87" ima 150 000 knjiga i 3500 unikata velike vrijednosti. Narodno kazali\xc5\xa1te osnovano je 1930. godine. U isto vrijeme osnovan je i Muzej, koji kao i Arhiv posjeduje zna\xc4\x8dajno kulturno-povijesno blago. Tu su nadalje jo\xc5\xa1 i Umjetni\xc4\x8dka galerija, Dje\xc4\x8dje kazali\xc5\xa1te. Banja Luka je i medijski centar, jer u njoj djeluju mnogobrojne televizijske i radio stanice, a mno\xc5\xa1tvo listova i \xc4\x8dasopisa izlazi u Banjoj Luci._NEWLINE_U Banjoj Luci danas djeluje Katoli\xc4\x8dki \xc5\xa1kolski centar Bla\xc5\xbeeni Ivan Merz.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nNajpoznatiji banjolu\xc4\x8dki \xc5\xa1porta\xc5\xa1i su rukometa\xc5\xa1i. Godine 1975. RK Borac Banja Luka bio je doprvak Europe, a godinu kasnije i prvak Europe. Osim toga, 1991. godine osvojili su i Kup IHF._NEWLINE_Nogometni klub, tako\xc4\x91er imena Borac (FK Borac Banja Luka), natje\xc4\x8de se u Premijer ligi BiH, a najve\xc4\x87i ostvareni uspjeh mu je osvajanje Srednjoeuropskog nogometnog kupa. Stadion na koji je dom Borca zove se Gradski stadion FK Borac. Osim nogometa i rukometa, u posljednje vrijeme razvija se i tenis. Od 2002. godine se odr\xc5\xbeava ATP turnir \'Banja Luka Challenger\' na terenima \'TK Mladost\'. Tako\xc4\x91er, godine 2006. u Banjoj Luci igrali su se i pojedini susreti Davis Cupa euroafri\xc4\x8dke zone, skupine 3._NEWLINE_Godine 2005. Europsko prvenstvo u raftingu odr\xc5\xbeano je na Vrbasu, a 2009. Svjetsko prvenstvo u raftingu, ovaj put uz Vrbas vozilo se i na rijeci Tari._NEWLINE_U posljednje vrijeme u Banjoj Luci se razvijaju \xc5\xa1portovi koji su malo zastupljeni u zemlji, kao strelja\xc5\xa1tvo ili floorball._NEWLINE_Zna\xc4\x8dajnije \xc5\xa1portske uspjehe jo\xc5\xa1 su postizali i boksa\xc4\x8di, \xc5\xa1ahisti, biciklisti i ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1i. Danas je u Banjoj Luci organizirano i aktivno radi vi\xc5\xa1e od 100 \xc5\xa1portskih organizacija, saveza, \xc5\xa1portsko-rekreativnih dru\xc5\xa1tava i udru\xc5\xbeenja u vi\xc5\xa1e od 20 \xc5\xa1portova._NEWLINE_Na podru\xc4\x8dju grada postoji oko 70 \xc5\xa1portskih objekata. Uz ve\xc4\x87 navedeni nogometni stadion FK Borca, najpoznatije su \xc5\xa1portske dvorane \xe2\x80\x9eBorik\xe2\x80\x9c i \xe2\x80\x9eObili\xc4\x87evo\xe2\x80\x9c, koje su zajedno sa kuglanom \xe2\x80\x9eBorik\xe2\x80\x9c u sastavu javne ustanove \xe2\x80\x9eSportski centar Borik\xe2\x80\x9c.'