b'\n_START_ARTICLE_\nSpa\xc5\xa1avanje gladne hercegova\xc4\x8dke djece u Prvom svjetskom ratu\n_START_PARAGRAPH_\nSpa\xc5\xa1avanje gladne hercegova\xc4\x8dke djece je bila humanitarna akcija tijekom posljednjih godina Prvoga svjetskog rata, 1917. i 1918. Su\xc5\xa1a, koja je zahvatila hercegova\xc4\x8dko podru\xc4\x8dje 1916. i 1917. godine, zajedno s pomanjkanjem radne snage uzrokovane mobilizacijom, ratnim rekvizicijama, prekidom iseljavanja u prekomorske zemlje i izostankom dr\xc5\xbeavne pomo\xc4\x87i uzrokovala je glad. Fra Didak Bunti\xc4\x87 i hercegova\xc4\x8dki franjevci imali su sredi\xc5\xa1nju ulogu u samoj akciji spa\xc5\xa1avanja djece tijekom 1917. i 1918. godine, kada je u Hrvatskoj i Slavoniji zbrinuto oko 17 000 hercegova\xc4\x8dke djece. Tako\xc4\x91er, u tome je bio bitan doprinos humanitarnih organizacija iz Hrvatske, posebno Sredi\xc5\xa1njeg odbora za zbrinjavanje obitelji vojnika palih u ratu i njihove siro\xc4\x8dadi. Tako se u Prvome svjetskom ratu razvila u Hrvata do tada nevi\xc4\x91ena manifestacija ljudske solidarnosti u spa\xc5\xa1avanju djece, koja je ostavila dubok trag u kolektivnoj svijesti hercegova\xc4\x8dkih ljudi. Desna ruka u spasila\xc4\x8dkoj akciji fra Didaku Bunti\xc4\x87u i fra Dominiku Mandi\xc4\x87u bio je poslije poznati mostarski odvjetnik Bo\xc5\xbeo Nikoli\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nSredi\xc5\xa1nji zemaljski odbor\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi svjetski rat sna\xc5\xbeno je utjecao na intenziviranje humanitarnog rada. Sredi\xc5\xa1nji zemaljski odbor za za\xc5\xa1titu porodica mobiliziranih i u ratu poginulih vojnika iz Kraljevine Hrvatske i Slavonije osnovan je banskom naredbom od 2. rujna 1914. godine u Zagrebu. Iste je godine u Zagrebu utemeljena Liga za za\xc5\xa1titu djece, koju je vodio Josip \xc5\xa0ilovi\xc4\x87. Nakon smrti Dragutina Turkovi\xc4\x87a, predsjednika Sredi\xc5\xa1njega odbora 1916. godine ove su dvije organizacije sjedinjene u Sredi\xc5\xa1nji odbor, pod vodstvom Josipa \xc5\xa0ilovi\xc4\x87a. Sredi\xc5\xa1njem odboru u osniva\xc4\x8dkom je dokumentu definiran zadatak: \xe2\x80\x9cTaj je odbor slu\xc5\xbebeno sredi\xc5\xa1te cijele uredbe za skrb oko ratne siro\xc4\x8dadi i vojni\xc4\x8dkih porodica. On upravlja poput fonda toj svrsi namijenjenom zakladom\xe2\x80\x9d. Va\xc5\xbenu ulogu u djelovanju Sredi\xc5\xa1njeg odbora imao je njegov tajnik, \xc4\x90uro Basari\xc4\x8dek, tako\xc4\x91er istaknuti hrvatski socijalni djelatnik, a kasnije politi\xc4\x8dar HSS-a, operativni voditelj mnogih akcija Sredi\xc5\xa1njeg odbora._NEWLINE_Najve\xc4\x87a je aktivnost Sredi\xc5\xa1njeg odbora vezana uz preseljivanje i smje\xc5\xa1taj bosanskohercegova\xc4\x8dke djece u sjeverne hrvatske krajeve, prije svega u Slavoniju i Srijem te u jugoisto\xc4\x8dne dijelove tada\xc5\xa1nje Ma\xc4\x91arske \xe2\x80\x93 Baranju, Ba\xc4\x8dku i Banat. Iz Hercegovine je organiziran egzodus djece gotovo biblijskih razmjera. U tome je bila klju\xc4\x8dna suradnja Sredi\xc5\xa1njeg odbora s hercegova\xc4\x8dkim franjevcima te, kako isti\xc4\x8de Mira Kolar-Dimitrijevi\xc4\x87, s \xe2\x80\x9clegendarnim\xe2\x80\x9d fra Didakom Bunti\xc4\x87em. Smatra se da je fra Didak Bunti\xc4\x87 stupio u vezu s Josipom \xc5\xa0ilovi\xc4\x87em u kolovozu 1917. godine, nakon \xc5\xa1to je prvi transport istarske djece do\xc5\xa1ao u Zagreb. Prije same akcije zbrinjavanja gladne hercegova\xc4\x8dke djece bilo je potrebno prevladati zapreku koju je \xc4\x8dinila administrativna granica Bosne i Hercegovine, \xc4\x8dije je otvaranje bilo te\xc5\xa1ko izvedivo zbog toga \xc5\xa1to je Bosna i Hercegovina unutar Austro-Ugarske Monarhije bila dr\xc5\xbeavni "corpus separatum". U tome su organizatori akcije uspjeli, zahvaljuju\xc4\x87i, na jednoj strani, naporima fra Didaka Bunti\xc4\x87a, koji je Josipa \xc5\xa0ilovi\xc4\x87a nagovorio da akciju spa\xc5\xa1avanja djece pro\xc5\xa1iri na Bosnu i Hercegovinu, a na drugoj nastojanju i utjecaju Josipa \xc5\xa0ilovi\xc4\x87a, kojem je u tome pomagao niz ljudi, me\xc4\x91u kojima suradnici iz upravnih organa Hrvatske i Bosne i Hercegovine, kao Vinko Kri\xc5\xa1kovi\xc4\x87, Eugen Sladovi\xc4\x87, Viktor Poga\xc4\x8dnik.\n_START_SECTION_\nPut djece u Slavoniju\n_START_PARAGRAPH_\nBila je to za ju\xc5\xbenoslavenske krajeve nezapam\xc4\x87ena humanitarna akcija, koja je obuhvatila svu ugro\xc5\xbeenu djecu, bez obzira na njihovu etni\xc4\x8dku pripadnost. Franjevci su poveli katoli\xc4\x8dku djecu Hercegovine, Hamdija Kre\xc5\xa1evljakovi\xc4\x87 je vodio muslimansku djecu u Vinkovce, a srpski su u\xc4\x8ditelji i prote poveli pravoslavnu djecu u srpska sela sjeverno od Save, uklju\xc4\x8div\xc5\xa1i Srijem, Banat, Ba\xc4\x8dku i Baranju. Koliko je djece spa\xc5\xa1eno, te\xc5\xa1ko je utvrditi, jer se sve odvijalo u ratnim okolnostima, kada evidencije nisu bile primjereno vo\xc4\x91ene. Neke procjene govore o oko 23 tisu\xc4\x87e zbrinute djece. S druge strane, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e spominjani podatak o broju spa\xc5\xa1ene djece iz Hercegovine, u literaturi, jest oko 17 tisu\xc4\x87a. O opsegu akcije koja je obavljena svjedo\xc4\x8di podatak da je utemeljen 1.491 terenski odbor u svim sjevernim hrvatskim \xc5\xbeupanijama. U tim su odborima bili na\xc4\x8delnici, u\xc4\x8ditelji, trgovci, veleposjednici, sve\xc4\x87enici. Osim Sredi\xc5\xa1njeg odbora osnovano je osam \xc5\xbeupanijskih odbora s brojnim povjerenicima, koji su obavljali rad na terenu. Radilo se, dakle, o golemoj mre\xc5\xbei koju je trebalo uspostaviti i svakodnevno koordinirati. S \xc4\x90urom Basari\xc4\x8dekom u ovoj je velikoj humanitarnoj akciji sura\xc4\x91ivao cijeli niz ljudi. Pored ve\xc4\x87 spomenutih, treba spomenuti Stjepana Gjuki\xc4\x87a, Ivana Vere\xc5\xa1a, Stjepana Filip\xc4\x8di\xc4\x87a i dr.\n_START_SECTION_\nSmje\xc5\xa1taj u Slavoniji\n_START_PARAGRAPH_\nDjeca su uglavnom smje\xc5\xa1tena u imu\xc4\x87nije obitelji u sjevernim krajevima, gdje je bio manji natalitet, a ponegdje je vladala \xe2\x80\x9cbijela kuga\xe2\x80\x9d. Zabilje\xc5\xbeeni su mnogi primjeri dirljivog gostoprimstva i topline tih, kako bismo danas rekli, udomiteljskih obitelji. n o paralelno sa smje\xc5\xa1tajem i brigom o pristigloj djeci, trebalo je prikupljati pomo\xc4\x87 u hrani, odje\xc4\x87i i novcu, kako bi im se osigurala sredstva za \xc5\xbeivot, a obitelji u koje su bili smje\xc5\xa1teni brinule su se da im bude \xc5\xa1to bolje. O prijmu djece u Slavoniji pi\xc5\xa1e u Sarajevskom listu Eugen Sladovi\xc4\x87 pl. Sladoevi\xc4\x8dki: "Do\xc4\x8dek djece u Slavoniji nadilazi sva o\xc4\x8dekivanja i sva opisivanja. To je iskrena bratska srda\xc4\x8dnost, koja obuzima \xc4\x8dovjeka i djecu neodoljivom snagom. Pu\xc4\x8danstvo se upravo otima za djecu, i natje\xc4\x8de, kako da ih ljep\xc5\xa1e smjesti i podvori. Djeca koja su za prvih transporta ondje smje\xc5\xa1tena ne mogu se prepoznati kao Hercegovci!"_NEWLINE_Udomitelji su bili du\xc5\xbeni starati se o njima kao o vlastitoj djeci, ne praviti razlike izme\xc4\x91u smje\xc5\xa1tene djece i ostalih uku\xc4\x87ana, biti strpljivi u procesu prilagodbe, paziti na prehranu i osobnu higijenu te ih adekvatno odijevati, davati im nakon nastave i obveza u crkvi poslove koji su adekvatni njihovom tjelesnom i du\xc5\xa1evnom razvoju. Postupanje prema djeci trebalo je biti ljupko i ozbiljno, a ne grubo, osorno ili da ih razmaze. Udomitelji su posebno upozoreni da djeci ne predbacuju njihov jadan polo\xc5\xbeaj u domovini jer bi nedoli\xc4\x8dno postupanje udomitelja prema djeci narodni du\xc5\xa1mani zloupotrijebili na na\xc5\xa1u \xc5\xa1tetu. Djeca su imala besplatnu zdravstvenu za\xc5\xa1titu, za \xc5\xa1to je bio zadu\xc5\xbeen kotarski lije\xc4\x8dnik, a u slu\xc4\x8daju te\xc5\xbee i ozbiljnije bolesti, kao i u smrtnim slu\xc4\x8dajevima, bili su du\xc5\xbeni obavijestiti roditelje i Sredi\xc5\xa1nji zemaljski odbor. Postupak prekida smje\xc5\xa1taja bio je podrobno propisan. U postupku prekida smje\xc5\xa1taja bio je mjerodavan Sredi\xc5\xa1nji zemaljski odbor. Udomitelji su bili du\xc5\xbeni skrbiti se o djeci dok od Sredi\xc5\xa1njeg zemaljskog odbora ne dobiju sporazum za povratak djece njihovim ku\xc4\x87ama.\n_START_SECTION_\nPovratak djece ku\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\nNakon okon\xc4\x8danja Prvog svjetskog rata i stvaranja Kraljevstva Srba, Hrvata i Slovenaca okolnosti se bitno mijenjaju. Mnogi uzroci koji su doveli do egzodusa hercegova\xc4\x8dke djece nisu bili prevladani, jer je u poratno vrijeme i dalje vladala neima\xc5\xa1tina. Sredi\xc5\xa1nji odbor za spa\xc5\xa1avanje djece i brigu za obitelji ratnika, sukladno novom dr\xc5\xbeavnom ustrojstvu, pretvara se u Oblasni odbor za za\xc5\xa1titu djece. Oblasni je odbor pod neposrednom kontrolom, prvo Dr\xc5\xbeavnih odjeljenja za za\xc5\xa1titu djece, a potom Ministarstva za socijalnu politiku, sa sjedi\xc5\xa1tem u Beogradu. Predsjednik Oblasnog odbora i dalje je profesor Josip \xc5\xa0ilovi\xc4\x87, a du\xc5\xbenost tajnika obavlja \xc4\x90uro Basari\xc4\x8dek. Osnovna zada\xc4\x87a Oblasnog odbora vi\xc5\xa1e nije zbrinjavanje gladne djece u sjevernim pokrajinama, nego njihov povratak u krajeve iz kojih su oti\xc5\xa1li. Tako je, uz zagreba\xc4\x8dki odbor, pod vodstvom profesora Josipa \xc5\xa0ilovi\xc4\x87a, u Sarajevu formiran sli\xc4\x8dan odbor, kojemu je zada\xc4\x87a prihvat djece koja se vra\xc4\x87aju svojim ku\xc4\x87ama. Djeca iz Srijema, Ba\xc4\x8dke i Banata dospjela su tako u djelokrug oblasnog odbora koji je utemeljen u Novom Sadu. Drugim rije\xc4\x8dima, prija\xc5\xa1nja se organizacija raspala i promijenila svoju namjenu._NEWLINE_Povratak djece koji je vodila Oblasna dr\xc5\xbeavna za\xc5\xa1tita djece tako\xc4\x91er je bio dobro pripremljen. Njezini slu\xc5\xbebenici su obilaze\xc4\x87i djecu navodili da je 90% djece izrazito zadovoljno uvjetima svog smje\xc5\xa1taja i da se nije \xc5\xbeeljelo vratiti ku\xc4\x87i te da su se mnoga skrivala i bje\xc5\xbeala pred njima. Prioriteti povratka napravljeni su uva\xc5\xbeavaju\xc4\x87i eti\xc4\x8dka na\xc4\x8dela. Vra\xc4\x87ala su se djeca iz podru\xc4\x8dja koja nije okupirala talijanska vojska. Prvo su se vra\xc4\x87ala djeca koja su imala oba roditelja \xc5\xbeiva, zatim ona koja su imala jednog, a zatim siro\xc4\x8dad, i to samo ona koja su imala skrbnike. Za siro\xc4\x8dad koja nisu imala skrbnike preporuka je bila da ostanu kod dotada\xc5\xa1njih hranitelja, gdje bi se \xc5\xa1kolovala za razli\xc4\x8dita, uglavnom zanatska zvanja. Ako se djeca nisu mogla dalje \xc5\xa1kolovati zbog nepismenosti, ostala bi raditi na poljoprivrednom imanju kod udomitelja. Pri tome bi u obiteljima koje nemaju vlastitu djecu bilo smje\xc5\xa1teno jedno dijete, a ako udomitelji imaju dijete, onda bi se u obzir uzimao spol djeteta. Kod obitelji koje imaju mu\xc5\xa1ko dijete, bilo bi smje\xc5\xa1teno \xc5\xbeensko i obratno. Prema slu\xc5\xbebenim podatcima, ku\xc4\x87i se do 20. kolovoza 1918. vratilo 9.451 dijete, a 2.819 je ostalo u Slavoniji. Ove brojke moraju se uzeti okvirno jer je stvaran broj djece smje\xc5\xa1tene u Hrvatskoj bio znatno ve\xc4\x87i te se mo\xc5\xbee pretpostaviti da ih je najvjerojatnije i ve\xc4\x87i broj ostao. Tako je samo iz Ru\xc5\xbei\xc4\x87a u lipnju 1919. u Slavoniji bilo smje\xc5\xa1teno jo\xc5\xa1 87 djece. Nakon organiziranog povratka u Hercegovinu 1918., 1919. i 1920. prestaje pra\xc4\x87enje djece, kako onih koji su ostali u Slavoniji, tako i onih koji su se vratili u svoje domove.\n_START_SECTION_\nNova dimenzija akcije\n_START_PARAGRAPH_\nNa koncu valja obratiti pozornost na jednu, manje isticanu, dimenziju akcije spa\xc5\xa1avanja hercegova\xc4\x8dke djece. Naime, kada se o tome govori, obi\xc4\x8dno se opisuju te\xc5\xa1ki \xc5\xbeivotni uvjeti u Hercegovini te sama organizacija spa\xc5\xa1avanja djece. Ipak, nikada nije previ\xc5\xa1e istaknuti tom prilikom iskazanu manifestaciju solidarnosti hrvatskih sjevernih krajeva prema ljudima iz siroma\xc5\xa1nijih ju\xc5\xbenih krajeva, konkretno Slavonije prema Hercegovini. Poznato je da u dramati\xc4\x8dnim okolnostima kakve su one ratne, sna\xc5\xbeno ja\xc4\x8da socijalna kohezija, obnavljaju se veze me\xc4\x91u ljudima, na povr\xc5\xa1inu izbijaju zatomljene humane vrijednosti. Rije\xc4\x8dju, dru\xc5\xa1tvo se revitalizira u svojim solidaristi\xc4\x8dkim temeljima. Kako pi\xc5\xa1e Pierre Rosanvallon: \xe2\x80\x9cU vrijeme i nakon isteka rata sve se odvija kao da dolazi do ponovnog utemeljenja dru\xc5\xa1tva...\xe2\x80\x9d. Bilo je tako i ovdje, u Prvom svjetskom ratu: gladnoj djeci iz ju\xc5\xbenih krajeva Slavonija je (ona je metafora za sjeverne regije!) otvorila svoja vrata, ra\xc5\xa1irenih ih je ruku primila u svoje okrilje. Upravo iz tih dramati\xc4\x8dnih vremena u ju\xc5\xbenim krajevima datira vjera u Slavoniju kao "obe\xc4\x87anu zemlju\xe2\x80\x9d, u koju se u te\xc5\xa1kim vremenima ljudi mogu preseliti, pre\xc5\xbeivjeti, odakle mogu \xe2\x80\x9cdotrati\xe2\x80\x9d zara\xc4\x91eno \xc5\xbeito za gladnu obitelj. Slavonija je u kolektivnom imaginariju siroma\xc5\xa1nog svijeta ju\xc5\xbenih krajeva postala \xe2\x80\x9cna\xc5\xa1a mala Amerika\xe2\x80\x9d. U Slavoniju su cijele obitelji odlazile po\xc4\x8detkom Drugoga svjetskog rata, ali i u drugim prilikama kada je prijetila bijeda i glad. Iskustvo drugih zemalja tako\xc4\x91er govori da se nakon rata u zemljama koje su patile od gladi i drugih neda\xc4\x87a sna\xc5\xbeno razvija socijalno-za\xc5\xa1titna funkcija dr\xc5\xbeave. (To je npr. bio slu\xc4\x8daj Velike Britanije nakon Drugog svjetskog rata.). No to se u Hrvata nakon Prvog svjetskog rata, na\xc5\xbealost, nije dogodilo. Gladne su godine, kako svjedo\xc4\x8di Rudolf Bi\xc4\x87ani\xc4\x87 u svojoj kultnoj knjizi Kako \xc5\xbeivi narod, nastavile \xe2\x80\x9cposje\xc4\x87ivati\xe2\x80\x9d hrvatske krajeve, me\xc4\x91u njima i Hercegovinu.'