b'\n_START_ARTICLE_\nSloj\n_START_PARAGRAPH_\nSloj, u geologiji, je konsolidirana, o\xc4\x8dvrsnuta talo\xc5\xbeina ome\xc4\x91ena dvjema uglavnom ravnim i me\xc4\x91usobno paralelnim plohama, to jest donjom i gornjom slojnom plohom. Slojne plohe prvenstveno su posljedica kompakcijskih procesa kojima su talo\xc5\xbeine bile dugotrajno podvrgnute i u pravilu nastaju kada unutar talo\xc5\xbeine postoji neki izraziti fizikalno-kemijski diskontinuitet (prekid u talo\xc5\xbeenju, promjena u veli\xc4\x8dini \xc4\x8destica, kemijskom sastavu, boji i sli\xc4\x8dno). Sloj je u pravilu ravan, jer se suspendirane \xc4\x8destice talo\xc5\xbee iz vodenoga medija naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e okomito. Me\xc4\x91utim, postoji i kosa slojevitost, u kojoj su paketi slojeva nagnuti s obzirom na vodoravno polo\xc5\xbeene starije talo\xc5\xbeine. Takvi su otkloni svojstveni deltai\xc4\x8dnim sedimentima, ali i vjetrovnim (kopnenim) i strujnim podmorskim dinama. Slojna ploha bitan je strukturni dio u tektonskoj geologiji. Svaka nagnutost slojeva znak je tektonskoga poreme\xc4\x87aja prvotne vodoravne slojevitosti, odnosno znak je nabiranja talo\xc5\xbeina, a posljedice su bore, rasjedi i drugi strukturni dijelovi litosfere.'