b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xa1ndor Pet\xc5\x91fi\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa1ndor Pet\xc5\x91fi (Kire\xc5\xa1, 1. sije\xc4\x8dnja 1823. - kod Segesv\xc3\xa1ra, 31. srpnja 1849.), ma\xc4\x91arski pjesnik i revolucionar.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot\n_START_PARAGRAPH_\nBio je odu\xc5\xa1evljeni pristalica revolucije i republikanac po uvjerenju. Kr\xc5\xa1teno ime ovog ma\xc4\x91arskog pjesnika je Aleksandar Petrovi\xc4\x87, \xc5\xa1to je on poslije "preveo" na ma\xc4\x91arsko ime pod kojem ga poznajemo. Otac mu je bio Istvan (Stevan) Petrovi\xc4\x87, srpskog podrijetla , a majka Slovakinja M\xc3\xa1ria Hr\xc3\xbazov\xc3\xa1 ._NEWLINE_Godine 1848. do\xc5\xa1ao je na \xc4\x8delo pe\xc5\xa1tanske omladine i postao glavni ideolog ma\xc4\x91arske revolucije. Uskoro Pet\xc5\x91fi dolazi u sukob s plemi\xc4\x87kom ma\xc4\x91arskom vladom. Pjesme je po\xc4\x8deo objavljivati jo\xc5\xa1 kao gimnazijalac, a vrlo brzo je postao najpopularniji ma\xc4\x91arski pjesnik. Pisao je tako\xc4\x91er novele i romane._NEWLINE_U mladosti je dosta lutao po Ma\xc4\x91arskoj dok se nije smjestio u Pe\xc5\xa1ti. Slu\xc5\xbeio je vojsku do 1841. kada se razbolio. \xc5\xa0kolski je prijatelj s velikim novelistom M\xc3\xb3rom J\xc3\xb3kaijem. Godinu dana je radio kao urednik Pe\xc5\xa1tanskog modnog lista (Pe\xc5\xa1ti Divatlap). Poginuo je u bitki kod Segesv\xc3\xa1ra (danas Sigishoara, Rumunjska). Nakon njegove smrti u Ma\xc4\x91arskoj se stvara \xc5\xa1irok kult Pet\xc5\x91fija. Prevo\xc4\x91en je na gotove sve poznatije jezike.\n_START_SECTION_\nDjelo\n_START_PARAGRAPH_\nU njegovoj poeziji javljaju se osje\xc4\x87ajnost, \xc4\x8de\xc5\xbenja i svjetska bol. Jo\xc5\xa1 kao mladi autor ostvaruje liriku \xc4\x8diji je cilj prirodno i neposredno izra\xc5\xbeavanje do\xc5\xbeivljaja, ru\xc5\xa1i pregradni zid izme\xc4\x91u pjesnika i publike, pred \xc4\x8ditatelja staje kao osje\xc4\x87ajna li\xc4\x8dnost. Raspolo\xc5\xbeenja prikazuje na dramski na\xc4\x8din, rje\xc4\x8dnik i elementi forme su u svojoj neposrednosti podre\xc4\x91eni sadr\xc5\xbeaju. Od kolektivne narodne poezije preuzeo je poetiku i podigao je na umjetni\xc4\x8dki nivo. Nije \xe2\x80\x9enarodnjak\xe2\x80\x9c kao njegovi prethodnici jer se ne \xe2\x80\x9espu\xc5\xa1ta\xe2\x80\x9c do naroda nego se poistovje\xc4\x87uje s njim, stvara u duhu narodnog na\xc4\x8dina mi\xc5\xa1ljenja, ali svojom punom li\xc4\x8dno\xc5\xa1\xc4\x87u pro\xc5\xbeima naivno shva\xc4\x87anje. Koristi malo karakteristi\xc4\x8dnih sredstava narodnja\xc5\xa1tva (dijalektalizmi, izreke)._NEWLINE_Prvim periodom njegova stvarala\xc5\xa1tva dominira narodna pjesma koja brzo postaje popularna. Pi\xc5\xa1e i autoportretne pjesme u kojima jasno izla\xc5\xbee svoje ideale i karakterne crte: nepokvarena, \xc4\x8dista du\xc5\xa1a, nezavisnost, iskrenost. Protivi se uzvi\xc5\xa1enom pjesni\xc4\x8dkom stavu i sve\xc4\x8danoj pozi tada\xc5\xa1nje lirike, proze i epike._NEWLINE_1844. pi\xc5\xa1e svoje prvo zna\xc4\x8dajno djelo Vitez Janos. To je bajka u stihovima \xc4\x8diji su glavni junaci marginalci koji se bore za opstanak u surovoj stvarnosti._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to upoznaje svoju \xc5\xbeenu Juliju i \xc5\xbeeni je 1847. godine njegova lirika poprima nove karakteristike: oboga\xc4\x87uje lirsku tematiku na obiteljske teme, ali ostaje kod pripadnosti \xc5\xbeivotu i dru\xc5\xa1tvu. Osje\xc4\x87aje razvija u okvirima empirizma i iz njegove lirike se mogu i\xc5\xa1\xc4\x8ditati dru\xc5\xa1tvena i osobna zbivanja koja su ga pratila kroz \xc5\xbeivot. Spektar emocija je vrlo bogat: od lakog poigravanja do zanosa agitativne strasti. To je realisti\xc4\x8dna lirika jer se u njoj umjetni\xc4\x8dkim sredstvima izra\xc5\xbeavaju sadr\xc5\xbeaj, ideje i emocije.\n_START_SECTION_\nDoba revolucije\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov pjesni\xc4\x8dki aktivizam po\xc4\x8dinje prije revolucije pripremom, a do\xc5\xbeivljava vrhunac za vrijeme same revolucije. Prijelomna to\xc4\x8dka je o\xc5\xbeujak 1848. godine. Napisao je \xe2\x80\x9eNacionalnu pjesmu\xe2\x80\x9c (Nemzeti dal), budnicu, koju su njegovi istomi\xc5\xa1ljenici recitirali poput revolucionarnog proglasa. Pet\xc5\x91fi postaje vrlo nepopularan u plemi\xc4\x87kim krugovima. Pjesmom "Apostol" (1848) skre\xc4\x87e pa\xc5\xbenju na socijalni karakter revolucije i mr\xc5\xbenju spram neprijatelja naroda. Krajem 1848. u revoluciju se uklju\xc4\x8duje kao kapetan i krajem 1849. biva izboden u dolini izme\xc4\x91u Feh\xc3\xa9regyh\xc3\xa1ze i Segesv\xc3\xa1ra.'