b'\n_START_ARTICLE_\nStanovni\xc5\xa1tvo Srbije\n_START_PARAGRAPH_\nSrbija prem\xd0\xb0 popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2011. godine ima 7.186.862 stanovnika. U glavnom gradu Beogradu \xc5\xbeivi oko 20% ukupnog stanovni\xc5\xa1ta. Od ukupnog broja stanovni\xc5\xa1tva 56% je gradskog. Kao posljedica razli\xc4\x8ditih prirodnih uvjeta i povijesnog razvoja, prostorni raspored stanovni\xc5\xa1tva je vrlo raznolik. Ako se promatraju velika zemljopisna podru\xc4\x8dja, najgu\xc5\xa1\xc4\x87e je naseljena peripanonska Srbija (najvi\xc5\xa1e zbog grada Beograda). Vojvodina i planinsko-kotlinsko podru\xc4\x8dje ne\xc5\xa1to je rje\xc4\x91e naseljeno od dr\xc5\xbeavnog prosjeka. U planinsko-kotlinskom podru\xc4\x8dju postoje velike razlike u naseljenosti. [Osim ju\xc5\xbenog Pomoravlja, ostale podregije imaju manje od 50 st/km\xc2\xb2._NEWLINE_Ako se izuzme razdoblje Drugog svjetskog rata, broj stanovnika Srbije se od po\xc4\x8detka 20. stolje\xc4\x87a stalno pove\xc4\x87avao. Gotovo \xc4\x8ditava sredi\xc5\xa1nja Srbija, izuzev ve\xc4\x87ih gradova u posljednje vrijeme bilje\xc5\xbei pad broja stanovni\xc5\xa1tva,  kao i Banat i sredi\xc5\xa1nji dijelovi Ba\xc4\x8dke. Stanovni\xc5\xa1tvo ve\xc4\x87ih urbanih podru\xc4\x8dja vi\xc5\xa1e se pove\xc4\x87ava doseljavanjem nego vlastitim prirodnim prirastom. _NEWLINE_Poslije drugog svjetskog rata stanovni\xc5\xa1tvo Srbije u cjelini stari. U zadnja dva desetlje\xc4\x87a u Sredi\xc5\xa1njoj Srbiji i Vojvodini smanjuje se broj radno sposobnog stanovni\xc5\xa1tva. U razdoblju od 1961. do 2002. udio mladog stanovni\xc5\xa1tva (0-19 godina) smanjio se s 35% na 22% dok se udio starog stanovni\xc5\xa1tva popeo s 11% na 24%.'