b'\n_START_ARTICLE_\nSinj\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nOvo je podru\xc4\x8dje naseljeno jo\xc5\xa1 od neolitika, a u anti\xc4\x8dko su doba u njegovoj blizini bila dva va\xc5\xbena lokaliteta, rimski grad Colonia Claudia Aequum u dana\xc5\xa1njem selu \xc4\x8citluku, kojega je, vjerojatno, osnovao car August kao oppidum civium Romanorum. Me\xc4\x91u raznim spomenicima tu su otkriveni glasoviti kip Hekate (Dijane) i Heraklova glava, koji se \xc4\x8duvaju u arheolo\xc5\xa1koj zbirci franjeva\xc4\x8dkoga samostana. Zanimljivo je da se u tome gradu rodio rimski vojskovo\xc4\x91a Sekst Minucije Faustin, koji je ugu\xc5\xa1io ustanak \xc5\xbdidova i 135. godine razorio Jeruzalem. Na najju\xc5\xbenijem rubu Sinjskoga polja le\xc5\xbei pak gradi\xc4\x87 Trilj, prozvan po negda\xc5\xa1njome Tiluriumu (i Pons Tilurii), koji se nalazio na mjestu dana\xc5\xa1njega Garduna, neko vrijeme sjedi\xc5\xa1tu rimske VII. legije, a potom pomo\xc4\x87nih postrojba.\n_START_SECTION_\nDoseljavanje Hrvata\n_START_PARAGRAPH_\nNije poznato kad su se Hrvati to\xc4\x8dno doselili u Cetinsku krajinu, ali bizantski car Konstantin VII. Porfirogenet iz 10. stolje\xc4\x87a, u poznatome djelu De administrando imperio (O upravljanju carstvom) me\xc4\x91u hrvatskim upravnim jedinicama navodi i Cetinsku \xc5\xbeupaniju._NEWLINE_Ispod stare se tvr\xc4\x91ave vremenom razvilo naselje koje se u spomenicima spominje i kao Cetina, po obli\xc5\xbenjoj rijeci, ali se poslije na nj potpuno prenijelo ime staroga grada, Sinja, kako je ostalo do danas. Grad Sinj bio je od konca 13 stolje\xc4\x87a u rukama mo\xc4\x87nih bribirskih knezova \xc5\xa0ubi\xc4\x87a, a sredinom 14. stolje\xc4\x87a potpada pod vlast Nelipi\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nOsmanska vlast\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1516., kako se \xc4\x8dini, definitivno ga osvajaju Turci. S vremenom je izgubio nekada\xc5\xa1nju va\xc5\xbenost te se pretvorio u gradi\xc4\x87 na putu koji je iz Bosne vodio na more. Povratkom vlasti Mleta\xc4\x8dke Republike 1648. godine na Klis, Sinj zadobiva staru va\xc5\xbenost jer stje\xc4\x8de ulogu posljednje turske predstra\xc5\xbee prema mleta\xc4\x8dkim posjedima. Nakon nekoliko neuspjelih poku\xc5\xa1aja osloba\xc4\x91anja od turske vlasti, napokon 25. rujna 1686. novi providur Girolamo Cornaro s oko 7000 boraca zauzima sinjsku tvr\xc4\x91avu.\n_START_SECTION_\nMleta\xc4\x8dka vlast i bitka pod Sinjem\n_START_PARAGRAPH_\nZbog lo\xc5\xa1ih uvjeta i stalnog turskog zuluma za vrijeme njihove vlasti, osulo se domicilno stanovni\xc5\xa1tvo, te mleta\xc4\x8dke vlasti nastoje primamiti stanovni\xc5\xa1tvo iz zapadne Bosne i Hercegovine, \xc5\xa1to im i uspijeva. Najmasovnija se seoba zbila 1687. godine, pod vodstvom franjevaca iz samostana Rame._NEWLINE_U kolovozu 1715. godine Turci poku\xc5\xa1avaju ponovno zavladati Sinjem te ga dr\xc5\xbee pod dugotrajnom opsadom. O doga\xc4\x91ajima iz tog vremena postoji svjedo\xc4\x8danstvo u pisanom obliku na talijanskom jeziku, tzv. "Dnevnik opsade Sinja". Prema njemu, tog kolovoza 1715. godine, hrabri puk Sinja i Cetinske krajine ispisao je najslavnije stranice svoje povijesti. Nakon te\xc5\xa1ke opsade, u no\xc4\x87i izme\xc4\x91u 14. i 15. kolovoza, Turci su odustali te su bijegom u Livno potra\xc5\xbeili sigurnost. Za sobom su ostavili oko 10.000 poginulih i golem ratni plijen._NEWLINE_Od samog su po\xc4\x8detka puk Sinja i njegovi branitelji tu pobjedu pripisivali \xc4\x8dudotvornom zagovoru Gospe Sinjske, \xc4\x8dija je slika svo vrijeme opsade bila u tvr\xc4\x91avi, kamo je bila prenesena iz franjeva\xc4\x8dkog samostana podno grada da je Turci ne oskvrnu. U zahvalu na pomo\xc4\x87i providur je Balbi s \xc4\x8dasnicima odmah skupio 80 zlatnika koje su poslali u Mletke da se skuje zlatna kruna i kri\xc5\xbe i da se okruni Gospin lik. Pri dnu krune urezao je u dva reda rije\xc4\x8di\xc2\xa0:In perpetuum coronata triumphat-Anno MDCCXV (Zauvijek okrunjena slavi slavlje - godine 1715.)._NEWLINE_U \xc4\x8dast veli\xc4\x8danstvene pobjede nad Turcima, Sinjani svake godine tradicionalno odr\xc5\xbeavaju vite\xc5\xa1ki turnir, poznat u cijelom svijetu kao Sinjska alka._NEWLINE_Po\xc5\xbeareva\xc4\x8dkim mirom iz 1718. godine cijela se Cetinska krajina s Podinarjem na\xc5\xa1la kao cjelina i kona\xc4\x8dno raskrstila s Turcima. Od tada pa sve do 1797. godine, tj. do propasti Mleta\xc4\x8dke Republike, ostaje pod mleta\xc4\x8dkom upravom. Razdoblje mleta\xc4\x8dke vlasti smatra se periodom bezperspektivnosti, iako se zahvaljuju\xc4\x87i poja\xc4\x8danom prometu i trgovini s Bosnom grad po\xc4\x8deo polako gospodarski razvijati. Iz stare i za \xc5\xbeivot neprikladne tvr\xc4\x91ave naselje se premje\xc5\xa1ta na ravnicu ispod Kami\xc4\x8dka do \xc5\xbdankove glavice. Tu se grade crkva, samostan i prve stambene trgova\xc4\x8dke ku\xc4\x87e.\n_START_SECTION_\nAustrija i Napoleon\n_START_PARAGRAPH_\nSporazumom Napoleona i Austrije 17. listopada 1797. godine preko no\xc4\x87i je ukinuta Mleta\xc4\x8dka Republika i njezini posjedi. Napoleon je prepustio mleta\xc4\x8dke posjede Austriji i ve\xc4\x87 u srpnju iste godine sti\xc5\xbeu prve austrijske trupe u Cetinsku krajinu. Time je po\xc4\x8dela prva austrijska okupacija Dalmacije, koja \xc4\x87e potrajati osam godina. Iznesene narodne zahtjeve da se Dalmacija zdru\xc5\xbei s Hrvatskom, austrijski dvor nije htio uva\xc5\xbeiti. Godine 1798. uvedena je prva osnovna \xc5\xa1kola u Sinju._NEWLINE_Porazom u bitki kod Austerlitza 1805. godine, Austrija je prisiljena predati Napoleonu sve biv\xc5\xa1e mleta\xc4\x8dke posjede, pa tako i Cetinska krajina na samom po\xc4\x8detku 1806. dobiva novog gospodara. Zapo\xc4\x8delo je burno i zna\xc4\x8dajno razdoblje francuske vladavine koje \xc4\x87e potrajati sedam godina. Francuska uprava gdje god mo\xc5\xbee ukida davanja dr\xc5\xbeavnih potpora te tako ukida i potporu Sinjskoj alci. Poslije Napoleonova poraza u Rusiji i kod Leipziga 1813. godine, austrijska vojska ponovo zauzima Dalmaciju pa tako i Sinj. Ta \xc4\x87e vladavina potrajati do 1918. godine. Da upozna novoste\xc4\x8dene posjede, austrijski car Franjo II. uprili\xc4\x8duje 1818. godine svoj put po Dalmaciji. Tom prigodom posje\xc4\x87uje i Sinj. Sinjani koriste\xc4\x87i prigodu uprili\xc4\x8duju tr\xc4\x8danje Alke koja se toliko svidjela Franji II. da joj je odredio stalnu godi\xc5\xa1nju pomo\xc4\x87._NEWLINE_Godine 1854. u Sinju je otvorena prva javna gimnazija u Dalmaciji s hrvatskim kao nastavnim jezikom. Utemeljila ju je splitska Franjeva\xc4\x8dka provincija Presvetog Otkupitelja. Franjeva\xc4\x8dka gimnazija je dobila ime Javno vi\xc5\xa1e hervatsko gimnazije u Sinju pod upravom oo. franjevaca Presvetog Otkupitelja. Danas ta gimnazija odr\xc5\xbeava nastavu za klasi\xc4\x8dni i jezi\xc4\x8dni gimnazijski smjer._NEWLINE_Radi povoljnog strate\xc5\xa1kog polo\xc5\xbeaja Sinj postaje zna\xc4\x8dajno vojno sredi\xc5\xa1te u Dalmaciji. Krajem 19. stolje\xc4\x87a gospodarskim ja\xc4\x8danjem grada, koje se zasniva na trgovini s bli\xc5\xbeom i daljom okolicom, grad se povezuje \xc5\xbeeljeznicom sa Splitom, a mostovima preko Cetine s ostalim krajevima krajine i Bosnom. Godine 1898. grad poga\xc4\x91a veliki potres, koji nanosi zna\xc4\x8dajnu \xc5\xa1tetu. Godine 1914. grad dobiva kvalitetnu opskrbu pitkom vodom s izvora Kosinac. Iste godine po\xc4\x8dinje Prvi svjetski rat, koji uzima znatne \xc5\xbertve u Cetinskoj krajini.\n_START_SECTION_\nSinj u Kraljevini SHS\n_START_PARAGRAPH_\nPorazom Austrije u ratu stvara se nova dr\xc5\xbeavna zajednica 1918. godine, Kraljevina SHS. Nova dr\xc5\xbeava pod prevla\xc5\xa1\xc4\x87u dinastije Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87a nije ni izdaleka ispunila narodna o\xc4\x8dekivanja. Kada je 1928. godine izvr\xc5\xa1en atentat na Stjepana Radi\xc4\x87a u Narodnoj skup\xc5\xa1tini u Beogradu, u Sinju je odgo\xc4\x91eno tr\xc4\x8danje Alke. Alkari su s momcima po\xc5\xa1li na sprovod ubijenoga predsjednika HSS-a u Zagreb. U razdoblju izme\xc4\x91u dva rata u samoj varo\xc5\xa1i Sinju razvija se vrlo \xc5\xbeiv i bogat kulturni \xc5\xbeivot. Osnivaju se dvije amaterske kazali\xc5\xa1ne skupine, pjeva\xc4\x8dki zborovi s ve\xc4\x87im brojem \xc4\x8dlanova, dvije limene glazbe te filharmonijski orkestar, a kroz realnu i klasi\xc4\x8dnu gimnaziju odgaja se veliki broj doma\xc4\x87ih intelektualaca. Zbog ljubavi za konji\xc4\x8dki sport i radi poticanja razvoja konjarstva u Cetinskoj se krajini organiziraju svake godine konji\xc4\x8dke utrke. Danas u Sinju djeluju konji\xc4\x8dki klubovi Alkar i Alamo (Brnaze).\n_START_SECTION_\nDrugi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87i dio Drugoga svjetskog rata grad Sinj i obli\xc5\xbenja naselja su proveli pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u vojnih snaga Nezavisne Dr\xc5\xbeave Hrvatske \xc5\xa1to usta\xc5\xa1a i domobrana \xc5\xa1to talijanskih i njema\xc4\x8dkih vojnika. Shodno tome re\xc5\xbeim koji je podr\xc5\xbeavao dr\xc5\xbeavni sustav NDH rezultirao je time da Sinj postane jedno od sredi\xc5\xa1ta \xc5\xa1irenja ideje o NOB-u ali i \xc4\x8destim odmazdama re\xc5\xbeima NDH prema stanovni\xc5\xa1tvu grada i okolice. _NEWLINE_Snage XX. divizije NOV su 25. listopada 1944. oslobodile Sinj. _NEWLINE_Grad Sinj je u NOB-u tijekom Drugog svjetskog rata sudjelovalo sa 509 stanovnika koji su bili borci. A sa \xc5\xa1ireg podru\xc4\x8dja u borbama je poginulo je 1338 sudionika NOB-a od \xc4\x8dega i 143 u bitki na Sutjesci. Od lokalnog stanovni\xc5\xa1tva okupatori su za vrijeme Drugog svjetskog rata ubili 1888 stanovnika, zapalili u 59 sela Cetinske krajine 2933 ku\xc4\x87e. Borba Sinjana iz NOB je iznjedrila nekoliko stotina \xc4\x8dasnika od \xc4\x8dega \xc5\xa1est zapovjednika brigada, te osam Narodnih heroja Jugoslavije: Tadiju Anu\xc5\xa1i\xc4\x87a, Bo\xc5\xbeu Bili\xc4\x87a (Civljane), Peku Bogdana, \xc4\x90uru \xc4\x90api\xc4\x87a \xc4\x90uketu, Matu Golema (Bisko), Ivana Guvu (\xc4\x8caporice), Antu Joni\xc4\x87a (Bisko) i Marka Milanovi\xc4\x87a (Dicmo-Prisoje)._NEWLINE_U koncentracijskim logorima zavr\xc5\xa1ilo 479 stanovnika sinjskog kraja od \xc4\x8dega se ve\xc4\x87ina nije nikada vratila svojim ku\xc4\x87ama.._NEWLINE_U Jasenovcu je sinjanin Ante Bakoti\xc4\x87 povikom "Naprijed drugovi" poveo u proboj samoosloba\xc4\x91anjem zato\xc4\x8denike 22. travnja 1945. godine pred sam zavr\xc5\xa1etak Drugoga svjetskog rata. Brojno stanje zato\xc4\x8denih mu\xc5\xa1karaca, u no\xc4\x87i s 21. na 22. travnja, iznosilo je 1.073 zato\xc4\x8denika. Te su no\xc4\x87i odlu\xc4\x8dili kako \xc4\x87e ujutro 22. travnja, oko 10 sati, krenuti u juri\xc5\xa1. Prilikom dogovora o po\xc4\x8detku proboja najistaknutiju ulogu igrao je upravo Ante Bakoti\xc4\x87, tajnik logorske Partijske organizacije Logora 3 Ciglana u Jasenovcu, koji je povikom "Naprijed drugovi" ozna\xc4\x8dio po\xc4\x8detak juri\xc5\xa1a. Ante Bakoti\xc4\x87 nije pre\xc5\xbeivio proboj.\n_START_SECTION_\nDomovinski rat\n_START_PARAGRAPH_\nGarnizon JNA ponio se u Sinju gore nego \xc5\xa1to su napravili talijanski i njema\xc4\x8dki okupatori. Pucao je na grad gdje je bio smje\xc5\xa1ten. 25. kolovoza 1991. iz sinjske mjesne vojarne i one u Kukuzovcu JNA je u 12.45, tijekom napada na vojarnu, zapucala po Sinju iz svekolikog oru\xc5\xbeja. Istog su dana ujutro JNA i velikosrpski pobunjenici napali Vrliku. Poginulo je nekoliko gardista, desetak je ranjeno, o civilnim \xc5\xbertvama prvotno nije bilo informacija.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nSinj je grad u Zagori. Le\xc5\xbei na sjeverozapadnom rubu Sinjskoga polja. Nalazi se na 320 m nadmorske visine. Rijeka Cetina sa isto\xc4\x8dne i sjeverne strane obilazi grad. 15 km sjevernije od Sinja nalazi se planina Dinara (1831 m). Kame\xc5\xa1nica se nalazi 10 km sjeveroisto\xc4\x8dno, preko Cetine. Svilaja se nalazi 8 km zapadno, preko brda Pli\xc5\xa1ivice (986 m). Na jugozapadu se nalazi brdo Visoka (890 m)._NEWLINE_Udaljen je 36 km od Splita._NEWLINE_Dalje prema jugu, od Jadrana ga razdvaja planina Mosor (1339 m)._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1te je Sinjske i Cetinske krajine.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nSinj ima submediteransku klimu. _NEWLINE_Zime su vla\xc5\xbene i svje\xc5\xbee, posebno jutra, tada se temperatura zna spustiti i ispod -10\xc2\xb0C._NEWLINE_Ljeta su vru\xc4\x87a, temperatura zna biti i iznad +40\xc2\xb0C, dijelom zbog toga \xc5\xa1to se grad nalazi u kotlini. _NEWLINE_Iz istog razloga Sinj je zimi jedan od hladnijih, ljeti jedan od najtoplijih dalmatinskih gradova.\n_START_SECTION_\nPopis 2011.\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu stanovni\xc5\xa1tva 2011. godine grad Sinj ima 24.826 stanovnika. Po narodnosti 98,88% stanovnika grada Sinja su Hrvati, a 96,31% po vjerskom opredjeljenju su katolici.\n_START_SECTION_\nPopis 2001.\n_START_PARAGRAPH_\nHrvati predstavljaju ve\xc4\x87insko stanovni\xc5\xa1tvo grada Sinja prema slu\xc5\xbebenom popisu iz 2001. godine.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nU procesu nastajanja je gospodarska zona Kukuzovac._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1te grada poznato je po velikom broju kafi\xc4\x87a, oko 100, \xc5\xa1to je svojevrstan rekord u odnosu na broj stanovnika.\n_START_SECTION_\nSinjska alka\n_START_PARAGRAPH_\nSinjska alka je naziv vite\xc5\xa1ke igre koja je poznata cijelom svijetu.Tr\xc4\x8di se svake godine u prvoj nedjelji mjeseca kolovoza izvodi u Sinju. Sudionik alke (alkar) mora na konju u punom galopu kopljem pogoditi sredi\xc5\xa1te malog \xc5\xbeeljeznog kruga koji se zove alka, a koji se nalazi na visini od oko 3,2 m iznad tla. Alkari i alkarski momci mogu biti samo punoljetni mu\xc5\xa1karci ro\xc4\x91eni u Cetinskoj krajini. Danas alka privla\xc4\x8di veliki broj turista i veliku medijsku pozornost.'