b'\n_START_ARTICLE_\nAmeri\xc4\x8dki rakun\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveni naziv rakuna, Procyon lotor, zna\xc4\x8di "pera\xc4\x8d prije pasa"; lotor (lat.) zna\xc4\x8di "pera\xc4\x8d", Procyon (latinizirani gr\xc4\x8dki od \xcf\x80\xcf\x81\xce\xbf-) zna\xc4\x8di "prije", a \xce\xba\xcf\x8d\xcf\x89\xce\xbd zna\xc4\x8di "pas".\n_START_SECTION_\nTaksonomija\n_START_PARAGRAPH_\nU prvim desetlje\xc4\x87ima nakon \xc5\xa1to su ga otkrili pripadnici ekspedicije Kristofora Kolumba - prve osobe koja je ostavila pisani trag o ovoj vrsti - taksonomi su smatrali da je rakun u srodstvu s mnogim razli\xc4\x8ditim vrstama, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i pse, ma\xc4\x8dke, jazavce i posebno medvjede. Carl Linne, otac moderne taksonomije, svrstao je rakuna u rod Ursus, prvo kao Ursus cauda elongata ("dugorepi medvjed") u drugom izdanju svoje knjige Systema Naturae, a zatim kao Ursus Lotor ("medvjed pera\xc4\x8d") u desetom izdanju. Gottlieb Conrad Christian Storr je 1780. godine svrstao rakuna u odvojeni rod Procyon, \xc5\xa1to se mo\xc5\xbee prevesti kao "prije psa" ili "sli\xc4\x8dan psu". Tako\xc4\x91er je mogu\xc4\x87e da je Storr imao na umu rakunov no\xc4\x87ni \xc5\xbeivot i zato odabrao zvijezdu Procyon kao eponim za vrstu.\n_START_SECTION_\nEvolucija\n_START_PARAGRAPH_\nNa osnovu fosila iz Francuske i Njema\xc4\x8dke, smatra se da su prvi pripadnici porodice Procyonidae \xc5\xbeivjeli u Europi u kasnom oligocenu prije oko 25 milijuna godina. Sli\xc4\x8dni oblici zuba i lubanje ukazuju na to da prokionidi i kune imaju zajedni\xc4\x8dkog pretka, ali molekularna analiza pokazala je da su rakunima jo\xc5\xa1 srodniji medvjedi. Nakon \xc5\xa1to su tada postoje\xc4\x87e vrste pre\xc5\xa1le Beringov prolaz barem \xc5\xa1est milijuna godina poslije, centar rasprostranjenosti vjerojatno je bila Srednja Amerika. Za koatije (Nasua i Nasuella) i rakune (Procyon) smatra se da mo\xc5\xbeda imaju zajedni\xc4\x8dkog pretka u rodu Paranasua koji je postojao izme\xc4\x91u 5,2 i 6,0 milijuna godina. Ova pretpostavka, koja se temelji na morfolo\xc5\xa1koj poredbi, proturje\xc4\x8di geneti\xc4\x8dkoj analizi iz 2006. godine koja pokazuje da su rakuni srodniji prstenorepim ma\xc4\x8dkama. Za razliku od ostalih prokionida, poput rakuna rakojeda (Procyon cancrivorus), preci obi\xc4\x8dnog rakuna napustili su tropska i suptropska podru\xc4\x8dja i preselili se na sjever prije oko \xc4\x8detiri milijuna godina, u selidbi koja je potvr\xc4\x91ena otkri\xc4\x87em fosila iz perioda srednjeg Pliocena u Velikoj nizini.\n_START_SECTION_\nPodvrste\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetiri podvrste rakuna endemi\xc4\x8dne za malene karipske i srednjoameri\xc4\x8dke otoke \xc4\x8desto su smatrane kao odvojene vrste nakon njihova otkri\xc4\x87a. To su bahamski rakun i guadeloupeski rakun, koji su vrlo sli\xc4\x8dni jedan drugom; rakun s Tres Mariasa, koji je ve\xc4\x87i nego prosje\xc4\x8dno i ima ko\xc5\xa1\xc4\x8datu glavu; i izumrli barbadoski rakun. Izu\xc4\x8davanja njihovih morfolo\xc5\xa1kih i geneti\xc4\x8dkih osobina iz 1999., 2003. i 2005. godine dovele su do toga da se svi ovi oto\xc4\x8dni rakuni svrstaju kao podvrste obi\xc4\x8dnog rakuna u tre\xc4\x87em izdanju Vrste sisavaca svijeta (2005.). Populacija rakuna s petog otoka, cozumelski rakun, koji te\xc5\xbei samo 3 - 4 kg i ima veoma malene zube, jo\xc5\xa1 uvijek se smatra kao odvojena vrsta._NEWLINE_\xc4\x8cetiri najmanje podvrste rakuna, s prosje\xc4\x8dnom te\xc5\xbeinom od 2 do 3 kg, nastanjuju ju\xc5\xbenu obalu Floride i obli\xc5\xbenje otoke; jedan je primjer Procyon lotor marinus. Ve\xc4\x87ina od ostalih 15 podvrsta razlikuje se neznatno po boji krzna, veli\xc4\x8dini i drugim tjelesnim osobinama. Dvije najrasprostranjenije podvrste su isto\xc4\x8dni rakun (Procyon lotor lotor) i rakun iz doline gornjeg Mississippija (Procyon lotor hirtus). Obje imaju relativno tamno krzno i dugu dlaku, ali ovaj je drugi ve\xc4\x87i od isto\xc4\x8dnog rakuna. Isto\xc4\x8dni rakun nastanjuje sve dr\xc5\xbeave SAD-a i Kanadske provincije do sjevera Ju\xc5\xbene Karoline i Tennesseeja. Areal rakuna iz doline gornjeg Mississippija pokriva sve dr\xc5\xbeave SAD-a i Kanadske provincije do sjevera Louisiane, Texasa i Novog Meksika.\n_START_SECTION_\nFizi\xc4\x8dke karakteristike\n_START_PARAGRAPH_\nRakuni su od glave do stra\xc5\xbenjih udova dugi izme\xc4\x91u 40 i 70 cm, ne uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i rep koji mo\xc5\xbee biti duga\xc4\x8dak izme\xc4\x91u 20 i 40 cm, ali obi\xc4\x8dno nije du\xc5\xbei od 25 cm. Visina je ramena izme\xc4\x91u 23 i 30 cm. Lubanja odraslih mu\xc5\xbejaka duga je izme\xc4\x91u 94,3 i 125,8 mm, a \xc5\xa1iroka izme\xc4\x91u 60,2 i 89,1 mm; lubanja \xc5\xbeenki duga je izme\xc4\x91u 89,4 i 115,9 mm, a \xc5\xa1iroka izme\xc4\x91u 58,3 i 81,2 mm. Te\xc5\xbeina odraslog rakuna zna\xc4\x8dajno varira po stani\xc5\xa1tu; mo\xc5\xbee biti izme\xc4\x91u 2 i 14 kg, ali je obi\xc4\x8dno izme\xc4\x91u 3,5 i 9 kg. Najmanje jedinke nastanjuju jug Floride, a oni na sjevernim granicama obi\xc4\x8dno su najve\xc4\x87i. Mu\xc5\xbejaci su obi\xc4\x8dno 15 do 20% te\xc5\xbei od \xc5\xbeenki. Na po\xc4\x8detku zime rakun mo\xc5\xbee te\xc5\xbeiti dvostruko vi\xc5\xa1e nego u prolje\xc4\x87e, zbog nakupina masti. Rakun je jedan od sisavaca \xc4\x8dija te\xc5\xbeina najvi\xc5\xa1e varira. Najte\xc5\xbei zabilje\xc5\xbeeni primjerak te\xc5\xbeio je 28,4 kg, daleko najte\xc5\xbei primjerak u cijeloj porodici Procyonidae. _NEWLINE_Najkarakteristi\xc4\x8dnija osobina rakuna jest crno krzno oko o\xc4\x8diju koje je u jakom kontrastu s okolnim krznom. Ono podsje\xc4\x87a na "banditovu masku" i tako je podr\xc5\xbeala reputaciju ove \xc5\xbeivotinje kao lopova. Neznatno zaobljene u\xc5\xa1i tako\xc4\x91er su okru\xc5\xbeene bijelim krznom. Pretpostavlja se da rakuni mogu bolje prepoznati izraze lica i poziciju zahvaljuju\xc4\x87i ovoj neobi\xc4\x8dnoj boji lica te tamnim i svijetlim prstenovima na repu. Prstenovi sli\xc4\x8de prstenovima na repu kod prstenorepog lemura. Tamna maska mo\xc5\xbeda tako\xc4\x91er smanjuje odsjaj i potpoma\xc5\xbee no\xc4\x87ni vid. Na drugim dijelovima tijela duge i \xc4\x8dvrste dlake, koje sprje\xc4\x8davaju prodiranje vlage, obi\xc4\x8dno su u nijansama sive boje i, dosta manje, sme\xc4\x91e. Rakuni s vrlo tamnim krznom \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i su kod njema\xc4\x8dke populacije zato \xc5\xa1to su prvi pu\xc5\xa1teni primjerci bili tamne boje. Gusto potkrzno, koje \xc4\x8dini gotovo 90% krzna, \xc5\xa1titi rakuna od hladno\xc4\x87e i sastoji se od dlaka dugih izme\xc4\x91u 2 i 3 cm._NEWLINE_Rakun ima sposobnost uspravljanja na stra\xc5\xbenje noge kako bi mogao istra\xc5\xbeiti neki predmet prednjim udovima. Budu\xc4\x87i da rakuni imaju kratke noge u usporedbi sa svojim kompaktnim torzom, oni ne mogu brzo tr\xc4\x8dati niti skakati na veliku udaljenost. Njihova najve\xc4\x87a brzina je 16 do 24 km/h. Rakuni mogu plivati prosje\xc4\x8dnom brzinom od 5 km/h i mogu ostati u vodi nekoliko sati. Za sila\xc5\xbeenje niz drvo glavom nadolje - \xc5\xa1to je neobi\xc4\x8dna sposobnost sisavca te veli\xc4\x8dine - rakun okrene stra\xc5\xbenja stopala prema nazad. Rakuni se mogu znojiti i dahtati kako bi odr\xc5\xbeali tjelesnu temperaturu. _NEWLINE_Lubanje rakuna imaju kratku i \xc5\xa1iroku regiju lica i velik prostor za mozak. Du\xc5\xbeina lica manja je od du\xc5\xbeine same lubanje, a nosna je kost kratka i \xc5\xa1iroka. Zubi - 40 zuba s formulom: 3.1.4.2 (gornja \xc4\x8deljust) i 3.1.4.2 (donja \xc4\x8deljust) \xe2\x80\x94 prilago\xc4\x91ena je njihovu na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivota kao sve\xc5\xbedera: dera\xc4\x8di nisu o\xc5\xa1tri kao u pravih meso\xc5\xbedera, ali kutnjaci nisu tako \xc5\xa1iroki kao u biljo\xc5\xbedera. Baculum mu\xc5\xbejaka dug je oko 10 cm i jako zakrivljen na prednjem kraju. Znanstvenici ga \xc4\x8desto koriste kako bi odredili reproduktivni status jedinki. Sedam od trinaest identificiranih zvukova koristi se u komunikaciji izme\xc4\x91u majke i mladunca, a jedan zvuk sli\xc4\x8di pjevu ptica.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cula\n_START_PARAGRAPH_\nRakunovo je najva\xc5\xbenije \xc4\x8dulo njegovo \xc4\x8dulo dodira. Izuzetno osjetljive \xc5\xa1ape za\xc5\xa1ti\xc4\x87ene su tankim ko\xc5\xa1tanim slojem koji postane mekan kada se ovla\xc5\xbei. Nema ko\xc5\xbeice izme\xc4\x91u pet prstiju na \xc5\xa1api, \xc5\xa1to je neobi\xc4\x8dno za meso\xc5\xbedera. Gotovo dvije tre\xc4\x87ine podru\xc4\x8dja koje slu\xc5\xbei primanju nadra\xc5\xbeaja u mo\xc5\xbedanoj kori rakuna specijalizirana je za primanje opipljivih impulsa, vi\xc5\xa1e nego i u jedne druge \xc5\xbeivotinje. Mogu identificirati predmete prije nego \xc5\xa1to ih dodirnu uz pomo\xc4\x87 dla\xc4\x8dica koje se nalaze iznad njihovih o\xc5\xa1trih, neuvla\xc4\x8divih pand\xc5\xbei. Rakuni nemaju pokretljiv palac i zbog toga njihova ruka nije toliko spretna kao ruka primata. Nepoznato je za\xc5\xa1to nema utvr\xc4\x91enih negativnih efekata na dodir kada rakun satima stoji u vodi temperature ispod 10\xc2\xb0C._NEWLINE_Smatra se da su rakuni slijepi za boje ili ih barem vrlo slabo mogu razlikovati, iako su im o\xc4\x8di dobro prilago\xc4\x91ene za primje\xc4\x87ivanje zelene svjetlosti. Unato\xc4\x8d tome \xc5\xa1to je njihova dioptrija sli\xc4\x8dna \xc4\x8dovjekovoj i \xc5\xa1to dobro vide u polumraku, \xc4\x8dulo vida nije im veoma va\xc5\xbeno zato \xc5\xa1to lo\xc5\xa1e vide na daljinu. Uz to \xc5\xa1to je korisno za orijentiranje u mraku, \xc4\x8dulo mirisa va\xc5\xbeno je za me\xc4\x91usobnu komunikaciju. Sekret iz \xc5\xbelijezda (obi\xc4\x8dno analnih), mokra\xc4\x87a i izmet slu\xc5\xbee za ozna\xc4\x8davanje teritorija. Mogu \xc4\x8duti zvukove od 50 do 85 kHz, ali i tihe zvukove poput onih koje stvaraju gliste ispod zemlje.\n_START_SECTION_\nInteligencija\n_START_PARAGRAPH_\nPostoji samo nekoliko istra\xc5\xbeivanja o mentalnim sposobnostima rakuna, a ve\xc4\x87ina se njih temelji na \xc4\x8dulu dodira ove \xc5\xbeivotinje. U istra\xc5\xbeivanju etologa H. B. Davisa iz 1908. godine, rakuni su uspjeli otvoriti 11 od 13 kompleksnih brava u manje od 10 poku\xc5\xa1aja i nisu imali problema u ponavljanju akcije kada su brave bile promijenjene ili okrenute naopa\xc4\x8dke. Davis je zaklju\xc4\x8dio da su razumjeli apstraktne principe mehanizama za zaklju\xc4\x8davanje i da je njihova brzina u\xc4\x8denja ekvivalentna nekim primatima. Istra\xc5\xbeivanja iz 1963., 1973., 1975. i 1992. godine koncentrirale su se na pam\xc4\x87enje rakuna i dokazale da oni mogu pamtiti rje\xc5\xa1enja zadataka do tri godine. U istra\xc5\xbeivanju B. Pohl iz 1992. godine rakuni su mogli odmah razlikovati identi\xc4\x8dne i razli\xc4\x8dite simbole tri godine nakon kratke faze u\xc4\x8denja. Stanislas Dehaene navodi u svojoj knjizi The Number Sense da rakuni mogu razlikovati kutije koje sadr\xc5\xbee dvije ili \xc4\x8detiri bobice gro\xc5\xbe\xc4\x91a od onih koje sadr\xc5\xbee tri.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tveno pona\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nIstra\xc5\xbeivanja tijekom 1990-ih godina od etologa Stanleya D. Gehrta i Ulfa Hohmanna pokazala su da su rakuni dru\xc5\xa1tveni \xc5\xa1to se ti\xc4\x8de razli\xc4\x8ditih spolova i da nisu tipi\xc4\x8dno solitarni, kako se prije smatralo. \xc5\xbdenke u srodstvu \xc5\xbeive u takozvanom fisijsko-fuzijskom dru\xc5\xa1tvu, tj. dijele zajedni\xc4\x8dki prostor i povremeno se susre\xc4\x87u na podru\xc4\x8djima za hranjenje i razmno\xc5\xbeavanje. Nesrodni mu\xc5\xbejaci \xc4\x8desto formiraju nestalne dru\xc5\xa1tvene grupe mu\xc5\xbejaka kako bi odr\xc5\xbeali poziciju protiv drugih mu\xc5\xbejaka tijekom sezone parenja \xe2\x80\x93 ili protiv drugih potencijalnih prijetnji. Takve grupe obi\xc4\x8dno \xc4\x8dine najvi\xc5\xa1e \xc4\x8detiri jedinke. Budu\xc4\x87i da neki mu\xc5\xbejaci pokazuju agresivno pona\xc5\xa1anje prema mladuncima koji im nisu u srodstvu, majke se izoliraju od ostalih rakuna dok njihovi mladi nisu dovoljno veliki da bi se obranili. Po pitanju ova tri na\xc4\x8dina \xc5\xbeivota prisutna u rakuna, Hohmann je njihovu dru\xc5\xa1tvenu strukturu nazvao troklasnim dru\xc5\xa1tvom. Samuel I. Zeveloff, profesor zoologije na Dr\xc5\xbeavnom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu Weber i autor knjige Raccoons: A Natural History (Rakuni: prirodoslovlje), pa\xc5\xbeljiviji je u svojim interpretacijama i zaklju\xc4\x8duje da barem \xc5\xbeenke \xc5\xbeive same ve\xc4\x87inu vremena i, prema istra\xc5\xbeivanju Erika K. Fritzella u Sjevernoj Dakoti 1978. godine, tako\xc4\x91er i mu\xc5\xbejaci ako \xc5\xbeive na podru\xc4\x8djima gdje je gusto\xc4\x87a populacije malena._NEWLINE_Oblik i veli\xc4\x8dina rakunova teritorija varira s obzirom na njegovu starost, spol i stani\xc5\xa1te: odrasli dr\xc5\xbee podru\xc4\x8dja koja su dvostruko ve\xc4\x87a nego ona mladih jedinki. Dok veli\xc4\x8dine teritorija u negostoljubivim prerijama Sjeverne Dakote variraju izme\xc4\x91u 7 i 50 km\xc2\xb2 u mu\xc5\xbejaka i izme\xc4\x91u 2 i 16 km\xc2\xb2 u \xc5\xbeenki, prosje\xc4\x8dna veli\xc4\x8dina u mo\xc4\x8dvarama jezera Erie je 0,49 km\xc2\xb2. Bez obzira na to da li se teritoriji vi\xc5\xa1e jedinki preklapaju, obi\xc4\x8dno se ne brane aktivno izvan sezone parenja ako ima dovoljno hrane. Pretpostavlja se da se granice teritorija obilje\xc5\xbeavaju mirisom, koji tako\xc4\x91er slu\xc5\xbei za identificiranje jedinki. Mokra\xc4\x87a i izmet na zajedni\xc4\x8dkim mjestima za obavljanje nu\xc5\xbede mogu dati informacije o podru\xc4\x8djima za hranjenje, budu\xc4\x87i da je zabilje\xc5\xbeeno da se rakuni tu okupljaju za zajedni\xc4\x8dko hranjenje, spavanje i igranje._NEWLINE_\xc5\xa0to se ti\xc4\x8de generalnog pona\xc5\xa1anja rakuna, Gehrt isti\xc4\x8de da "se obi\xc4\x8dno mo\xc5\xbee na\xc4\x87i 10 do 15% onih koji se pona\xc5\xa1aju potpuno suprotno" od o\xc4\x8dekivanog.\n_START_SECTION_\nIshrana\n_START_PARAGRAPH_\nIako su obi\xc4\x8dno no\xc4\x87ne \xc5\xbeivotinje, rakuni su ponekada aktivni danju kako bi iskoristili dostupne izvore hrane. Ishrana im se sastoji od oko 40% beskralje\xc5\xbenjaka i 27% kralje\xc5\xbenjaka. Budu\xc4\x87i da mu se ishrana sastoji od razne hrane, Zeveloff tvrdi da je rakun "mo\xc5\xbeda jedna od oportunisti\xc4\x8dkijih \xc5\xbeivotinja na svijetu". Iako se u prolje\xc4\x87e i rano ljeto uglavnom hrani kukcima, crvima i drugim \xc5\xbeivotinjama dostupnim rano u godini, vi\xc5\xa1e voli vo\xc4\x87e i ora\xc5\xa1aste plodove, poput \xc5\xbeireva i lje\xc5\xa1njaka; oni se pojavljuju kasno u ljeto i u jesen i predstavljaju bogat izvor kalorija za skupljanje masnih naslaga za zimu. Unato\xc4\x8d uobi\xc4\x8dajenom mi\xc5\xa1ljenju, rakuni jedu aktivan i veliki plijen poput ptica i sisavaca vrlo rijetko, budu\xc4\x87i da vi\xc5\xa1e vole plijen kojeg je lak\xc5\xa1e uloviti, posebno ribe i vodozemce. Kada ima dosta hrane, rakuni mogu razviti jaka induvidualna preferiranja prema nekoj vrsti hrane. U sjevernom dijelu svojeg reala rakuni padaju u zimski san i drasti\xc4\x8dno smanjuju svoju aktivnost sve dok se snijeg na otopi.\n_START_SECTION_\nPranje hrane\n_START_PARAGRAPH_\nRakuni skupljaju hranu i druge predmete svojim prednjim udovima kako bi ih razgledali i otklonili ne\xc5\xbeeljene dijelove. Osjetljivost na dodir njihovih prednjih udova se pove\xc4\x87ava ako se ova radnja odvija pod vodom, budu\xc4\x87i da voda omek\xc5\xa1ava tvrdi sloj koji prekriva \xc5\xa1ape. Me\xc4\x91utim, pona\xc5\xa1anje promatrano kod rakuna u zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu, kada odnose hranu do vode i "peru" je prije nego \xc5\xa1to je pojedu, nije zabilje\xc5\xbeeno u divljini. Prirodoslovac Georges-Louis Leclerc, Comte de Buffon (1707.\xe2\x80\x931788.) je vjerovao da rakuni nemaju adekvatnu proizvodnju pljuva\xc4\x8dke koja vla\xc5\xbei hranu, pa da stoga moraju vla\xc5\xbeiti hranu, ali ovo je sigurno neto\xc4\x8dno. Rakuni u zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu vla\xc5\xbee hranu \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e kada potok nije dalje od 3 m od njih. Na\xc5\xa1iroko prihva\xc4\x87ena teorija ka\xc5\xbee da je vla\xc5\xbeenje instinktivno pona\xc5\xa1anje koje imitira tra\xc5\xbeenje hrane na obalama rijeka i sl. Ovo podr\xc5\xbeavaju zapa\xc5\xbeanja da hranu podrijetlom iz vode rakuni \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e vla\xc5\xbee. Izgleda da \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enje prljave hrane nije razlog "pranja". Stru\xc4\x8dnjaci su bacili sumnju na vjerodostojnost zapa\xc5\xbeanja divljih rakuna dok vla\xc5\xbee hranu.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeavanje\n_START_PARAGRAPH_\nRakuni se obi\xc4\x8dno pare u periodu kojeg izaziva pove\xc4\x87ana koli\xc4\x8dina svjetlosti izme\xc4\x91u kasnog sije\xc4\x8dnja i sredine o\xc5\xbeujka. Me\xc4\x91utim, postoje ve\xc4\x87e regionalne razlike koje koli\xc4\x8dina svjetlosti ne mo\xc5\xbee u potpunosti izazvati. Na primjer, dok se rakuni na jugu SAD-a obi\xc4\x8dno pare kasnije od prosjeka, sezona parenja u Manitobi ima svoj vrhunac kasnije nego obi\xc4\x8dno u o\xc5\xbeujku i nastavlja se do lipnja. Tijekom sezone parenja, mu\xc5\xbejaci lutaju svojom teritorijom u potrazi za \xc5\xbeenkama u poku\xc5\xa1aju da ih zavedu u periodu od tri do \xc4\x8detiri dana kada je za\xc4\x8de\xc4\x87e mogu\xc4\x87e. Ovi susreti se \xc4\x8desto de\xc5\xa1avaju na glavnim mjestima okupljanja. Kopulacija, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i predigru, mo\xc5\xbee trajati preko jednog sata i ponavlja se nekoliko no\xc4\x87i zaredom. Pretpostavlja se da slabiji pripadnici mu\xc5\xa1kih grupa tako\xc4\x91er dobijaju \xc5\xa1ansu za parenje jer se sna\xc5\xbeniji ne mogu pariti sa svim dostupnim \xc5\xbeenkama. U jednom sitra\xc5\xbeivanju provedenom na jugu Teksasa tijekom sezona parenja od 1990. do 1992. godine, oko jedne tre\xc4\x87ine svih \xc5\xbeenki se parilo sa vi\xc5\xa1e nego jednim mu\xc5\xbejakom. Ako \xc5\xbeenka ne postane skotna ili ako rano izgubi mladunce, ponekada ponovo postane plodna nakon 80 do 140 dana._NEWLINE_Nakon skotnosti od 63 do 65 dana (iako je mogu\xc4\x87e od 54 do 70 dana), \xc5\xbeenka donosi na svijet leglo od dva do pet mladunaca. Prosje\xc4\x8dna veli\xc4\x8dina legla mnogo varira po stani\xc5\xa1tu, od 2,5 u Alabami do 4,8 u Sjevernoj Dakoti. Ve\xc4\x87a legla su \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a na podru\xc4\x8djima sa ve\xc4\x87om stopom smrtnosti od, npr., lova ili hladnih zima. Dok mu\xc5\xa1ki jednogodi\xc5\xa1njaci dosti\xc5\xbeu spolnu zrelost tek nakon glavne sezone parenja, jednogodi\xc5\xa1nje \xc5\xbeenke mogu nadoknaditi visoku stopu smrtnosti i ponekada kote 50% svih mladih ro\xc4\x91enih tijekom jedne godine. Mu\xc5\xbejaci ne poma\xc5\xbeu u podizanju mladih. Mladunci su slijepi i gluhi na ro\xc4\x91enju, ali je njihova maska ve\xc4\x87 vidljiva na svijetlom krznu. Te\xc5\xbeina 10 cm dugog mladunca na ro\xc4\x91enju je izme\xc4\x91u 60 i 75 grama. U\xc5\xa1ni kanali im se otvaraju nakon 18 do 23 dana, nekoliko dana prije nego im se o\xc4\x8di otvore po prvi put. Kada mladunci postignu te\xc5\xbeinu od oko 1 kg, oni po\xc4\x8dinju istra\xc5\xbeivati svijet izvan jazbine; \xc4\x8dvrstu hranu po\xc4\x8dinju jesti nakon \xc5\xa1est do devet tjedana. Nakon ovoga ih majka sve manje doji; odbija ih od sise nakon 16 tjedana. U jesen, nakon \xc5\xa1to im je majka pokazala jazbine i mjesta za hranjenje, mladunci se razilaze. Dok mnoge \xc5\xbeenke ostaju blizu teritorije svoje majke, mu\xc5\xbejaci se ponekada udalje vi\xc5\xa1e od 20 km. To se smatra instinktivnim pona\xc5\xa1anjem koje sprje\xc4\x8dava parenje u srodstvu. Me\xc4\x91utim, majka i mladunci u hladnim podru\xc4\x8djima tijekom hladnijih zima ponekada dijele jazbinu.\n_START_SECTION_\nDu\xc5\xbeina \xc5\xbeivota\n_START_PARAGRAPH_\nRakuni u zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu mogu \xc5\xbeivjeti vi\xc5\xa1e od 20 godina. Me\xc4\x91utim, du\xc5\xbeina \xc5\xbeivota u divljini je samo 1,8 do 3,1 godina, ovisno o uvjetima koji se odnose na gusto\xc4\x87u prometa, lov i vrijeme. Nije neobi\xc4\x8dno da samo polovica mladunaca ro\xc4\x91enih tijekom jedne godine pre\xc5\xbeive cijelu godinu. Nakon ove to\xc4\x8dke, godi\xc5\xa1nja smrtnost pada na izme\xc4\x91u 10 i 30%. Mladi rakuni su ranjivi na gubitak majke ili glad, posebno tijekom dugih i hladnih zima. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i prirodni uzrok smrti kod sjevernoameri\xc4\x8dke populacije rakuna je pse\xc4\x87a kuga, koja mo\xc5\xbee dosti\xc4\x87i epidemijske razmjere i ubiti gotovo cijelu lokalnu populaciju rakuna. U podru\xc4\x8djima sa gustim prometom i ra\xc5\xa1irenim lovom ovi \xc4\x8dimbenici mogu biti krivi za 90% smrti odraslih rakuna._NEWLINE_Najva\xc5\xbeniji prirodni grabe\xc5\xbeljivci rakuna su ris, kojot i velike sove koje uglavnom love mladunce. U Chesapeake Bayu rakuni su me\xc4\x91u najva\xc5\xbenijim plijenom bjeloglavog \xc5\xa1tekavca. U arealima u koje su uvezeni u biv\xc5\xa1em Sovjetskom savezu njihovi glavni neprijatelji su vukovi, risevi i sove. Me\xc4\x91utim, grabe\xc5\xbeljivci nisu glavni uzrok smrti, posebno zato \xc5\xa1to su ve\xc4\x87i grabe\xc5\xbeljivci u mnogim podru\xc4\x8djima koja rakuni nastanjuju istrijebljeni.\n_START_SECTION_\nStani\xc5\xa1te\n_START_PARAGRAPH_\nIako su tijekom posljednjih desetlje\xc4\x87a \xc5\xbeivjeli u rijetko po\xc5\xa1umljenim podru\xc4\x8djima, rakuni ovise o vertikalnim srukturama za penjanje kada se osjete ugro\xc5\xbeeni. Zbog toga izbjegavaju otvoreni teren i podru\xc4\x8dja sa visokom koncentracijom bukvi, budu\xc4\x87i da je njena kora preglatka za penjanje. Rupe u starom hra\xc5\xa1\xc4\x87u i drugom drve\xc4\x87u i pukotine u kamenu su rakunima omiljeno mjesto za spavanje, prezimljavanje i ko\xc4\x87enje. Ako takve jazbine nisu dostupne ili ako je dola\xc5\xbeenje do njih te\xc5\xa1ko, rakuni iskoriste jazbine koje su iskopali drugi sisavci, gusto grmlje, udubine blizu ceste u urbanim podru\xc4\x8djima ili ra\xc4\x8dvanje grana na drvetu. U jednom istra\xc5\xbeivanju u brdima Njema\xc4\x8dke, vi\xc5\xa1e od 60% svih mjesta za spavanje je bilo iskori\xc5\xa1teno samo jednom, ali one jazbine koje su bile iskori\xc5\xa1tene barem deset puta \xc4\x8dinile su oko 70% svih skrovi\xc5\xa1ta koja su se koristila vi\xc5\xa1e od jedanput. Budu\xc4\x87i da vodozemci, rakovi i druge \xc5\xbeivotinje koje \xc5\xbeive oko jezera i rijeka \xc4\x8dine va\xc5\xbean dio ishrane rakuna, dolinske listopadne i mje\xc5\xa1ovite \xc5\xa1ume u kojima ima dosta voda i mo\xc4\x8dvara odr\xc5\xbeavaju najve\xc4\x87u gusto\xc4\x87u naseljenosti. Dok u prerijama gusto\xc4\x87a populacije varira od 0,5 do 3,2 \xc5\xbeivotinje po kvadratnom kilometru i u planinskim \xc5\xa1umama obi\xc4\x8dno ne prelazi 6 \xc5\xbeivotinja po kvadratnom kilometru, u dolinskim \xc5\xa1umama i mo\xc4\x8dvarama mo\xc5\xbee \xc5\xbeivjeti vi\xc5\xa1e od 20 rakuna po kavdratnom kilometru.\n_START_SECTION_\nRasprostranjenost u Sjevernoj Americi\n_START_PARAGRAPH_\nRakuni su \xc4\x8desti u Sjevernoj Americi od Kanade do Paname, gdje podvrsta P. l. pumilus koegzistira sa rakunom rakojedom (P. cancrivorus). Populacija na Hispanioli je bila istrijebljena ve\xc4\x87 1513. godine od strane \xc5\xa1panskih kolonista koji su ih lovili radi mesa. Rakuni su tako\xc4\x91er bili istrijebljeni na Kubi i Jamajci, gdje su zabilje\xc5\xbeeni 1687. godine. Bahamski rakun (P. l. maynardi), Guadeloupe\xc5\xa1ki rakun (P. l. minor) i rakun sa otoka Tres Marias (P. l. insularis) su 1996. godine svrstani me\xc4\x91u ugro\xc5\xbeene vrste prema IUCN-u._NEWLINE_Postoje dokazi da su u pred-kolumbijskim vremenima rakuni bili brojni samo oko rijeka i u \xc5\xa1umama na jugoistoku SAD-a. Budu\xc4\x87i da rakuni nisu bili spomenuti od strane prvih ameri\xc4\x8dkih pionira koji su istra\xc5\xbeivali sredi\xc5\xa1te i sjever SAD-a, njihovo \xc5\xa1irenje se mo\xc5\xbeda odigralo nekoliko desetlje\xc4\x87a prije 20. stolje\xc4\x87a. Od 1950-ih, rakuni su se pro\xc5\xa1irili od Vancouvera (\xc5\xa1to je prije bila sjeverna granica njihovog areala) do sjevernih dijelova \xc4\x8detiri Kanadske provincije u sredi\xc5\xa1njim predjelima te dr\xc5\xbeave. Nova stani\xc5\xa1ta (osim urbanih) koja su rakuni zauzeli su planine, prerije i obalne mo\xc4\x8dvare. Nakon populacijske eksplozije 1940-ih godina, procijenjeni broj rakuna u Sjevernoj Americi tijekom kasnih 1980-ih je bio 15 do 20 puta vi\xc5\xa1i nego tijekom 1930-ih, kada su rakuni bili prili\xc4\x8dno rijetki. Urbanizacija, ekspanzija poljoprivrede, namjerno uvo\xc5\xbeenje i istrjebljenje prirodnih grabe\xc5\xbeljivaca rakuna su vjerojatno izazvala ovo pove\xc4\x87anje u broju i rasprostranjenosti.\n_START_SECTION_\nRasprostranjenost izvan Sjeverne Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nKao rezultat bijega i namjernog uvo\xc5\xbeenja sredinom 20-og stolje\xc4\x87a, rakun je sada rasprostranjen u nekoliko europskih i azijskih zemalja. Vi\xc4\x91eni su u svim zemljama koje grani\xc4\x8de sa Njema\xc4\x8dkom, koja ima najve\xc4\x87u populaciju izvan Sjeverne Amerike. Jo\xc5\xa1 jedna stabilna populacija postoji na sjeveru Francuske, gdje je nekoliko rakuna ku\xc4\x87nih ljubimaca pu\xc5\xa1teno 1966. godine. Izme\xc4\x91u 1936. i 1958. godine pu\xc5\xa1teno je 1243 \xc5\xbeivotinja u devet regija biv\xc5\xa1eg Sovjetskog Saveza sa svrhom osnivanja populacije koja bi se lovila radi krzna. Dva uvo\xc4\x91enja su bila uspje\xc5\xa1na: na jugu Bjelorusije ize\xc4\x91u 1954. i 1958. godine i u Azerbajd\xc5\xbeanu izme\xc4\x91u 1941. i 1957. godine. Sa sezonskim prinosom od 1000 do 1500 jedinki, godine 1974. procijenjeno je da populaciju na Kavkazu \xc4\x8dini 20 000 \xc5\xbeivotinja, a da je gusto\xc4\x87a \xc4\x8detiri \xc5\xbeivotinje po kvadratnom kilometru. U Japan je uvezeno do 1500 rakuna kao ku\xc4\x87nih ljubimaca svake godine nakon uspjeha crtanog filma Rascal the Raccoon (Rakun zvani Rascal). Godine 2004. potomci pobjeglih ili pu\xc5\xa1tenih primjeraka \xc5\xbeivjeli su u 42 od 47 prefektura Japana.\n_START_SECTION_\nRasprostranjenost u Njema\xc4\x8dkoj\n_START_PARAGRAPH_\nDva para rakuna, koji su bili ku\xc4\x87ni ljubimci, pu\xc5\xa1tena su 12. travnja 1934. godine u divljinu na sjeveru Hessena od strane nadstojnika \xc5\xa1ume Wilhelma Freiherra Sitticha von Berlepscha, na zahtjev njihovog vlasnika, uzgajiva\xc4\x8da peradi Rolfa Haaga. Pustio ih je dva tjedna prije nego \xc5\xa1to je dobio dozvolu od pruskog ureda za lovstvo "za boga\xc4\x87enje \xc5\xbeivotinjskog svijeta", kako je Haag naveo u svom zahtjevu. Nekoliko prija\xc5\xa1njih poku\xc5\xa1aja da se rakune uveze u Njema\xc4\x8dku nije bilo uspje\xc5\xa1no. Druga populacija osnovana je u Isto\xc4\x8dnoj Njema\xc4\x8dkoj 1945. godine kada je 25 rakuna s farme za uzgoj krzna\xc5\xa1ica u Wolfshagenu pobjeglo do Isto\xc4\x8dnog Berlina nakon zra\xc4\x8dnog napada. Navedene dvije populacije parazitolo\xc5\xa1ki su razli\xc4\x8dite: 70% rakuna hessenske populacije zara\xc5\xbeeno je crvom Baylisascaris procyonis, ali nijedna jedinka iz brandenbur\xc5\xa1ke populacije nije zara\xc5\xbeena tim parazitom. Procijenjeni broj rakuna u hessenskoj regiji je bio 285 \xc5\xbeivotinja 1956. godine, preko 20 000 1970. godine i izme\xc4\x91u 200 000 i 400 000 jedinki u cijeloj Njema\xc4\x8dkoj 2008. godine._NEWLINE_Rakun je u Njema\xc4\x8dkoj bio za\xc5\xa1ti\xc4\x87ena vrsta, ali je u 14 saveznih dr\xc5\xbeava progla\xc5\xa1en divlja\xc4\x8di od 1954. godine. Lovci i za\xc5\xa1titnici okoli\xc5\xa1a smatraju da se rakun nekontrolirano \xc5\xa1iri, \xc5\xa1to je prijetnja za\xc5\xa1ti\xc4\x87enim vrstama ptica i starosjedila\xc4\x8dkim vrstama meso\xc5\xbedera. Ovakvom pogledu se protivi zoolog Frank-Uwe Michler, koji nije na\xc5\xa1ao dokaze da je visoka gusto\xc4\x87a populacije imala efekta na biodiverzitet na tom podru\xc4\x8dju. Hohmann dr\xc5\xbei da ekstenzivni lov ne mo\xc5\xbee biti izazvan nedostatkom prirodnih grabe\xc5\xbeljivaca, zato \xc5\xa1to smrt zbog drugih grabe\xc5\xbeljivaca nije va\xc5\xbean uzrok smrti kod sjevernoameri\xc4\x8dkih rakuna.\n_START_SECTION_\nRasprostranjenost u biv\xc5\xa1em SSSR-u\n_START_PARAGRAPH_\nEksperimenti za aklimatiziranje rakuna u SSSR po\xc4\x8deli su 1936. godine i ponavljani su jo\xc5\xa1 25 puta do 1962. godine. Sveukupno su pu\xc5\xa1tene 1222 jedinke, od kojih su 64 do\xc5\xa1le iz ZOO vrtova i farmi za uzgoj krzna\xc5\xa1ica (od njih je 38 do\xc5\xa1lo iz Zapadne Europe). Ostali rakuni potje\xc4\x8du iz populacije u Zakavkazju. Areal sovjetski rakuna nikada nije bio jedinstven i isti zato \xc5\xa1to su ih ljudi uvozili na razli\xc4\x8dite lokacije koje su daleko jedna od druge. Sva uvo\xc4\x91enja u Ruski daleki istok su bila neuspje\xc5\xa1na; melanisti\xc4\x8dni rakuni su bili pu\xc5\xa1teni na Petrov otok blizu Vladivostoka i u neka podru\xc4\x8dja ju\xc5\xbenog Primorskog kraja, ali su umrli. U Srednjoj Aziji rakuni su pu\xc5\xa1teni u Kirgistan, ali kasnije je zabilje\xc5\xbeeno da su bili "prakti\xc4\x8dki neprisutni" u sije\xc4\x8dnju 1963. godine. Velika i stabilna populacija rakuna (godi\xc5\xa1nji ulov je 1000\xe2\x80\x931500 jedinki) je osnovana u Azerbajd\xc5\xbeanu nakon uvo\xc4\x91enja u to podru\xc4\x8dje 1937. godine. Rakuni su pre\xc5\xbeivjeli uvo\xc4\x91enje blizu rijeke Terek, du\xc5\xbe rijeke Sulak i u nizine Dagestana. Poku\xc5\xa1aji da ih se uvede oko lijeve pritoke rijeke Kuban bili su neuspje\xc5\xa1ni. Uspje\xc5\xa1no su se aklimatizirali u Bjelorusiji, gdje su uvedeni u tri navrata (52, 37 i 38 jedinki 1954. i 1958. godine). Do 1. sije\xc4\x8dnja 1963. godine, u toj je dr\xc5\xbeavi zabilje\xc5\xbeeno 700 jedinki.\n_START_SECTION_\nUrbani rakuni\n_START_PARAGRAPH_\nZbog svoje prilagodljivosti, rakuni uspijevaju iskoristiti urbana podru\xc4\x8dja kao stani\xc5\xa1ta. Prva pojavljivanja su zabilje\xc5\xbeena u predgra\xc4\x91u Cincinnatija tijekom 1920-ih godina. Od 1950-ih, rakuni su prisutni u metropolama poput Washington, D.C., Chicagoa, i Torontoa. Od 1960-ih, Kassel je dom prvoj i najgu\xc5\xa1\xc4\x87oj europskoj populaciji rakuna na velikom urbanom podru\xc4\x8dju od 50 do 150 \xc5\xbeivotinja po kvadratnom kilometru, \xc5\xa1to se mo\xc5\xbee uporediti sa populacijom u urbanim podru\xc4\x8djima u Sjevernoj Americi. Veli\xc4\x8dine teritorija urbanih rakuna su samo 3 do 40 hektara za \xc5\xbeenke i 8 do 80 hektara za mu\xc5\xbejake. U malenim gradovima i predgra\xc4\x91ima mnogi rakuni spavaju u obli\xc5\xbenjoj \xc5\xa1umi nakon tra\xc5\xbeenja hrane oko naselja. Vo\xc4\x87e i kukci u vrtovima i otpaci su lako dostupna hrana. Nadalje, postoji veliki broj dodatnih podru\xc4\x8dja za spavanje u ovim podru\xc4\x8djima, poput rupa u starom drve\xc4\x87u u vrtovima, u ostavama, gara\xc5\xbeama, napu\xc5\xa1tenim ku\xc4\x87ama i tavanima. Postotak urbanih rakuna koji spavaju u napu\xc5\xa1tenim ili naseljenim ku\xc4\x87ama varira izme\xc4\x91u 15% u Washington, D.C. (1991.) do 43% u Kasselu (2003.).\n_START_SECTION_\nZdravlje\n_START_PARAGRAPH_\nRakuni su prenosnici bjesno\xc4\x87e, smrtonosne bolesti koju izaziva virus koji se nalazi u pljuva\xc4\x8dki i prenosi se ugrizom. \xc5\xa0irenje virusa je po\xc4\x8delo na Floridi i u Georgiji tijekom 1950-ih i podr\xc5\xbeali su ga uvo\xc5\xbeenje zara\xc5\xbeenih jedinki u Virginiju i Sjevernu Dakotu u kasnim 1970-im. Od 6940 zabilje\xc5\xbeenih slu\xc4\x8dajeva bjesno\xc4\x87e 2006. godine, 2615 (37,7%) je otpadalo na rakune. Ministarstvo poljoprivrede Sjedinjenih Dr\xc5\xbeava, kao i lokalne vlasti u nekoliko dr\xc5\xbeava SAD-a i u nekoliko provincija u Kanadi, razvilo je programe oralne vakcinacije kako bi se borili protiv \xc5\xa1irenja bolesti kod ugro\xc5\xbeenih populacija. Jedini smrtni slu\xc4\x8daj kod \xc4\x8dovjeka je zabilje\xc5\xbeen nakon prenosa virusa bjesno\xc4\x87e od rakuna. Me\xc4\x91u glavnim simptomima bjesno\xc4\x87e kod rakuna su op\xc4\x87enito bolestan izgled, smanjeno kretanje, nenormalno glasanje i agresivnost. Me\xc4\x91utim, nema uvijek vidljivih znakova i ve\xc4\x87ina jedniki ne pokazuje agresivno pona\xc5\xa1anje kao psi; rakuni sa bjesno\xc4\x87om se umjesto toga obi\xc4\x8dno sakriju u jazbine. Organizacije poput \xc5\xa0umske slu\xc5\xbebe Sjedinjenih Dr\xc5\xbeava poti\xc4\x8du ljude da se klone \xc5\xbeivotinja koje se pona\xc5\xa1aju ili izgledaju nenormalno i da obavijeste nadle\xc5\xbene osobe. Budu\xc4\x87i da zdrave jedinke, a posebno majke koje doje, \xc4\x8desto tra\xc5\xbee hranu tijekom dana, dnevna aktivnost nije pouzdan pokazatelj bjesno\xc4\x87e kod rakuna. _NEWLINE_Za razliku od bjesno\xc4\x87e, rakuni prenose barem desetak drugih patogenih bolesti koje ne uti\xc4\x8du na \xc4\x8dovjeka._NEWLINE_Neke od najva\xc5\xbenijih bakterijskih bolesti kod rakuna su leptospiroza, listerioza, tetanus o tularemija. Iako paraziti u tijelu mogu oslabiti njihov imunolo\xc5\xa1ku sustav, dobro hranjene jedinke mogu imati mnogo parazita u probavnom sustavu bez pokazivanja simptoma. Larve vrste Baylisascaris procyonis, koje se mogu na\xc4\x87i u izmetu i rijetko izaziva bolest kod ljudi, mo\xc5\xbee se progutati tijekom \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enja zahoda rakuna bez za\xc5\xa1tite.\n_START_SECTION_\nKonflikti\n_START_PARAGRAPH_\nPove\xc4\x87ani broj rakuna u urbanim podru\xc4\x8djima je zavr\xc5\xa1io sa razli\xc4\x8ditim reakcijama kod ljudi, od bijesa zbog njihovog prisustva do namjernog hranjenja rakuna. Neki stru\xc4\x8dnjaci za divlje \xc5\xbeivotinje i ve\xc4\x87ina dr\xc5\xbeavnih vlasti nisu skloni hranjenju divljih \xc5\xbeivotinja jer mogu postati veoma nametljivi i ovisni o ljudima kao izvoru hrane. Drugi stru\xc4\x8dnjaci u svojim knjigama poti\xc4\x8du hranjenje rakuna i drugih divljih \xc5\xbeivotinja. Rakuni koji se ne boje ljudi su razlog za zabrinutost kod onih koji ovakvo pona\xc5\xa1anje pripisuju bjesno\xc4\x87i, ali znanstvenici isti\xc4\x8du da je ovakvo pona\xc5\xa1anje vjerojatno prilagodba \xc5\xbeivljenju u stani\xc5\xa1tu u kojem je kontakt sa ljudima svakodnevan i to kod vi\xc5\xa1e generacija. Ozbiljni napadi na ljude od strane grupa rakuna koji nisu zara\xc5\xbeeni bjesno\xc4\x87om su izuzetno rijetki i gotovo uvijek su rezultat osje\xc4\x87aja ugro\xc5\xbeenosti kod rakuna; zabilje\xc5\xbeen je barem jedan takav napad._NEWLINE_</ref> Rakuni obi\xc4\x8dno ne ubijaju doma\xc4\x87e ma\xc4\x8dke i pse, ali prijavljeni su induvidualni slu\xc4\x8dajevi ubijanja._NEWLINE_Dok su prevrnute kante za sme\xc4\x87e i pokradeno vo\xc4\x87e sa drve\xc4\x87a samo neprijatnosti za vlasnike ku\xc4\x87a, popravak \xc5\xa1tete napravljene na tavanu koji je rakunima slu\xc5\xbeio kao skrovi\xc5\xa1te mo\xc5\xbee ko\xc5\xa1tati vi\xc5\xa1e tisu\xc4\x87a dolara. Premje\xc5\xa1tanje ili ubijanje rakuna bez dozvole je zabranjeno u mnogim urbanim podru\xc4\x8djima. Ove metode obi\xc4\x8dno rje\xc5\xa1avaju probleme samo sa vrlo agresivnim i divljim jedinkama, budu\xc4\x87i da za adekvatna skrovi\xc5\xa1ta zna vi\xc5\xa1e rakuna, ili se ta skrovi\xc5\xa1ta poslije vrlo brzo ponovo otkriju. Buka, ga\xc5\xa1enje i paljenje svjetla i neugodni mirisi su se pokazali efektivni u tjeranju majke i mladunaca prije nego \xc5\xa1to bi oni ina\xc4\x8de napustili skrovi\xc5\xa1te (kada su mladunci stari oko osam tjedana). Me\xc4\x91utim, obi\xc4\x8dno je za du\xc5\xbee razdoblje efektivno samo nedopu\xc5\xa1tanje da rakuni do\xc4\x91u do hrane i otpadaka._NEWLINE_Me\xc4\x91u svim vo\xc4\x87em i usjevima koji se uzgajaju u poljoprivrednim podru\xc4\x8djima, zreli kukuruz \xc5\xa1e\xc4\x87erac je najomiljeniji me\xc4\x91u rakunima. U dvogodi\xc5\xa1njem istra\xc5\xbeivanju Univerziteta Purdue iz 2004. godine, rakuni su bili krivi za 87% \xc5\xa1tete na kukuruzu. Kao i ostali grabe\xc5\xbeljivci, rakuni tra\xc5\xbee\xc4\x87i hranu mogu provaliti u koko\xc5\xa1injce i sl. kako bi lovili koko\xc5\xa1ke, patke, njihova jaja ili hranu. Budu\xc4\x87i da rakuni mogu provaliti u \xc5\xa1taore i poku\xc5\xa1ati otvoriti zatvorene kontejnere u kampovima, kamperima se predla\xc5\xbee da ne \xc4\x8duvaju hranu ili pastu za zube u \xc5\xa1atoru._NEWLINE_S obzirom na to da rakuni mogu do neke granice pove\xc4\x87ati stopu reprodukcije, ekstenzivni lov \xc4\x8desto ne rje\xc5\xa1ava probleme sa populacijom rakuna. Stariji mu\xc5\xbejaci tako\xc4\x91er mogu imati ve\xc4\x87e teritorije od mla\xc4\x91ih, \xc5\xa1to zavr\xc5\xa1ava manjom gusto\xc4\x87om populacije. Cijene poku\xc5\xa1aja da se rakuni istrijebe u su obi\xc4\x8dno mnogo ve\xc4\x87e nego cijene \xc5\xa1tete koju naprave rakuni.\n_START_SECTION_\nMitologija, umjetnost i zabava\n_START_PARAGRAPH_\nU mitologiji domoroda\xc4\x8dkih naroda u obije Amerike,rakun je bio predmet narodnih pri\xc4\x8da. Pri\xc4\x8de poput Kako rakuni uhvate toliko rakova, koju su smislili narod Tuscarora, centrira se na rakunovu vje\xc5\xa1tinu u tra\xc5\xbeenju hrane. U drugim pri\xc4\x8dama rakun je igrao ulogu varalice koji prevari ostale \xc5\xbeivotinje, poput kojota i vukova. Me\xc4\x91u ostalima, Sijuksi su vjerovali da rakun ima prirodne duhovne mo\xc4\x87i, budu\xc4\x87i da njegova maska predstavlja bojanje lica (crne i bijele linije nacrtane sa dva prsta) koje se koristi za povezivanje sa svijetom duhova. Azteci su nadnaravne sposobnosti naro\xc4\x8dito pripajali \xc5\xbeenkama, \xc4\x8dija je po\xc5\xbertvovanost za mladunce povezivana sa ulogom mudrih \xc5\xbeena u plemenskom dru\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Rakuni se pojavljuju u umjetnosti ameri\xc4\x8dkih domorodaca \xc5\xa1irom svog areala. Prona\xc4\x91eni su pteroglifi sa urezanim tragovima rakuna u Kanjonu Lewis u Texasu i u Okrugu Grayson u Kentuckyju; tako\xc4\x91er su prona\xc4\x91eni u Novom Meksiku i u Kaliforniji. Do detalja to\xc4\x8dna figurica napravljena od kvarca prona\xc4\x91ena je blizu rijeke Scioto. Zna\xc4\x8denje i zna\xc4\x8daj Struga rakunskih sve\xc4\x87enika, koji prikazuje stilizirani urez rakuna ostaju nepoznati._NEWLINE_U zapadnja\xc4\x8dkoj kulturi, napisano je nekoliko auobiografskih romana o \xc5\xbeivotu sa rakunom, od \xc4\x8dega je ve\xc4\x87ina literatura za djecu. Najpoznatija je knjiga Sterlinga Northa Rascal, u kojoj govori o tome kako je odgajao mladog rakuna tijekom Prvog svjetskog rata. Antropomorfni rakuni odnedavno igraju glavnu ulogu u animiranim televizijskim serijama The Raccoons, u filmu Preko ograde i u video igricama Sly Cooper.\n_START_SECTION_\nLov i trgovina krznom\n_START_PARAGRAPH_\nKrzno rakuna se koristi za pravljenje odje\xc4\x87e, posebno za ogrta\xc4\x8de i kape od ko\xc5\xbee rakuna. Ameri\xc4\x8dki domorodci su ga koristili ne samo za pravljenje zimske odje\xc4\x87e, ve\xc4\x87 su koristili repove kao ukras. _NEWLINE_U mnogim dijelovima SAD-a lov na rakune se jo\xc5\xa1 uvijek obavlja no\xc4\x87u sa psima, koji su posebno uzgajani na takvu vrstu lova. Psi slijede rakuna dok on na kraju ne pobjegne, obi\xc4\x8dno na drvo; tada se rakuna ubije ili ga se ostavi na \xc5\xbeivotu u svrhu budu\xc4\x87eg lova. Lovci mogu prepoznati kako napreduje lov po tome kako psi laju; oni imaju jedinstven lave\xc5\xbe kojim ukazuju na to da se rakun popeo na drvo.\n_START_SECTION_\nKao hrana\n_START_PARAGRAPH_\nDok su se uglavnom lovili radi krzna, rakuni su tako\xc4\x91er slu\xc5\xbeili kao izvor hrane za Ameri\xc4\x8dke domorodce i Amerikance, a rakuni pr\xc5\xbeeni na ro\xc5\xa1tilju su bili tradicionalna hrana na ameri\xc4\x8dkim farmama._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da se rakune smatra sopadljivim, slatkim i/ili \xc5\xa1teto\xc4\x8dinama, ideja da ih se jede je dana\xc5\xa1njim ljudima odbojna. Me\xc4\x91utim, postoje neki festivali u Americi na kojima je rakunovo meso posebna poslastica.\n_START_SECTION_\nKao ljubimci\n_START_PARAGRAPH_\nKao i kod ve\xc4\x87ine egzoti\xc4\x8dnih ljubimaca, dr\xc5\xbeanje rakuna zahtijeva mnogo vremena i strpljenja. Rakuni se mogu pona\xc5\xa1ati nepredvi\xc4\x91eno i agresivno i mo\xc5\xbee ih biti prili\xc4\x8dno te\xc5\xa1ko nau\xc4\x8diti da razumiju i slu\xc5\xa1aju naredbe. U mjestima gdje dr\xc5\xbeanje rakuna kao ljubimaca nije zabranjeno, kao u Wisconsinu i drugim dr\xc5\xbeavama SAD-a, dozvola za dr\xc5\xbeanje egzoti\xc4\x8dnih ljubimaca \xc4\x87e mo\xc5\xbeda biti potrebna._NEWLINE_Spolno zreli rakuni \xc4\x8deso pokazuju agresivno prirodno pona\xc5\xa1anje kao \xc5\xa1to je gri\xc5\xbeenje tijekom sezone arenja. Steriliziranje kada su stari oko pet ili \xc5\xa1est mjeseci smanjuje \xc5\xa1anse za razvoj agresivnog pona\xc5\xa1anja. Rakuni mogu postati pretili i imati druge poreme\xc4\x87aje zbog lo\xc5\xa1e ishrane i nedostatka vje\xc5\xbebanja. Kada ih se dugo vremena hrani hranom za ma\xc4\x8dke, rakuni mogu dobiti kostobolju. Zbog rezultata istra\xc5\xbeivanja o njihovom dru\xc5\xa1tvenom pona\xc5\xa1anju, sada se prema zakonu u Austriji i Njema\xc4\x8dkoj moraju dr\xc5\xbeati barem dva rakuna kako bi se sprije\xc4\x8dila usamljenost. Rakuni se obi\xc4\x8dno dr\xc5\xbee u ve\xc4\x87em kavezu (u ku\xc4\x87i iil izvan ku\xc4\x87e), \xc5\xa1to je tako\xc4\x91er zahtijev zakona u Austriji i Njema\xc4\x8dkoj; obi\xc4\x8dno se ne dr\xc5\xbee u ku\xc4\x87i jer zbog svoje prirodne radoznalosti mogu napraviti \xc5\xa1tetu._NEWLINE_Kada se uzmu mladunci, mogu\xc4\x87e ih je rehabilitirati i vratiti u divljinu. Me\xc4\x91utim, ne zna se da li se dobro prilagode \xc5\xbeivotu u divljini. Hranjenje mladunaca kravljim mlijekom umjesto zamjenskim mlijekom ili sli\xc4\x8dnim produktom mo\xc5\xbee biti opasno za njihovo zdravlje.'