b'\n_START_ARTICLE_\nBakreno doba\n_START_SECTION_\nO bakru\n_START_PARAGRAPH_\nBakar je mekani metal koji je lako obradiv materijal i primitivnim kamenim alatom. Na zemljinoj povr\xc5\xa1ini se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e pojavljuje kao plavi azurit, zeleni malahit ili kao crvena stijena. Jedna od takvih najve\xc4\x87ih nalazi\xc5\xa1ta, nalazila su se okolo velikih jezera na granici SAD i Kanade i bilo je prona\xc4\x91eno vi\xc5\xa1e od 10.000 mjesta od kojih neka potje\xc4\x8du iz 3000. pr. Kr., gdje se eksploatirao bakar, \xc4\x8diji grumeni su mogli dosegnuti te\xc5\xbeinu od 100 kilograma. Geokemijska analiza je potvrdila da je taj bakar bio eksportiran do Ju\xc5\xbene Amerike jer su njegovi tragovi na\xc4\x91eni u grobu Inka, a postoje realne teorije da je taj bakar bio prodavan i Egiptu i drugim Bliskoisto\xc4\x8dnim zemljama posredni\xc5\xa1tvom takozvanih "Naroda s mora".\n_START_SECTION_\nPovijest uporabe\n_START_PARAGRAPH_\nZbog svoje meko\xc4\x87e, bakar se u po\xc4\x8detku koristio za nakit, no otkri\xc4\x87em obrade hladnim postupkom dobili su dvostruku tvrdo\xc4\x87u, \xc4\x8dime su dobili alat i oru\xc5\xbeje potrebne tvrdo\xc4\x87e. Jedina mana te obrade je bila krhkost. Najstariji dokazi kori\xc5\xa1tenja bakra potje\xc4\x8du iz 8000. pr. Kr. iz Turske, Cayonu Tepesi, u blizini kojeg se nalaze rudnici bakra koji se i danas eksploatiraju._NEWLINE_Premda se prije dr\xc5\xbealo da se metalurgija najprije javlja u Anatoliji, prema dana\xc5\xa1njim saznanjima ono je bilo poznato od samih po\xc4\x8detaka vin\xc4\x8danske kulture. Tako je u mjestu Belovode na planini Rudnik u Srbiji 2010. godine otrkiveni dokazi taljenja bakra na visokim temperaturama iz oko 5000. pr. Kr.; \xc5\xa1to vin\xc4\x8dansku kulturu \xc4\x8dini prvom kulturom bakrenog doba na svijetu._NEWLINE_Sve ve\xc4\x87a upotreba bakra uzrokovala je promjene u tada\xc5\xa1njem dru\xc5\xa1tvu. Pojavile su se skupine prvih specijalista, rudara, kova\xc4\x8da, metalurga. Sve va\xc5\xbenija je bila potraga za rudom. Tako se s vremenom do 3800. pr. Kr., pro\xc5\xa1irila upotreba bakra po cijelom Mediteranu i obalama Atlantika. Paralelno s bakrom, do\xc5\xa1lo je i do eksploatacije zlata, srebra i olova. Oko 3500. pr. Kr. godine otkrivaju arsen koji dodaju bakru, \xc4\x8dime pove\xc4\x87avaju njegovu tvrdo\xc4\x87u, a time nastaje arsenova bronca.\n_START_SECTION_\nOsobitosti\n_START_PARAGRAPH_\nBakreno doba ozna\xc4\x8dava razdoblje kojem je \xc4\x8dovjek stekao znanje izrade metalnih predmeta od bakra, kojeg je relativno jednostavno prona\xc4\x87i u prirodi bez potrebe za tehnologijom rudarstva. Bakar je pri tome hladno kovan ili lijevan. Lijevanje bakra otvorilo je mogu\xc4\x87nost za sljede\xc4\x87u stepenicu u razvoju \xc4\x8dovjeka, kada je od slitine bakra i kositra dobivena bronca, \xc4\x8dija \xc5\xa1ira upotreba uvodi \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo u Bron\xc4\x8dano doba._NEWLINE_No, bakar su poznavale i rabile neke neoliti\xc4\x8dke kulture, pa sama prisutnost i kakva-takva proizvodnja nije dovoljan razlog za izdvajanje novog prapovijesnog razdoblja ukoliko to ne povla\xc4\x8di i promjene u na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivota. Pa tako u gospodarstvu dolazi do prevlasti sto\xc4\x8darstva nad poljoprivredom, a ono br\xc5\xbee stvara vi\xc5\xa1kove, te omogu\xc4\x87uje intenzivniju trgovine, a time i stvaranje znatnijih materijalnih bogatstava. Osim toga snaga \xc5\xbeivotinja u bakrenom dobu se sve \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e rabi u poljoprivredi i transportu. Sam razvitak gospodarstva dovodi do u\xc5\xbeih specijalizacija unutar pojedinih gospodarskih grana. U dru\xc5\xa1tvenom pogledu formiraju se \xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87e povezane i organizirane patrijarhalne rodovske i plemenske zajednice._NEWLINE_Iako su sve te promjene bile izuzetno zna\xc4\x8dajne, nisu imale revolucionarno obilje\xc5\xbeje neolitika, pa se stoga za bakreno doba \xc4\x8desto slu\xc5\xbei izraz eneolitik, koji ukazuje na kontinuirani razvoj neolitika u bakreno doba, tj. da je pored novih elemenata jo\xc5\xa1 uvijek vrlo prepoznatljiva tradicija neolitika u svim sferama \xc5\xbeivota. Isto vrijedi i za termine halkolitik (rabi se uglavnom u kontekstu egejskog i maloazijskog svijeta) i kuprolitik._NEWLINE_Granice izme\xc4\x91u ranog, srednjeg i kasnog eneolitika nisu jasno definirane. Rani eneolitik odre\xc4\x91uju kulture jo\xc5\xa1 \xc4\x8dvrsto utemeljene u neolitiku, u materijalnom, duhovnom i gospodarskom smislu. Srednji i kasni eneolitik predstavljaju udaljavanje od neoliti\xc4\x8dkih tradicija, s vrlo jakim naglaskom na metalurgiju i dru\xc5\xa1tvene promjene koje \xc4\x87e krajem eneolitika dovesti do stvaranja plemenskih i rodovskih aristokracija._NEWLINE_Podru\xc4\x8dje napretka i inovacija u eneolitiku, kao i u neolitiku, jest egejski i maloazijski prostor, \xc4\x8dije su populacije prisiljene tra\xc5\xbeiti nove krajeve za \xc5\xbeivot, pa se prebacuju na europsko tlo. No u ovome trenutku pojavljuje se novo ishodi\xc5\xa1te migracija, novi povijesni put koji \xc4\x87e imati veliku ulogu u svim kasnijim razdobljima povijesti - podru\xc4\x8dje Ponta, Zakavkazja i ju\xc5\xbenoruskih stepa, a put vodi preko \xc5\xa0umovitih i Erdeljskih Karpata uz donji tok Dunava. Iz tih krajeva pristizali su brzi, pokretljivi sto\xc4\x8dari, kojima su bila potrebna nova prostranstva za stoku, spremni da se izbore pod svaku cijenu, a nije neva\xc5\xbeno ni to da su oni ve\xc4\x87 dobro ovladali metalurgijom. Svemu se tome nisu mogle oduprijeti konzervativne poljodjelske populacije pre\xc5\xbeivjelog neolitika.\n_START_SECTION_\nEuropa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96tzi (ledeni \xc4\x8dovjek) prona\xc4\x91en je u \xc3\x96tztalskim Alpama i njegovi ostaci su datirani u 3300. pr. Kr. Uz njegov le\xc5\xa1 prona\xc4\x91ena je bakrena sjekira koja dokazuje da se bakar iskapao u Europi 5,300 godina (500 godina prije no \xc5\xa1to se vjerovalo)._NEWLINE_Jo\xc5\xa1 starija bakrena sjekira prona\xc4\x91ena je u Prokuplju u Srbiji (datirana oko 5,500. pr. kr.), \xc5\xa1to metalurgiju u Europi \xc4\x8dini jo\xc5\xa1 starijim._NEWLINE_Da je saznanje o uporabi bakra bilo ra\xc5\xa1irenije od same uporabe svjedo\xc4\x8di kultura ratnih sjekira (Kultura vrp\xc4\x8daste keramike) iz sjeverne Europe, gdje su kamene sjekire klesali u obliku izlivenih sjekira, tj. kao imitaciju bakrenih sjekira_NEWLINE_Primjeri bakrenih kultura su Vila Nova de S\xc3\xa3o Pedro i Los Millares na Iberskom poluotoku, odakle potje\xc4\x8de tzv. kultura zvonolikih vr\xc4\x8deva iz razvijenog bakrenog doba. Odavde se pro\xc5\xa1irila obrada bakra i bronce u ostatak Europe, zajedno s prodorom Proto-Indo-Europskih jezika._NEWLINE_Kultura Varna u sjevernoj Bugarskoj pripada novijem bakrenom dobu (oko 4400.-4100. pr. Kr.), a karakteriziraju ga obojena keramika i bogate nekropole (npr. Varna i kompleks Durankulak koji je najve\xc4\x87a prapovijesna nekropola u jugoisto\xc4\x8dnoj Europi (do danas istra\xc5\xbeeno 1,200 grobova)._NEWLINE_Megalitski hramovi na Malti su djelo dvije faze bakrenog doba: tzv. faza \xc4\xa0gantija (3600.-3000. pr. Kr.) i vrhunac tijekom trajanja hramskog kompleksa u Tarxienu koji je ostao u uporabi sve do 2500. pr Kr._NEWLINE_Vu\xc4\x8dedolska kultura, koja je imala sredi\xc5\xa1te u isto\xc4\x8dnoj Slavoniji, uz desnu obalu Dunava, imala je svoj vrhunac od 3000.-2200. pr. Kr.\n_START_SECTION_\nAfrika\n_START_PARAGRAPH_\nBakreno doba u Starom Egiptu, zapo\xc4\x8delo oko 5. milenija pr. Kr., je trajalo duboko u Srednje Kraljevstvo kada je bronca postala popularna tek za 18. dinastije (oko 1500. pr. Kr., Egipat - Nova dr\xc5\xbeava)._NEWLINE_Subsaharska Afrika se razvijala odvojeno od ostatka svijeta jer je Sahara djelovala kao prepreka koja je ovo podru\xc4\x8dje odsjekla. Tako se bakrene i bron\xc4\x8dane kulture javljaju sporadi\xc4\x8dno i nepovezano, a pojedina plemena ostaju na razini kamenog doba (Bu\xc5\xa1mani) sve do pojave kolonijalnih osvaja\xc4\x8da u 18. i 19. stolje\xc4\x87u.\n_START_SECTION_\nAzija\n_START_PARAGRAPH_\nU podru\xc4\x8dju plodnog polumjeseca (od Levanta do Mezopotamije), gdje se i pojavila uporaba bakra, ona je trajala usporedo s uporabom kositra sve do 4. milenija pr. Kr. kada je prevladala uporaba bronce. Najva\xc5\xbenija kultura bakrenog doba je mezopotamska kultura grada Uruka (4000.-3100. pr. Kr.), prva ljudska civilizacija._NEWLINE_U Ju\xc5\xbenoj Aziji su pripadnici Mehrgarh kulture koristili oru\xc4\x91a od lokalnog bakra od 7700.\xe2\x80\x933300. pr. Kr, dok se na Dalekom Istoku bakreni predmeti javljaju oko 4000. pr. Kr. u kulturama Jiangzhai i Hongshan, no ne u \xc5\xa1iroj uporabi._NEWLINE_Prema nalazima A. Parpole, sli\xc4\x8dnosti lon\xc4\x8darije civilizacije u dolini Inda, ju\xc5\xbenog Turkmenistana i sjevernog Irana od 4300. do 3300. pr. Kr. navodi na zaklju\xc4\x8dak kako je u bakrenom dobu bila razvijena zavidna robna razmjena.\n_START_SECTION_\nAmerika\n_START_PARAGRAPH_\nNeovisna i sporadi\xc4\x8dna pojava obrade bakra i bronce se javila me\xc4\x91u Inkama u ju\xc5\xbenoj Americi i me\xc4\x91u mezoameri\xc4\x8dkim kulturama u zapadnom Meksiku. U usporedbi s ostatkom svijeta, to se dogodilo relativno kasno (oko 600., a u \xc5\xa1iroj uporabi oko 800. godine). Odmah se javljaju regionalne razlike u obradi metala izme\xc4\x91u sredi\xc5\xa1nje i ju\xc5\xbene Amerike (gdje nastaju razne vrste legura: bakarno srebro, bakarni arsenik, bronca (bakar-kositar) i bakar-arsenik-kositar), a morskim putovima pro\xc5\xa1irila se prema sjeveru.'