b'\n_START_ARTICLE_\nPavlinski samostan Bela crkva\n_START_SECTION_\nZemljopisni smje\xc5\xa1taj\n_START_PARAGRAPH_\nNalazi se na podru\xc4\x8dju gra\xc4\x8deni\xc4\x8dke \xc5\xbeupe, uz potok Crkveni jarak. Toponim svjedo\xc4\x8di o postojanju crkve. Smje\xc5\xa1ten je na brdu, na visoravni. Nizvodno potokom u pravcu jezera Mikleu\xc5\xa1ke ostaci su ribnjaka. Do razvalina se mo\xc5\xbee do\xc4\x87i planinarskim stazama iz pravca jezera Mikleu\xc5\xa1ke, Humke i Visa. Nalazi se podno Gari\xc4\x87 grada. Zapadno se nalazi srednjovjekovna utvrda Jelen grad.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovan je u blizini Gari\xc4\x87 grada, koji je 1256. dao sagraditi ban Stjepan \xc5\xa0ubi\xc4\x87._NEWLINE_Samostan datira iz 13. stolje\xc4\x87a. Prva pisana isprava koja ga spominje je iz 1295. godine. Kao utemeljitelja spominje se magistera Tiburcija. Prigodom izgradnje, kako neki izvori tvrde, tad je izgra\xc4\x91ena samostanska ku\xc4\x87a i crkva. Sljede\xc4\x87ih dvaju stolje\xc4\x87a pavlini su postali znameniti i dobijali su darovnicama brojne posjede. _NEWLINE_Od susjednog je \xc4\x8dazmanskog kaptola od 1295. do 1351. dobio mnogo povlastica. Zbog toga \xc5\xa1to su se mnogi velika\xc5\xa1i uskoro po\xc4\x8deli pokapati u ovaj samostan, ro\xc4\x91aci tih velika\xc5\xa1a su zato darivanjima obasipali ovaj samostan, kao \xc5\xa1to su bila darivanja od Pavla Pe\xc4\x87a, od kri\xc5\xbeeva\xc4\x8dkog \xc5\xbeupana Pavla \xc4\x8cupora iz Moslavine, a darovnice je 1410. potvrdio kralj \xc5\xbdigmund Luksembur\xc5\xa1ki, na \xc5\xbeelju samostanskog priora.  Darovnicama su obogatili posjed osniva\xc4\x8di, vlastelinski patroni, pobo\xc5\xbeni plemi\xc4\x87i, ljudi na samrti, bolesnih i ini. Ve\xc4\x87ina darivatelja bila je iz redova plemi\xc4\x87a gra\xc4\x8deni\xc4\x8dke \xc5\xbeupe. Od mnogih darivanja stekli su uvjete da su mogli sagraditi novu crkvu i samostanske objekte. Nove gra\xc4\x91evine bile su fortikacijski za\xc5\xa1ti\xc4\x87ene zidom i kulama. Uz to ga za osiguranje sa sve \xc4\x8detiri strane okru\xc5\xbeuje potok i opkop. U sredini samostana bila je crkva Bla\xc5\xbeene Djevice Marije. Osmanska osvajanja do\xc5\xa1la su u vrijeme vrhunca mo\xc4\x87i ovog samostana. U\xc4\x8destali osmanski upadi natjerali su pavline napustiti samostan i oti\xc4\x87i u Lepoglavu. Na odlasku su sve svoje dragocjenosti i arhiv ponijeli sa sobom. Izme\xc4\x91u 1550. i 1600. samostan su zauzeli Osmanlije. Po zauze\xc4\x87u samostan postupno propada i nikad ga se vi\xc5\xa1e nije obnavljalo. Vremenom su poru\xc5\xa1eni svi samostanski objekti. Danas arheolozi iskapaju i konzervatori konzerviraju ovaj lokalitet.\n_START_SECTION_\nVa\xc5\xbenost\n_START_PARAGRAPH_\nOd dobivanja povlastica od \xc4\x8dazmanskog kaptola, do\xc5\xa1ao je na znamenit glas, pa su se doskora u ovaj samostan sahranjivali mnogi odli\xc4\x8dni velika\xc5\xa1i._NEWLINE_Ovaj ugledni samostan bio je bogate dokumentacijske gra\xc4\x91e. Od 1397 pavlinska dokumenta iz njihovih samostana u Hrvatskoj koja se \xc4\x8duvaju u Hrvatskom dr\xc5\xbeavnom arhivu, \xc4\x8dak 544 su iz ovog samostana. Vrlo su vrijedni izvor podataka povijesti moslava\xc4\x8dkog kraja.'