b'\n_START_ARTICLE_\nDubrova\xc4\x8dki misal\n_START_PARAGRAPH_\nDubrova\xc4\x8dki misal (lat. Missale Ragusinum) je katoli\xc4\x8dka misna knjiga nastala u Dubrovniku u 12. stolje\xc4\x87u._NEWLINE_Nastao je u Dubrovniku, gdje se od 12. stolje\xc4\x87a koristio za vrijeme Svete Mise u dubrova\xc4\x8dkoj katedrali. Pisan je beneventanskim pismom i notacijom te najbolje predstavlja beneventansko pjevanje u ju\xc5\xbenoj Dalmaciji i spomenik je nulte kategorije. U njemu se nalazi 230 molitava i 230 napjeva koji se mogu usporediti s najljep\xc5\xa1im napjevima svjetske ba\xc5\xa1tine.  Napjevi koji se sre\xc4\x87u u Misalu su raznoliki. Neki su istovjetni ostalim europskim napjevima, neki su ina\xc4\x8dice sli\xc4\x8dnih napjeva, a neki su, poput exulteta, posve druk\xc4\x8diji i ne nalaze se nigdje drugo. Pokazuje, da je u Dubrovniku bilo visoko razvijeno gregorijansko muziciranje._NEWLINE_Misal je nestao iz Dubrovnika pod nepozantim okolnostima, a ponovno je na\xc4\x91en na aukciji u Veneciji 1817. godine. Dio je zbirke venecijanskog isusovca Mattea Luigija Canonicija, koja je nakon njegove smrti zavr\xc5\xa1ila na spomenutoj aukciji. Danas se \xc4\x8duva u knji\xc5\xbenici Bodleian Library u Oxfordu u Engleskoj. Elias Avery Loew prvi je ustvrdio dubrova\xc4\x8dko podrijetlo Misala i to zbog spominjanja svetaca i kotorskih mu\xc4\x8denika Petra, Andrije i Lovrijenca zbirnog naziva Petilovrijenci._NEWLINE_Misal je prije \xc4\x8detrdesetak godina u oxforskoj knji\xc5\xbenici prona\xc5\xa1ao hrvatski muzikolog don Miho Demovi\xc4\x87. Uz dozvolu iz Oxforda, objavljeno je izdanje pretiska Dubrova\xc4\x8dkog misala 2011. godine u izdanju Dubrova\xc4\x8dkih knji\xc5\xbenica, a donacijom umirovljene dubrova\xc4\x8dke gimnazijske profesorice engleskog jezika Pavice \xc5\xa0per \xc5\xa0undrice.'