b'\n_START_ARTICLE_\nRainer Maria Rilke\n_START_PARAGRAPH_\nRainer Maria Rilke (Prag, 4. prosinca 1875. \xe2\x80\x93 Valmont, \xc5\xa0vicarska, 29. prosinca 1926.), austrijski pjesnik.\n_START_SECTION_\n1875. - 1902.\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je kao Ren\xc3\xa9 Karl Wilhelm Johann Josef Maria Rilke, od oca Josepha, biv\xc5\xa1eg austrijskog \xc4\x8dasnika i \xc4\x8dinovnika jedne \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dke kompanije i majke Sophie \xe2\x80\x9ePhie\xe2\x80\x9c ro\xc4\x91ene Entz. Nakon 1884. roditelji \xc5\xbeive odvojeno. S majkom se seli u Be\xc4\x8d. U prvom dje\xc4\x8da\xc5\xa1tvu, majka ga je odgajala i odijevala kao djevoj\xc4\x8dicu, vjerojatno ne mogav\xc5\xa1i preboljeti gubitak rano umrle k\xc4\x87eri. Od 1882. do 1884. poha\xc4\x91a njema\xc4\x8dku pu\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu kod pra\xc5\xa1kih pijarista._NEWLINE_U rujnu 1886., na o\xc4\x8dev zahtjev, poha\xc4\x91a ni\xc5\xbeu vojnu realku u St. P\xc3\xb6ltenu. Te godine \xc5\xa1kolovanja kasnije naziva "po\xc4\x8detnicom odvratnosti". Pla\xc5\xa1ljiv, povu\xc4\x8den i tih, ne uspijeva se prilagoditi pitoma\xc4\x8dkom vojni\xc4\x8dkom \xc5\xbeivotu, premda mu u zavodu dopu\xc5\xa1taju da se bavi i knji\xc5\xbeevno\xc5\xa1\xc4\x87u._NEWLINE_Na vi\xc5\xa1u vojnu realku u M\xc3\xa4hrisch-Weisskirchenu prelazi 1890. Ve\xc4\x87 idu\xc4\x87e godine otpu\xc5\xa1taju ga zbog "trajne bole\xc5\xbeljivosti". Ujesen se upisuje na trgova\xc4\x8dku akademiju u Linzu, koju napu\xc5\xa1ta u travnju 1892. te se vra\xc4\x87a u rodni Prag. Utjecajni i imu\xc4\x87ni stric Jaroslav, odvjetnik i zastupnik u parlamentu, preuzima na se brigu oko propaloga \xc4\x91aka, isposluje mu stalnu potporu te ga navodi na polaganje gimnazijskih ispita._NEWLINE_Zahvaljuju\xc4\x87i moralnoj i materijalnoj pomo\xc4\x87i prve mu ljubavi Valerije von David-Rhonfeld, k\xc4\x87eri negda\xc5\xa1njega vojnog upravitelja Dalmacije Davida, 1894. uspijeva objaviti svoje prve stihove, zbirku naslova: "\xc5\xbdivot i pjesme"._NEWLINE_Ispit zrelosti na pra\xc5\xa1koj dr\xc5\xbeavnoj njema\xc4\x8dkoj gimnaziji pola\xc5\xbee s odli\xc4\x8dnim uspjehom 1895. Objavljuje svoju drugu, neoromanti\xc4\x8dku zbirku pjesama: "\xc5\xbdrtva larima", u naslije\xc4\x91enim heineovskim stihovima i pod utjecajem Detleva von Liliencrona. Prete\xc5\xbeito je zaokupljena pra\xc5\xa1kim slikama. Ujesen na pra\xc5\xa1kom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu upisuje filozofiju, a potom pravo._NEWLINE_Godine 1896. pokre\xc4\x87e povremenu publikaciju "Vodopije". Inspiriran Maeterlinckom osniva tzv. "intimni teatar" te po\xc4\x8dinje pisati drame. Objavljuje i tre\xc4\x87u zbirku lirike: "Okrunjen snom". Ujesen seli u M\xc3\xbcnchen, upisuje na tamo\xc5\xa1njem sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu dva semestra, osobito studira povijest umjetnosti._NEWLINE_U o\xc5\xbeujku 1897. putuje u Veneciju. Izlazi mu \xc4\x8detvrta zbirka lirike: "Advent", u kojoj zaokru\xc5\xbeuje dotada\xc5\xa1nja iskustva te se oblikuje kao pjesnik unutra\xc5\xa1njeg \xc5\xbeivota. U svibnju se upoznaje s tada glasovitom knji\xc5\xbeevnicom i intelektualkom Lou Andreas-Salom\xc3\xa9, k\xc4\x87eri ruskog generala, ranije Nietzscheovom a kasnije i Freudovom prijateljicom i suradnicom, autoricom knjige o Nietzscheu. Nastavlja studij u Berlinu, gdje posredstvom Lou i njezina supruga, filologa Carla Andreasa upoznaje mnoge zna\xc4\x8dajne pisce (Gerharta Hauptmanna, Carla Hauptmanna, Georga Simmela, Stefana Georgea)._NEWLINE_U prolje\xc4\x87e 1898. polazi na studijsko putovanje po Italiji, bave\xc4\x87i se posebno renesansnim slikarstvom._NEWLINE_Godine 1899. izlazi zbirka pjesama: "Meni na slavu", koju u kasnijim godinama ozna\xc4\x8duje kao pravi svoj po\xc4\x8detak; zatim "Pjesan o ljubavi i smrti korneta Kristofa Rilkea", prva verzija; lirska drama "Bijela kneginja", posve u duhu zahtjeva maeterlinckovske scene; te proza: "Dvije pra\xc5\xa1ke pri\xc4\x8de". Od travnja do srpnja u dru\xc5\xa1tvu Lou i njezinog supruga putuje po Rusiji. Prima ih i Lav Nikolajevi\xc4\x8d Tolstoj. Upoznaje slikare Ilju Rjepina i Leonida Pasternaka, oca pjesnika Borisa Pasternaka, te selja\xc4\x8dkog pjesnika Spiridona Dro\xc5\xbeina. Vrativ\xc5\xa1i se u Njema\xc4\x8dku, s najve\xc4\x87om marljivo\xc5\xa1\xc4\x87u daje se na u\xc4\x8denje ruskog jezika, knji\xc5\xbeevnosti i kulture, o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8di i osam pjesama na ruskom, od kojih je \xc5\xa1est posve\xc4\x87eno Lou. Prevodi \xc4\x8cehovljeva "Galeba", Dro\xc5\xbeinove pjesme, ulomke "Bijednih ljudi" Dostojevskoga._NEWLINE_Godine 1900. Lou i Rilke sami kre\xc4\x87u na drugo putovanje po Rusiji, od svibnja do kolovoza: Moskva, Tula, Jasnaja Poljana (ponovno ih prima Tolstoj), Kijev, duga putovanja Dnjeprom i Volgom, Ni\xc5\xbenji Novgorod, Petrograd. Rilkeu \xc4\x87e Rusija ostati neizbrisivim do\xc5\xbeivljajem, koji \xc4\x87e na\xc4\x87i svog izraza osobito u zbirci "\xc4\x8casoslov". Na dan prispje\xc4\x87a u Berlin prihva\xc4\x87a poziv prijatelja slikara Heinricha Vogelera da posjeti slikarsku koloniju Worpswede kod Bremena. Donjosaski krajolici bitno odre\xc4\x91uju njegovu liriku. U Worpswedeu intimno upoznaje dvije prijateljice, slikaricu Paulu Becker i kiparicu, Rodinovu u\xc4\x8denicu Claru Westhoff. Objavljuje prozu "O dragom Bogu i ostalo"._NEWLINE_\xc5\xbdeni se Clarom Westhoff 28. travnja 1901. u Bremenu, a 12. prosinca iste godine ra\xc4\x91a se k\xc4\x87i Ruth. Bra\xc4\x8dni par povla\xc4\x8di se, predan umjetnosti, u obli\xc5\xbenje selo Westerwede. Rilke zara\xc4\x91uje pi\xc5\xa1u\xc4\x87i novinske \xc4\x8dlanke o knji\xc5\xbeevnosti, likovnim umjetnostima i kazali\xc5\xa1tu u "Bremer Tagebuchu"._NEWLINE_Nastaju: drama u dva \xc4\x8dina: "Dnevni \xc5\xbeivot" te proza: "Posljednji". U srpnju 1902. izlazi "Slikovnica", prvi veliki Rilkeov pjesni\xc4\x8dki uspjeh, koji ga \xc4\x8dini poznatim i zna\xc4\x8dajnim. Po\xc4\x8detkom ljeta provodi mjesec dana u pokrajini Holstein blizu Danske, u dvorcu Haseldorf. Duboko ga se doima sjevernja\xc4\x8dko ozra\xc4\x8dje. Odatle 28. lipnja upu\xc4\x87uje prvo svoje pismo Rodinu, u kojemu navije\xc5\xa1ta studiju o njegovu djelu. Napu\xc5\xa1ta obitelj. Malu Ruth uzimaju k sebi Westthoffovi u Bremenu, a Clara se pripravlja na sli\xc4\x8dnu egzistenciju: beskrajna putovanja u tra\xc5\xbeenju umjetni\xc4\x8dkog izraza. Kasnije se Rilke i Clara susre\xc4\x87u povremeno. Pjesnik u kolovozu seli u Pariz, koji \xc4\x87e tijekom idu\xc4\x87ih dvanaest godina smatrati vi\xc5\xa1e ili manje stalnim boravi\xc5\xa1tem.\n_START_SECTION_\n1902. - 1910.\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1903. u Berlinu izlazi monografija: "Rodin", kao i monografija: "Worpswede". Naru\xc5\xa1ena zdravlja, od o\xc5\xbeujka do travnja 1903. lije\xc4\x8di se od posljedica gripe u Viareggiu. Za samo sedam dana napisao je 547 stihova ciklusa: "O siroma\xc5\xa1tvu i smrti", zapravo zadnjeg dijela "\xc4\x8casoslova", u kojima se ve\xc4\x87 osje\xc4\x87aju tragovi pari\xc5\xa1kih dojmova. Zapo\xc4\x8dinje duga epoha beskrajnih putovanja u tra\xc5\xbeenju samo\xc4\x87e. U\xc4\x8di danski, da bi mogao \xc4\x8ditati Jensa Petera Jacobsena i Kierkegaarda._NEWLINE_Godine 1904. Zapo\xc4\x8dinje pisati "Maltea", u kojemu se pari\xc5\xa1ka zbilja mije\xc5\xa1a sa sjevernja\xc4\x8dkim ma\xc5\xa1tama i \xc4\x8de\xc5\xbenjama. U lipnju odlazi u Kopenhagen, potom u \xc5\xa0vedsku, kamo ga poziva ljubiteljica i propagator njegova pjesni\xc5\xa1tva Ellen Key, \xc5\xa1vedska socijalistica. U doticaju s njezinim prijateljima (slikar Ernst Norlind, profesor Hans Larsson) ponovno stje\xc4\x8de sigurnost stanovitog sporazuma s prirodom. Tek u kasnu jesen napu\xc5\xa1ta \xc5\xa0vedsku, a u prosincu posje\xc4\x87uje u Njema\xc4\x8dkoj obitelj._NEWLINE_Nova ga bolest, u o\xc5\xbeujku i travnju 1905., odvodi u sanatorij Weisser Hirsch kod Dresdena. Tu upoznaje groficu Luise von Schwerin, \xc4\x8diji krug (prirodoslovac i filozof Jacob Uexk\xc3\xbcll, nov\xc4\x8dar i knji\xc5\xbeevnik Karl von Heydt, g\xc4\x91a Alice Faehndrich) postaje i krugom vi\xc5\xa1egodi\xc5\xa1njih Rilkeovih mecena. Heydtova studija o nedavno objavljenu "\xc4\x8casoslovu" skre\xc4\x87e na pjesnika pozornost \xc4\x8ditave Njema\xc4\x8dke. U ljeto se s Uexk\xc3\xbcllom, nakon posjeta Berlinu, Worpswedeu, G\xc3\xb6ttingenu, posve\xc4\x87uje izu\xc4\x8davanju prirodnih znanosti, \xc5\xa1to ga upu\xc4\x87uje daljnjim novim smjerom. Iznenada ga poziva Augustu Rodinu da se brine o njegovu dopisivanju te mu je 1906. skoro osam mjeseci neka vrst tajnika ili literarnog savjetnika. Rodin zahtijeva od Rilkea skoro danono\xc4\x87ni rad, umjesto ugovoreni dvosatni, a zbog nekontroliranog ispada ostarjeloga majstora, Rilke se vra\xc4\x87a u Pariz. Daljnja putovanja: Belgija i Njema\xc4\x8dka. Po tihim dvorcima i imanjima u\xc5\xbeiva potporu mecena. U kasnu jesen poziva ga Alice Faehndrich u svoju vilu na Capriju, posreduje mu "Portugalske sonete" Elizabeth Barrett-Browning, koje \xc4\x87e Rilke kongenijalno prevesti. Za razliku od Rima, boravkom na Capriju pjesnik je o\xc4\x8daran. Nastaje nova verzija "Korneta". U prosincu izlazi i nova, kona\xc4\x8dna verzija "Slikovnice"._NEWLINE_U Parizu se 1907. upoznaje s Verhaerenom, Gideom, Rollandom, Vildracom, Annom de Noailles. Zahvaljuju\xc4\x87i daru berlinskog nakladnika S. Fischera nov\xc4\x8dano je neovisan pa mo\xc5\xbee slobodno i mnogo raditi. Upoznaje Cezannea i njegovo slikarstvo. U prosincu izlazi prvi dio "Novih pjesama", rezultat Rilkeova naukovanja kod Rodina i Cezannea: "pjesma-stvar" i proizvodno na\xc4\x8delo umjetnosti u "isku\xc5\xa1anoj samo\xc4\x87i rada"_NEWLINE_U Parizu 1908. pi\xc5\xa1e dva rekvijema: "Za jednu prijateljicu" i "Za grofa Karla von Kalckreutha". Izlazi i drugi dio "Novih pjesama"._NEWLINE_Tijekom velja\xc4\x8de i o\xc5\xbeujka 1910. boravi u Leipzigu kod Kippenbergovih. "Zapisi Maltea Lauridsa Brigge", redigirani tom prigodom, izlaze u ljeto. Jedno od najzna\xc4\x8dajnijih i najslavnijih Rilkeovih djela u Europi bude smjesta prepoznato kao nezaobilaziv stup moderne proze. Neposredno potom upada u krizu stvaranja, koja \xc4\x87e trajati dobre dvije godine, ali \xc4\x87e se zapravo po osobnom osje\xc4\x87anju produ\xc5\xbeiti sve do 1922, iako pi\xc5\xa1e velik broj (objavljivanih i neobjavljenih) pjesama. U travnju 1910. provodi tjedan dana u dvorcu Devin (Duino) nad Tr\xc5\xa1\xc4\x87anskim zaljevom, koji \xc4\x87e uvelike odrediti daljnji smjer pisanja. Dvorac je nasljedno vlasni\xc5\xa1tvo kneginje Marie Thurn und Taxis. Sastaje se s filozofom Rudolfom Kassnerom. Kneginja, Rilke i Kassner postaju nerazdru\xc5\xbeiv intelektualni krug. Koncem studenoga Rilke se s jednim dru\xc5\xa1tvom upu\xc4\x87uje u Sjevernu Afriku: Al\xc5\xbeir, Biskra, El Kantara, Kartaga, pa Tunis, Kairouan, u kojemu se u Rilkea budi izrazito zanimanje za islam.\n_START_SECTION_\n1910. - 1919.\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1911., nakon me\xc4\x91upostaje u Napulju, nastavlja s putovanjem prema Kairu, pa uz Nil: Memfis i Teba, Luxor, Karnak, sve do Asuana. U velja\xc4\x8di se razbolijeva u Kairu, a u o\xc5\xbeujku se preko Venecije vra\xc4\x87a u Pariz. Prevodi Guerinova "Kentaura". Clara tra\xc5\xbei rastavu, do koje ipak ne dolazi. Zahvaljuju\xc4\x87i Kippenbergovima, u Rilkea se budi zanimanje za njema\xc4\x8dku klasiku, po\xc4\x8dinje se diviti Klopstocku, Goetheu, Kleistu. U listopadu zapo\xc4\x8dinje drugi boravak u Devinu, koji \xc4\x87e potrajati punih sedam mjeseci. Koncem sije\xc4\x8dnja 1912. pi\xc5\xa1e Prvu i Drugu Devinsku elegiju. Nastaje ciklus pjesama "\xc5\xbdivot Marijin", posve\xc4\x87en slikaru Heinrichu Vogeleru. Nekoliko pjesama iz tog ciklusa uglazbit \xc4\x87e 1923. Paul Hindemith. U svibnju odlazi u Veneciju, u stan kneginje Thurn und Taxis. Prijateljuje s Eleonorom Duse, koju uzalud nagovara na povratak pozornici. U listopadu preko Munchena putuje u \xc5\xa0panjolsku, potaknut El Grecovim Toledom. Posje\xc4\x87uje Toledo, Cordobu, Sevillu, Rondu, pa Madrid. U Rondi pi\xc5\xa1e fragment kasnije \xc5\xa0este Devinske elegije._NEWLINE_Od velja\xc4\x8de 1913. opet je u Parizu. Jedan je od prvih koji upoznaju i ukazuju na Proustovu veli\xc4\x8dinu. Podupire Norberta von Hellingratha u radu na izdavanju H\xc3\xb6lderlinova djela, koje ga je odu\xc5\xa1evilo i uputilo metafizici povijesti. Upoznaje mladog Werfela. U listopadu u Parizu pi\xc5\xa1e Tre\xc4\x87u Devinsku elegiju. Intimna veza s pijanisticom Magdom von Hattingberg, "Benvenutom"._NEWLINE_Godine 1914. prevodi Gideov "Povratak izgubljenog sina". Koncem velja\xc4\x8de zajedno s Magdom von Hattingberg putuje u Berlin, ali se veza raskida. Razo\xc4\x8daran i iscrpljen, Rilke u srpnju napu\xc5\xa1ta svoj stan u Parizu. U ratnim godinama, rasprodat \xc4\x87e se na dra\xc5\xbebi njegov imutak: knjige, slike, pisma, ne\xc5\xa1to poku\xc4\x87stva i garderoba. Spise uspijeva spasiti Andr\xc3\xa9 Gide, pa mu ih uru\xc4\x8duje nakon rata. Prolazi "h\xc3\xb6lderlinsku" fazu iznadpoliti\xc4\x8dkog nacionalizma. U ratu padaju njegovi znanci Hellingrath, slikari G\xc3\xb6tz von Seckendorff i Franz Marc. U kolovozu i rujnu lije\xc4\x8di se u lje\xc4\x8dili\xc5\xa1tu Irschenhausen._NEWLINE_Od 1915. \xc5\xbeivi u M\xc3\xbcnchenu po hotelskim sobama i pansionima. Duboko pati zbog rata. Europa mu je postala "stra\xc5\xa1nom ranom". Uro\xc4\x91eni mu internacionalizam prije\xc4\x8di svako austro-njema\xc4\x8dko ratni\xc4\x8dko-domoljubno osvjedo\xc4\x8denje. U velja\xc4\x8di se ponovno lije\xc4\x8di u Irschenhausenu na Isaru. U prosincu ga, posve neo\xc4\x8dekivano, pozivaju u austrijsku vojnu slu\xc5\xbebu. Prolazi tri tjedna pje\xc5\xa1adijske obuke, potom slijedi prekomanda u Ratni arhiv u Be\xc4\x8du. Zahvaljuju\xc4\x87i prijateljskim intervencijama, otpu\xc5\xa1taju ga u lipnju. Uvelike mu poma\xc5\xbee prijateljskim gestama Hofmannsthal, nastanjen u blizini. U srpnju se vra\xc4\x87a se u M\xc3\xbcnchen._NEWLINE_U 1917. i 1918. sudjeluje u priredbama pacifisti\xc4\x8dke ustanove "Forum". Ponovno poku\xc5\xa1ava studirati: pod utjecajem je skupine "kozmi\xc4\x8dara" iz Georgeova kruga, osobito ga privla\xc4\x8di arheolog antike i Rima te istra\xc5\xbeiva\xc4\x8d misterija Alfred Schuler, u\xc4\x8denik istra\xc5\xbeiva\xc4\x8da mitova J. J. Bachofena. Dru\xc5\xbei se s knji\xc5\xbeevnicom Herthom K\xc3\xb6nig. Otkriva Picassa i Kleea. M\xc3\xbcnchenska revolucija, koja ga vrlo zanima, produ\xc5\xbeuje njegov nemir, ali se ipak poku\xc5\xa1ava vratiti knji\xc5\xbeevnom radu.\n_START_SECTION_\n1919. - 1926.\n_START_PARAGRAPH_\nU Njema\xc4\x8dkoj vi\xc5\xa1e ne mo\xc5\xbee ostati, jer nove vlasti ne izdaju dozvole boravka useljenicima nakon 1. kolovoza 1914. Pote\xc5\xa1ko\xc4\x87e s putnicom. Austrijska mu vi\xc5\xa1e ne vrijedi, te\xc5\xa1kom mukom dobiva \xc4\x8dehoslova\xc4\x8dku, prema mjestu ro\xc4\x91enja. U lipnju zauvijek napu\xc5\xa1ta M\xc3\xbcnchen. Seli u \xc5\xa0vicarsku, boravi u \xc5\xbdenevi i Nyonu. Tijekom listopada i studenoga odr\xc5\xbeava knji\xc5\xbeevne ve\xc4\x8deri u Z\xc3\xbcrichu, St. Gallenu, Luzernu, Bernu, pa na kraju u Winterthuru._NEWLINE_Za pjesnika se po\xc4\x8dinje zanimati i baselska aristokracija, pa on u Locarnu prima poziv iz obitelji Carla J. Burckhardta, povjesni\xc4\x8dara i kasnijeg ministra, te biva ugo\xc5\xa1\xc4\x87en najprije u Baselu, a potom na njihovu obiteljskom imanju. Od lipnja do sredine srpnja ponovno je u Veneciji, kod kneginje Thurn und Taxis. U listopadu provodi osam nezaboravnih dana u Parizu. Povratak u \xc5\xa0vicarsku zna\xc4\x8di novu radost: Nanny Wunderly-Volkart, sestri\xc4\x8dna Wernera Reinharta, \xc5\xa1vicarskog industrijalca, posreduje mu za boravak dvorac Berg am Irchel, na pola puta izme\xc4\x91u Z\xc3\xbcricha. Tu \xc4\x87e ostati \xc5\xa1est mjeseci._NEWLINE_Odu\xc5\xa1evljen Val\xc3\xa9ryevim pjesni\xc5\xa1tvom prevodi 1921. "Groblje pored mora". Po\xc4\x8detak je to jednog velikog prijateljstva i uzajamnog \xc5\xa1tovanja. U svibnju mora napustiti Berg am Irchel. Seli u Etoy na \xc5\xbdenevskom jezeru, gdje se predaje novoj ljubavi: Baladini Klossowskoj, slikarici za \xc4\x8dija se dva sina brine Rilke, naro\xc4\x8dito za mla\xc4\x91eg Balthusza. Lutaju\xc4\x87i s Baladinom kantonom Wallis, otkriva pored gradi\xc4\x87a Sierre dvorac iz 13. stolje\xc4\x87a, Muzot, nad dolinom rijeke Rhone. Dvorac otkupljuje mecena Werner Reinhardt, adaptira ga te ga daje Rilkeu na raspolaganje. Nakon vi\xc5\xa1egodi\xc5\xa1njih unutra\xc5\xa1njih i vanjskih priprava, u doista \xc4\x8dudnu nadahnu\xc4\x87u, Rilke u samo tri tjedna, 1922., dovr\xc5\xa1ava "Devinske elegije", od kojih su samo prve \xc4\x8detiri ranije bile definitivne, te niz od 56 "Soneta Orfeju"._NEWLINE_Od 1923. po\xc4\x8dinje osje\xc4\x87ati ozbiljne zdravstvene tegobe. U ljeto i jesen putuje po \xc5\xa0vicarskoj. Koncem godine odlazi u sanatorij Valmont na \xc5\xbdenevskom jezeru._NEWLINE_Do kraja \xc5\xbeivota pi\xc5\xa1e pjesme na francuskom jeziku, \xc4\x8ditava \xc4\x8detiri velika ciklusa. Pi\xc5\xa1e i niz pjesama na njema\xc4\x8dkom, od velikog zna\xc4\x8denja za nov obrat u pjesni\xc5\xa1tvu. Dana 20. sije\xc4\x8dnja 1924. vra\xc4\x87a se iz sanatorija u Muzot. U travnju ga posje\xc4\x87uje Valery._NEWLINE_U Parizu 1925. do\xc5\xbeivljuje velike knji\xc5\xbeevni\xc4\x8dke po\xc4\x8dasti. Putuje s Baladinom Klossowskom po Francuskoj, \xc5\xa0vicarskoj i Italiji, a koncem rujna opet je na lije\xc4\x8denju u Ragazu. Potom se nakratko vra\xc4\x87a u svoj usamljeni dvorac, a koncem prosinca ponovno je u sanatoriju. U studenome pi\xc5\xa1e oporuku. U njoj odre\xc4\x91uje i mjesto vlastita pokopa._NEWLINE_Do kraja svibnja 1926. je u sanatoriju, po vlastitu osje\xc4\x87anju ne\xc5\xa1to pobolj\xc5\xa1ana zdravlja. Velik dio ljeta provodi u Ragazu, gdje se posljednji put susre\xc4\x87e s kneginjom, a 13. rujna i s Valeryjem na \xc5\xbdenevskom jezeru. Vra\xc4\x87a se u Sierre, ali ne ide u svoj dvorac, nego u hotel "Bellevue". Beru\xc4\x87i jednom prigodom ru\xc5\xbee Rilke se ubo na trn, \xc5\xa1to pospje\xc5\xa1uje njegovo ve\xc4\x87 propalo zdravstveno stanje. Tek po\xc5\xa1to ga 30. studenoga ponovno smje\xc5\xa1taju u Valmont, dijagnosticiraju njegovu bolest kao akutnu leukemiju. Dana 29. prosinca u 3,30 umire ispa\xc4\x87en i osamljen. Pokopan je 2. sije\xc4\x8dnja 1927. na malom groblju u Raronu, prema vlastitoj \xc5\xbeelji i prema vlastitim esteti\xc4\x8dkim nazorima.'