b"\n_START_ARTICLE_\nBernardin Frankopan\n_START_SECTION_\nPodrijetlo i obitelj\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je vjerojatno u Ozlju kao jedini sin hrvatskog bana Stjepana III. Frankopana Modru\xc5\xa1kog i njegove supruge I\xc5\xbeote ro\xc4\x91. d'Este, vojvotkinje iz Ferrare (Italija). Njegov djed Nikola IV. Frankopan, jedini vlasnik ogromnih posjeda knezova Kr\xc4\x8dkih na po\xc4\x8detku 15. stolje\xc4\x87a, bio je hrvatski ban od 1426. do 1432. godine._NEWLINE_U nekim izvorima naziva ga se Bernardin Frankopan Modru\xc5\xa1ki, jer je prigodom velike diobe frankopanskih imanja 1449. godine njegov otac dobio, izme\xc4\x91u ostalog, naselje Modru\xc5\xa1 s pripadaju\xc4\x87im vlastelinstvom, te dominantni utvr\xc4\x91eni zamak Tr\xc5\xbean-grad na visokom strmom brijegu ponad Modru\xc5\xa1a. Po tom se toponimu tada cijeli ogranak nazvao Frankopani Modru\xc5\xa1ki. Modru\xc5\xa1 je u drugoj polovici 15. stolje\xc4\x87a, premda izlo\xc5\xbeen stalnoj opasnosti od Turaka, bio sjedi\xc5\xa1te tog ogranka Frankopana, pa je i mladi knez Bernardin stolovao u njemu._NEWLINE_U drugim se izvorima navodi njegovo ime kao Bernardin Frankopan Ozaljski, jer je on, zajedno s ocem, preuzeo veliku i va\xc5\xbenu utvrdu Ozalj nakon \xc5\xa1to je 22. velja\xc4\x8de 1474. godine umro Bernardinov brati\xc4\x87 Bartol X. Frankopan Ozaljski (sin Nikole V. Frankopana Ozaljskog), koji nije imao nasljednika, pa je njegov ogranak Frankopana izumro. Budu\xc4\x87i da je krajem 15. stolje\xc4\x87a pogibelj od Turaka postala nepodno\xc5\xa1ljiva, osobito nakon \xc5\xa1to su Osmanlije neposredno prije Krbavske bitke 1493. godine opusto\xc5\xa1ili Modru\xc5\xa1, Bernardin je odlu\xc4\x8dio povu\xc4\x87i se prema sjeveru, te je po\xc4\x8deo graditi i nove utvrde (me\xc4\x91u kojima je istaknuto mjesto imao Ogulin, izgra\xc4\x91en ne\xc5\xa1to prije 1500. godine). Kako se sjedi\xc5\xa1te obitelji preselilo iz Modru\xc5\xa1a, zavr\xc5\xa1iv\xc5\xa1i ne\xc5\xa1to kasnije u Ozlju, Bernardinovi su se potomci nazivali Ozaljski.  _NEWLINE_Godine 1476. vjen\xc4\x8dao se s aragonskom vojvotkinjom Lujzom Marzano i u tom braku rodilo im se devetero djece, me\xc4\x91u kojima budu\xc4\x87i istaknuti vojskovo\xc4\x91a Krsto, kalo\xc4\x8dki nadbiskup Ivan Franjo i k\xc4\x87i Beatrica, supruga hercega i hrvatskog bana Ivani\xc5\xa1a Korvina.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot u turbulentnim vremenima\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87 od rane mladosti, \xc5\xbeivot Bernardina Frankopana obilje\xc5\xbeile su stalne napetosti i sukobi, iz kojih je on nastojao izvu\xc4\x87i najve\xc4\x87u mogu\xc4\x87u korist, kako za sebe i svoju obitelj, tako i za Hrvatsku. Bio je jedno vrijeme u dobrim odnosima s carem Fridrikom III. Habsbur\xc5\xa1kim, a poslije i s hrvatsko-ugarskim kraljem Matijom Korvinom, \xc5\xa1to je potvr\xc4\x91eno zarukama njegove k\xc4\x87eri Marije Magdalene s jednim kraljevim ro\xc4\x91akom. S ocem je kao dje\xc4\x8dak i mladi\xc4\x87 putovao na njegovim diplomatskim misijama po Europi i upoznao mnoge zna\xc4\x8dajne osobe._NEWLINE_Dobre odnose s kraljem Matijom kvarilo je to, \xc5\xa1to je potonji godine 1469. Frankopanima oduzeo grad Senj. Taj stoljetni frankopanski posjed su nakon Matijine smrti, a ne\xc5\xa1to prije bitke na Krbavskom polju, poku\xc5\xa1ali njegovi stari vlasnici vratiti 1493. godine, opsjednuv\xc5\xa1i ga svojom vojskom, ali su ga obranila dva, od kralja Vladislava II. Jagelovi\xc4\x87a novoimenovana, hrvatska bana, Ivan Bot od Bajne i Mirko Deren\xc4\x8din._NEWLINE_Bernardin je bio u vrlo dobrim odnosima s Ivani\xc5\xa1em Korvinom, izvanbra\xc4\x8dnim sinom kralja Matije, hercegom i kasnijim hrvatskim banom. Prigodom izbora novoga kralja godine 1490., podr\xc5\xbeavao je Ivani\xc5\xa1a kao pretendenta na prijestolje, ali je prihvatio odluku da kraljem bude imenovan Vladislav II. Mladom Ivani\xc5\xa1u je ne\xc5\xa1to kasnije zapela za oko Bernardinova lijepa \xc5\xa1esnaestogodi\xc5\xa1nja k\xc4\x87i Beatrica, s kojom se i vjen\xc4\x8dao 1496. godine. Bernardin je Beatrici tom prigodom za miraz dao gradove Biha\xc4\x87 i Novi. _NEWLINE_Sudjeluju\xc4\x87i cijeli svoj \xc5\xbeivot u borbama s Turcima, Bernardin Frankopan na\xc5\xa1ao se, kao i velik dio tada\xc5\xa1njeg plemstva tog dijela Hrvatske, dana 9. rujna 1493. godine u Krbavskoj bitki. Toj je znamenitoj i istodobno tragi\xc4\x8dnoj epopeji hrvatskog naroda prethodilo nekoliko sukoba me\xc4\x91u pojedinim frankopanskim lozama, te Frankopana s drugim velika\xc5\xa1ima. Tako su se, primjerice, godine 1492. zbog nekog posjeda posva\xc4\x91ali brati\xc4\x87i Bernardin i Ivan (Cetinski), a kad su se po\xc4\x8detkom 1493. godine pomirili, zajedno su se sukobili s banovima Botom i Deren\xc4\x8dinom, koji su branili Senj. Ne mogav\xc5\xa1i ga osvojiti, povukli su se u Brinje, ali su zatim za njima stigli banovi sa svojom vojskom i opkolili taj utvr\xc4\x91eni grad. Tijekom opsade smrtno je stradao ban Ivan Bot. _NEWLINE_Saznav\xc5\xa1i da se velika turska vojska (njih oko 10.000) vra\xc4\x87a s velikim plijenom iz plja\xc4\x8dka\xc5\xa1kog pohoda po Hrvatskoj i Sloveniji, posva\xc4\x91ani hrvatski velika\xc5\xa1i su me\xc4\x91usobne razmirice stavili na stranu i skupa krenuli protiv zajedni\xc4\x8dkog neprijatelja, kojeg su prema zapovijedi bana Deren\xc4\x8dina do\xc4\x8dekali na Krbavskom polju. Lo\xc5\xa1a Deren\xc4\x8dinova strategija i taktika dovela je do katastrofalnog poraza u kojem je izginula ve\xc4\x87ina hrvatske vojske, te skoro svi plemi\xc4\x87i, a mali broj pre\xc5\xbeivjelih odveden je u zarobljeni\xc5\xa1tvo. Bernardin je bio me\xc4\x91u onima malobrojnima koji su se jedva uspjeli spasiti, jer se, uvidjev\xc5\xa1i da je poraz neizbje\xc5\xbean, povukao s bojnog polja, odjahav\xc5\xa1i na svom brzom konju. Neki su mu kasnije predbacivali da je kukavi\xc4\x8dki pobjegao, \xc5\xa1to nikad nije dokazano._NEWLINE_Bernardin Frankopan se kontinuirano zalagao da priskrbi Hrvatskoj pomo\xc4\x87 europskih zemalja za obranu od Turaka, koriste\xc4\x87i pritom svoje veze s njihovim diplomatima. Poznat je bio po svojim nadahnutim osobnim istupima i vatrenim govorima pred stranim vladarima, velikodostojnicima ili parlamentima. Tako je, na primjer, 1522. godine govorio pred mleta\xc4\x8dkim du\xc5\xbedom Grimanijem, a vjerojatno najpoznatiji je njegov znameniti Govor za Hrvatsku (lat.: Oratio pro Croatia) odr\xc5\xbean na latinskom jeziku pred njema\xc4\x8dkim dr\xc5\xbeavnim saborom u N\xc3\xbcrnbergu 19. studenoga 1522. godine.\n_START_SECTION_\nPosljednje godine i smrt\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliku od nekih svojih frankopanskih ro\xc4\x91aka koji su favorizirali pripadnike habsbur\xc5\xa1ke dinastije u njihovom nastojanju da se prigodom izbora kralja popnu na hrvatsko-ugarsko prijestolje, Bernardin je u pravilu bio protiv Habsburgovaca. Tako je 1490. godine podupirao Ivani\xc5\xa1a Korvina, a bio protiv Maksimilijana Habsbur\xc5\xa1kog, dok je 1527. godine podr\xc5\xbeao odluku prete\xc5\xbeno slavonskog plemstva na Saboru u Dubravi kod \xc4\x8cazme da se za kralja izabere Ivan Zapolja. Njegovi su ro\xc4\x91aci u tim situacijama bili skloniji Habsburgovcima, pa su, primjerice, Juraj III. Frankopan Slunjski i Vuk I. Frankopan Tr\xc5\xbea\xc4\x8dki bili potpisnici Cetingradske povelje, kojom je hrvatsko plemstvo na Saboru u Cetingradu potvrdilo za kralja Maksimilijanova unuka Ferdinanda._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to mu je 1527. godine u bitki za Vara\xc5\xbedin poginuo sin Krsto, a ne\xc5\xa1to ranije umro i drugi sin Ferdinand, gospodar ozaljskog vlastelinstva, Bernardin je, nalaze\xc4\x87i se ve\xc4\x87 u poznim godinama, preminuo 1529. (neki izvori spominju 1530. kao godinu njegove smrti).\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8daj i naslje\xc4\x91e\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivjev\xc5\xa1i u onom razdoblju hrvatske pro\xc5\xa1losti koja je obilje\xc5\xbeena otvorenom prijetnjom Turskog Carstva za goli opstanak Kraljevstva, Bernardin Frankopan je pripadao generaciji hrvatskih velika\xc5\xa1a i boraca za opstojnost naroda i dr\xc5\xbeave u kojima je sazrela svijest da je nakon propasti Bosanskog Kraljevstva 1463. godine, a osobito poslije, za Hrvate tragi\xc4\x8dne, bitke na Krbavskom polju potrebno intenzivirati napore za dovo\xc4\x91enje djelotvorne pomo\xc4\x87i iz politi\xc4\x8dki i vojno jakih europskih zemalja za borbu protiv Turaka, jer pomo\xc4\x87 koja dolazi s budimskog kraljevskog dvora nije i ne\xc4\x87e biti dovoljna._NEWLINE_Neki povjesni\xc4\x8dari dr\xc5\xbee da je upravo Bernardin prvi na dramati\xc4\x8dan na\xc4\x8din Europljane upozorio na va\xc5\xbenost Hrvatske kao predzi\xc4\x91a kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva (lat.: \xe2\x80\x9eantemurale christianitatis\xe2\x80\x9c) koje \xc5\xa1titi Europu pred islamskim prodorom. Me\xc4\x91utim, od izda\xc5\xa1nije pomo\xc4\x87i europskih mo\xc4\x87nika nije bilo ni\xc5\xa1ta, jer su se oni uglavnom bavili me\xc4\x91usobnim sukobima za teritorijalnu prevlast ili vjerskim ratovima, a Hrvatskoj je pomo\xc4\x87 stizala \xe2\x80\x9ena kapaljku\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Bernardinovi su nasljednici i ro\xc4\x91aci tijekom 16. stolje\xc4\x87a, zbog premo\xc4\x87i osmanske vojne sile, morali napustiti veliki dio frankopanskih posjeda (Biha\xc4\x87, Dre\xc5\xbenik, Tr\xc5\xbeac, Furjan, Cetingrad, Malu i Veliku Kladu\xc5\xa1u i dr.) i preseliti se na krajnje zapadno podru\xc4\x8dje Hrvatske_NEWLINE_Budu\xc4\x87i da su svi njegovi sinovi umrli prije njega, Bernardina je 1529. godine izravno naslijedio unuk Stjepan IV. Frankopan Ozaljski, sin Ferdinandov. Stjepan IV. sjedi\xc5\xa1te je imao u Ozlju i bio posljednji izdanak modru\xc5\xa1ko-ozaljske grane Frankopana. Njegova sestra Katarina udala se za slavnog Nikolu Zrinskog Sigetskog, pa su preko nje Zrinski naslijedili dio prostranih frankopanskih imanja._NEWLINE_Zna\xc4\x8daj velikog erudita Bernardina Frankopana se, osim na vojnom i diplomatskom polju, o\xc4\x8ditovao i na podru\xc4\x8dju obrazovanja i kulture, te graditeljstva. Njegovav\xc5\xa1i hrvatski jezik i glagoljsko pismo, on je dao prevesti Bibliju na hrvatski. Godine 1486. izdao je znameniti Modru\xc5\xa1ki urbar, knjigu kodeksa pravnih i dru\xc5\xa1tvenih normi, va\xc5\xbean povijesni dokument, izvorno pisan glagoljicom, kojim su se ure\xc4\x91ivali odnosi izme\xc4\x91u feudalca i kmetova, i koja je izvor agrarnih i demografskih podataka."