b'\n_START_ARTICLE_\nMariner 4\n_START_SECTION_\nLet prema Marsu\n_START_PARAGRAPH_\nMariner 4 je na put prema Marsu krenuo u jutro 28. studenog 1964. godine. Lansiranje je pro\xc5\xa1lo besprijekorno i sonda je nakon 2 dana leta prevalila 800.000 km. Uspjela je stabilizirati svoj polo\xc5\xbeaj pomo\xc4\x87u zvijezde Canopusa i okrenuti solarne panele prema Suncu._NEWLINE_Nakon tjedan dana leta, 5. prosinca, sonda je upotrijebila svoje potisnik snage 220 N kako bi napravila korekciju putanje. Bez korekcije putanje sonda bi pro\xc5\xa1la pokraj Marsa 16. srpnja 1965. na udaljenosti od 240.000 km ispred sjeverne polutke planeta. Nakon korekcije datum preleta je pomaknut na 15. srpanj 1965. pri udaljenosti od 10.100 km iznad ju\xc5\xbenog pola. _NEWLINE_Krajem o\xc5\xbeujka 1965. Mariner 4 je oborio rekord Marinera 2 u trajanju misije od 129 dana. Sredinom travnja oborio je rekord Marinera 2 u udaljenosti komunikacije, postav\xc5\xa1i tako najdalja aktivna sonda.\n_START_SECTION_\nPrelet kraj Marsa\n_START_PARAGRAPH_\nDan prije preleta pokraj Marsa, 14. srpnja 1965., na sondi je aktiviran programski kod koji \xc4\x87e upravljati instrumentima tijekom tih par klju\xc4\x8dnih sati misije. Sonda je uskoro po\xc4\x8dela slati prve fotografije i podatke o okoli\xc5\xa1u oko planeta. Sonda je pokraj Marsa proletjela na udaljenosti od 9.843 km i pritom je izmjerila svojstva magnetnog polja, snagu zra\xc4\x8denja i odredila koli\xc4\x8dinu svemirske pra\xc5\xa1ine. Prelet iza planeta iskori\xc5\xa1ten je za radiokultacijski eksperiment. Naime, radioantene na Zemlji bilje\xc5\xbeile su snagu i distorzije signala Marinera 4 dok je taj signal prolazio kroz atmosferu planeta. Na taj na\xc4\x8din je dobiven profil atmosfere. Prolaze\xc4\x87i pokraj Marsa snimio je 22 slike (oko 1 posto povr\xc5\xa1ine) koje su potpuno promijenile spoznaju o crvenom planetu. _NEWLINE_Dotada\xc5\xa1nja astronomska slika o Marsu pretpostavljala je planet u mnogim pojedinostima vrlo sli\xc4\x8dan Zemlji, hladniji, jer je udaljeniji od Sunca, s rje\xc4\x91om atmosferom i mnogo manje vlage. Teleskopima sa Zemlje pra\xc4\x87ene su sezonske promjene veli\xc4\x8dina polarnih kapa, a Sciaparelijevo otkri\xc4\x87e kanala veoma se ozbiljno i argumentirano povezivalo s postojanjem razvijene civilizacije na Marsu._NEWLINE_Snimke koje je napravio Mariner 4 dale su posve druk\xc4\x8diju sliku - Marsovi kanali su se pokazali tek kao opti\xc4\x8dka iluzija. Nigdje ni traga oazama do kojih se prebacivala voda s Marsovih polarnih kapa. Umjesto toga na snimkama su se vidjeli mnogobrojni krateri. Krajolik Marsa podsje\xc4\x87ao je na Mjesec. Mjerenja gusto\xc4\x87e atmosfere pokazale su da je ona mnogo rje\xc4\x91a no \xc5\xa1to se pretpostavljalo. Sve je upu\xc4\x87ivalo na to da Mars podsje\xc4\x87a na zahr\xc4\x91alu pustinju izbrazdanu meteoritskim kraterima. Na nekim su snimkama ipak prona\xc4\x91eni tragovi erozija koje su se mogle protuma\xc4\x8diti tek prisutno\xc5\xa1\xc4\x87u povr\xc5\xa1inskih rijeka. _NEWLINE_Sonda je nakon preleta nastavila slati podatke na Zemlju. Slanje fotografija u punoj rezoluciji potrajalo je 9 dana, a nakon \xc5\xa1to su poslane prvi put to je u\xc4\x8dinjeno ponovno kako bi se smanjile gre\xc5\xa1ke prijenosa. Radilo se o digitalnoj transmisiji, koja je obuhva\xc4\x87ala otprilike 634 KB podataka. Nakon in\xc5\xbeenjerskih testova sonda je 2. kolovoza 1965. vra\xc4\x87ena u mod krstarenja._NEWLINE_Dva mjeseca kasnije signal sonde je postao preslab za radioantene. Trebalo je pri\xc4\x8deti povoljnu orbitalnu konfiguraciju 1967. kako bi uspjelo stupiti u kontakt sa sondom. Koriste\xc4\x87i novu antenu promjera 64m kontakt je ostvaren krajem 1967. godine. Podatci sa sonde su pokazali kako je ona pretrpjela o\xc5\xa1te\xc4\x87enja zbog mikrometeorita. Sonda je privremeno izgubila rotaciju, a bio joj je o\xc5\xa1te\xc4\x87en toplinski \xc5\xa1tit. Do 7. prosinca 1967. sonda je ostala bez goriva za orijentacijske potisnike. Par dana kasnije sondu su pogodila 83 mikrometeorita koji su joj poremetili orijentaciju. Na kraju je sonda naredbom uga\xc5\xa1ena 21. prosinca 1967.'