b'\n_START_ARTICLE_\nSamuilovo Carstvo\n_START_SECTION_\nUstanak komitopula\n_START_PARAGRAPH_\nBizantinci su nakon osvajanja Bugarskog carstva, 971. godine, uveli okrutnu upravu zbog \xc4\x8dega je 976. godine buknuo ustanak protiv Bizanta. Na \xc4\x8delu ustanka na\xc5\xa1la su se \xc4\x8detiri sina vojvode-komite Nikole, tzv. komitopuli: David, Aron, Mojsije i Samuilo. Tijekom pobune, u borbi su poginuli David (ubili su ga makedonski Vlasi na planinama izme\xc4\x91u Prespe i Kostura) i Mojsije (prilikom napada na Ser), dok su Aron i Samuilo uspjeli protjerati Bizantince iz Zapadne Bugarske. Me\xc4\x91u bra\xc4\x87om je do\xc5\xa1lo do neslaganja oko nastavka djelovanja, jer je Aron bio sklon postizanju sporazuma s carem Bazilijem II., dok je Samuilo stremio neovisnosti. Sukob me\xc4\x91u bra\xc4\x87om okon\xc4\x8dan je Aronovom smr\xc4\x87u po Samuilovoj naredbi._NEWLINE_Pobuna protiv Bizanta kojoj je cilj bio stvaranje slavenskog carstva  pozivaju\xc4\x87i se na tradicije prvog Bugarskog carstva privukla je 979. godine negda\xc5\xa1nje bugarske carevi\xc4\x87e Borisa i Romana koji su \xc5\xbeivjeli u Carigradu. Tijekom putovanja k pobunjenicima, Boris je ubijen, jer su ga Bugari zbog gr\xc4\x8dke odje\xc4\x87e zamijenili za Bizantinca, me\xc4\x91utim Roman je stigao do Vidina, ali nije nai\xc5\xa1ao na odu\xc5\xa1evljenje naroda. Samuilo mu nije predao vlast  iako je on na nju polagao pravo, tako da se Roman najvjerojatnije morao zadovoljiti polo\xc5\xbeajem namjesnika u Skoplju.\n_START_SECTION_\nSamuilova osvajanja\n_START_PARAGRAPH_\nSamuilo je krenuo u pro\xc5\xa1irivanje svoje zemlje koriste\xc4\x87i se unutarnjim sukobima u Bizantu i njegovom zauzeto\xc5\xa1\xc4\x87u pobunama u Maloj Aziji (pobuna Varde Sklira) i na drugim stranama. Ve\xc4\x87 979. godine, Samuilo prodire u Tesaliju i 983. godine uspijeva zauzeti Larisu, preseliv\xc5\xa1i tamo\xc5\xa1nje Slavene u Makedoniju._NEWLINE_\xc5\xa0irenje slavenskog ustanka prisililo je 986. godine mladog cara Bazilija II. da krene u pohod na Sofiju, koja je tada bila najisto\xc4\x8dniji Samuilov posjed. Me\xc4\x91utim, bizantinska blokada grada nije uspjela, jer se vojska nakon tri tjedna morali povu\xc4\x87i zbog nedostatka hrane. Tijekom povla\xc4\x8denja slavenska vojska predvo\xc4\x91ena Samilom, do\xc4\x8dekala ih je 17. kolovoza 986. godine u klancima Trojanovih vrata i u potpunosti porazila. Posljedica ovog poraza bilo je izbijanje gra\xc4\x91anskog rata u Bizantu koji je paralizirao svaki poku\xc5\xa1aj da se ustanak ugu\xc5\xa1i._NEWLINE_Bazilije II. je nakon tri godine sukoba, uspio, uz pomo\xc4\x87 Rusa, vratiti kontrolu nad Carstvom, ali je za to vrijeme Samuilo napravio pohod na zapad zauzev\xc5\xa1i skoro sve srpske, crnogorske i neke hrvatske zemlje, da bi 989. godine zauzeo Ber i Srp\xc4\x8di\xc5\xa1te (Srbicu). Prilikom zauzimanja Duklje zarobio je tamo\xc5\xa1njeg vladara Ivana Vladimira, ali ga je kasnije o\xc5\xbeenio svojom k\xc4\x87erkom kosarom i vratio na dukljansko prijestolje. Ve\xc4\x87 naredne godine Samuilo je osvojio Epir i dra\xc4\x8dku temu, pripojiv\xc5\xa1i svojoj dr\xc5\xbeavi i sam Dra\xc4\x8d, koji mu je najvjerojatnije predao njegov tast i upravnik grada Ivan Krisilije._NEWLINE_U tom trenutku u sastavu njegove dr\xc5\xbeave od osvojenih krajeva nalazili su se: Epir, Tesalija, Duklja, Ra\xc5\xa1ka, Bosna, Zahumlje, Travunija, Srijem i Podunavska Bugarska (Mezija)._NEWLINE_Do\xc5\xa1av\xc5\xa1i do vrhunca mo\xc4\x87i, Samuilo se proglasio carem, pozivaju\xc4\x87i se na titulu Simeona I. Velikog, uzdigao Ohridsku arhiepiskopiju na razinu patrijar\xc5\xa1ije, a prijestolnicu iz Prespe premjestio u Ohrid.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8detak propasti\n_START_PARAGRAPH_\nSamuilo je 996. godine krenuo u novi pohod potukav\xc5\xa1i Bizant pod Solunom, nakon \xc4\x8dega se jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e osna\xc5\xbeuje i 997. godine prodire do Korinta i Peloponeza. Me\xc4\x91utim na povratku, kod rijeke Sperheja, Bizantinci su, predvo\xc4\x91eni Niceforom Uranom, u no\xc4\x87nom napadu nanijeli strahovit poraz Slavenima. U borbama je sam Samuilo te\xc5\xa1ko ranjen i jedva se uspio spasiti sa sinom, dok je u borbi zarobljeno oko 12.000 njegovih vojnika. Iste godine Uran pokre\xc4\x87e prvu uspje\xc5\xa1nu ofenzivu na Samuilovu dr\xc5\xbeavu i gotovo nesmetano plja\xc4\x8dka i plijeni gotovo tri mjeseca._NEWLINE_Na \xc4\x8delu svoje vojske Samuilo je 998. krenuo u vojni pohod na zapad, prema bizantskoj Temi Dalmaciji i Hrvatskom Kraljevstvu, u kojem se odvijala dinasti\xc4\x8dka kriza, te je pusto\xc5\xa1e\xc4\x87i stigao sve do Zadra. Poslije neuspje\xc5\xa1ne opsade grada povukao se preko Bosne natrag u Makedoniju. _NEWLINE_Godine 1001. Samuilo je poduzeo ofenzivu prema Drinopolju i Carigradu, ali taj sukob zavr\xc5\xa1ava 1004. godine njegovim porazom, premda su njegove trupe preko Filipolja stigle do Drinopolja. Posljedica toga je bizantsko zauzimanje skoro polovine njegove zemlje. Dok je Samuilo nadirao prema Drinopolju, Bazilije II. je 1002. godine zauzeo sjeverne dijelove dana\xc5\xa1nje Gr\xc4\x8dke. U me\xc4\x91uvremenu, Samuilov zet Dobromir pristaje uz Bizant i predaje Ber bez borbe, dobiv\xc5\xa1i zauzvrat titulu antipata. Vojskovo\xc4\x91a Dimitrije Tihonas predaje Kolindron, pod uvjetom da on i njegove trupe dobiju slobodan prolaz prema sredi\xc5\xa1tu Samuilovog carstva. Idu\xc4\x87e na udaru bilo je Srp\xc4\x8di\xc5\xa1te koje je juna\xc4\x8dki branio vojvoda Nikolica, ali grad je na kraju ipak pao u Bazilijeve ruke, a Nikolica u zarobljeni\xc5\xa1tvo. Bazilije II. je tako ovladao cijelom Tesalijom, a na povratku u Solun zauzeo je Voden povrativ\xc5\xa1i tako kontrolu nad cjelokupnom Egejskom Makedonijom._NEWLINE_Bizantska se vojska potom usmjerila prema sjeveru dr\xc5\xbeave i u trenutku kad je Samuilo 1003. godine upao i plja\xc4\x8dkao Drinopolje, zauzela Vidin i krenula na Skoplje. Samuilo se nakon toga povukao s vojskom ka Makedoniji i poku\xc5\xa1ao na Vardaru zaustaviti Bazilijev prodor, me\xc4\x91utim bizantski car odnosi jo\xc5\xa1 jednu veliku pobjedu. Nakon toga Bazilije II. je u\xc5\xa1ao u Skoplje koje mu je predao namjesnik grada i bugarski princ Roman. Car je na povratku poku\xc5\xa1ao osvojiti i Pernik na Strumi, ali bez uspjeha._NEWLINE_Pritje\xc5\xa1njen bizantskim vojnim udarima, te gubitkom gotovo \xc4\x8ditave Bugarske, Samuilo je 1004. godine pokrenuo svoju posljednju ofanzivu koja je zavr\xc5\xa1ila porazom pod Solunom. Veliki Bazilijevi uspjesi uvjerili su mnoge da je on sigurni pobjednik, tako da su mu 1005. godine Dra\xc4\x8d predali Samuilov zet A\xc5\xa1ot i tast Ivan Krizilije. U isto vrijeme od Samuila se odmetnuom i Epir._NEWLINE_Posljednji neuspjesi u borbama doveli su do promjene u Samuilovoj taktici. Umjesto dotada\xc5\xa1njih ofenziva, on je po\xc4\x8deo utvr\xc4\x91ivati sredi\xc5\xa1te svoje dr\xc5\xbeave, Pelagonijsku ravnicu te njene prilaze, spremaju\xc4\x87i se za odsudnu obranu. U klisuri Strumice koju tvore Bjelasica i Ogra\xc5\xbeden, on je podigao jaku utvrdu onemogu\xc4\x87iv\xc5\xa1i na taj na\xc4\x8din prilaz Pelagoniji u \xc5\xa1to se po\xc4\x8detkom 1014. godine uvjerio i sam Bazilije II. koji se tuda poku\xc5\xa1ao probiti. Iskusni Bazilije je tada naredio Niceforu Skifijasu, strategu makedonske teme, da poku\xc5\xa1a preko Bjelasice zaobi\xc4\x87i Samuilove polo\xc5\xbeaje, \xc5\xa1to je ovaj i u\xc4\x8dinio. Tako su se Samuilove trupe na\xc5\xa1le izme\xc4\x91u \xc4\x8deki\xc4\x87a i nakovnja i 29. srpnja 1014. godine bizantska vojska, pod zapovjedni\xc5\xa1tvom cara Bazilija II. do nogu ih je potukla u tzv. bici na Bjelasici._NEWLINE_Samuilo se uspio spasiti i skloniti u Prilep, dok je Bazilije neuspje\xc5\xa1no poku\xc5\xa1ao zauzeti Strumicu koja je odoljela njegovoj opsadi. Zarobljeni Samuilovi vojnici na Bjelasici, njih oko 15.000, je po carevoj naredbi oslijepljeno, dok je svakom stotom ostavljeno po jedno oko kako bi mogao voditi ostale. Zbog ove surovosti car Bazilije II. dobio je nadimak Bugaroubojica. Kada je Samuilo vidio svoju okovanu i oslijepljenu vojsku umro je na mjestu od sr\xc4\x8danog udara 6. listopada 1014. godine.'