b'\n_START_ARTICLE_\nMonroeva doktrina\n_START_PARAGRAPH_\nMonroeva doktrina (engl.: Monroe Doctrine) objavljena je 2. prosinca 1823. od strane ameri\xc4\x8dkog predsjednika Jamesa Monroa. Doktrina navodi kako \xc4\x87e svaki daljnji poku\xc5\xa1aj europskih nacija da koloniziraju ili interveniraju u zemljama Sjeverne i Ju\xc5\xbene Amerike biti smatran \xc4\x8dinom agresije i zahtijevati intervenciju Sjedinjenih Dr\xc5\xbeava. Istovremeno, doktrina je navodila kako se Sjedinjene Dr\xc5\xbeave ne\xc4\x87e uplitati u ve\xc4\x87 postoje\xc4\x87e europske kolonije niti sudjelovati u internim problemima europskih dr\xc5\xbeava. Doktrina je sa\xc4\x8dinjena pod vodstvom ministra vanjskih poslova Johna Adamsa. Dokument je zami\xc5\xa1ljen kao protivljenje europskom kolonijalizmu. Kasnije je doktrina tuma\xc4\x8dena kao pravo SAD-a da intervenira u zemljama Ju\xc5\xbene Amerike kao i u Srednjoj Americi._NEWLINE_Doktrina je donesena u vrijeme kada su gotovo sve latinoameri\xc4\x8dke kolonije \xc5\xa0panjolske i Portugala bilo stekle, bilo se nalazile na pragu sticanja nezavisnosti od \xc5\xa0panjolskog i Portugalskog Imperija; Peru je nezavisnost konsolidirao 1824. godine, a Bolivija \xc4\x87e nezavisnost ste\xc4\x87i 1825. godine, \xc5\xa1to je zna\xc4\x8dilo da su pod \xc5\xa1panjolskom upravom ostale samo Kuba i Portoriko. Sjedinjene su Dr\xc5\xbeave, rade\xc4\x87i u dogovoru s Britanijom, \xc5\xbeeljele sprije\xc4\x8diti daljnji dolazak europskih sila._NEWLINE_Predsjednik James Monroe doktrinu je predstavio tokom sedmog godi\xc5\xa1njeg govora o stanju Unije u Kongresu. Sam pojam, "Monroeova doktrina", skovan je 1850. godine, unato\xc4\x8d \xc4\x8dinjenici da je stvarni tvorac doktrine bio dr\xc5\xbeavni tajnik John Quincy Adams. Do kraja19. stolje\xc4\x87a, Monreova doktrina se smatrala definiraju\xc4\x87im momentom u vanjskoj politici Sjedinjenih Dr\xc5\xbeava, a ujedno je bila i jedan od najdugovje\xc4\x8dnijih stupova iste. Mnogi kasniji dr\xc5\xbeavnici i predsjednici pozivat \xc4\x87e se na ovu doktrinu, me\xc4\x91u kojima Theodore Roosevelt, John F. Kennedy, Lyndon B. Johnson, Ronald Reagan i drugi. U jednom amandmanu Theodora Roosevelta iz 1904., (The Roosevelt Corollary), zaklju\xc4\x8duje se da SAD ima pravo nastupati kao "me\xc4\x91unarodna policija" (international police power) ako se Karipske i Srednjoameri\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave pona\xc5\xa1aju "necivilizirano". Ovaj dodatak \xc4\x8desto je prizivan kao podr\xc5\xa1ka mije\xc5\xa1anju SAD-a u Latinskoj Americi tijekom Hladnog rata._NEWLINE_Namjera i utjecaj Monroeove doktrine ostali su na snazi, uz tek manje varijacije, vi\xc5\xa1e od jednog stolje\xc4\x87a. Primarni cilj doktrine bilo je osloba\xc4\x91anje Latinske Amerike straha od europske intervencije i izbjegavanje situacija u kojima bi Novi svijet postao bojno polje za zemlje Staroga svijeta, a sve kako bi Sjedinjene Dr\xc5\xbeave nesmetano mogle \xc5\xa1iriti vlastiti utjecaj. Doktrina je tvrdila kako bi Stari i Novi svijet trebale ostati razli\xc4\x8dite utjecajne sfere upravo zato \xc5\xa1to su sastavljene od potpuno odvojenih i nezavisnih nacija. Ipak, zemlje Latinske Amerike s vremenom su po\xc4\x8dele prezirati doktrinu zbog njezina nagla\xc5\xa1enog intervencionizma i suptilnog imperijalizma, a 2013. godine, ameri\xc4\x8dki dr\xc5\xbeavni tajnik John Kerry objavio je kako je "era Monroeove doktrine zavr\xc5\xa1ena".'