b'\n_START_ARTICLE_\nRMS Titanic\n_START_SECTION_\nPozadina\n_START_PARAGRAPH_\nRMS Titanic ime je dobio po Titanima iz gr\xc4\x8dke mitologije. Izgra\xc4\x91en u Belfastu, Irskoj, u tada\xc5\xa1njem Ujedinjenom Kraljevstvu Velike Britanije i Irske, Titanic je drugi od tri prekooceanska broda Olimpijske klase; prvi je bio RMS Olympic, a tre\xc4\x87i HMHS Britannic. U po\xc4\x8detku se Britannic trebao zvati Gigantic i biti du\xc5\xbei od tisu\xc4\x87u stopa (305 m). Godine 1912., bili su daleko najve\xc4\x87a plovila u floti britanske pomorske tvrtke White Star Line koja se sastojala od 29 brodova. O gradnji triju brodova prvi put su raspravljali upravitelj White Star Linea J. Bruce Ismay i ameri\xc4\x8dki investitor J. P. Morgan koji je upravljao mati\xc4\x8dnom tvrtkom White Stara, International Mercantile Marine Co. (IMM)._NEWLINE_White Star Line sve vi\xc5\xa1e se suo\xc4\x8davao s izazovima najve\xc4\x87eg konkurenta Cunarda koji je nedavno porinuo Lusitaniju i Mauretaniju - najbr\xc5\xbee putni\xc4\x8dke brodove na svijetu. Njema\xc4\x8dki prijevoznici Hamburg America i Norddeutscher Lloyd nisu bili predaleko od Cunarda. Umjesto brzinom, Ismay je namjeravao konkurirati veli\xc4\x8dinom, stoga je predlo\xc5\xbeio komisiji novu klasu brodova koji \xc4\x87e biti ve\xc4\x87i od bilo \xc4\x8dega \xc5\xa1to je dosad plovilo na morima, a pored toga i zadnji odgovor udobnosti i rasko\xc5\xa1i. Tvrtka je htjela pobolj\xc5\xa1ati svoju flotu prete\xc5\xbeito da odgovori na Cunardove divove, ali i da ujedno zamijeni svoj najstariji par putni\xc4\x8dkih brodova koji su jo\xc5\xa1 uvijek bili u slu\xc5\xbebi: SS Teutonic iz 1889. i SS Majestic iz 1890. Olympic je zamijenio Teutonic, a Titanic Majestic. Nakon gubitka Titanica, Majestic \xc4\x87e se vrati na svoje staro mjesto na liniji Southampton - New York._NEWLINE_Brodove je izgradila belfastska brodogra\xc4\x91evinska tvrtka Harland and Wolff koja je sura\xc4\x91ivala s White Starom jo\xc5\xa1 od 1867. godine. Harland and Wolff uvijek je mogao ra\xc4\x8dunati na kreativnu slobodu kada je dizajnirao brodove za White Star Line; ina\xc4\x8de bi naru\xc4\x8ditelj izradio koncept i dao Harland and Wolffu da ga pretvori u nacrt broda. Istu slobodu dobili su i po pitanju prora\xc4\x8duna: Harland and Wolffu omogu\xc4\x87eno je da potro\xc5\xa1i na brodove koliko god treba sredstava, plus dodatnih pet posto kao profit. Za Olimpijsku klasu brodova, dogovorena cijena iznosila je tri milijuna funti (340 milijuna funti u vrijednosti 2018. godine) za prva dva broda plus "ugovorna naknada" i uobi\xc4\x8dajena provizija od pet posto._NEWLINE_Harland and Wolff postavio je svoje vode\xc4\x87e arhitekte na projekt. Projektiranje je nadgledao William Pirrie, direktor Harland and Wolffa i White Star Linea; pomorski arhitekt Thomas Andrews, \xc5\xa1ef projektantskog odjela Harland and Wolffa; Edward Wilding, Andrewsov pomo\xc4\x87nik odgovoran za prora\xc4\x8dune i Alexander Carlisle, glavni tehni\xc4\x8dki crta\xc4\x8d i voditelj brodogradili\xc5\xa1ta. U Carlisleova zadu\xc5\xbeenja spadale su dekoracije, oprema i ure\xc4\x91enje op\xc4\x87enito, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i izradu u\xc4\x8dinkovitih sohi za \xc4\x8damce za spa\xc5\xa1avanje. Wilding je otpu\xc5\xa1ten nakon Titanicove nesre\xc4\x87e zato \xc5\xa1to je na njega Pierre, ni\xc4\x8dim zaslu\xc5\xbeeno, svalio krivnju za gubitak broda._NEWLINE_Dana 29. srpnja 1908., Harland and Wolff predstavio je nacrte J. Bruce Ismayu i ostalom vodstvu White Star Linea. Ismay ih je odobrio, dva dana kasnije potpisao ugovore i time zapo\xc4\x8deo gradnju. U tom trenutku prvi brod (Olympic) nije imao ime, nego samo oznaku "Broj 400" po\xc5\xa1to je to bio 400. trup kojeg je gradio Harland and Wolff. Pored broja 400 ubrzo je polo\xc5\xbeena kobilica broj 401, Titanic.\n_START_SECTION_\nKratko putovanje\n_START_PARAGRAPH_\nTitanic je krenuo iz britanske luke Southampton na svoje prvo prekooceansko putovanje 10. travnja 1912. godine. Titanicovo prvo putovanje trebalo je biti prvo od mnogih prekoatlantskih putovanja toga broda. _NEWLINE_U nastojanju da osvoji Plavu vrpcu Atlantika na svom prvom putovanju u New York, kapetan Edward John Smith namjerno je krenuo kra\xc4\x87im kursom, sjevernijim od propisanoga, i time zanemario opasnost od sudara s ledenim santama. Samo \xc4\x8detiri dana kasnije, 14. travnja 1912. godine u 23:40 sati, Titanic se pri brzini od 22 \xc4\x8dvora sudario sa santom leda, koja mu je probila oplatu, nakon \xc4\x8dega je u 2:40 sati brod potonuo.\n_START_SECTION_\nBroj \xc5\xbertava\n_START_PARAGRAPH_\nTitanic je nakon sudara poslao poziv u pomo\xc4\x87, a prvi brod koji je stigao u pomo\xc4\x87 bio je Carpathia. Od 2.223 putnika i \xc4\x8dlanova posade pre\xc5\xbeivjelo ih je samo 706. Poginulo je ili ih se utopilo 1.517, od toga 1.360 mu\xc5\xa1karaca te 157 \xc5\xbeena i djece. Me\xc4\x91u njima i 27 Hrvata._NEWLINE_Kod ukrcavanja u \xc4\x8damce za spa\xc5\xa1avanje pazilo se da \xe2\x80\x93 prema izri\xc4\x8ditoj zapovijedi kapetana Edwarda J. Smitha \xe2\x80\x93 \xc5\xbeene imaju prednost kod ukrcavanja: kako je potonu\xc4\x87e i ukrcavanje na \xc4\x8damce trajalo gotovo tri sata, spa\xc5\xa1eno je 74\xc2\xa0% od svih \xc5\xbeena na brodu, 52\xc2\xa0% sve djece i 20\xc2\xa0% svih mu\xc5\xa1karaca. Od mu\xc5\xa1kih se \xc4\x8dlanova posade spasilo svega 21\xc2\xa0%; od 22 \xc5\xbeene zaposlene na brodu, spasilo se me\xc4\x91utim \xc4\x8dak 20. Pripadnost privilegiranoj prvoj klasi je putniku davala otprilike 30\xc2\xa0% ve\xc4\x87u \xc5\xa1ansu za pre\xc5\xbeivljavanje (uostalom, \xc4\x8damci su se nalazili na gornjim palubama broda, blizu sobama prve klase). Pripadnost \xc5\xbeenskom rodu zna\xc4\x8dila je, otprilike, 370\xc2\xa0% ve\xc4\x87u \xc5\xa1ansu za pre\xc5\xbeivljavanje._NEWLINE_Titanic je prona\xc4\x91en 1985. godine. Prona\xc5\xa1li su ga Robert Ballard i Jean-Louis Michel.\n_START_SECTION_\nProro\xc4\x8danstvo katastrofe\n_START_PARAGRAPH_\nKatastrofu Titanica \xc4\x8detrnaest je godina prije predvidio Morgan Robertson u svojem romanu Futility, or the Wreck of Titan. Roman donosi pri\xc4\x8du o britanskom putni\xc4\x8dkom brodu Titan, koji, budu\xc4\x87i da je bio na glasu kao nepotopiv, nije imao dovoljno \xc4\x8damaca za spa\xc5\xa1avanje. Na putu prema New Yorku jedne je travanjske ve\xc4\x8deri udario u santu leda i potonuo u sjevernom Atlantiku. Iako je nakon katastrofe pravog Titanica ponovno objavio roman, s malim izmjenama, sli\xc4\x8dnosti su ostale zapanjuju\xc4\x87e. Novi brod imao je 66.000 tona istisnine; Robertsonov je imao 70.000 tona istisnine. Stvarni je bio duga\xc4\x8dak 882.5 stopa; fiktivni 800 stopa. Oba su imala 3 elise i brzinu od 24-25 \xc4\x8dvorova. Oba su mogla nositi oko 3.000 ljudi i oba su imala \xc4\x8damce za spa\xc5\xa1avanje tek za jedan dio putnika. Oba su bila nazivana i \'nepotopivima\'.\n_START_SECTION_\nTitanicovo raspadanje\n_START_PARAGRAPH_\nNajpoznatija svjetska brodska olupina Titanic mogao bi, za otprilike dvadesetak godina, nepovratno nestati. Uzbunu su podigli podvodni istra\xc5\xbeiva\xc4\x8di koji su godinama redovno posje\xc4\x87ivali ostatke \xc4\x8duvenog broda na dnu u kanadskim atlantskim vodama. Prilikom najnovije posjete uo\xc4\x8dili su da se hr\xc4\x91a pro\xc5\xa1irila i zahvatila mnogo ve\xc4\x87i postotak povr\xc5\xa1ine na metalnim dijelovima \xc4\x8duvenog putni\xc4\x8dkog parobroda potopljenog nakon udara u ledeni brijeg tijekom prvog putovanja. _NEWLINE_Neki od stru\xc4\x8dnjaka ka\xc5\xbeu da su vi\xc5\xa1estruki poku\xc5\xa1aji podizanja Titanica na povr\xc5\xa1inu, kao i odobrene no ilegalne posjete turista i lovaca na potopljeno blago, mnogo doprinijele br\xc5\xbeem korodiranju broda. Me\xc4\x91utim, drugi tvrde da je uzrok ovako brzog hr\xc4\x91anja u ina\xc4\x8de hladnim vodama prije svega u poja\xc4\x8danom ribarenju iznad tog podru\xc4\x8dja. _NEWLINE_Smanjena koli\xc4\x8dina ribe, ka\xc5\xbee jedan od stru\xc4\x8dnjaka, zna\xc4\x8di i da je uni\xc5\xa1tena prirodna regulacija koli\xc4\x8dine mikroorganizama. Oni sada padaju na dno i biolo\xc5\xa1kim putem pospje\xc5\xa1uju koroziju. _NEWLINE_Tempo propadanja olupine takav je da, kako su znanstvenici izra\xc4\x8dunali, more i hr\xc4\x91a dnevno pojedu oko 300 kilograma \xc5\xbeeljeza s Titanica. Paluba, \xc4\x8dasni\xc4\x8dke kabine i jarbol ve\xc4\x87 su se uru\xc5\xa1ili i nestali pod pijeskom, a hr\xc4\x91a je opasno zahvatila i pramac broda, \xc4\x8duven kao mjesto s kojeg je Leonardo DiCaprio u filmu Titanic uzvikivao: "Ja sam kralj svijeta!"'