b'\n_START_ARTICLE_\nCivilno dru\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nDemokratska dru\xc5\xa1tva karakterizira supostojanje triju sektora: javnoga (dr\xc5\xbeava), privatnog (tr\xc5\xbei\xc5\xa1te) i gra\xc4\x91anskog (civilno dru\xc5\xa1tvo). Najkra\xc4\x87e re\xc4\x8deno, civilno dru\xc5\xa1tvo jesu gra\xc4\x91ani koji se aktivno i slobodno upli\xc4\x87u u sve sfere dru\xc5\xa1tvenog djelovanja.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xa1 su stari Grci (politike koinona) i Rimljani (societas civilis) poznavali ovaj institut. Po njihovom poimanju bilo je to politi\xc4\x8dko dru\xc5\xa1tvo u kojem su aktivni gra\xc4\x91ani sudjelovali u oblikovanju politike. S vremenom je izraz civilno dru\xc5\xa1tvo poprimao razli\xc4\x8dita zna\xc4\x8denja sukladno porecima u okviru kojih je postojalo. U pojedinim razdobljima dolazi do iskrivljenog tuma\xc4\x8denja izraza poistovje\xc4\x87uju\xc4\x87i ga s na\xc4\x8dinom na koji vladari vladaju ljudima, pod kojim uvjetima i tko su ti vladari. U 18. stolje\xc4\x87u dolazi do preokreta kada se civilno dru\xc5\xa1tvo prepoznaje kao institut koji je tu da \xc5\xa1titi i podu\xc4\x8dava gra\xc4\x91ane kako se efikasno za\xc5\xa1tititi od negativnih uplitanja dr\xc5\xbeave. U 18. i 19. stolje\xc4\x87u termin se promatra u okviru aktualnih dru\xc5\xa1tvenih promjena. U tom se razdoblju izraz civilno poistovje\xc4\x87uje sa ulju\xc4\x91eno, kultivirano. Jedan od autora iz tog vremena Alexis de Tocqueville, u svom djelu "O demokraciji u Americi" opisuje civilno dru\xc5\xa1tvo kroz duh zajedni\xc5\xa1tva koji je vladao u ameri\xc4\x8dkom dru\xc5\xa1tvu tog vremena, a o\xc4\x8ditovao se kroz supostojanje brojnih udruga, organizacija i sveprisutnog volonterstva. Ne\xc5\xa1to ju\xc5\xbenije, u Latinskoj Americi, Antonio Gramsci opisuje civilno dru\xc5\xa1tvo kao socijalnu interakciju institucija i organizacija kulturne tematike izme\xc4\x91u dr\xc5\xbeave i tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta.\n_START_SECTION_\nNovija povijest\n_START_PARAGRAPH_\nDetaljnija istra\xc5\xbeivanja dovode do daljnjeg razvoja ovog pojma, ali svojevremeno i do preuveli\xc4\x8davanja njegove uloge kao klju\xc4\x8dnog faktora u rje\xc5\xa1avanju aktualnih dru\xc5\xa1tvenih zavrzlama. Nadalje, na institut civilnog dru\xc5\xa1tva gledalo se kao na pomodarstvo gra\xc4\x91ana, utopijsku ideju pojedinih demokracija, lijek za previ\xc5\xa1e za\xc5\xa1titni\xc4\x8dki raspolo\xc5\xbeenu dr\xc5\xbeavu i sli\xc4\x8dno. Od kraja 1980-ih naovamo u definiranju ovog pojma nagla\xc5\xa1ava se sloboda udru\xc5\xbeivanja, samoorganizacija slobodnih gra\xc4\x91ana, socijalni kapital i socijalna povezanost. Poku\xc5\xa1aj da se civilnost izjedna\xc4\x8di s moralno\xc5\xa1\xc4\x87u, po\xc5\xa1tenjem, po\xc5\xa1tivanjem,\xe2\x80\xa6 su odba\xc4\x8dene kao neumjesne, a civilnim se vrlinama smatra aktivno i odgovorno gra\xc4\x91anstvo. Organizacije civilnog dru\xc5\xa1tva nazivaju se dobrovoljnim, neovisnim, neprofitnim, nevladinim ili tre\xc4\x87im sektorom. I svaki od tih naziva isti\xc4\x8de jedan aspekt tih organizacija. U svijetu se govori o NGO (nongovernmental)  sektoru, no u tom kontekstu valja naglasiti da kada govorimo o nevladinom sektoru ne govorimo o apsolutnoj nepovezanosti vlade i ovih organizacija jer vlada ula\xc5\xbee sredstva u rad neprofitnog sektora, no to ne utje\xc4\x8de na aktivnosti same organizacije. Organizacije civilnog dru\xc5\xa1tva zapravo sura\xc4\x91uju s vladom i u idealnim uvjetima posti\xc5\xbeu da ona odgovorno ispunjava svoja obe\xc4\x87anja. Institucije civilnog dru\xc5\xa1tva pronalazimo u demokratskim zemljama utemeljenim na vladavini prava, s razvijenim tr\xc5\xbei\xc5\xa1nim gospodarstvom. Ponekad se na civilno dru\xc5\xa1tvo gleda kao na opoziciju aktualnoj vlasti i funkcija watch doga (psa \xc4\x8duvara) se u javnosti percipira kao negativna, no evidentno je da civilno dru\xc5\xa1tvo igra va\xc5\xbenu ulogu osobito u zemljama mlade demokracije. Organizacije civilnog dru\xc5\xa1tva usko se vezuju uz modernu socijalnu dr\xc5\xbeavu. Kad govorimo o socijalnoj dr\xc5\xbeavi, mislimo na dr\xc5\xbeavu koja svojim aktivnostima djeluje u smjeru osiguravanja socijalnog minimuma svim svojim gra\xc4\x91anima, kao i pru\xc5\xbeanja drugih vrsta pomo\xc4\x87i onima koji si je ne mogu omogu\xc4\x87iti sami. S obzirom da dobar dio programa socijalne dr\xc5\xbeave po\xc4\x8diva na inicijativama upravo organizacija civilnog dru\xc5\xa1tva, njihova va\xc5\xbenost za funkcioniranje dr\xc5\xbeave je neumitna. Jedno od va\xc5\xbenih na\xc4\x8dela na kojima se temelje suvremena dru\xc5\xa1tva je na\xc4\x8delo supsidijarnosti koje vezujemo uz civilno dru\xc5\xa1tvo na sljede\xc4\x87i na\xc4\x8din. Na\xc4\x8delo supsidijarnosti, u svojoj osnovi, zna\xc4\x8di da se aktualni problemi trebaju rje\xc5\xa1avati tamo gdje nastaju, na najni\xc5\xbeoj razini, a tek ako ta ni\xc5\xbea socijalna jedinica nije u mogu\xc4\x87nosti sa svojim resursima rije\xc5\xa1iti problem, onda se obra\xc4\x87a ve\xc4\x87oj distanci. Dakle, ta neka osnovna jedinica bio bi pojedinac. On se pak u rje\xc5\xa1avanju svojih problema referira na svoju u\xc5\xbeu socijalnu okolicu, no najefikasniji na\xc4\x8din za postizanje napora je kroz udru\xc5\xbeivanje s drugim gra\xc4\x91anima sli\xc4\x8dnih ili istih interesa. I tako dolazimo do pojma civilnog dru\xc5\xa1tva ili civilne participacije u javnim aktivnostima koje razdvajamo od politi\xc4\x8dke participacije koja pak podrazumijeva \xc4\x8dlanstvo u politi\xc4\x8dkim strankama. Dva osnovna organizacijska oblika civilnog dru\xc5\xa1tva su zaklade i udruge. Postojanje zaklada poznato je jo\xc5\xa1 od najranijih vremena. Najkra\xc4\x87e re\xc4\x8deno, to su organizacije bez vlasnika \xc4\x8dija sredstva su namijenjena  ispunjavanju javne svrhe. Zaklade se razlikuju po razli\xc4\x8ditim kriterijima, da li su javne ili privatne, prema namjeni, postoje obiteljske i crkvene zaklade, potom se razlikuju po na\xc4\x8dinu financiranja, svojim programima itd. Vezano uz zaklade, u novije vrijeme razvija se pojam corporate citizenship koji nagla\xc5\xa1ava da su i korporacije obvezne svojim mjerama djelovati u smjeru pobolj\xc5\xa1anja kvalitete \xc5\xbeivota na podru\xc4\x8dju na kojem su smje\xc5\xa1tene. Jo\xc5\xa1 jedan od novih oblika zakladni\xc5\xa1tva su i zaklade lokalnih zajednica (community foundation) \xc4\x8dije djelovanje je usmjereno na pobolj\xc5\xa1anje kvalitete \xc5\xbeivota u odre\xc4\x91enoj lokalnoj zajednici i najbolji je na\xc4\x8din da se osigura po\xc5\xa1tovanje na\xc4\x8dela supsidijarnosti. U suvremenom dru\xc5\xa1tvu utemeljen je i institut dru\xc5\xa1tvene odgovornosti gospodarstva (Corporate Social Responsibility) kao jo\xc5\xa1 jedan od oblika potpomaganja civilnog dru\xc5\xa1tva. Ovaj institut poznat je od ranije, ali u suvremenom dru\xc5\xa1tvu uzima maha pod utjecajem pozitivnih podstreka od strane dr\xc5\xbeave kroz razne beneficije, a i kao dobar marketin\xc5\xa1ki potez. Kroz razvoj suvremenog dru\xc5\xa1tva, a u okviru njega i civilnoga, razvila se i ideja o politici tre\xc4\x87eg puta. Pri tome je nagla\xc5\xa1ena va\xc5\xbenost tre\xc4\x87eg ili neprofitnog sektora, tj. organizacija civilnog dru\xc5\xa1tva. Britanski sociolog Anthony Giddens potaknuo je rasprava o toj temi isti\xc4\x8du\xc4\x87i kako su politi\xc4\x8dke ideje izgubile elan i nadahnu\xc4\x87e i da je socijalnoj dr\xc5\xbeavi potrebno dati nova krila i to ona civilnog sektora. Politika tre\xc4\x87eg puta podrazumijeva dru\xc5\xa1tvo sa aktivnim gra\xc4\x91anstvom (active citizenship) .\n_START_SECTION_\nCivilno dru\xc5\xa1tvo u Hrvatskoj\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj institucija civilnog dru\xc5\xa1tva u Hrvatskoj je relativno neistra\xc5\xbeeno podru\xc4\x8dje. Prvi takvi oblici bile su zaklade i bratov\xc5\xa1tine u srednjem vijeku. U drugoj polovini 19. stolje\xc4\x87a bogati stanovnici zapo\xc4\x8dinju inicijative za otvaranje bolnica, siroti\xc5\xa1ta, \xc5\xa1kola i sl. U 20. stolje\xc4\x87u prisutan oblik civilne organiziranosti su zaklade. Va\xc5\xbenu ulogu u razvoju civilnog dru\xc5\xa1tva na na\xc5\xa1em teritoriju dale su crkvene organizacije koje su u skladu sa svojim naukom pomagale one u potrebi. Mo\xc5\xbee se re\xc4\x87i da su u tom vremenu bogatiji gra\xc4\x91ani prepoznavali postojanje socijalnih potreba i bili dobro\xc4\x8dinitelji onih u potrebi. Socijalizam je donio zamiranje bilo kakvih aktivnosti civilnog dru\xc5\xa1tva jer je dr\xc5\xbeava imala monopol nad davanjem socijalnih usluga i nije postojala sloboda udru\xc5\xbeivanja. Promjene u civilnom sektoru nastupaju nakon 1990. godine kada je Hrvatska do\xc5\xbeivjela svoje osamostaljenje, kad se deklarirala kao socijala dr\xc5\xbeava, a poznato je da je to dobar okvir za razvoj organizacija civilnog dru\xc5\xa1tva. Isprve su te organizacije bile uglavnom humanitarnog karaktera jer je aktualna problematika bila izazvana situacijom rata. Godine 1992. sukladno tom razvoju donesen je Zakon o humanitarnoj pomo\xc4\x87i. 1993. godine Vlada je donijela socijalni program koji promovira na\xc4\x8delo supsidijarnosti u socijalnoj politici, ali se ne doti\xc4\x8de podru\xc4\x8dja organizacija civilnog dru\xc5\xa1tva. 2002. godine zapo\xc4\x8dinje s radom Ured za udruge Vlade Republike Hrvatske koji financira rad udruga na trogodi\xc5\xa1njoj osnovi. No, na relaciji Vlada-neprofitni sektor postoje problemi u komunikaciji jer vladaju\xc4\x87a garnitura ne prepoznaje potrebe ovoga sektora i smatra umjesnim uplitanje u njihov rad \xc5\xa1to je nedopustivo. Jo\xc5\xa1 jedan od problema u djelovanju udruga su gra\xc4\x91ani koji op\xc4\x87enito prepoznaju vrijednost volontiranja, ali ga rijetko prakticiraju. Isto tako, neke tendencije u decentralizaciji koje kre\xc4\x87u sa vi\xc5\xa1e instance stvaraju pasivan stav gra\xc4\x91ana u sudjelovanju u civilnom dru\xc5\xa1tvu. Dok se u pravilu, organizacije civilnog dru\xc5\xa1tva financiraju iz \xc4\x8dlanarina, donacija, dotacija, prodaje usluga i iz sredstava lutrije, u provedbi nastaju brojne nepravilnosti kao primjerice netransparentnost kriterija dodjele sredstava iz dr\xc5\xbeavnog prora\xc4\x8duna. U tu svrhu, 2003. godine je osnovana Nacionalna zaklada za razvoj civilnog dru\xc5\xa1tva \xc4\x8dije bi aktivnosti trebale sprije\xc4\x8diti te probleme. Razvoj kombiniranog modela socijalne politike koji podrazumijeva zajedni\xc4\x8dka nastojanja Vlade i gra\xc4\x91ana u saniranju socijalnih problema nailazi na brojne prepreke u realizaciji. _NEWLINE_Kao jedan od oblika razvoja civilnog dru\xc5\xa1tva u Hrvatskoj napominju se i zaklade \xc4\x8dije postojanje se bilje\xc5\xbei jo\xc5\xa1 u 15. i 16. stolje\xc4\x87u. U to vrijeme zaklade su bile u domeni crkvenih institucija. Potom je brojno hrvatsko plemstvo osnivalo zaklade, osobito namijenjene siroma\xc5\xa1nim studentima. Pod kraj 19. i po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a brojne zaklade su osnovane na podru\xc4\x8dju kulture, zdravstva i sli\xc4\x8dno i imale su va\xc5\xbenu ulogu u op\xc4\x87em razvoju tih segmenata. Dvadeseto stolje\xc4\x87e obilje\xc5\xbeile su brojne stipendijske zaklade. Kao i op\xc4\x87enito civilno dru\xc5\xa1tvo, nakon Drugog svjetskog rata, zaklade prestaju postojati. Osamostaljenjem Hrvatske ponovno o\xc5\xbeivljava djelatnost zaklada, ponajprije onih osnovanih od strane hrvatskih iseljenika. Danas, kada je evidentno postojanje ve\xc4\x87eg broja zaklada u Hrvatskoj, kao dominantan problem isti\xc4\x8de se lo\xc5\xa1 zakonski okvir za osnivanje i razvoj zakladni\xc5\xa1tva, potom brojne administrativne prepreke, potom neadekvatna suradnja s medijima i sli\xc4\x8dno. Dru\xc5\xa1tvena odgovornost gospodarstva u Hrvatskoj je prisutna, ali tek u povojima i uglavnom je rije\xc4\x8d o ulaganjima u sport i obrazovanje. Ovi pothvati, premda hvalevrijedni, ipak nas ne smiju zadovoljiti i treba poticati daljnje sudjelovanje gospodarski \xc4\x8dimbenika na uklju\xc4\x8divanje u aktivnosti civilnog dru\xc5\xa1tva jer to \xc4\x87e jednako zna\xc4\x8diti i uspjeh na gospodarskom i \xc5\xa1irem podru\xc4\x8dju.'