b'\n_START_ARTICLE_\nPerlinov \xc5\xa1um\n_START_PARAGRAPH_\nPerlinov \xc5\xa1um jest vrsta matemati\xc4\x8dke funkcije koja se koristi na nebrojene na\xc4\x8dine u ra\xc4\x8dunalnoj grafici. Funkcija se dobije zbrajanjem vi\xc5\xa1e funkcija koje su dobivene slu\xc4\x8dajnim odabiranjem to\xc4\x8daka, gdje svaka sljede\xc4\x87a funkcija ima dvostruko manju amplitudu i dvostruko ve\xc4\x87u frekvenciju (vidi: Konstrukcija). Osmislio ju je Ken Perlin 1983. godine.\n_START_SECTION_\nSvojstva\n_START_PARAGRAPH_\nPerlinov je \xc5\xa1um funkcija spojena od vi\xc5\xa1e funkcija od kojih svaka ima "izbo\xc4\x8dine" i "udubine". One su otprilike jednakih dimenzija na pojedinoj funkciji, ali se njihove dimenzije razlikuju kad se te funkcije uspore\xc4\x91uju. Time zbroj tih funkcija daje strukturu koja ima velike "izbo\xc4\x8dine" i "udubine", na kojima postoje manje, a koje opet sadr\xc5\xbee jo\xc5\xa1 manje, i tako unedogled. To je temeljni razlog zbog kojeg Perlinov \xc5\xa1um toliko podsje\xc4\x87a na planinu - planine tako\xc4\x91er imaju neki osnovni oblik, no i taj osnovni oblik ima svoje udubine i izbo\xc4\x8dine, koje nisu ravne..._NEWLINE_Jo\xc5\xa1 je potrebno napomenuti da Perlinov \xc5\xa1um nije jedna odre\xc4\x91ena funkcija, nego se svaki put dobije druga\xc4\x8diji rezultat. To je posljedica uzimanja slu\xc4\x8dajnih vrijednosti za to\xc4\x8dke.\n_START_SECTION_\nFraktalna svojstva\n_START_PARAGRAPH_\nPerlinov \xc5\xa1um spada u kvazi-samosli\xc4\x8dne fraktale. To je stoga \xc5\xa1to se uve\xc4\x87avanjem slike uvijek dobiva jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87a razina detalja, no ipak nijedan dio slike nije sli\xc4\x8dan (u matemati\xc4\x8dkom smislu) cjelini. Naravno, ovdje govorimo o "savr\xc5\xa1enom" Perlinovu \xc5\xa1umu, koji bi bio zbroj beskona\xc4\x8dno mnogo funkcija (od kojih bi zadnja imala beskona\xc4\x8dno malenu amplitudu i beskona\xc4\x8dno mnogo odabranih to\xc4\x8daka). U praksi se broj iteracija (funkcija koje se zbrajaju) odre\xc4\x91uje po potrebi. Fraktalna dimenzija ovisi o algoritmu kojim je funkcija pravljena (npr. o vrsti interpolacije).\n_START_SECTION_\nPrimjena\n_START_PARAGRAPH_\nPerlinov se \xc5\xa1um prete\xc5\xbeno upotrebljava u ra\xc4\x8dunalnoj grafici. Najjednostavnija primjena jest stvaranje ra\xc4\x8dunalnih krajolika. Radi se o jednostavnom "crtanju" dvodimenzionalne funkcije u trodimenzionalnom koordinatnom sustavu (slika desno gore). Na slici ispod prikazan je isti krajolik s raznim dodanim elementima: za namre\xc5\xa1kanost vode kori\xc5\xa1ten je Perlinov \xc5\xa1um malene amplitude i "o\xc5\xa1trine", oblaci su stvoreni tako da se u Perlinovu \xc5\xa1umu sve negativne vrijednosti promijene na nulu te se tako dobiju prazna podru\xc4\x8dja (na kojima nema oblaka). Realisti\xc4\x8dniji oblaci mogu se dobiti kori\xc5\xa1tenjem trodimenzionalne funkcije (kojoj su tako\xc4\x91er sve negativne vrijednosti promijenjene na nulu), gdje vrijednost funkcije u pojedinoj to\xc4\x8dki prostora predstavlja stupanj prozirnosti te to\xc4\x8dke (nula je potpuno prozirno)._NEWLINE_Spektar primjena jo\xc5\xa1 se vi\xc5\xa1e pro\xc5\xa1iruje jednostavnim "dora\xc4\x91ivanjem" funkcije Perlinova \xc5\xa1uma. Ako uzmemo apsolutne vrijednosti Perlinovog \xc5\xa1uma i rezultat prika\xc5\xbeemo u tonovima naran\xc4\x8daste boje, rezultat \xc4\x87e sli\xc4\x8diti vatri. Dodamo li toj funkciji funkciju f(x)=\\sin{x} te malo promijenimo boje, dobit \xc4\x87emo teksturu koja sli\xc4\x8di teksturi obra\xc4\x91enog mramora (vidi primjer iz prezentacije iz vanjskih poveznica). Razli\xc4\x8ditim matemati\xc4\x8dkim i grafi\xc4\x8dkim postupcima mo\xc5\xbeemo posti\xc4\x87i najrazli\xc4\x8ditije teksture.'