b"\n_START_ARTICLE_\nNormandija\n_START_SECTION_\nRanija povijest\n_START_PARAGRAPH_\nUbrzo nakon stvaranja Normandije 911. godine, Dogovorom iz Saint-Clair-sur-Eptea izme\xc4\x91u vikinga Rolona i Karla Jednostavnog na dijelu biv\xc5\xa1e Neustrije definiran verdunskim sporazumom, Normandijsko je vojvodstvo pripojilo zapadna podru\xc4\x8dja: 924. sredi\xc5\xa1nju Normandiju (Bessin, Pays d'Auge i Hi\xc3\xa9mois), te 933. Cotentin i otoke, dana\xc5\xa1nje Kanalske otoke. Ovi otoci su ostali pod britanskom krunom (Normandija i Engleska vladali su od 1066. do 1204.), dok je kontinentalni dio Normandije dobio francusku vlast od 1204. godine. Oko 1009. godine, bretanjska podru\xc4\x8dja izme\xc4\x91u S\xc3\xa9lune i Cou\xc3\xabsnona su dodana Normandiji. Normandija je \xc4\x8dinila va\xc5\xbeno Normandijsko vojvodstvo u Francuskom kraljevstvu od 911. do 1204._NEWLINE_Rolonov potomak Vilim Osvaja\xc4\x8d je 1066. godine osvojio Englesku te postao njezin vladar pod imenom Vilim I., nakon bitke kod Hastingsa. Engleska je ostala vezana za Normandiju sve do 1204., kada je Filip August zauzeo podru\xc4\x8dja Ivana bez Zemlje po feudalnom zakonu kojim se osu\xc4\x91uje djelo prisiljivanja na brak \xc5\xa1to je Ivan napravio \xc5\xbeenidbom s Isabelom od Angoul\xc3\xaamea. Normandijskim osvajanjem Engleske je stvoren i razvijen anglonormandijski jezik kojim je pisana bogata anglo-normanska knji\xc5\xbeevnost i koja je imala veliki utjecaj i na francusku knji\xc5\xbeevnost. Ovo je i razlog velikom broju posu\xc4\x91enica u engleskom jeziku koji su latinskog ili skandinavskog porijekla, \xc5\xa1to su u\xc5\xa1li u jezik iz anglonormandijskog ili starofrancuskog._NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Normani_NEWLINE_Normani su posjedovali i upravljali i mnogim udaljenim podru\xc4\x8djima. Osnivali su brojna kraljevstva i kne\xc5\xbeevine diljem Sredozemlja: Robert Guiscard i Roger od Hautevillea na Siciliji i ju\xc5\xbenoj Italiji. Robert Burdet je osnovao kne\xc5\xbeevinu u \xc5\xa0panjolskoj nakon \xc5\xa1to je preuzeo Tarragonu od muslimana. Bohemund I. osnovao je Antiohijsku kne\xc5\xbeevinu u Antiohiji na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Turske i Sirije._NEWLINE_Jean de B\xc3\xa9thencourt je osvojio Kanarske otoke 1402. godine. 1625. godine, Pierre Belain d'Esnambuc zauzeo je posjede Martinik, Gvadalupa, Sveti Kristofor i Marie-Galante.\n_START_SECTION_\nStogodi\xc5\xa1nji rat\n_START_PARAGRAPH_\nNormandija je odigrala va\xc5\xbenu ulogu u Stogodi\xc5\xa1njem ratu (1337.-1453). Ovdje su se odvijale velike borbe izme\xc4\x91u francuskog i engleskog kralja, a najvi\xc5\xa1e su na to utjecali bogatstvo Normandije, te njena zajedni\xc4\x8dka pro\xc5\xa1lost s Engleskom i zemljopisna blizina Velike Britanije._NEWLINE_Stogodi\xc5\xa1nji rat na ovom podru\xc4\x8dju mo\xc5\xbee se podijeliti na dva dijela: u prvom su napadi Engleza bili serijski, te su se sastojali od manjih invazija diljem regije. U tom razdoblju mo\xc4\x87ni normandijski plemi\xc4\x87 Karlo Zli zbog svog \xc5\xa1urovanja s Englezima izaziva gra\xc4\x91anski rat me\xc4\x91u Normanima. U drugom razdoblju prisutnost Engleza je puno ve\xc4\x87a, budu\xc4\x87i da su regiju dr\xc5\xbeali pod okupacijom vi\xc5\xa1e od tri desetlje\xc4\x87a (1417.-1450)._NEWLINE_1420. godine, dogovorom iz Troyesa, engleski kralj je postao naslijednik Francuskog kraljevstva. Normandija je tada \xc4\x8dinila sredi\xc5\xa1nji dio engleske Francuske. Na kraju je francuski kralj Karlo Pobjednik osvojio bogatu pokrajinu i oprostio kolaboraciju s neprijateljem.\n_START_SECTION_\nPoslije rata\n_START_PARAGRAPH_\nPoslije Stogodi\xc5\xa1njeg rata, Normandija se brzo oporavila, te je slijedio veliki napredak u prvoj polovici 16. stolje\xc4\x87a: na selima su se podizala velika imanja, a ovaj napredak je promijenio i izgled gradova, koji su preuzeli renesansni izgled. Poslije 1550. vjerski ratovi su uzdrmali napredak. Blizina Engleske, s kojom je Francuska \xc4\x87esto bila u ratu izme\xc4\x91u 1689. i 1815., u\xc4\x8dinila je Normandiju mjestom \xc4\x8destih sukoba._NEWLINE_Kolonisti iz Normandije (pogotovo iz Donje Normandije) su bili vrlo istaknuti u Novoj Francuskoj (Qu\xc3\xa9bec)._NEWLINE_Upravno gledaju\xc4\x87i, kontinentalni dio Normandije je ostao kne\xc5\xbeevina u sklopu Francuskog kraljevstva sve do 1466. Podru\xc4\x8dje je bilo podjeljeno na imanja (bailliages), koja su bila podjeljena na podru\xc4\x8dja kojima su upravljali vikonti. Ovaj feudalni sustav je ukinut tek 1744. Kasnije je novi sustav oporezivanja podijelio Normandiju na dva, pa kasnije na tri podru\xc4\x8dja: ona Rouena i Caena (1542.) i Alen\xc3\xa7ona 1636. Oto\xc4\x8dni dio je ostao podijeljen na imanja Jersey i Guernesey.\n_START_SECTION_\nNovija povijest\n_START_PARAGRAPH_\nPrije Francuske revolucije, provincija Normandija je \xc4\x8dinila tako\xc4\x91er, kao i brojne druge biv\xc5\xa1e provincije, vojno guvernerstvo, iznimku je \xc4\x8dinio Havre. Ova francuska provincija je 1790. podijeljena na pet departmana: Calvados, Manche, Orne, Eure i Seine-Inf\xc3\xa9rieure, koja je kasnije postala Seine-Maritime. 1956. godine, prva tri departmana su okupljeni u Donju Normandiju, a zadnja dva u Gornju Normandiju. Od tad, ujedinjenje Normandije je \xc4\x8desta tema regionalne politike._NEWLINE_Od 18. stolje\xc4\x87a industrijalizacija i modernizacija poljoprivrede promijenili su gospodarstvo regije._NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Bitka za Normandiju_NEWLINE_Normandija je te\xc5\xa1ko razorena za vrijeme Drugog svjetskog rata i iskrcavanja. Brojni gradovi su uni\xc5\xa1teni u savezni\xc4\x8dkim bombardiranjima.\n_START_SECTION_\nKontinentalna Normandija\n_START_PARAGRAPH_\nNormandija nije geografska jedinica, nego se sastoji od dva velika, vrlo razli\xc4\x8dita, prirodna podru\xc4\x8dja na sjeveru Francuske: pari\xc5\xa1kog bazena i armorikanskog masiva. Ova podjela ne odgovara podjeli na dvije normandijske regije. Geolo\xc5\xa1ka raznolikost se o\xc4\x8dituje na raznolikosti pejza\xc5\xbea, dok je klima umjerena i vla\xc5\xbena. U podru\xc4\x8dju postoji mno\xc5\xa1tvo manjih razli\xc4\x8ditih geografskih regija._NEWLINE_Geografski i geolo\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj je jako utjecao i na gradnju tradicionalnih normandijskih nastambi koje su gra\xc4\x91ene od dostupnih materijala na odre\xc4\x91enom podru\xc4\x8dju. Gra\xc4\x91evine od hrasta s slamnatim krovovima se mogu na\xc4\x87i u regijama Pays de Caux i Pays d'Auge, ciglene ku\xc4\x87e se mogu na\xc4\x87i na istoku podru\xc4\x8dja, kamene u Calvadosu i Orni, granitne na obali La Manchea itd._NEWLINE_Obala je tako\xc4\x91er raznolika: od visokih grebena u Pays de Caux (C\xc3\xb4te d'Alb\xc3\xa2tre) sa \xc5\xa1ljun\xc4\x8danim pla\xc5\xbeama do velikih pje\xc5\xa1\xc4\x8danih pla\xc5\xbea u Calvadosu (Pays d'Auge i Bessin, C\xc3\xb4te Fleurie, C\xc3\xb4te de Nacre).\n_START_SECTION_\nAnglo-normandijski otoci\n_START_PARAGRAPH_\nAnglo-normandijske ili Kanalske otoke naseljavali su Briti sve do vikin\xc5\xa1ke invazije. Od 933. godine, ovi otoci su dio Normandijskog vojvodstva. Ponovno osvajanje francuskih podru\xc4\x8dja na kraju Stogodi\xc5\xa1njeg rata je zaustavljeno u Cherbourgu, te nije produ\xc5\xbeeno na dvadesetak kilometara udaljene otoke koji su time ostali u Normandijskom vojvodstvu. Britanski monarh i danas, uz ostale, nosi titulu normandijskog vojvode, te su time otoci izravno vezani s britanskom krunom. Ova autonomna podru\xc4\x8dja britanske krune su podijeljena u dva bailliagea (engleski: bailiwick, latinski: baillia) Jersey i Guernesey (engleski: Guernsey) na kojima se jo\xc5\xa1 \xc4\x8duvaju normandijski obi\xc4\x8daji i zakoni._NEWLINE_Naziv \xe2\x80\x9eanglo-normandijski otoci\xe2\x80\x9d (francuski: \xc3\xaeles Anglo-Normandes) je relativno nov u francuskom jeziku, stari Normandijci su te otoke nazivali Kanalski otoci (normandijski: \xc3\x8eles d'la Manche, francuski: \xc3\x8eles de la Manche), a kao takav naziv se zadr\xc5\xbeao i u engleskom jeziku (Channel Islands). Ovi otoci slu\xc5\xbebeno ne \xc4\x8dine ni dio Ujedinjenog Kraljevstva niti Europske Unije._NEWLINE_Oto\xc4\x8dja Minquiers i \xc3\x89cr\xc3\xa9hou spadaju pod jersejski bailliage, dok otoci Aurigny, Brecqhou, Sercq, Herm, Brecqhou, Burhou, Casquets, Ortac, J\xc3\xa9thou i Lihou spadaju pod guernesejski bailliage.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno donjonormandijsko gospodarstvo je vi\xc5\xa1e okrenuto poljoprivredi, dok je Gornja Normandija do\xc5\xbeivjela ve\xc4\x87i industrijski razvoj._NEWLINE_Najve\xc4\x87i poslodavci su automobilska poduze\xc4\x87a, koja zapo\xc5\xa1ljavaju oko 25 000 zaposlenika u Donjoj Normandiji (PSA, Renault Trucks, Faurecia...), dok je najve\xc4\x87i gornjonormandijski poslodavac Renault koji u toj regiji ima \xc4\x8detiri tvornice (Sandouville, Cl\xc3\xa9on, Grand-Couronne i Dieppe)._NEWLINE_Normandijsko gospodarstvo je zbog zemljopisnog polo\xc5\xbeaja sna\xc5\xbeno okrenuto pomorstvu (ribolov, prijevoz robe i putnika itd.). Pod jedan od va\xc5\xbenijih gospodarskih sektora spada i energetika, u Normandiji se nalaze tri nukulearne elektrane (Paluel, Flamanville i Penly)._NEWLINE_U Normandiji se nalazi 60% francuskih polja lana. U zadnje vrijeme zna\xc4\x8dajna gospodarska aktivnost je turizam.\n_START_SECTION_\nPomorski promet\n_START_PARAGRAPH_\nNormandija ima 600 km obale du\xc5\xbe La Manchea, \xc4\x8dime se nalazi na najprometnijem moru na svijetu. Sustav pomorskih luka je tre\xc4\x87i najve\xc4\x87i u Europi, te prvi u Francuskoj, a sastoji se od pet luka: dvije velike me\xc4\x91unarodne luke Le Havre i Rouen, te Cherbourg, Caen i Dieppe. Kroz ove luke prolazi polovica francuskog me\xc4\x91unarodnog prometa, te 60% kontejnerskog prometa._NEWLINE_Vezu sa Velikom Britanijom i Irskom osiguravaju luke Cherbourg (1,44 mil. putnika), Le Havre (1,15 mil. putnika), Caen (0,93 mil. putnika) i Dieppe (0,38 mil. putnika)._NEWLINE_Vezu sa Anglo-normandijskim otocima osiguravaju luke Granville, Carteret i Di\xc3\xa9lette, prema Jerseyu (Gorey i Saint-H\xc3\xa9lier), Guerneseyu (Saint-Pierre-Port), Aurignyu i Sercqu.\n_START_SECTION_\nRije\xc4\x8dni promet\n_START_PARAGRAPH_\nU Normandiji se odvija 10% ukupnog francuskog rije\xc4\x8dnog prometa. Godi\xc5\xa1nje se Seineom preveze 13 milijuna tona robe izme\xc4\x91u Le Havrea i pari\xc5\xa1ke regije.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nU Normandiji se koriste dva slu\xc5\xbebena jezika: francuski (u Francuskoj) i engleski (na Kanalskim otocima). Svaki od ovih jezika u svakodnevnom govoru je pod utjecajem regionalnih jezika._NEWLINE_Glavni regionalni jezik u Normandiji je normandijski, koji ima vi\xc5\xa1e lingvisti\xc4\x8dkih oblika. Danas se normandijski najvi\xc5\xa1e koristi u Cotentinu i Pays de Cauxu, kao i na Kanalskim otocima u obliku jerseyskog i guerneseyskog jezika. Najpoznatiji stvaratelji na ovom jeziku su Alfred Rossel, Louis Beuve (1869.-1949.) i C\xc3\xb4tis-Capel (1915.-1986.).\n_START_SECTION_\nZnanost\n_START_PARAGRAPH_\nU Caenu se nalazi GANIL, ubrziva\xc4\x8d te\xc5\xa1kih iona. Normandija je poznata i po izradi brodova, te po izradi podmornica u Cherbourgu za vojsku.\n_START_SECTION_\nGastronomija\n_START_PARAGRAPH_\nNormandijska gastronomija se temelji na \xc4\x8detiri osnovne namirnice: jabuke, mlijeko, meso i plodovi mora. Ovi proizvodi \xc4\x8dine osnovu brojnih regionalnih specijaliteta._NEWLINE_U Normandiji se, kao u velikoj jabu\xc4\x8dnoj regiji u kuhinji koriste jabuke, jabukova\xc4\x8da i calvados. Calvados je jabu\xc4\x8dni vinjak, a vrlo je popularan i pommeau, aperativ od calvadosa i jabu\xc4\x8dnog soka koji je veliki izvozni proizvod. Normandijske i jerseyske krave su poznate po kvaliteti mlijeka, od kojeg se rade kvalitetni mlije\xc4\x8dni proizvodi, poglavito sirevi._NEWLINE_Normandija je prvi proizvo\xc4\x91a\xc4\x8d o\xc5\xa1triga, dagnji i jakopskih kapica u Francuskoj. Ovo je tako\xc4\x91er rodni kraj Guillaumea Tirela ili Tailleventa, koji je autor jedne od prvih kuharica: Le Viandier._NEWLINE_Normandijska rupa (trou normand) je \xc4\x8da\xc5\xa1ica calvadosa koja se pije izme\xc4\x91u jela za poticanje apetita.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nEvangelizacija Normandije po\xc4\x8dinje u ranom Srednjem vijeku. U tom razdoblju osnovane su biskupije Rouen, \xc3\x89vreux, Lisieux, S\xc3\xa9es, Bayeux, Coutances i Avranches. Crkvena pokrajina Rouena (sjedi\xc5\xa1te nadbiskupa) odgovara granicama stare provincije. Uni\xc5\xa1tavanje zbog normanskih provala prestaje kr\xc5\xa1tenjem Roberta (Rollona), prvog normandijskog vojvode koji se pona\xc5\xa1ao za\xc5\xa1titni\xc4\x8dki prema Crkvi._NEWLINE_Normandijske vojvode, a poslije i francuski kraljevi poticali su razvoj monahizma u ovim prostorima, tako da u ovom podru\xc4\x8dju postoji veliki broj opatija: opatija Mont Saint-Michel, Abbaye aux Hommes i Abbaye aux Dames u Caenu, opatija Jumi\xc3\xa8ges, opatija Saint-Wandrille, opatija u Hambyeu, opatija u Gravilleu, opatija u F\xc3\xa9campu, opatija Saint-Georges-de-Boscherville, opatija Saint-\xc3\x89vroult, opatija Notre-Dame du Bec, opatija u Montivilliersu, abbaye de Cerisy, abbaye de Lonlay, abbaye de Mortemer, abbaye Saint-Martin de Troarn, opatije Saint-Amand i Saint-Ouen u Rouenu itd._NEWLINE_Sveti Mihael je naj\xc5\xa1tovaniji svetac u Normandiji._NEWLINE_Od katoli\xc4\x8dkih svetaca iz Normandije,najva\xc5\xbenije je spomenuti Ivana Eudesa i Tereziju iz Lisieuxa koja je ro\xc4\x91ena u Alen\xc3\xa7onu i umrla u Lisieuxu, \xc5\xa1to je postalo jedno od najva\xc5\xbenijih mjesta hodo\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x87a u Francuskoj, poslije Lourdesa. Va\xc5\xbeno je spomenuti i u\xc4\x8ditelja crkve, te jednog od velikih filozofa i teologa Srednjeg vijeka Anselma Kenterberijskog koji je povezan s Normandijom._NEWLINE_Na Kanalskim otocima dr\xc5\xbeavna religija je anglikanstvo, ali je katoli\xc4\x8danstvo i metodizam zastupljeno kod zna\xc4\x8dajne manjine."