b'\n_START_ARTICLE_\nSveta Marija (op\xc4\x87ina)\n_START_SECTION_\nOp\xc4\x87inska naselja\n_START_PARAGRAPH_\nU sastavu op\xc4\x87ine su 2 naselja (stanje 2006), to su: Donji Mihaljevec i Sveta Marija.\n_START_SECTION_\nSveta Marija\n_START_PARAGRAPH_\nKretanje broja stanovnika 1857.-2001.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nOp\xc4\x87ina Sveta Marija  smje\xc5\xa1tena je u isto\xc4\x8dnom, nizinskom dijelu Me\xc4\x91imurske \xc5\xbeupanije.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema posljednjem popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2001. godine, u op\xc4\x87ini Sveta Marija \xc5\xbeivi 2433 stanovnika, raspore\xc4\x91enih u 2 naselja:_NEWLINE_Sveta Marija- 1690 stanovnika,_NEWLINE_Donji Mihaljevec- 743 stanovnika_NEWLINE_U oba naselja ima oko 900 doma\xc4\x87instava. _NEWLINE_Broj stanovnika Op\xc4\x87ine \xc4\x8dini 2,05% ukupnog stanovni\xc5\xa1tva Me\xc4\x91imurske \xc5\xbeupanije._NEWLINE_Od ukupnog broja, radno sposobnih je 1449, a zaposlenih 1202, iz \xc4\x8dega proizlazi da je nezaposleno 17% radno sposobnog stanovni\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nGodi\xc5\xa1nje glasilo op\xc4\x87ine Svete Marije je Svetomarski ljistek.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nMe\xc4\x91imurje se prvi put u pismenom dokumentu spominje tek u trinaestom stolje\xc4\x87u, u povelji pisanoj u Zagrebu 1226. godine (\xc4\x8duva se u arhivu zagreba\xc4\x8dkog Kaptola). U njoj se spominje posjed Bistrec na kojem je izme\xc4\x91u 1334. i 1501. godine (od kada datiraju dvije najstarije kanonske vizitacije me\xc4\x91imurskih \xc5\xbeupa) osnovana \xc5\xbeupa sv. Vida. Pod patronatom \xc5\xbeupe sv. Vida bila su sela Sveta Marija, Donja Dubrava i Donji Mihaljevec te utvrde Kotoriba i Legrad._NEWLINE_Godine 1350. Me\xc4\x91imurje darovnicom dolazi u vlasni\xc5\xa1tvo nekada\xc5\xa1njih erdeljskih vojvoda Lackovi\xc4\x87a i postaje jedinstveni feudalnim posjedom. Gospodar Me\xc4\x91imurja je stanovao u pala\xc4\x8di \xc4\x8dakove\xc4\x8dke tvr\xc4\x91ave i u upravnom se smislu Me\xc4\x91imurje od tada naziva \xc4\x8cakove\xc4\x8dko vlastelinstvo. Me\xc4\x91imursko plemstvo je bilo sitno plemstvo (plemi\xc4\x87i armalisti), ovisni o \xc4\x8dakove\xc4\x8dkoj vlasteli._NEWLINE_U ma\xc4\x91arskom popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 1467. godine Sveta Marija se spominje pod imenom Alltarcen. Dr. Laszlo Hadrovicz u svom djelu "Murakoz helynevei" izvodi porijeklo imena naselja od kajkavske rije\xc4\x8di za oltar - altar._NEWLINE_Mjesto se 1478. godine spominje i kao Dru\xc5\xbeilovec (isto kao i u kanonskoj vizitaciji 1716. godine)._NEWLINE_Prema pri\xc4\x8danjima mje\xc5\xa1tana, radi se o dva naselja koja su se spojila u jedno - Svetu Mariju. U doba Zrinskih, 1638. godine navodi se uz ime Altarec i ime Szent Maria._NEWLINE_Zrinski su Me\xc4\x91imurjem upravljali od 1546. do 1691. godine. Juraj IV, sin Nikole \xc5\xa0ubi\xc4\x87a Zrinskog, otvoreno je priznavao da je protestant. Dao je sa \xc4\x8cakove\xc4\x8dkog vlastelinstva protjerati sve katoli\xc4\x8dke sve\xc4\x87enike, a protisti su o\xc5\xa1te\xc4\x87ivali katoli\xc4\x8dke crkve. Josip Bedekovi\xc4\x87 u svom djelu "Natale solum magni ecclesiae doctoris sancti Hieronymi Stridonis occultatum" ka\xc5\xbee da u selu Sveta Marija kod Vidovca stoji vrlo stara crkva podignuta u \xc4\x8dast Bla\xc5\xbeene Djevice Marije. U njoj se nalazio kip Bla\xc5\xbeene Djevice Marije koji je nadaleko bio poznat kao \xc4\x8dudotvoran, a kojeg su protisti obe\xc5\xa1\xc4\x8dastili. Po svim ve\xc4\x87im mjestima bili su namje\xc5\xa1teni protestantski propovjednici._NEWLINE_Sveta Marija postoji od 1997. godine, nakon \xc5\xa1to se odvojila od Op\xc4\x87ine Kotoriba.\n_START_SECTION_\nPoznate osobe\n_START_PARAGRAPH_\nDr. Franjo Kani\xc5\xbeaj, lije\xc4\x8dnik, ro\xc4\x91en 12.10.1921.god. Sveta Marija (op\xc4\x87ina) . Studirao je u Budimpe\xc5\xa1ti i na Medicinskom fakultetu u Zagrebu , gdje je 31.03.1954.god. promoviran u doktora medicine(lije\xc4\x8dnika). Dr.Franjo Kani\xc5\xbeaj bio je legendarni lije\xc4\x8dnik, filmske biografije , na rubu genijalnosti , [[lije\xc4\x8dnik, boem, humanist]], koji je zadu\xc5\xbeio medicinu i rodni kraj [[Sveta Marija(op\xc4\x87ina)]] kao i mjesta slu\xc5\xbebe [[\xc4\x8cakovec, Ribnik,Bosiljevo i Kuni\xc4\x87i Ribni\xc4\x8dki]] . Burni \xc5\xbeivot okon\xc4\x8dao je na tragi\xc4\x8dan na\xc4\x8din 22.05.1972. god. u Kuni\xc4\x87i Ribni\xc4\x8dki, gdje mu je i grob na mjesnom groblju iznad rijeke Kupe .\n_START_SECTION_\nSpomenici i znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nU Svetoj Mariji jo\xc5\xa1 od davnina mje\xc5\xa1tani su se utjecali Bogorodici. Poznato je da je srednjovjekovna kapela bila posve\xc4\x87ena Bla\xc5\xbeenoj Djevici Mariji. Dana\xc5\xa1nja je crkva, posve\xc4\x87ena Uznesenju Bla\xc5\xbeene Djevice Marije, kasnobarokna, sagra\xc4\x91ena oko 1782. godine. Gra\xc4\x91ena je kao podru\xc4\x8dna kapela \xc5\xbeupne crkve Svetog Vida u Donjem Vidovcu, od koje se odvojila 1789. godine. Nalazi se na zapadnoj periferiji mjesta. Uz nju je ure\xc4\x91en mali park s klupama za odmor vjernika i hodo\xc4\x8dasnika._NEWLINE_Crkva je longitudinalna, pravilno orijentirana tako da je ulazno pro\xc4\x8delje na istok, a apsida na zapadu. Jednobrodna je gra\xc4\x91evina s polukru\xc5\xbenom apsidom, neznatno u\xc5\xbeom od la\xc4\x91e. U sredini pro\xc4\x8delja nalazi se zvonik kvadratnog tlocrta. Uz ju\xc5\xbenu stranu sveti\xc5\xa1ta prigra\xc4\x91en je dvoeta\xc5\xbeni aneks pravokutnog tlocrta: u prizemlju je to sakristija, a na katu oratorij. Glavni ulaz u crkvu je kroz zvonik, a postoji i bo\xc4\x8dni ulaz, smje\xc5\xa1ten na ju\xc5\xbenom zidu broda. La\xc4\x91a je podijeljena u tri traveja. Sveti\xc5\xa1te \xc4\x8dini \xc4\x8detvrti travej, ne\xc5\xa1to u\xc5\xbei od onih u la\xc4\x91i, te polukru\xc5\xbena apsida. Traveji su odijeljeni zidnim oja\xc4\x8danjima i susvodnicima i svo\xc4\x91eni baldahinskim svodovima. Oja\xc4\x8danja zida nagla\xc5\xa1ena su na \xc4\x8deonoj strani udvojenim pilastrima \xc4\x8diji su kapiteli slo\xc5\xbeeni, sli\xc4\x8dni kompozitnima. Kapiteli su izvedeni u \xc5\xa1tuku, oblikuju ih florealni i antropomorfni motivi. \xc5\xbdtukature koje pokazuju figuralne motive nisu \xc4\x8deste u hrvatskim crkvama pa su ovi kapiteli tim zna\xc4\x8dajniji. Sveti\xc5\xa1te je podignuto od razine la\xc4\x91e za dvije niske stepenice. Dok su u la\xc4\x91i odsje\xc4\x8dci greda samo iznad pilastara, u sveti\xc5\xa1tu ono kontinuira du\xc5\xbe \xc4\x8ditavog traveja. Na gredu, izme\xc4\x91u prvog traveja i apside, postavljen je pojedan an\xc4\x91eo izveden u \xc5\xa1tuku. Tu se greda prekida i ne nastavlja se na zidu apside. Crkva je osvijetljena velikim segmentno zavr\xc5\xa1enim prozorima. Oratorij je bio \xc5\xbeupna biblioteka, u njemu se danas \xc4\x8duvaju vrijedne knjige. na podu je sa\xc4\x8duvan mozaik, geometrijskih oblika, koji tvore crni, bijeli i crveni komadi\xc4\x87i kamena. U prvom traveju la\xc4\x91e dva masivna toskantna stupa nose kor koji se \xc5\xbeiri u prostor la\xc4\x91e. Glavni oltar, koji svojom visinom ispunjava \xc4\x8ditavo sveti\xc5\xa1te, nosi posvetu Uznesenja Bogorodice. U sredi\xc5\xa1tu se nalazi polikromni reljef Uznesenja Bogorodice, a flankiran je s po dvije kolos-statue (sv. Ambrozije, sv. Josip, sv. Ivan Krstitelj, sv. Dominik). Izgra\xc4\x91en je za sveti\xc5\xa1te dominikanskog samostana u Ptuju. Nakon \xc5\xa1to je samostan ukinut, oko 1786. godine oltar je dopremljen u Svetu Mariju. U crkvi se nalazi jo\xc5\xa1 pet oltara. \xc4\x8cetiri bo\xc4\x8dna (posve\xc4\x87eni Srcu Isusovu, Srcu Marijinom, sv. Jeronimu i sv. Barbari) postavljeni su uz zid ispod prozora. Manji drveni oltar Muke Kristove postavljen je ispod kora, u prvom traveju. Od kamenog inventara va\xc5\xbeno je spomenuti dvije \xc5\xa1kropionice koje se nalaze ispod kora, ispred stupova. Na jednoj on njih urezana je 1837. godina. U sveti\xc5\xa1tu, uz sjeverni zid crkve, nalazi se krstionica. Na koru su pseudogoti\xc4\x8dke velike orgulje, potje\xc4\x8du iz 1869. godine. Godine 1910. talijanski majstori oslikali su crkvenu unutra\xc5\xa1njost u duhu baroka. Glavni majstor bio je slikar Ivan Bierti iz Udina._NEWLINE_Pro\xc4\x8delje crkve su crvenkaste boje, tzv. "terra di siena", s bijelo obojenom arhitektonskom plastikom . Bijelim trakama obrubljeni su prozori i ni\xc5\xa1e, portali te eta\xc5\xbee zvonika. Vrh sokla profiliran je bijelom trakom. Sjeverno i ju\xc5\xbeno pro\xc4\x8delje artikulirana su ritmi\xc4\x8dkom izmjenom izdu\xc5\xbeenih polukru\xc5\xbeno zavr\xc5\xa1enih prozora, po tri sa svake strane, te jonskim pilastara. Streha je oblikovana kao bijeli profinjeni vijenac. Profilacija vijenca jednaka je na la\xc4\x91i, sakristiji i apsidi, a nastavlja se i na isto\xc4\x8dnom pro\xc4\x8delju i na zvoniku. Ulazno pro\xc4\x8delje je pravokutno i zavr\xc5\xa1ava zabatom. U sredini pro\xc4\x8delja nalazi se zvonik podijeljen u tri eta\xc5\xbee. Na pro\xc4\x8delnoj strani zvonika jednostavan je portal iznad kojeg je pravokutna ni\xc5\xa1a s kipom sv. Ivana Nepomuka. U drugoj eta\xc5\xbei nalazi se ni\xc5\xa1a u obliku kartu\xc5\xa1e u kojoj je smje\xc5\xa1ten kip Bogorodice._NEWLINE_Crkva u Svetoj Mariji, koja spada me\xc4\x91u nekoliko najzna\xc4\x8dajnijih baroknih crkvi Me\xc4\x91imurja, predstavlja sredi\xc5\xa1nji akcent ovog ravni\xc4\x8darskog mjesta._NEWLINE_Iz diplomskog rada: \xc5\xbdupna crkva Uznesenja Bla\xc5\xbeene Djevice Marije u Svetoj Mariji, Andreje Gloc.\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nU mjestu je smje\xc5\xa1tena osnovna \xc5\xa1kola Sveta Marija sa podru\xc4\x8dnom \xc5\xa1kolom u Donjem Mihaljevcu. Uz \xc5\xa1kolu postoji vrti\xc4\x87 Kockavica.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nKUD Ivan Musta\xc4\x8d - Kantor (kulturno umjetni\xc4\x8dko dru\xc5\xa1tvo)\n_START_SECTION_\nUdruge\n_START_PARAGRAPH_\nUdruga umirovljenika Me\xc4\x91imurske \xc5\xbeupanije_NEWLINE_KLA Zdravi \xc5\xbeivot_NEWLINE_Svetomarska \xc4\x8dipka je za\xc5\xa1ti\xc4\x87eno kulturno dobro.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nKUD Ivan Musta\xc4\x8d - Kantor (kulturno umjetni\xc4\x8dko dru\xc5\xa1tvo) _NEWLINE_DVD Sveta Marija (dobrovoljno vatrogasno dru\xc5\xa1tvo)_NEWLINE_DVD Donji Mihaljevec (dobrovoljno vatrogasno dru\xc5\xa1tvo)_NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo \xc5\xbeena Amalija Kranjec, Sveta Marija_NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo \xc5\xbeena Donji Mihaljevec\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nNK Mladost Sveta Marija (nogometni klub) _NEWLINE_NK Drava Donji Mihaljevec (nogometni klub)_NEWLINE_\xc5\xa0RD Klen Sveta Marija (sportsko ribolovno dru\xc5\xa1tvo) _NEWLINE_\xc5\xa0RD Drava Donji Mihaljevec (sportsko ribolovno dru\xc5\xa1tvo)_NEWLINE_Tenis klub Sveta Marija_NEWLINE_Lova\xc4\x8dko dru\xc5\xa1tvo Patka'