b'\n_START_ARTICLE_\nAustrija\n_START_SECTION_\nIme Austrija\n_START_PARAGRAPH_\nSlu\xc5\xbebeni naziv \xc3\x96sterreich  potje\xc4\x8de od stare visokonjema\xc4\x8dke rije\xc4\x8di Ostarr\xc3\xaechi (isto\xc4\x8dni reich) i kao takvo se prvi put spominje 996. godine._NEWLINE_Taj izraz odnosio se na markgrofoviju kojom je vladao grof  od Babenberga Henrik I , smje\xc5\xa1ten na teritoriju koji je otprilike u dana\xc5\xa1njoj pokrajini Donjoj Austriji._NEWLINE_Ime Austrija je latinizirani oblike  germanske rije\xc4\x8di za istok , *austr\xc5\x8d se tako\xc4\x91er spominje i u imenu Austroazija, isto\xc4\x8dnom dijelu Frana\xc4\x8dke._NEWLINE_Ime \xc3\x96sterreich zna\xc4\x8di isto\xc4\x8dna marka tj. Isto\xc4\x8dno grani\xc4\x8dno podru\xc4\x8dje, budu\xc4\x87i da je to bio najisto\xc4\x8dniji dio Svetog Rimskog Carstva u to doba.  Ujedno je to bilo i najisto\xc4\x8dnije njema\xc4\x8dko govorno podru\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nUkratko\n_START_PARAGRAPH_\nNakon \xc5\xa1to su je osvajali Rimljani, Huni, Lombardi, Ostrogoti, Bavarci i Franci, Austrija je bila pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u Babenberga od 10. do 13. stolje\xc4\x87a, kada su ih naslijedili Habsburgovci. Ku\xc4\x87a Habsburg je potom vladala Austrijom sve do 20. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Do osnivanja Njema\xc4\x8dkog carstva 1871. godine, Austrija je bila nadvojvodstvo u sklopu Svetog Rimskog Carstva. U stolje\xc4\x87ima kada se se ustalilo pravilo da tzv. knezovi izbornici Svetog Rimskog Carstva za cara uzimaju vladare iz obitelji Habsburg, Austrija - kao zemlja u kojoj su Habsburzi imali nasljedno vojvodsko pravo - predstavljala je uvijek oslonac carske ku\xc4\x87e. _NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je Napoleon I. prisilio Franju II. 1806. godine da se odrekne vlasti nad Njema\xc4\x8dkom i ve\xc4\x87inom drugih podru\xc4\x8dja koja su \xc4\x8dinila Sveto Rimsko Carstvo, zadr\xc5\xbeao je taj vladar carski naslov, a Austrija je od tada bila odvojena od Njema\xc4\x8dke. Od 1867. godine, odnosi u zemljama kojima je vladala ku\xc4\x87a Habsburg ure\xc4\x91eni su na na\xc4\x8din da se govorilo o "dvojnoj monarhiji", Austro-Ugarskoj. Austro-Ugarska se raspala nakon \xc5\xa1to je izgubila Prvi svjetski rat, pa je nastala Austrija u dana\xc5\xa1njim granicama. Austriju je pripojila Njema\xc4\x8dka 1938. godine ("Anschluss")._NEWLINE_Saveznici su nakon Drugog svjetskog rata dr\xc5\xbeali Austriju pod okupacijom do 1955. godine, kad je opet stekla potpunu nezavisnost potpisivanjem Austrijskog dr\xc5\xbeavnog ugovora i pod uvjetom da ostane neutralna. Ipak, nakon propasti komunizma u Isto\xc4\x8dnoj Europi, Austrija se politi\xc4\x8dki sve vi\xc5\xa1e anga\xc5\xbeirala, te je 1995. godine postala \xc4\x8dlanica Europske Unije, a 2002. je uvela valutu Euro.\n_START_SECTION_\nStarije kameno doba\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc4\x8dje Austrije bilo je naseljeno i u starijem kamenom dobu, o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8di i jedan od najvrednijih nalaza arheologije u Austriji tzv. Venera iz Willendorfa. Nastala je oko 25.000 godina pr. Kr. na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njeg Willendorfa u dolini Wachau u Donjoj Austriji. Prona\xc4\x91ena je 1908. godine, a danas se nalazi u Prirodoslovno-povijesnim muzeju u Be\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nKelti, rimske provincije\n_START_PARAGRAPH_\nNa podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Austrije keltska plemena \xe2\x80\x94 Ambidraven, Ambisonten, Boier, Kampi i Noriker, osnivaju kraljevstvo Norik. Ovo kraljevstvo bilo je poznato po izvozu \xc5\xbeeljeza, sve do podru\xc4\x8dja dana\xc5\xa1nje Italije, kao i po svojim konjima "Noriker". Imali su i svoju kovnicu novca. _NEWLINE_\xc5\xa0irenjem Rimskog carstva, kroz mirno osvajanje, pod rimskim vojskovo\xc4\x91ama i carskim sinovima Tiberijem i Druzom 15. pr. Kr., podru\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njeg Tirola i Vorarlberga prelazi u vlasni\xc5\xa1tvo Rima. Rimljani osnivaju provincije Norik, Panoniju i Reciju. Ve\xc4\x87i rimski gradovi u to vrijeme bili su: Ovilava \xe2\x80\x94 Wels, Lauriacum \xe2\x80\x94 Lorch kod Ennsa, Cetium \xe2\x80\x94 Sankt P\xc3\xb6lten, Vidobona \xe2\x80\x94 Be\xc4\x8d i Iuavavum \xe2\x80\x94 Salzburg.\n_START_SECTION_\nSrednji vijek\n_START_PARAGRAPH_\nNakon \xc5\xa1to su teritoriju dana\xc5\xa1nje Austrije osvajali Rimljani, Huni, Lombardi, Ostrogoti, Bavarci i Franci, ona dolazi pod vlast dinastije Babenberga od 10. do 13. stolje\xc4\x87a, kad su ih naslijedili Habsburgovci. 976. godine spominje se markgrof Leopold I. iz dinastije Babenberg, kao povjerenik cara Otona I. Prvo spominjanje Austrije, kao Ostarr\xc3\xaechi zabilje\xc5\xbeeno je 1. studenoga 996. godine u ugovoru o poklonu 950 ha zemlji\xc5\xa1ta, cara Otona III, biskupu od Freisinga u okolini dana\xc5\xa1nje op\xc4\x87ine Neuhofen an der Ybbs u Donjoj Austriji, rije\xc4\x8dima: \xe2\x80\x9e...in regione vulgari vocabulo Ostarr\xc3\xaechi in marcha et in comitatu Heinrici comitis filii Luitpaldi marchionis.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Oko 1000. godine pojavljuju se imena za Austriju, koja imaju i druga zna\xc4\x8denja, kao npr. in orientali regno, in oriente, Osterland, Austria i terra orientalis. _NEWLINE_Izumiranjem dinastije Babenberg, Rudolf I., 1240. godine postaje prvi njema\xc4\x8dki kralj iz dinastije Habsburg, te uzima ime Rudolf I, vojvoda austrijski i \xc5\xa1tajerski. Dinastija Habsburg vladala je Austrijom sve do svog izumiranja 1780. godine, kada ju je naslijedila lotarin\xc5\xa1ka dinastija pod imenom Habsburg-Lothringen.\n_START_SECTION_\nAustrijsko carstvo\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Raspadom Svetog Rimskog carstva 1804. godine, Franjo II., kao poslijednji vladar tog carstva osniva Austrijsko carstvo i uzima ime Franje I., austrijskog cara. Carstvo se prostiralo na podru\xc4\x8djima dana\xc5\xa1nje Austrije, \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, Slova\xc4\x8dke, Rumunjske, Hrvatske, Slovenije, Ma\xc4\x91arske, sjevernih dijelova Italije, kao i dijelova Poljske i Srbije, Njema\xc4\x8dke i Bosne i Hercegovine.\n_START_SECTION_\nAustro-Ugarska\n_START_PARAGRAPH_\nAustrijsko carstvo je 1867. godine podijeljeno je kao dvojna monarhija, Austro-Ugarske na austrijski i ma\xc4\x91arski dio. Odlukom Berlinskog kongresa Austrija okupira Bosnu i Hercegovinu, koju 1908. godine anektira.\n_START_SECTION_\nPrvi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\n28. lipnja 1914. godine, Gavrilo Princip, izvr\xc5\xa1io je atentat na austrougarskog prijestolonasljednika i nadvojvodu - Franju Ferdinanda i njegovu suprugu Sofiju._NEWLINE_Napad Austro-Ugarske na Kraljevinu Srbiju aktivirao je niz savezni\xc5\xa1tava koji su pokrenuli lan\xc4\x8danu reakciju objava rata, iste godine zapo\xc4\x8dinje Prvi svjetski rat. Sa ukupnom povr\xc5\xa1inom od 676.615 -km\xc2\xb2 Austro-Ugarska je bila druga po veli\xc4\x8dini zemlja u Europi, a s 53 milijuna stanovnika 1914. godine, tre\xc4\x87a u Europi.\n_START_SECTION_\nPrva Republika\n_START_PARAGRAPH_\nAustro-Ugarska raspada nakon \xc5\xa1to je izgubila Prvi svjetski rat, pa je mirovnim ugovorom u Saint-germainu i mirovnim ugovorom u Trianonu 1918. godine, nastala Republika Njema\xc4\x8dka Austrija (njem. Republik Deutsch\xc3\xb6sterreich ili Deutsch-\xc3\x96sterreich), nazivana kao Prva Republika (njem. Erste Republik), s prvim predsjednikom vlade Karlom Rennerom.\n_START_SECTION_\nAnschluss\n_START_PARAGRAPH_\n1938. godine, Austrija je pripojena nacisti\xc4\x8dkoj Njema\xc4\x8dkoj._NEWLINE_Adolf Hitler, koji je i sam rodom iz austrijskog grada Braunau na Innu, imao je veliku \xc5\xbeelju za pripojenjem Austrije Njema\xc4\x8dkoj \xc5\xa1to je i pokazao 1934.g. kad je javno zahtijevao pripojenje Austrije. _NEWLINE_I sama politika tada\xc5\xa1njeg Reicha je bila vo\xc4\x91ena pod sloganom: "Svi Nijemci u jednoj dr\xc5\xbeavi." _NEWLINE_Godine 1938. Hitlerove prista\xc5\xa1e ulaze u austrijsku vladu gdje odmah preuzimaju ministarstva unutarnjih i vanjskih poslova. S ve\xc4\x87 velikim utjecajem unutar dr\xc5\xbeave, ve\xc4\x87 iste godine organiziraju referendum o pripojenju Tre\xc4\x87em Reichu. Referendum je odr\xc5\xbean pod strogim nadzorom nacista tako da su oni doslovno vidjeli tko je zakru\xc5\xbeio "ZA" , a tko "PROTIV" pripajanja Njema\xc4\x8dkoj. Zbog ovakve stroge kontrole rezultati referenduma  su bili nevjerojatni, \xc4\x8dak 99,7% stanovni\xc5\xa1tva Austrije izjasnilo se za pripojenje.\n_START_SECTION_\nDrugi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Krajem Drugog svjetskog rata 1945. godine, saveznici su podijelili Austriju na \xc4\x8detiri okupacijske zone. _NEWLINE_27. travnja 1945. godine progla\xc5\xa1ena je privremena vlada na \xc4\x8delu s Karlom Rennerom. Ta vlada progla\xc5\xa1ava uspostavljenje tzv. Druge republike i upravlja Austrijom, s manjim promjenama, sve do prvih legitimnih izbora 1949. godine._NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Austrijski dr\xc5\xbeavni ugovor_NEWLINE__NEWLINE_S potpisivanjem dr\xc5\xbeavnog ugovora 1955. godine, Austrija je ponovo stekla potpunu neovisnost. _NEWLINE_Austrija progla\xc5\xa1uje stalnu neutralnost i zakonski zabranjuje te\xc5\xbeiti za ponovnom pripojenju Njema\xc4\x8dkoj.\n_START_SECTION_\nSuvremeno doba\n_START_PARAGRAPH_\n1955. godine po\xc4\x8dinje gospodarski uspon Austrije, koji je 1989. godine rezultirao zahtjevom za pristup u EU, od 1995. Austrija je punopravna \xc4\x8dlanica EU. 2002. je uvela valutu euro.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nAustrijski zapad i jug le\xc5\xbee u Alpama. Zbog tih planinskih podru\xc4\x8dja, Austrija je glasovito turisti\xc4\x8dko odredi\xc5\xa1te za zimske sportove. Najvi\xc5\xa1i vrh je Grossglockner (3.798 m), a nakon njega Wildspitze (3.774 m). Sjever i istok zemlje su uglavnom bre\xc5\xbeuljkasti i ravni. Najve\xc4\x87a rijeka je Dunav. Austrija ima sedam nacionalnih parkova i \xc5\xa1ezdesetak prirodnih rezervata._NEWLINE_U  zapadnom i sredi\xc5\xa1njem dijelu prevladava snje\xc5\xbena klima s izrazitim padalinama i niskim zimskim temperaturama. Ljetne temperature su do 20 \xc2\xb0C. U dolinama su \xc4\x8deste magle i temperaturne inverzije. Prema istoku prevladava umjereno kontinentalna klima.\n_START_SECTION_\nAlpska Austrija\n_START_PARAGRAPH_\nAlpska Austrija pru\xc5\xbea se od Bodenskoga jezera do Dunava; ondje je pojas ulan\xc4\x8danih gorja ispresijecanih dolinama i prirodnim prijevojima: sjeverna strana Tridentinskih i Karnskih Alpa (na granici s Italijom), Visoke Ture, Niske Ture, Nori\xc4\x8dke Alpe (u sredi\xc5\xa1njoj zoni), Allg\xc3\xa4uske alpe, Bavarske Alpe i \xc4\x8ce\xc5\xa1ka \xc5\xa1uma (na granici s Njema\xc4\x8dkom i Republikom \xc4\x8ce\xc5\xa1kom). Alpske su planine obrasle gustim \xc5\xa1umama, a nad njima se uzdi\xc5\xbeu veli\xc4\x8danstveni ledenjaci. Najvi\xc5\xa1i vrh Austrije je Grossglockner (3.797 m) u Visokim Turama.\n_START_SECTION_\nDunavska Austrija\n_START_PARAGRAPH_\nDunavska je Austrija ravni\xc4\x8darska ili blago valovita, a pru\xc5\xbea se na sjeveru zemlje prostranom dunavskom ravnicom. U sjeveroisto\xc4\x8dnom dijelu nalazi se Ma\xc4\x91arska ravnica koja nastavlja u Ma\xc4\x91arskoj. Tok Dunava u Austriji dug je 360 km; Dunav ulazi u Austriju kod Passaua i te\xc4\x8de do periferije Bratislave na granici sa Slova\xc4\x8dkom. U Dunav se slijevaju mnogi pritoci koji se spu\xc5\xa1taju s isto\xc4\x8dnih Alpa: najva\xc5\xbeniji je Inn, koji protje\xc4\x8de Tirolom s pritokom Salzach, Enns i Traun. Drava izvire na talijanskom teritoriju, ali te\xc4\x8de Austrijom 400 km od svojih 720 km, prije nego se ulije u Dunav u Hrvatskoj; jedini va\xc5\xbeniji lijevi pritok Dunava jest Morava koja dijelom ozna\xc4\x8dava granicu s \xc4\x8ce\xc5\xa1kom. Alpski predio obiluje malim i slikovitim ledenja\xc4\x8dkim jezerima; najve\xc4\x87e jezero Ne\xc5\xbeidersko (Neusiedl,320 km kvadratnih) nalazi se u Gradi\xc5\xa1\xc4\x87u u Ma\xc4\x91arskoj ravnici. Austriji pripada dio obale Bodenskoga jezera na granici sa \xc5\xa0vicarskom i Njema\xc4\x8dkom. Klima isto\xc4\x8dnih predjela je hladna, kontinetalna. Na Alpama ovisi o nadmorskoj visini i o rasporedu udolina i uzvisina. Jako se osje\xc4\x87a utjecaj fena, toploga vjetra koji ubla\xc5\xbeava temperaturu na brdima i uzrokuje topljenje snijega. Krajolici su prekriveni prostranim \xc5\xa1umama crnogorice i bjelogorice te planinskim livadama.\n_START_SECTION_\nRijeke\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x87a europska rijeka Dunav protje\xc4\x8de kroz Austriju pa time i ve\xc4\x87i dio voda Austrije pripada Crnomorskom slivu. Ve\xc4\x87e rijeke Austrije su: Mura, Raba, Inn, Drava i Dunav. Obzirom na reljef Austrija je bogata i ledenja\xc4\x8dkim jezerima. Uz prirodna jezera ima i vi\xc5\xa1e akumulacijskih jezera koja su u sustavu dobivanja elektri\xc4\x8dne energije, a s 9 hidroelektrana u istu svrhu koristi se i snaga Dunava.\n_START_SECTION_\nJezera\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x87e jezero u Austriji je Niuzaljsko jezero u Gradi\xc5\xa1\xc4\x87u. Ukupno 77% povr\xc5\xa1ine od ukupno 315 km\xc2\xb2 pripada Austriji, a ostatak pripada Ma\xc4\x91arskoj. Drugo po veli\xc4\x8dini je Attersko jezero sa 46 km\xc2\xb2 u Gornjoj Austriji, te Traunsee s 24 km\xc2\xb2. Na trome\xc4\x91i s Njema\xc4\x8dkom i \xc5\xa0vicarskom. _NEWLINE_Austriji pripada i manji dio Bodenskog jezera. To\xc4\x8dna granica izme\xc4\x91u dr\xc5\xbeava na Bodenskom jezeru nije definirana. _NEWLINE_Osim njih, posebno za turizam, su va\xc5\xbena jezera u Koru\xc5\xa1koj: Vrbsko jezero, Millst\xc3\xa4ttersko jezero, Osojsko jezero i Wei\xc3\x9fensee. Druga poznatija jezera u Austriji su Mondsee, Wolfgangsee i Zellersko jezero._NEWLINE_Austrija je neobalna dr\xc5\xbeava, te nema izlaz na more.\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nObrazovni sustav u Austriji reguliran je na saveznom nivou, tako da su sve \xc5\xa1kole \xc5\xa1irom Austrije, osim alternativnih, jednake. U nadle\xc5\xbenosti Ministarstva obrazovanja je i obrazovanje nastavnika i odr\xc5\xbeavanje \xc5\xa1kola.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nPrema Ustavu Austrije iz 1920. godine, slu\xc5\xbebeni jezik u Austriji je njema\xc4\x8dki jezik. Austrijska varijanta njema\xc4\x8dkog jezika je materinski jezik oko 98% od ukupnog broja austrijskih dr\xc5\xbeavljana. Razlika austrijskog njema\xc4\x8dkog, sastoji se u rije\xc4\x8dima, koje su karakteristi\xc4\x8dne u upotrebi na podru\xc4\x8dju Austrije, razli\xc4\x8ditim gramati\xc4\x8dkim pravilima, kao i kori\xc5\xa1tenjem rije\xc4\x8di koje su u njema\xc4\x8dki jezik u\xc5\xa1le iz jezika susjednih i biv\xc5\xa1ih austro-ugarskih naroda (npr. Kukuruz, Kren, Golatsche, Sliwowitz, Powidl, Fisole). U podru\xc4\x8dju Gradi\xc5\xa1\xc4\x87a i Koru\xc5\xa1ke, slu\xc5\xbebeni jezik je pored njema\xc4\x8dkog, hrvatski i slovenski, na kojim se jezicima, mo\xc5\xbee odvijati dvojezi\xc4\x8dna nastava u \xc5\xa1kolama, izdavati dokumenti, obilje\xc5\xbeavati slu\xc5\xbebene dr\xc5\xbeavne institucije i prometne oznake. U nekim op\xc4\x87inama Gradi\xc5\xa1\xc4\x87a je romski jezik priznat kao slu\xc5\xbebeni jezik._NEWLINE_Jedan dio dr\xc5\xbeavljana Austrije pripada manjinama. Hrvatska manjina je najzastupljenija u Gradi\xc5\xa1\xc4\x87u, gdje \xc5\xbeivi oko 35.000 Hrvata. U Koru\xc5\xa1koj i \xc5\xa0tajerskoj \xc5\xbeivi oko 50.000 Slovenaca. Austrija ima i mnogo radnika-migranata.\n_START_SECTION_\nDemografije\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Prema popisu iz 2011. godine, su 85\xc2\xa0% stanovni\xc5\xa1tva etni\xc4\x8dki Austrijanci. 5,2\xc2\xa0% su narodi biv\xc5\xa1e Jugoslavije; 2,7\xc2\xa0% Nijemci; 2,2\xc2\xa0% Turci a me\xc4\x91u ostalim spadaju Arapi, \xc4\x8cesi, Ma\xc4\x91ari i Poljaci.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nU Austriji su ro\xc4\x91eni mnogi slavni skladatelji, me\xc4\x91u ostalima Mozart, Schubert, Haydn, Johann Strauss otac i sin, Sch\xc3\xb6nberg, Webern i Berg, Bruckner._NEWLINE_Treba spomenuti i slavne fizi\xc4\x8dare Boltzmanna i Schr\xc3\xb6dingera, filozofe Wittgensteina i G\xc3\xb6dela, psihoanaliti\xc4\x8dara Freuda, pisca Brucknera i Musila i slikara Klimta.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Austrija je poznata i po svojoj kuhinji, a neki od specijaliteta su: Tirolske okruglice od slanine (Tiroler Speckkn\xc3\xb6del), Be\xc4\x8dka salonska plu\xc4\x87ica (Wiener Salonbeuschel), Pr\xc5\xbeolica s lukom (Zwiebelrostbraten), Be\xc4\x8dka kuhana govedina (Wiener Tafelspitz), Sa\xc4\x87e (Buhteln), Savija\xc4\x8da od jabuka (Apfelstrudel), carski drobljenac (Kaiserschmarrn), Salzbur\xc5\xa1ki \xc5\xbeli\xc4\x8dnjaci (Salzburger Nockerln), Germknedle (Germkn\xc3\xb6del)'