b'\n_START_ARTICLE_\nNicolaus Steno\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nSteno je ro\xc4\x91en u Kopenhagenu, u kojem je zavr\xc5\xa1io studij, kasnije je krenuo na putovanje po Europi kojom je putovao do smrti.\n_START_SECTION_\nZnanstveni rad\n_START_PARAGRAPH_\nSteno je najprije studirao anatomiju, u po\xc4\x8detku se fokusiraju\xc4\x87i na muskulatorni sustav i na prirodu mi\xc5\xa1i\xc4\x87nih kontrakcija. Rabe\xc4\x87i geometriju pokazao je da kontrakcijom mi\xc5\xa1i\xc4\x87 mijenja svoj oblik ali ne i zapreminu.\n_START_SECTION_\nDoprinosi paleontologiji i geologiji\n_START_PARAGRAPH_\nOn je prou\xc4\x8davaju\xc4\x87i glavu morskog psa 1667. primijetio nevjerojatnu sli\xc4\x8dnost zuba s nekim kamenim objektima (okamenjeni, zarobljeni u stijeni) koji su na\xc4\x91eni u formaciji stijena. Od tada je zastupao motri\xc5\xa1te da su ti kameni objekti nekada bili zubi morskoga psa iz anti\xc4\x8dkog doba, koji su bili zakopani u blatu ili pijesku na dnu mora, a onda se na suhom oblikovala stijena. Postojala je razlika izme\xc4\x91u okamenjenih zuba i zuba suvremenih morskih pasa ali je Steno branio svoju teoriju stavom da se kemijski sastav fosila mo\xc5\xbee promijeniti bez promjene oblika. Rade\xc4\x87i na ovome do\xc5\xa1ao je do sljede\xc4\x87eg pitanja: kako se neki \xc4\x8dvrsti objekt mo\xc5\xbee na\xc4\x87i unutar nekog drugog \xc4\x8dvrstog objekta, kao \xc5\xa1to je stijena ili geolo\xc5\xa1ki sloj? Svoja geolo\xc5\xa1ka otkri\xc4\x87a objavio je u "De solido intra solidum naturaliter contento dissertationis prodromus", ili "Preliminarna rasprava disertaciji o \xc4\x8dvrstim tijelima koja se prirodno javljaju unutar drugih \xc4\x8dvrstih tijela" 1669. Steno nije bio prvi koji je prepoznao da su fosili nekada bili \xc5\xbeivi organizmi; njegovi suvremenici Robert Hooke i John Ray su se tako\xc4\x91er sporili jesu li fosili ostatci nekada\xc5\xa1njih \xc5\xbeivih organizama.'