b'\n_START_ARTICLE_\nSoteriologija\n_START_PARAGRAPH_\nSoteriologija je grana teologije koja se bavi spasenjem, osobito spasenjem kroz Isusa Krista._NEWLINE_U govoru o Kristovu otajstvu razlikuje se sustavno razmi\xc5\xa1ljanje o osobi Isusa Krista, koje nastoji odgovoriti na pitanje: \xe2\x80\x9eTko je Isus Krist\xe2\x80\x9c (kristologija), od njegova djela spasenja koje nastoji odgovoriti na pitanje: \xe2\x80\x9e\xc5\xa0to je Isus Krist u\xc4\x8dinio za nas\xe2\x80\x9c (soteriologija). Suvremena kristologija nastoji gledati na jedinstvo izme\xc4\x91u otajstva Utjelovljenja Isusa Krista i njegova otajstva Otkupljenja. Sveukupno razmi\xc5\xa1ljanje o Isusu Kristu obuhva\xc4\x87a i kristologiju i soteriologiju kao dva nerazdjeljiva dijela.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nEtimolo\xc5\xa1ki, soteriologija ozna\xc4\x8dava nauk o spasenju. U kr\xc5\xa1\xc4\x87anskoj teologiji ona se odnosi na Isusovo ostvarenje Bo\xc5\xbejega spasiteljskog plana za \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo. Isusovo spasiteljsko djelo nije ograni\xc4\x8deno na Utjelovljenje, ve\xc4\x87 obuhva\xc4\x87a \xc4\x8ditav njegov \xc5\xbeivot. Me\xc4\x91u temeljnim pretpostavkama soteriologije jest ta da je \xc4\x8dovjeku potrebno spasenje i da tu potrebu treba prepoznati. Potreba za spasenjem jest posljedica krivnje koju si je \xc4\x8dovjek \xe2\x80\x9estekao\xe2\x80\x9c svojim grje\xc5\xa1nim djelima. Tako\xc4\x91er, \xc4\x8dovjek se ne mo\xc5\xbee izvu\xc4\x87i iz stanja grje\xc5\xa1nosti vlastitim naporom, ve\xc4\x87 mu je potrebna Bo\xc5\xbeja mo\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nSpasenje u Svetom pismu\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87 na po\xc4\x8detku Svetog pisma Bog se objavljuje kao \xe2\x80\x9eOsloboditelj\xe2\x80\x9c i \xe2\x80\x9eSpasitelj\xe2\x80\x9c. On vidi nevolje svog naroda i vodi ga prema slobodi (usp. Izl 1,1 \xe2\x80\x93 15,21). Ishodi\xc5\xa1na to\xc4\x8dka u poimanju spasenja cjelokupnog kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva jest Knjiga Izlaska u kojoj je opisano oslobo\xc4\x91enje izraelskog naroda iz egipatskog ropstva. U Starom zavjetu uo\xc4\x8dljiva je socijalno \xe2\x80\x93 politi\xc4\x8dka crta \xe2\x80\x9eoslobo\xc4\x91enja\xe2\x80\x9c. Starozavjetni proroci poput Izaije, Jeremije, Amosa i Miheja sna\xc5\xbeno osu\xc4\x91uju vjeru i pobo\xc5\xbenost koje su odvojene od socijalnih potreba bli\xc5\xbenjega. U Novom zavjetu Isus upotpunjuje proro\xc4\x8dka obe\xc4\x87anja o oslobo\xc4\x91enju. Kad god Sveto pismo govori o dolasku Sina Bo\xc5\xbejega na svijet, ono mu pripisuje otkupljenje ili spasenje ljudskog roda kao svrhu. Evan\xc4\x91elja prikazuju Isusa Krista kao onoga koji dolazi spasiti \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo osloba\xc4\x91aju\xc4\x87i ga od grijeha. To se nazire ve\xc4\x87 u samom imenu Isus koje ozna\xc4\x8dava Boga Spasitelja. Sam Krist obja\xc5\xa1njava kako je do\xc5\xa1ao na svijet kako bi ga otkupio: \xe2\x80\x9eSin \xc4\x8covje\xc4\x8dji je do\xc5\xa1ao potra\xc5\xbeiti i spasiti izgubljeno\xe2\x80\x9c (Lk 19,10). O tome tako\xc4\x91er progovaraju Pavlove i Ivanove poslanice: \xe2\x80\x9eAli kada do\xc4\x91e punina vremena, posla Bog svoga Sina, ro\xc4\x91ena od \xc5\xbeene, ro\xc4\x91ena pod Zakonom, da otkupi podlo\xc5\xbenike Zakona, da primimo posinjenje\xe2\x80\x9c (Gal 4,4-5); \xe2\x80\x9eU ovome se sastoji ljubav: nismo mi ljubili Boga, nego je on ljubio nas i poslao Sina svoga kao \xc5\xbertvu pomirnicu za na\xc5\xa1e grijehe\xe2\x80\x9c (1 Iv 4,10).\n_START_SECTION_\nOslobo\xc4\x91enje/spasenje\n_START_PARAGRAPH_\nPredaja sadr\xc5\xbeaj Kristova djela naziva \xe2\x80\x9espasenje\xe2\x80\x9c ili \xe2\x80\x9eotkupljenje\xe2\x80\x9c, no prikladniji izraz bi bio \xe2\x80\x9eoslobo\xc4\x91enje\xe2\x80\x9c. Mala je razlika izme\xc4\x91u pojmova spasenje i oslobo\xc4\x91enje. \xe2\x80\x9eSpasenje\xe2\x80\x9c podsje\xc4\x87a na prijetnju koju se \xc5\xbeeli izbje\xc4\x87i, a \xe2\x80\x9eoslobo\xc4\x91enje\xe2\x80\x9c se odnosi na zlo koje je prisutno i od kojega se \xc5\xbeeli izbaviti. U Kristovu djelu su prisutna oba gledi\xc5\xa1ta jer on izvla\xc4\x8di ljudski rod iz opasnosti da izgubi svoje vje\xc4\x8dno predodre\xc4\x91enje, koja zarobljuje \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo, a s druge strane Krist osloba\xc4\x91a \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo od njegova stanja i pru\xc5\xbea mu spas za budu\xc4\x87nost. Izraz \xe2\x80\x9eotkupljenje\xe2\x80\x9c nagla\xc5\xa1ava smisao otkupnine. Hebrejski pojmovi ga-al i padah su oznake oslobo\xc4\x91enja s protuuslugom; gr\xc4\x8dki lytrosis i apolutrosis ozna\xc4\x8davaju \xe2\x80\x9eoslobo\xc4\x91enje posredstvom otkupnine\xe2\x80\x9c. Otkupnina nagla\xc5\xa1ava vrijednost oslobo\xc4\x91enja. U staro je doba bio obi\xc4\x8daj osloboditi robove pla\xc4\x87anjem odre\xc4\x91ene cijene - otkupnine. U dana\xc5\xa1nje se doba izbavljenje i oslobo\xc4\x91enje shva\xc4\x87aju kao ono \xc5\xa1to se nekada ozna\xc4\x8davalo izrazom \xe2\x80\x9eotkupljenje\xe2\x80\x9c. U biblijskom govoru u vrijeme prije Krista, gr\xc4\x8dka rije\xc4\x8d \xe2\x80\x9eotkupljenje\xe2\x80\x9c je \xc4\x8desto gubila odnos sa otkupnom cijenom i ozna\xc4\x8davala je \xe2\x80\x9eoslobo\xc4\x91enje\xe2\x80\x9c. Ali Kristovo je djelo vratilo punu vrijednost prvom smislu oslobo\xc4\x91enja cijenom ili otkupninom. Isus je izraz \xe2\x80\x9eotkupnina\xe2\x80\x9c (lytron) upotrijebio kako bi ozna\xc4\x8dio zada\xc4\x87u koju treba ispuniti, te je time naglasio dogmatski vid oslobo\xc4\x91enja. Spasenje se mo\xc5\xbee shvatiti kao oslobo\xc4\x91enje \xe2\x80\x9eod ne\xc4\x8dega\xe2\x80\x9c, \xc5\xa1to bi uklju\xc4\x8divalo oslobo\xc4\x91enje od grijeha i krivnje, od egzistencijalnih tjeskoba, od tjeskoba povezanih s problemom smrti, od \xc5\xbealosti, o\xc4\x8daja, nezadovoljstva s bli\xc5\xbenjim i Bogom, od nedostatka slobode, ljubavi... Tako\xc4\x91er mo\xc5\xbee se shvatiti kao oslobo\xc4\x91enje \xe2\x80\x9eza ne\xc5\xa1to\xe2\x80\x9c, koje je oslobo\xc4\x91enje za slobodu, pravdu, mir me\xc4\x91u ljudima i s Bogom, za ljubav i nadu, za sve \xc5\xa1to je dobro i vrijedno.\n_START_SECTION_\nTemeljno oslobo\xc4\x91enje\n_START_PARAGRAPH_\nEvan\xc4\x91elja daju jasnu poruku po kojoj je Kristovo djelo, prvotno, oslobo\xc4\x91enja duhovne naravi; to je oslobo\xc4\x91enje ljubavi. Bez unutarnjeg oslobo\xc4\x91enja ne vrijede ikakva druga oslobo\xc4\x91enja. Ako bi i do\xc5\xa1lo do novoga socijalnoga ili politi\xc4\x8dkog ustrojstva, a ne bi do\xc5\xa1lo do unutarnje promjene \xc4\x8dovjeka, do oslobo\xc4\x91enja od njegovog egoizma, on bi i dalje nastavio izrabljivati druge. Duhovno oslobo\xc4\x91enje je neophodno jer ono osloba\xc4\x91a \xc4\x8ditavog \xc4\x8dovjeka, a ne samo neki njegov dio. Takvo oslobo\xc4\x91enje prvenstveno osloba\xc4\x91a \xc4\x8dovjeka u onom najunutarnijem, u odnosu s Bogom. Grijeh uni\xc5\xa1tava sklad izme\xc4\x91u Boga i \xc4\x8dovjeka, te izme\xc4\x91u samih ljudi, a Isus je do\xc5\xa1ao svojim otkupiteljskim djelom vratiti \xc4\x8dovjeka njemu samome tako \xc5\xa1to mu poni\xc5\xa1tava grijeh i ponovno uspostavlja povezanost s Bogom. S obzirom da oslobo\xc4\x91enje utje\xc4\x8de na sva podru\xc4\x8dja \xc4\x8dovjekova postojanja, tako ono utje\xc4\x8de i na psiholo\xc5\xa1ko oslobo\xc4\x91enje u kojemu je \xc4\x8dovjek oslobo\xc4\x91en od straha i nemira. Tako\xc4\x91er je rije\xc4\x8d i o socijalnom i politi\xc4\x8dkom oslobo\xc4\x91enju u kojemu se mora o\xc4\x8ditovati u dru\xc5\xa1tvenim odnosima udovoljavanje zahtjevima pravde i ljubavi, te sve vi\xc5\xa1e isklju\xc4\x8divanje izrabljivanja i tla\xc4\x8denja. Kristovo oslobo\xc4\x91enje jest sveop\xc4\x87e, ono obuhva\xc4\x87a \xc4\x8ditavu ljudsku zajednicu. On je oslobodio \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo od svih podjela. Kristovo oslobo\xc4\x91enje osloba\xc4\x91a \xc4\x8dovjeka \xc4\x8dine\xc4\x87i ga dionikom Bo\xc5\xbeje slobode.'