b'\n_START_ARTICLE_\nReljef Rumunjske\n_START_PARAGRAPH_\nU reljefu Rumunjske predstavljena su sva tri reljefna oblika: nizine, brijegovi i planine. Na povr\xc5\xa1ini od 238.391 \xc4\x8detvornih kilometara smjestila su se tri zna\xc4\x8dajnija gorska sustava. To su: Karpati, Transilvanske alpe (jo\xc5\xa1 se nazivaju i ju\xc5\xbenim Karpatima) i Bihor. Nizine zauzimaju 33% zemlje, brda i gore do 750 m 37%, a planine 30%. Iz ovoga je vidljiva jednakost u ukupnoj teritorijalnoj obuhvatnosti.\n_START_SECTION_\nPlanine\n_START_PARAGRAPH_\nKarpati (isto\xc4\x8dni) su 500 km dug planinski lanac. Povr\xc5\xa1ina im je 53.000 kvadratnih kilometara, \xc5\xa1to je oko 22% \xc4\x8ditavog teritorija. \xc5\xa0iroki su oko 100 km, a najvi\xc5\xa1i vrh visok je 2511 m. Prosje\xc4\x8dna im je visina 1500 do 1600 m. Karpati su vrlo ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjeni pa su oblikovali slikovite udoline, zavale, ledenja\xc4\x8dke doline, jezera, kanjone i sl. Najzanimljivi dio Karpata svakako je Vulkanski pojas. Rad vulkana prestao je u mla\xc4\x91em ledenom dobu. Uz slikovit krajolik, ovdje su prisutna vulkanska jezera kao i brojni izvori mineralnih voda. U Karpatima postoji i pojas kamene soli. Ta tzv. Slana brda puna su ponikava i dolina. Fli\xc5\xa1ni zemljani pokrov uzrokovao je veliku po\xc5\xa1umljenost._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni Karpati ili Transilvanske alpe znani jo\xc5\xa1 kao i \xc2\xabnepravilni\xc2\xbb Karpati najvi\xc5\xa1i su planinski lanac u Rumunjskoj. Zbog asimetri\xc4\x8dnog profila prozvani su nepravilnim. Gra\xc4\x91om, sastavom i reljefnim osobinama toliko se razlikuju od ostatka Karpata da se uglavnom smatraju posebnim planinskim lancem. Tu se nalazi i najvi\xc5\xa1i vrh Moldavenau (2544 m). Ovdje je rad ledenjaka bio velik pa su oni bili glavni modifikatori reljefa. Kraj je bogat ugljenom i \xc5\xbeeljezom. Lanac ima velik broj ledenja\xc4\x8dkih jezera._NEWLINE_Bihor je planinski masiv na zapadu Rumunjske. Po postanku je oto\xc4\x8dna planina kao i na\xc5\xa1e slavonske gore. Masiv je bogat \xc5\xa1umama i pa\xc5\xa1njacima. Reljef je dinami\xc4\x8dan s brojnim spiljama, kanjonima, ponikvama i drugim vapnena\xc4\x8dkim oblika. Kraj je bogat srebrom i zlatom pa se naziva i \xc2\xabTransilvansko rudogorje\xc2\xbb. Najvi\xc5\xa1i vrh je na visini od 1849 m.\n_START_SECTION_\nPobr\xc4\x91a\n_START_PARAGRAPH_\nOd pobr\xc4\x91a najve\xc4\x87a su Pretkarpati, Getsko pobr\xc4\x91e, Moldavsko pobr\xc4\x91e i pobr\xc4\x91e Dobrud\xc5\xbee._NEWLINE_Pretkarpati su reljefno ni\xc5\xbea i mla\xc4\x91a stuba od Karpata koja zatvaraju luk oko Karpata. \xc5\xa0iroki su od nekoliko kilometara na sjeveru do 30 do 60 km na istoku. Getsko pobr\xc4\x91e je zapravo me\xc4\x91uprostor izme\xc4\x91u Vla\xc5\xa1ke nizine i Pretkarpata. To su bre\xc5\xbeuljci visoki od 200 do 500 metara. Podru\xc4\x8dje je oblikovanao potocima, a ima stijena eolskog, jezerskog i morskog porijeklo._NEWLINE_Moldavsko pobr\xc4\x91e je brdoviti prostor na istoku zemlje. To je blago valovit prostor na sjeveru nadmorske visine 100 metara, a na jugu oko 500 m. Do ledenog doba prostor je bio pod morem. Nakon povla\xc4\x8denja mora rijeke su erozijom ras\xc4\x8dlanile prostor pa je postalo pobr\xc4\x91e. U ledenom dobu vjetrovi, rijeke i padinski procesi nanijeli su i do 60 metara debele naslage lesa._NEWLINE_Pobr\xc4\x91e Dobrud\xc5\xbee je oko 400 metara visoka blago valovita plo\xc4\x8da. Prekrivena je debelim naslagama lesa. Obala je prekrivena lesom i puna pje\xc5\xa1\xc4\x8danih pla\xc5\xbea. Obalu su oblikovale morske struje koje su les donosile s u\xc5\xa1\xc4\x87a Dunava. Formirane su brojne lagune i zaljevi te limani._NEWLINE_Ju\xc5\xbeno od Mamaie obala je strma.\n_START_SECTION_\nZavale i nizine\n_START_PARAGRAPH_\nTransilvanska zavala podru\xc4\x8dje je okru\xc5\xbeeno planinama na visini od 400 do 700 metara. Zavala je isu\xc5\xa1eni dio jednog kraka Panonskog mora. Kraj je bogat solju \xc5\xa1to je ostala pri povla\xc4\x8denju mora koje je ostavilo i brojne druge tragove, tako da i reljef sli\xc4\x8di na morsko dno. Glavni sastav tla je glina pa su odroni vrlo \xc4\x8desti. Takvim su procesima nastala brojna jezera u ovom podru\xc4\x8dju._NEWLINE_Nizine su gospodarska osnova Rumunjske i najvrijednija su podru\xc4\x8dja Rumunjske. U Rumunjskoj je najva\xc5\xbenija dolina Vla\xc5\xa1ka. Ona je pravi centar Rumunjske i cijelom se povr\xc5\xa1ina nalazi u Rumunjskoj._NEWLINE_Vla\xc5\xa1ka nizina pravi je nizinski kraj s gotovo neprimjetnom nagnuto\xc5\xa1\xc4\x8du od sjevera prema jugu. Lesni nanosi potpuno su prekrili dolinu pa je stoga vrlo plodna. Prosje\xc4\x8dna joj je visina 100 m. Bogatstvo lesom o\xc4\x8dituje se i u postojanju pje\xc5\xa1\xc4\x8danih dina nanesenih vjetrom. Zapadna Vla\xc5\xa1ka ima osobine prave zaravnjene plohe. Ve\xc4\x87ina je tog podru\xc4\x8dja naplavna ravnica Dunava._NEWLINE_Panonska nizina se nalazi malim 20 do 60 kilometara \xc5\xa1irokim podru\xc4\x8djem u Rmunjskoj. To je vrlo plodna nanosna dolina s lesnom podlogom._NEWLINE_Moldavija sa svojim jugoisto\xc4\x8dnim djelom tako\xc4\x91er spada u nanosne nizine. Me\xc4\x91utim ravni dio Moldavije (Besarabija) nalazi se izvan granica Rumunjske.\n_START_SECTION_\nSpilje\n_START_PARAGRAPH_\nRumunjska je bogata spiljama. Tri najzna\xc4\x8dajnije su Valea Rea, Movila i Pietra Altralui._NEWLINE_Pietra Altralui jedna je od najzna\xc4\x8dajnijih \xc5\xa1pilja kako Rumunjske tako i cijele Jugoisto\xc4\x8dne Europe. Vrijednost \xc5\xa1pilje Pietra Altralui je u palentolo\xc5\xa1ko-arheolo\xc5\xa1kom i geomorfolo\xc5\xa1kom zna\xc4\x8denju._NEWLINE_Valea Rea zna\xc4\x8dajna je zbog mineralo\xc5\xa1ke i geomorfolo\xc5\xa1ke strukture. Znana je i pod imenom Podzemna kraljica. Duga je \xc4\x8dak 24 kilometra. Kroz \xc5\xa1pilju prolazi rijeka koja zavr\xc5\xa1ava u podzemnom kanalu (sifonu) 400 metara ispod povr\xc5\xa1ine. U \xc5\xa1pilji se nalaze sige, stalagmiti, stalaktiti i helkiti (posebna, vrlo rijetka vrsta siga).Helikiti nastaju procesima kristalizacije za razliku od ostalih vrsta siga. Kristalni oblici ra\xc4\x91eni su od otopljenog gipsa, kalcita i aragonita. U \xc5\xa1pilji se nalazi preko 30 vrsta minerala (zlato i uranij uklju\xc4\x8deni) i jedna je od mineralima najbogatijih \xc5\xa1pilja na svijetu._NEWLINE_Movila je poznata zbog biolo\xc5\xa1kog zna\xc4\x8daja. Do nje se do\xc5\xa1lo sasvim slu\xc4\x8dajno bu\xc5\xa1enjem 25 m dubokog vertikalnog kopa za potrebe termoelektrane. \xc5\xa0pilja je zna\xc4\x8dajna jer u njoj postoji endemski svijet koji za fotosintezu ne koristi sun\xc4\x8devu svijetlost. Ova \xc5\xa1pilja nalazi se u Dobrud\xc5\xbei blizu obala Crnog mora. \xc5\xa0pilja je siroma\xc5\xa1na kisikom (od 7-10\xc2\xa0%) i ima korodirane zidove bez bilo kakvih \xc5\xa1piljskih ukrasa. Osnova dobivanja energije proizlazi iz bakterija i ostalh mikroorganizama koji \xc5\xbeive u 0,2 do 0,3 mm debelim kolonijama koje plutaju na termalnoj vodi na dnu \xc5\xa1pilje. Temperatura vode kao i \xc5\xa1pilje je 21 celzijev stupanj. U ovakvim uvjetima stvorena je prava endemska \xc5\xbeivotna zajednica. \xc5\xa0pilja je jedna od velikih znamenitosti Rumunjske i privla\xc4\x8di brojne znanstvene organizacije; \xc4\x8dak i NASA-u.'