b"\n_START_ARTICLE_\nZinacanteco\n_START_PARAGRAPH_\nZinacanteco (pl. Zinacantecos; Zinacantec, Zinacanteca).- Ime grupi Tzotzil Indijanaca nastanjenih u Zinacant\xc3\xa1nu, dr\xc5\xbeava Chiapas, Meksiko. Zinacanteci, njih oko 10,000 govore posebnim jezikom, \xc4\x8dlanom porodice Mayan, skupine Ch'ol-Tzotzil. Danas se oni bave uzgojem kukuruza graha, tikava, i vo\xc4\x87a, uzgojem \xc5\xbeivotinja zbog mesa i sakupljanjem. Kroz povijest Tzotzil-Zinacanteci iz Zinacantana kontrolirali su jedini izvor soli za planinsko podru\xc4\x8dje Chiapasa. Prije \xc5\xa1panjolske konkviste, Zinacantec-trgovci trgovali su solju za jantar, kakao i kecalovo perje iz dolina Chiapasa, i zatim ga prodavali aste\xc4\x8dkim trgovcima koji su dolazili iz sredi\xc5\xa1njeg Meksika. \xe2\x80\x93Ova trgova\xc4\x8dka veza Zinacantec Indijanaca obja\xc5\xa1njava i aste\xc4\x8dki utjecaj na odje\xc4\x87u koju tkaju njihovi tkalci, napose na pernati vjen\xc4\x8dani huipil. Umjetnost tkanja perja u odje\xc4\x87u prakticirana je kroz Srednju Ameriku, a danas je pre\xc5\xbeivjela jedino u zemlji Zinacanteca. \xe2\x80\x93Zinacanteci su i pod jakim hispanskim utjecajem koji zapo\xc4\x8dinje dolaskom \xc5\xa0panjolaca u 16. stolje\xc4\x87u. Crna tunika i \xc5\xa1e\xc5\xa1iri od filca (klobu\xc4\x8dina, pust) nose se i danas kod njihovih religioznih slu\xc5\xbebenika i sli\xc4\x8dni su onima iz 16. stolje\xc4\x87a. Dana\xc5\xa1nje trake koje mu\xc5\xa1karci svkodnevno nose oko slamnatih \xc5\xa1e\xc5\xa1ira imitacija su onih od pti\xc4\x8djega perja._NEWLINE_Sami sebe ovi Indijanci danas prvo smatraju Zinacantecima, tek onda Indijancima, i na posljetku Meksikancima."