b'\n_START_ARTICLE_\nBalade Petrice Kerempuha\n_START_PARAGRAPH_\nBalade Petrice Kerempuha je zbirka pjesama, nedvojbeno najve\xc4\x87i pjesni\xc4\x8dki ostvaraj Miroslava Krle\xc5\xbee, te jedno od najve\xc4\x87ih djela hrvatske knji\xc5\xbeevnosti, prvi put je objavljena 1936. godine u Ljubljani.\n_START_SECTION_\nIzdanje\n_START_PARAGRAPH_\nNakladnik zbirke bio je S. \xc5\xa0kerl, koji je zbirku grafi\xc4\x8dki i likovno uredio daju\xc4\x87i joj arhai\xc4\x8dan izgled izborom slova i tiskarskoga sloga, a posebice inicijalima, koji su preuzeti iz Holbeinova djela Totentanz-Alphabet, dok je za naslovnu stranicu kori\xc5\xa1ten drvorez U. Grafa. Tiskanje Balada po\xc4\x8delo je sredinom srpnja (po autorovu svjedo\xc4\x8denju 18. VII), a djelo je iz tiska iza\xc5\xa1lo potkraj kolovoza (po svjedo\xc4\x8denju Ju\xc5\xa1a Kozaka: \xc2\xbbv jeseni 1936\xc2\xab). Prvo izdanje sadr\xc5\xbeava 30 pjesama: _NEWLINE_Petrica i gal\xc5\xbeenjaki_NEWLINE__NEWLINE_Ni med cvetjem ni pravice_NEWLINE__NEWLINE_Gumbelijum ro\xc5\xbea fino di\xc5\xa1i_NEWLINE__NEWLINE_Vigilija ali stra\xc5\xbea no\xc4\x8dna_NEWLINE__NEWLINE_Lamentacija o \xc5\xa1tribi_NEWLINE__NEWLINE_Scherzo_NEWLINE__NEWLINE_Sanoborska_NEWLINE__NEWLINE_Krava na orehu_NEWLINE__NEWLINE_Stric-vujc_NEWLINE__NEWLINE_Turopolska re\xc5\xa1tauracija_NEWLINE__NEWLINE_Keglovichiana_NEWLINE__NEWLINE_Po vetru glas_NEWLINE__NEWLINE_Verbuvanka_NEWLINE__NEWLINE_Lagera\xc5\xa1ka_NEWLINE__NEWLINE_Khevenhiller_NEWLINE__NEWLINE_Carmen antemurake sisciense_NEWLINE__NEWLINE_Po Medvednici_NEWLINE__NEWLINE_Harcuvanka_NEWLINE__NEWLINE_Verb\xc3\xb6czy_NEWLINE__NEWLINE_Na mukah_NEWLINE__NEWLINE_V megli_NEWLINE__NEWLINE_Pogrebna pesem pilkov pod Siskom_NEWLINE__NEWLINE_Kronika_NEWLINE__NEWLINE_Boge\xc4\x8dka_NEWLINE__NEWLINE_Ciganjska_NEWLINE__NEWLINE_Nokturno_NEWLINE__NEWLINE_Komendrija\xc5\xa1i_NEWLINE__NEWLINE_Baba cmizdri pod galgami_NEWLINE__NEWLINE_Sectio anatomica_NEWLINE__NEWLINE_Kalendarska_NEWLINE__NEWLINE_Gal\xc5\xbeenja\xc4\x8dka_NEWLINE__NEWLINE_Mizerere tebi, Jeruzalem_NEWLINE__NEWLINE_Nenadejano bog\xc4\x8dije zveli\xc4\x8denje_NEWLINE__NEWLINE_Planetarijom_NEWLINE_Na kraju zbirke nalazi se Tuma\xc4\x8d manje poznatih rije\xc4\x8di, fraza i pojmova. Zbirka je najavljena u \xc4\x8dasopisu Ljubljanski zvon (1936, 7-8) sa sedam balada: Petrica i gal\xc5\xbeenjaki; Carmen antemurale sisciense; Na mukah; Ni med cvetjem ni pravice; Vigilia ali stra\xc5\xbea no\xc4\x8dna; Baba cmizdri pod galgama; Scherzo._NEWLINE_U drugome izdanju (Zagreb 1946), s reprezentativnom likovno-grafi\xc4\x8dkom opremom K. Hegedu\xc5\xa1i\xc4\x87a, temeljnome korpusu zbirke dodane su jo\xc5\xa1 \xc4\x8detiri balade (Gumbelijum ro\xc5\xbea fino di\xc5\xa1i; Gal\xc5\xbeenja\xc4\x8dka; Mizerere Tebi, Jeruzalem; Nenadejano bog\xc4\x8dije zveli\xc4\x8denje. SPOMEN NA JEN HISPANJSKI KIPEC), izvorno objelodanjene u Dijalekti\xc4\x8dkom antibarbarusu (Pe\xc4\x8dat, 1939, 8-9), iz kojega je izostavljena jedino balada Stra\xc5\xa1ilo stra\xc5\xa1i galeb europejajnjski. S tim baladama definiran je korpus i struktura toga jedinstvenoga pjesni\xc4\x8dkog djela u formi koja je postala kriti\xc4\x8dkom i ishodi\xc5\xa1nom osnovom svim kasnijim izdanjima, isklju\xc4\x8duju\xc4\x87i dakako, pretisak prvoga izdanja, koji posjeduje bibliofilsku vrijednost. Po strukturnim zna\xc4\x8dajkama, po cjelovitosti i nepromjenljivosti kompozicije kao i po neznatnim intervencijama u prvotni tekst, Balade su najdovr\xc5\xa1enije autorovo knji\xc5\xbeevno djelo. One su, naime usprkos uobi\xc4\x8dajenoj autorovoj praksi da svoje tekstove mijenja, prera\xc4\x91uje i dopunjuje, do\xc5\xbeivjele malo izmjena, koje se prete\xc5\xbeito odnose na pojedina\xc4\x8dne grafijske, fonemske i leksi\xc4\x8dke preinake, \xc4\x8dime se potvr\xc4\x91uje visok intenzitet prvotne kreacije kao i autorovo samopovjerenje u djelo.\n_START_SECTION_\nNastanak, jezik i analiza\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87 u naslovu djela dovedena su u neuobi\xc4\x8dajen i karakteristi\xc4\x8dan suodnos dva disparatna pojma: lirska vrsta - balada i knji\xc5\xbeevni lik - Petrica Kerempuh. S obzirom na to da klasi\xc4\x8dna balada uklju\xc4\x8duje tragi\xc4\x8dnu viziju svijeta, usko vezanu uz neki tragi\xc4\x8dan doga\xc4\x91aj i lik koji su joj temom, stvaraju\xc4\x87i pritom povi\xc5\xa1enu emotivnu tenziju, K. je u skladu s naslovnom sintagmom, u koju je uklju\xc4\x8den izrazito humoristi\xc4\x8dan lik i pojam, najavio te u djelu realizirao samosvojan tip moderne balade kojoj je u osnovici baladeskna slika i vizija poreme\xc4\x87enog i izobli\xc4\x8denog svijeta, a taj mundus inversus, srednjovjekovni i renesansni topos izokrenuta svijeta, predo\xc4\x8den je humorom, ironijom, sarkazmom, cinizmom, paradoksom, apsurdom i groteskom, pri \xc4\x8demu je pjesni\xc4\x8dka realizacija istodobno i negacija toga svijeta i njegova biolo\xc5\xa1kog, duhovnog, socijalnog i povijesnog ustrojstva. Stvoren je tako autorski lik i oblik nove lirske vrste koja posjeduje sve zna\xc4\x8dajke antibalade, pa se s tim svojstvima uklju\xc4\x8duje u moderne i modernisti\xc4\x8dke tendencije europske i hrvatske lirike 20-ih i 30-ih godina. Tu konstantu Krle\xc5\xbeine balade potvr\xc4\x91uje i njezina poetska anga\xc5\xbeiranost manifestirana autorovim humanisti\xc4\x8dkim prosvjedom protiv nehumanih pojava i obli\xc4\x8dja \xc5\xbeivota bez obzira na to kojem vremenu i dru\xc5\xa1tvenoj sferi pripadao. S obzirom na to da je u Baladama rije\xc4\x8d o ljudskoj patnji, stradanju, stalnoj ugro\xc5\xbeenosti, socijalnoj inferiornosti potla\xc4\x8denih, a klju\xc4\x8dni protagonist djela je upravo anonimni pu\xc4\x8dki kolektiv, te da je rije\xc4\x8d o hrvatskome povijesnom udesu kroz stolje\xc4\x87a, takvom strukturom balade zatomljen je svaki providan sentimentalni odnos, i autora i recipijenta Balada, te je omogu\xc4\x87eno da osobna autorova pjesni\xc4\x8dka istina o svijetu bude iskazana maksimalnim intenzitetom originalne poetske izra\xc5\xbeajnosti. U Krle\xc5\xbeinim baladama prisutni su strukturni elementi svojstveni mnogim lirskim vrstama koje su, sukladno svojoj tematici, formi i poetskom izri\xc4\x8daju u rasponu od lirskih minijatura (Sanoborska, Krava na orehu) do velikih lirsko-epskih kompozicija (Keglovichiana, Na mukah, Planetarijom), u kojima se pojavljuju socijalne, simboli\xc4\x8dne, alegorijske, satiri\xc4\x8dne, revolucionarne, pejza\xc5\xbene, idili\xc4\x8dne, filozofsko-refleksivne, vojni\xc4\x8dke i humoristi\xc4\x8dke teme, kao i oblici naricaljke, lamentacije, groteske, nokturna i soneta, koji su svi obojeni baladesknim bojama i tonovima, sumornom i tragi\xc4\x8dnom vizijom \xc5\xbeivota koju ironijsko-satiri\xc4\x8dka izra\xc5\xbeajna sredstva ne ubla\xc5\xbeuju i ne osporavaju, ve\xc4\x87 naprotiv, intenziviraju._NEWLINE_Lik Petrice Kerempuha europske je knji\xc5\xbeevne provenijencije, jer je svojevrsna varijanta Tilla Eulenspiegela, ali je u kajkavskim pu\xc4\x8dkim legendama i predajama poprimio mnogobrojne zna\xc4\x8dajke kajkavske sredine i podneblja koje ga je pod svojim imenom i prihvatilo, daju\xc4\x87i mu, osim jezika svoj duh i mentalitet. Kao pu\xc4\x8dki zabavlja\xc4\x8d, \xc2\xbbprok\xc5\xa1enjak\xc2\xab, dovitljivac, lakrdija\xc5\xa1, otkriva\xc4\x8d i ka\xc5\xbenjavatelj ljudske gluposti, Petrica Kerempuh knji\xc5\xbeevno je promoviran u djelu vara\xc5\xbedinskoga kajkavskog pisca J. Lovren\xc4\x8di\xc4\x87a (1787-1842) Petrica Kerempuh iliti \xc4\x8dini i \xc5\xbeivlenje \xc4\x8dloveka prok\xc5\xa1enoga (Vara\xc5\xbedin 1834). To je djelo, po sudu J. Von\xc4\x8dine, svojim jezikom i tematikom umnogome potaknulo autora Balada. Dakako, to se odnosi primarno na izvornik Lovren\xc4\x8di\xc4\x87eva djela, jer je ono u kasnijim izdanjima mijenjano i pro\xc5\xa1irivano novim Kerempuhovim dogodov\xc5\xa1tinama, a u tim je izdanjima do\xc5\xa1lo i do promjena u karakterizaciji lika i do jezi\xc4\x8dnih intervencija koje su devastirale Lovren\xc4\x8di\xc4\x87ev, prema Krle\xc5\xbeinu sudu, \xc2\xbb\xc5\xbeivi jezik\xc2\xab. Zanimljivo je, me\xc4\x91utim, da je za spomenutu knjigu o Kerempuhu K. ustvrdio kako je \xc2\xbbprijevod jedne njema\xc4\x8dke pu\xc4\x8dke varijante o Tillu Eulenspiegelu bez ikakve samostalne knji\xc5\xbeevne vrijednosti\xc2\xab, pa je i to razlogom \xc5\xa1to ga na mjestima gdje navodi svoje kajkavske uzore (Dijalekti\xc4\x8dki antibarbarus; P. Matvejevi\xc4\x87, Razgovori s Krle\xc5\xbeom) ne spominje. Iako od Krle\xc5\xbee pre\xc5\xa1u\xc4\x87en, Lovren\xc4\x8di\xc4\x87 ipak ima zaslu\xc5\xbeno mjesto u genezi Balada, jednako kao i drugi istaknuti kajkavski autor, komediograf T. Brezova\xc4\x8dki, \xc4\x8diji je glavni lik iz komedije Matija\xc5\xa1 grabancija\xc5\xa1 dijak tako\xc4\x91er poslu\xc5\xbeio kao prototip. Krle\xc5\xbein Kerempuh ostvaren je, dakle, sintezom Tilla Eulenspiegela, Kerempuha iz pu\xc4\x8dkih predaja i Lovren\xc4\x8di\xc4\x87eve knjige, te Grabancija\xc5\xa1a, koji tako\xc4\x91er pripada srednjoeuropskoj knji\xc5\xbeevnoj tradiciji (Balade su, primjerice na mad\xc5\xbearski jezik prevedene kao Grabancija\xc5\xa1eve balade). Karakteristi\xc4\x8dan je pritom Krle\xc5\xbein kriti\xc4\x8dkonegatorski odnos, posebice spram jezika T. Brezova\xc4\x8dkoga, koji se \xc2\xbbizra\xc5\xbeava neinvenciozno, povode\xc4\x87i se za najsvakodnevnijim frazama grubog pu\xc4\x8dkog jezika, bez stvarala\xc4\x8dke fantazije\xc2\xab\xc2\xa0i \xc4\x8diji \xc2\xbb\xc5\xbeargon... zvoni glasom grube farse\xc2\xab. Polaze\xc4\x87i od takve proturje\xc4\x8dne ocjene, usprkos tome \xc5\xa1to je upravo sam u Baladama posegnuo za \xc2\xbbfrazama grubog pu\xc4\x8dkog jezika\xc2\xab, isklju\xc4\x8duje Brezova\xc4\x8dkoga iz svojih kajkavskih jezi\xc4\x8dnih uzora u Dijalekti\xc4\x8dkom antibarbarusu. Naprotiv, u knjizi P. Matvejevi\xc4\x87a Razgovori s Krle\xc5\xbeom, me\xc4\x91u jezi\xc4\x8dnim vrelima Balada s razlogom je naveden i taj kajkavski komediograf \xc4\x8diji prosvjetiteljski, vandroka\xc5\xa1ki, prepredeni i inteligentni Grabancija\xc5\xa1 ima udjela u karakterizaciji Krle\xc5\xbeina Kerempuha. Nadalje, me\xc4\x91u poticajima iz doma\xc4\x87e knji\xc5\xbeevne tradicije ne mo\xc5\xbee se zaobi\xc4\x87i ni Pomet, reljefan komediografski renesansni lik M. Dr\xc5\xbei\xc4\x87a, \xc4\x8dije lukavstvo, bistrina, inteligencija i znanje tako\xc4\x91er \xc5\xbeive u Kerempuhovu liku, kao ni Mato\xc5\xa1ev lik Petrice Kerempuha iz proze Imaginarno putovanje, te iz pjesme Lakrdija\xc5\xa1, gdje je Kerempuh potepuh i Princ Karnevala, \xc5\xa1to se tako\xc4\x91er odra\xc5\xbeava u slojevitoj koncepciji, ali i u originalnosti Krle\xc5\xbeina lika. Prema Tuma\xc4\x8du manje poznatih rije\xc4\x8di, fraza i pojmova uz rije\xc4\x8d Kerempuh navedeno je \xc2\xbbkako zna\xc4\x8denje rije\xc4\x8di nije potpuno jasno. Kerempuhi su crijeva, drobina, trbuh, vamp: Schmerbauch, Karapuh, kalapura, kerepuv je o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87en \xc5\xbeeludac, fileki. U prenesenom smislu: Kerempuh je \xc4\x8dovjek lukavac, spretan, ispi\xc4\x8dutura, prok\xc5\xa1enjak, lakoumnik, vragoljan, domi\xc5\xa1ljati prevejanko, podvaljiva\xc4\x8d. Rije\xc4\x8d kao slika jedne do danas knji\xc5\xbeevno neizra\xc5\xbeene figure \xc5\xbeivi jo\xc5\xa1 i danas.\xc2\xab\xc2\xa0O\xc4\x8dita je autoro va namjera bila da upravo on izrazi i oblikuje tu \xc2\xbbknji\xc5\xbeevno neizra\xc5\xbeenu figuru\xc2\xab, pa je svoj lik nadahnutom sintezom svih navedenih svojstava i prenesenih zna\xc4\x8denja kreirao daju\xc4\x87i mu uz obje\xc5\xa1enja\xc4\x8dka i pantagruelovska svojstva, koja su ga u\xc4\x8dinila autenti\xc4\x8dnim, originalnim, prepoznatljivim likom, ali i pojmom i simbolom Krle\xc5\xbeine vizije. U toj je viziji Kerempuh, sa svojom simboli\xc4\x8dnom tamburom s kojom se u uvodnoj baladi Petrica i gal\xc5\xbeenjaki pojavljuje ispod vje\xc5\xa1ala kao simbola kmetske sudbine, baladi\xc4\x8dni komentator pu\xc4\x8dke i cjelokupne hrvatske drame kroz stolje\xc4\x87a, vodi\xc4\x8d kroz mu\xc4\x8dna i tamna razdoblja hrvatske povijesti. Ali, on je istodobno i komedija\xc5\xa1, cinik i satirik, otkriva\xc4\x8d i ilustrator karakteristi\xc4\x8dne pu\xc4\x8dke svijesti koja se u Baladama manifestira logikom i filozofijom otpora, negacije svega postoje\xc4\x87ega, relativiziranja svake pojave i stanja, ali i fatalizmom kao iskazom svoje bespomo\xc4\x87i. S jedne strane, Kerempuh je afirmator te svijesti i lucidni pronicatelj njezine mo\xc4\x87i i ograni\xc4\x8denja, a s druge strane tu svijest svojim sarkasti\xc4\x8dnim i grotesknim slikama istodobno osporava. Diskretno prisutan u Baladama (osim u spomenutoj baladi izravno se pojavljuje samo u Komendrija\xc5\xa1ima, tu kao veliki komediografski Me\xc5\xa1ter, pu\xc4\x8dki zabavlja\xc4\x8d, ali i sam satanas), Kerempuh je svojom nefizi\xc4\x8dkom prisutno\xc5\xa1\xc4\x87u duhom prisutan u cijelom djelu, i to svojom proricateljskom ulogom, ali i svojom intelektualnom superiorno\xc5\xa1\xc4\x87u. Kerempuh je, naime, i u\xc4\x8deni pismoznanec i dobro upu\xc4\x87eni \xc4\x8dtavec, koji se uz sve ostale osobine odlikuje i znanjem svjetskih jezika, jer kao iz rukava istresa latinske, njema\xc4\x8dke i mad\xc5\xbearske rije\xc4\x8di i fraze uz znatan inventar svoga kajkavskog vokabulara, a u stanju je u originalu citirati Dantea, pozivati se na Ovidija i Cervantesa, \xc5\xa1to sve iskazuje visoku razinu njegove op\xc4\x87e kulture i obja\xc5\xa1njava nam kako je taj kompleksan i reljefan knji\xc5\xbeevni lik zapravo pjesnikov alter ego. To dakako ne isklju\xc4\x8duje intimnu i osobnu autorovu prisutnost u djelu, jer se u njegovoj zavr\xc5\xa1noj sekvenci skida kerempuhovska maska i na kraju balade Planetarijom pojavljuje se osobno Pjesnik, koji je prozborio o\xc4\x8dajni\xc4\x8dkim krikom iz tmine, s dna jo\xc5\xa1 jedne hrvatske jame \xc4\x8diji je nokturalni i makabri\xc4\x8dni prostor ekspresivno otvorila Mato\xc5\xa1eva poema Mora, koja nije bez odjeka ni u Krle\xc5\xbeinoj poemi._NEWLINE_Napisane gotovo u jednom dahu, od prosinca 1935. do o\xc5\xbeujka 1936, Balade otkrivaju za\xc4\x8dudan intenzitet kreacije, no kako je prema Krle\xc5\xbeinim rije\xc4\x8dima put do njih bio dug, neprijeporno im je prethodilo vi\xc5\xa1egodi\xc5\xa1nje talo\xc5\xbeenje motiva i slika, unutarnje dozrijevanje i akumulacija vi\xc5\xa1eslojnih elemenata, od tematskih do jezi\xc4\x8dnih, koji su onda u kratkom roku realizirani sna\xc5\xbenim, originalnim i pjesni\xc4\x8dki funkcionalnim kajkavskim jezikom._NEWLINE_U jezi\xc4\x8dnoj genezi Balada postoje dva sloja od kojih je prvi impresivan i spontan do\xc5\xbeivljaj kajkavskoga idioma, a drugi studiozno istra\xc5\xbeivanje njegove knji\xc5\xbeevne i izvanknji\xc5\xbeevne tradicije i potencijala. Prvi sloj za\xc4\x8dinje se ve\xc4\x87 u Krle\xc5\xbeinu djetinjstvu, u po\xc4\x8detku ovoga stolje\xc4\x87a, kad K. kao dje\xc4\x8dak akumulira duboke dojmove o baroknoj kajkav\xc5\xa1tini svoje bake Tereze Gori\xc4\x8dan\xc4\x8deve, o \xc4\x8demu pi\xc5\xa1e u Djetinjstvu u Agrarnu godine 1902-03 (Republika, 1952,12). Taj se do\xc5\xbeivljaj nastavlja i intenzivira poslije, osvjedo\xc4\x8denjima o \xc5\xbeivoj \xc2\xbbkmetskoj i pu\xc4\x8dkoj kajkavskoj frazi\xc2\xab\xc2\xa0zabilje\xc5\xbeenima u Davnim danima. Autor u doba I. svj. rata neposredno dolazi u doticaj s jezikom domobrana, ostaju\xc4\x87i za\xc4\x8du\xc4\x91en razornom mo\xc4\x87i umiru\xc4\x87eg jezika, koji ga nije impresionirao samo svojim zvukom i leksikom, gnomi\xc4\x8dkim izrazom nego i duhom i mentalitetom koji izra\xc5\xbeava. Obilato utkivanje kajkavskih jezi\xc4\x8dnih elemenata u djela napisana na standardnome jeziku, kao i njihovo pro\xc5\xbeimanje kajkavskim duhom, o \xc4\x8demu najo\xc4\x8ditije svjedo\xc4\x8de Kraljevo i Hrvatski bog Mars, ali i druga dramska i prozna djela, rezultat je takva do\xc5\xbeivljaja. Taj je do\xc5\xbeivljaj produbljen i jezi\xc4\x8dnom tradicijom hrvatske knji\xc5\xbeevnosti, koja je usprkos lingvisti\xc4\x8dkom dogmatizmu vukovsko-mareti\xc4\x87evske koncepcije o knji\xc5\xbeevnom jeziku, \xc4\x8desto posezala za izop\xc4\x87enim dijalektima, pri \xc4\x8demu su poticaj Krle\xc5\xbei mogli biti K. \xc5\xa0. Gjalski, a posebice A. G. Mato\xc5\xa1. Me\xc4\x91utim, taj kontekst utkan u genezu i sintezu Balada bio je prete\xc5\xbeito realiziran stiliziranom varijantom suvremenoga, kolokvijalnoga kajkavskog jezika, njegovom sinkronijskom dimenzijom, dok je Krle\xc5\xbei za pjesni\xc4\x8dku realizaciju Balada bila nu\xc5\xbena i dijakronijska dimenzija kajkavskoga literarnog jezika. Put do njezina otkri\xc4\x87a vodio je preko zabilje\xc5\xbeenih izvora toga jezika u starim kajkavskim rje\xc4\x8dnicima, knji\xc5\xbeevnim djelima starih kajkavskih pisaca, pu\xc4\x8dkome \xc5\xa1tivu na kajkav\xc5\xa1tini i dijalektolo\xc5\xa1kim studijama o pojedinim kajkavskim govorima. Prema navo\xc4\x91enju J. Badali\xc4\x87a, bibliotekara Nacionalne i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ne knji\xc5\xbenice u Zagrebu, ve\xc4\x87 se od po\xc4\x8detka 30-ih godina po\xc4\x8deo K. studiozno upoznavati s kajkavskom jezi\xc4\x8dnom i knji\xc5\xbeevnom ba\xc5\xa1tinom. Studioznost pristupa kajkavskoj jezi\xc4\x8dnoj gra\xc4\x91i kao i njezin bogat odraz u djelu potvr\xc4\x91uje i J. Von\xc4\x8dina, otkrivaju\xc4\x87i upravo u njoj korijene Krle\xc5\xbeina Kerempuha. Tako je K. temeljito prou\xc4\x8dio i kreativno apsorbirao Belosten\xc4\x8dev Gazophylacium, ali i leksikografska djela Habdeli\xc4\x87a i Jambre\xc5\xa1i\xc4\x87a, a u jezi\xc4\x8dnim slojevima Balada, u njihovoj sintaksi pa i tematici mogu se prepoznati tragovi I. Pergo\xc5\xa1i\xc4\x87a, A. Vramca, F. K. Frankapana, M. Magdaleni\xc4\x87a, J. Muliha, T. Brezova\xc4\x8dkog, \xc5\xa0. Zagrepca, I. Kristijanovi\xc4\x87a, T. Miklou\xc5\xa1i\xc4\x87a, kao i manje poznatih kajkavskih autora koji su bili poticajni za njegovu naddijalektalnu kajkavsku jezi\xc4\x8dnu sintezu, ali i za njegovu versifikaciju. Stvaraju\xc4\x87i naime svoj jezik, K. je i\xc5\xa1ao tragom onih kajkavskih pisaca koji su se zauzimali za interdijalektalna pro\xc5\xbeimanja (uklju\xc4\x8denje raznolikih dijalektalnih supstrata, paralelizam kajkavskih, \xc4\x8dakavskih, djelomi\xc4\x8dno i \xc5\xa1tokavskih elemenata u kajkavskom jeziku), pa je tako stvorio i svojim djelom afirmirao jezik kajkavske sinteze, u koju su prirodno uklju\xc4\x8deni i drugi dijalekti, pa i oni strani jezici koji su se svojim elementima infiltrirali u kajkavski leksik i stil, poput latinskoga, njema\xc4\x8dkoga i mad\xc5\xbearskoga. No Krle\xc5\xbein kajkavski jezik u Baladama nije puka mehani\xc4\x8dka sinteza sinkronije i dijakronije i summa postoje\xc4\x87ega jezi\xc4\x8dnog inventara, nego je originalan i inventivan autorski izbor, koji na razini djela funkcionira i potvr\xc4\x91uje se svojom poetskom snagom i ekspresijom, po \xc4\x8demu posjeduje sve zna\xc4\x8dajke autorskog jezika._NEWLINE_U genezi Krle\xc5\xbeinih Balada ostavila je traga i hrvatska glagolja\xc5\xa1ka tradicija, na \xc5\xa1to je upozorio R. Kati\xc4\x8di\xc4\x87, koji smatra da je na Krle\xc5\xbeu utjecala i glagolja\xc5\xa1ka pjesma Svit se kon\xc4\x8da. Slijede\xc4\x87i taj trag, korijeni Balada mogu se nazrijeti i u djelima autora drugih starijih knji\xc5\xbeevnih epoha humanizma, renesanse i baroka, posebice kada je rije\xc4\x8d o turskoj i protuturskoj tematici i slikama stradanja hrvatskoga puka (M. Maruli\xc4\x87, J. \xc5\xa0i\xc5\xbegori\xc4\x87, P. Zorani\xc4\x87, B. Karnaruti\xc4\x87, I. Gunduli\xc4\x87 i dr.). Naime, jedan su od dominantnih tematskih slojeva Balada turska osvajanja i pusto\xc5\xa1enja hrvatskog prostora, pa je to djelo ekspresivna poetska rekapitulacija jedne va\xc5\xbene teme hrvatske knji\xc5\xbeevnosti \xc4\x8diji individualitet Balade ne osporavaju nego poja\xc4\x8davaju i sintetiziraju._NEWLINE_Ve\xc4\x87 spomenuta Mato\xc5\xa1eva makabri\xc4\x8dna, nokturalna, ekspresivna i fantazmagori\xc4\x8dna poema Mora, kao slika povijesne i socijalne hrvatske kobi, javlja se u tom kontekstu kao zavr\xc5\xa1ni \xc4\x8din tradicije koja je prethodila Baladama. Jezi\xc4\x8dnu, ali i drugu gra\xc4\x91u za Balade K. je pronalazio u razli\xc4\x8ditim dokumentima i sudskim spisima (npr. o selja\xc4\x8dkoj buni), povijesnim i memoarskim spisima (npr. Kr\xc4\x8deli\xc4\x87evima), u etnolo\xc5\xa1kim i etnografskim studijama (Samobor M. Langa), u pravnim spisima i rje\xc4\x8dnicima (V. Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87, Prinosi za hrvatski pravno-povjestni rje\xc4\x8dnik, I\xe2\x80\x94II, Zagreb 1908-22), a mnogobrojne od tih izvora konzultirao je i u rukopisu, \xc5\xa1to sve potvr\xc4\x91uje tezu o Krle\xc5\xbeinoj studioznoj pripremi za djelo u \xc4\x8dijoj je sintezi do\xc5\xa1lo do pro\xc5\xbeimanja vi\xc5\xa1estrukih izvora i slojeva._NEWLINE_Kad je rije\xc4\x8d o koincidenciji Balada s europskom knji\xc5\xbeevnom tradicijom, uz eulenspiegelovsku, treba svakako istaknuti villonovsku i rabelaiseovsku tradiciju, od kojih je prva najizra\xc5\xbeenija u ironijskom i obje\xc5\xa1enja\xc4\x8dkom duhu i stilu Balada, a druga u kriti\xc4\x8dko-satiri\xc4\x8dkom prikazu i analizi povijesnoga svijeta. Me\xc4\x91utim, obje te tradicije Krle\xc5\xbea je apsorbirao i sintetizirao u samosvojan lirski oblik, stil i duh djela koje u optici \xc2\xbbsovina zrcala\xc2\xab\xc2\xa0(Eulen-Spiegel) odra\xc5\xbeava srednjovjekovnu, renesansnu i kasniju baroknu impostaciju svijeta, a \xc4\x8dija je infernalna vizija srodna s Danteovom. No iako se K. u svome poetskom oblikovanju i instrumentariju koristio elementima poetike svih triju ozna\xc4\x8denih epoha, kao slikar ljudskoga inferna on svomu infernu nije namijenio danteovski prostor podzemlja, ve\xc4\x87 ga je situirao u konkretan zemljopisni prostor i povijesno vrijeme koje ljudskoj drami u njegovim kajkavskim stihovima daje posebno obilje\xc5\xbeje. Preko danteovske, u Baladama je progovorila i biblijska knji\xc5\xbeevna tradicija bez obzira na to \xc5\xa1to se na\xc5\xa1la u ironijskom, pa i satiri\xc4\x8dkom diskursu, u kontekstu cjelokupnoga autorova osporavanja svijeta sazdana na na\xc4\x8delima kr\xc5\xa1\xc4\x87anske ideologije i svjetonazora._NEWLINE_U kontekstu novije europske knji\xc5\xbeevne tradicije Baladama su knji\xc5\xbeevni pandan, prema V. \xc5\xbdmega\xc4\x8du, djela izrazito pro\xc5\xbeeta sna\xc5\xbenim regionalnim, idiomskim i povijesnim duhom (Tkalci G. Hauptmanna, Uliks J. Joycea, Doktor Faustus T. Manna), upozoriv\xc5\xa1i pritom i na srodnost Krle\xc5\xbeinih Balada s Hauspostillama B. Brechta, dok je I. Frange\xc5\xa1 upozorio na Galgenlieder C. Morgensterna, kojima se Balade pribli\xc5\xbeuju svojim crnim humorom. Me\xc4\x91utim, mogu\xc4\x87e poticaje i srodnosti otkrivaju i Krle\xc5\xbeini eseji o F. Logauu, H. Kleistu, K. Krausu, E. Adyju, Goetheu, posebice interpretacije dubinskih slojeva njihova svijeta i likova, koji se svojom individualnom ili kolektivnom pobunom suprotstavljaju poretku, kaosu, nasilju i apsurdu svijeta kojemu pripadaju. Sve je to, naime, na\xc5\xa1lo svoj odraz u Krle\xc5\xbeinoj originalnoj sintezi, ne obezvre\xc4\x91uju\xc4\x87i njezinu autenti\xc4\x8dnost. Me\xc4\x91utim, kolikogod su europski knji\xc5\xbeevni poticaji ostavili trag u Baladama, za genezu zbirke naveo je A. Flaker kao primarnije i plodotvornije izvore europsku likovnu tradiciju, istaknuv\xc5\xa1i pritom Boschovu Grotesku, Breugelov Brabant, Callota i Goyine Caprichose. Identifikacija tih inspiracija vodi i drugim velikim umjetni\xc4\x8dkim imenima kao \xc5\xa1to su Graf, Holbein, D\xc3\xbcrer, Daumiere, Grosz. Te inspiracije ne odra\xc5\xbeavaju se samo u bogatoj paleti Krle\xc5\xbeina stiha, u sna\xc5\xbenoj (s)likovnosti Balada, nego i u autorovu priklonu grotesknom, naturalisti\xc4\x8dkom, satiri\xc4\x8dkom, karikaturalnom, fantasti\xc4\x8dnom i fantazmagori\xc4\x8dnom prikazu, u \xc4\x8dijoj se podlozi sna\xc5\xbeno nazire i otkriva tragi\xc4\x8dno lice i vrijeme hrvatske zbilje simbolizirano vje\xc5\xa1alima, zadahom smrti i krvi, socijalnom bijedom, pu\xc4\x8dkim martirijem, protestom i pobunom, nepritajenim ljudskim krikom i stalnom te\xc5\xbenjom za izlazom iz mraka, bijede i o\xc4\x8daja, a \xc5\xa1to je najimpresivnije iskazano originalnom kajkavskom rije\xc4\x8di vanshajanje, na \xc4\x8diju je se manti\xc4\x8dku va\xc5\xbenost i stilsku obilje\xc5\xbeenost upozorio M. Kuzmanovi\xc4\x87. Po mi\xc5\xa1ljenju toga autora, Kerempuh proizlazi iz cjelokupna Krle\xc5\xbeina stvarala\xc5\xa1tva prije Balada s obzirom na to da Balade ne sintetiziraju samo kajkavski jezi\xc4\x8dni krvotok Krle\xc5\xbeina djela, nego se pojavljuju i kao sinteza brojnih tema, likova, ideja i pogleda pa i motiva autorove lirike na standardnome jeziku, njegove esejisti\xc4\x8dke i polemi\xc4\x8dke proze, posebice one s temama iz hrvatske povijesti, politike i kulture, spram kojih je Krle\xc5\xbea pokazivao trajan kriti\xc4\x8dki i osobni stav iskazan u rasponu od sumnje do nagla\xc5\xa1ene negacije. I, doista, Balade su nastavak Krle\xc5\xbeine ratne, antiratne, socijalne, ali i satiri\xc4\x8dke lirike u novom kodu i u jo\xc5\xa1 ekspresivnijoj jezi\xc4\x8dnoj formuli, \xc4\x8dija arhai\xc4\x8dna impostacija nije bila nikakvom zaprekom svje\xc5\xbeini, aktualnosti i modernosti. Ta formula, uza svu svoju jezi\xc4\x8dnu patinu i preuzete stilsko-izra\xc5\xbeajne postupke srednjovjekovne i barokne lirike, uz elemente impresionisti\xc4\x8dke i simbolisti\xc4\x8dke poetike, po klju\xc4\x8dnim estetskim odrednicama pripada ekspresionisti\xc4\x8dkoj stilskoj formaciji. Ekstati\xc4\x8dni tonus te lirike, njezina dramska i ritmi\xc4\x8dka ekspresivnost, sna\xc5\xbena akustika stiha, dominacija grotesknih slika, komika kojom se potencira tragi\xc4\x8dna i apsurdna projekcija svijeta s njegovim iscerenim obli\xc4\x8djem u karnevalskim maskama, prodor u egzistencijalnu i socijalnu dramu ugro\xc5\xbeenog bi\xc4\x87a koje s dna i iz tmine svoga inferna progovara krikom, antiteze i kontrasti, figure gomilanja me\xc4\x91u kojima su dominantne kumulacije i amplifikacije sa svojim ironijskim i satiri\xc4\x8dkim konotacijama, kori\xc5\xa1tenje pasti\xc5\xa1a s primjetnom dozom autorova cinizma i sarkazma, sve to odaje vidljive tragove ekspresionisti\xc4\x8dke poetike kao i tragove nekih drugih modernih poetika, futuristi\xc4\x8dke i nadrealisti\xc4\x8dke na primjer. Me\xc4\x91utim, Balade ne duguju svoju pjesni\xc4\x8dku izuzetnost i umjetni\xc4\x8dko zna\xc4\x8denje svojoj slojevitoj poetici, nego njezinu funkcioniranju, iz kojega izrasta pjesni\xc4\x8dki svijet u \xc4\x8diju je sumra\xc4\x8dnu, tragi\xc4\x8dnu i grotesknu sliku utkana vi\xc5\xa1estruka autorova anga\xc5\xbeiranost - humanisti\xc4\x8dka, socijalna, pa i povijesna._NEWLINE_Iako je po Krle\xc5\xbeinoj izjavi neposredan povod nastanku toga djela bila predstoje\xc4\x87a ratna kataklizma nagovije\xc5\xa1tena \xc5\xa1panjolskom dramom sredinom 30-ih godina, Balade su nadrasle svoj povod, a jezi\xc4\x8dno i tematsko ishodi\xc5\xa1te prona\xc5\xa1le su u nacionalnoj kulturi i povijesti, oblikuju\xc4\x87i tu povijest kao sliku sumornoga i krvavoga hrvatskog povijesnog panoptikuma u njegovu vi\xc5\xa1estoljetnu trajanju. U toj nadvremenskoj slici K. je poveo i nastavio polemi\xc4\x8dki dijalog s povije\xc5\xa1\xc4\x87u, pomi\xc4\x8du\xc4\x87i rakurs svoga motri\xc5\xa1ta sa slu\xc5\xbebene pozicije pobjednika, koji retu\xc5\xa1iraju sliku povijesti u skladu sa svojom ulogom u njoj, na poziciju pora\xc5\xbeenih, koji su njezine \xc5\xbertve. U Baladama je, naime, hrvatska povijest interpretirana i konstituirana odozdo, s motri\xc5\xa1ta njezinih tragi\xc4\x8dnih, anonimnih pu\xc4\x8dkih sudionika, koji je do\xc5\xbeivljuju kao svoju crnu i zlu kob i u \xc4\x8dijoj opciji ona poprima karikaturalno obli\xc4\x8dje. Hrvatski vi\xc5\xa1estoljetni povijesni pejza\xc5\xbe oblikovan je stoga kao kompozicija crnih boja i tonova, \xc4\x8diji je kolorizam obilje\xc5\xbeen krvlju. Rije\xc4\x8d krv u svojim se ekspresivnim kajkavskim varijantama (kerv; karv i kri), kao i sugestivnim izvedenicama, name\xc4\x87e svojom u\xc4\x8destalo\xc5\xa1\xc4\x87u i stilskom izra\xc5\xbeajno\xc5\xa1\xc4\x87u kojom se istodobno sintetizira semanti\xc4\x8dki, zvukovni i koloristi\xc4\x8dki, ali i simboli\xc4\x8dki zna\xc4\x8daj te rije\xc4\x8di koja se kao stilski obilje\xc5\xbeen i eksponiran jezi\xc4\x8dni segment izdvaja u bogatom leksiku Balada._NEWLINE_Polemi\xc4\x8dnost kao stilski postupak u Baladama poja\xc4\x8dava dramsku tenziju zbirke. Ona podjednako proistje\xc4\x8de iz dramati\xc4\x8dne tematike Balada kao i iz kori\xc5\xa1tenja dramskih izra\xc5\xbeajnih sredstava u kompoziciji pojedinih scena, pa i kompoziciji cijele zbirke. Naime, klju\xc4\x8dni su tematski slojevi Balada Gup\xc4\x8deva selja\xc4\x8dka buna 1573, turska osvajanja i pusto\xc5\xa1enja hrvatskih krajeva, martirij hrvatskoga puka i njegov socijalni status, a kao va\xc5\xbena povijesna tema pojavljuje se i tragi\xc4\x8dna sudbina kajkavskoga jezika, koji je u ilirskom pokretu nasilno izop\xc4\x87en iz svoje kulturno-povijesne pozicije i prepu\xc5\xa1ten marginalizaciji. Dramati\xc4\x8dnost takva sadr\xc5\xbeaja prirodno se intenzivira uporabom dramski ekspresivnih dijaloga, monologa i solilokvija, iz kojih izvire sceni\xc4\x8dnost Balada, u \xc4\x8dijoj osmi\xc5\xa1ljenoj kompoziciji prepoznajemo dramsku ekspoziciju s po\xc4\x8detnim korpusom djela (balade Petrica i Gal\xc5\xbeenjaki; Ni med cvetjem ni pravice; Lamentacija o\xc5\xa1tibri, Keglovichiana i dr.), dok se dramska kulminacija najavljuje i za\xc4\x8dinje baladama Po vetru glas, Verbuvanka, Lagera\xc5\xa1ka i Carmen antemurale sisciense, da bi u baladi Na mukah dosegla najvi\xc5\xa1i stupanj izra\xc5\xbeajnosti, nakon \xc4\x8dega postupno slijedi dramski rasplet \xc5\xa1to zavr\xc5\xa1ava baladom Planetarijom, u kojoj autor odbacuje kerempuhovsku masku i sam se identificira u ulozi vodi\xc4\x8da i komentatora povijesnog vremeplova. Dakako da dramska, a u pojedinim dijelovima prepoznatljiva i epska eksponiranost djela, nisu u funkciji potiskivanja ili zamjene dominantne lirske crte koja pulsira njegovim pjesni\xc4\x8dkim krvotokom i \xc4\x8dini ga \xc5\xbeanrovski autenti\xc4\x8dnim, jer Balade su po svom temeljnom instrumentariju i obliku ponajvi\xc5\xa1e lirika koja ekspresivnim pjesni\xc4\x8dkim slikama i ekspresivnim ritmi\xc4\x8dkim ustrojstvom stihova dose\xc5\xbee maksimalnu poetsku sugestivnost. Uz svoj autenti\xc4\x8dan, individualan i originalan jezi\xc4\x8dno-tematski i estetsko-strukturalni identitet, po kojem su sto\xc5\xbeerno djelo Krle\xc5\xbeina korpusa i magistralno djelo hrvatske lirike XX. st., Balade posjeduju i vi\xc5\xa1estruki knji\xc5\xbeevnopovijesni identitet, koji tako\xc4\x91er nagla\xc5\xa1uje i osvjetljuje njihovo zna\xc4\x8denje. U tom je smislu va\xc5\xbena koincidencija Balada i njihove pojave sa stotom obljetnicom uvo\xc4\x91enja \xc5\xa1to kav\xc5\xa1tine. U kontekstu te obljetnice djelo je originalan podsjetnik podjednako na kajkavski jezik kao i na njegovu bogatu knji\xc5\xbeevnu tradiciju, na mo\xc4\x87 i snagu toga jezika koji je ostvario visoku razinu knji\xc5\xbeevne izra\xc5\xbeajnosti, da bi kao zreli lingvisti\xc4\x8dki i knji\xc5\xbeevni identitet bio \xc5\xbertvovan ilirskoj ideji politi\xc4\x8dkog i jezi\xc4\x8dnog zajedni\xc5\xa1tva ostvarena uvo\xc4\x91enjem jedinstvenoga standarda. Kao svojevrsno autorovo osporavanje te ideje, a putem nje i jezi\xc4\x8dnog standarda, Balade su ilustracija mogu\xc4\x87ega knji\xc5\xbeevnog funkcioniranja kajkavskoga knji\xc5\xbeevnog jezika, i to u sintezi njegove svekajkavske varijante, koja otkriva svu njegovu raznolikost i idiomske posebnosti. Na toj je razini simptomati\xc4\x8dna i koincidencija Balada s lingvisti\xc4\x8dkim osvjetljenjem kajkavskoga jezika, jer se upravo 1936. pojavila studija S. Iv\xc5\xa1i\xc4\x87a Jezik Hrvata kajkavaca, kojom je hrvatska filologija iskupila svoj dug prema zanemarenom i neistra\xc5\xbeenom narje\xc4\x8dju. Ali dok je ta studija bila znanstvena ekspertiza kajkav\xc5\xa1tine sa sinkronijskoga stajali\xc5\xa1ta, K. je u svoju sintezu uklju\xc4\x8dio i njezinu dijakroniju, otkrivaju\xc4\x87i mogu\xc4\x87nost njezine sinteze i sukladne koegzistencije povijesnih slojeva._NEWLINE_Me\xc4\x91utim, Balade koincidiraju i s procvatom hrvatske kajkavske lirike XX. st., ali nasuprot njezinoj dominantnoj regionalnoj, zavi\xc4\x8dajnoj, kampanilisti\xc4\x8dkoj i intimisti\xc4\x8dkoj poetici, Krle\xc5\xbeino je pjesni\xc4\x8dko djelo na kajkav\xc5\xa1tini bitan pomak prema nadregionalnoj poeti\xc4\x8dkoj koncepciji, prema povijesnomu i socijalnom pejza\xc5\xbeu, kolektivnom duhu i osje\xc4\x87ajnosti. Stavljaju\xc4\x87i u sredi\xc5\xa1te svoga djela op\xc4\x87ehrvatsku vi\xc5\xa1estoljetnu dramu, K. je zbog isticanja zajedni\xc4\x8dkoga i op\xc4\x87ega u toj drami potisnuo ilustraciju pojedina\xc4\x8dnih stanja i sudbina, uzimaju\xc4\x87i ih tek kao simboli\xc4\x8dan uzorak op\xc4\x87ega. Zahvaljuju\xc4\x87i tim zna\xc4\x8dajkama, Balade su hrvatskoj kajkavskoj lirici i njezinoj poetici otvorile nove prostore i omogu\xc4\x87ile joj sna\xc5\xbean uspon do naj\xc5\xa1irega nacionalnog i univerzalnog zna\xc4\x8denja, do manifestacije vlastite izvornosti i nesumnjive knji\xc5\xbeevne vrijednosti._NEWLINE_Javljaju\xc4\x87i se istodobno u kontekstu sna\xc5\xbeno izra\xc5\xbeenih socijalnih tendencija hrvatske knji\xc5\xbeevnosti 30-ih godina, u doba pokreta socijalne literature \xc4\x8dijemu se ortodoksnom i dogmatskom shva\xc4\x87anju suprotstavljao anga\xc5\xbeirano i temperamentno, K. je u Baladama izrazio svoje osobne ideje i stavove o socijalnosti i tendencioznosti u knji\xc5\xbeevnosti, koja jedino kao visoka umjetnost potvr\xc4\x91uje razlo\xc5\xbenost svoje egzistencije. Balade su stoga autorov indirektan odgovor na pitanje o tipu i stilu, ali i smislu socijalno anga\xc5\xbeirane knji\xc5\xbeevnosti, koja u hijerarhiji svojih vrijednosti polazi od umjetni\xc4\x8dke ekspresije i forme, od realizacije i emitiranja ideja isklju\xc4\x8divo uporabom pjesni\xc4\x8dkog instrumentarija. Zahvaljuju\xc4\x87i upravo takvu shva\xc4\x87anju i opredjeljenju, K. je u Baladama zacrtao i realizirao autohtonu poetiku s upori\xc5\xa1tem u sugestivnoj artisti\xc4\x8dkoj ekspresiji, koja je do izra\xc5\xbeaja do\xc5\xa1la i u zvukovnoj i ritmi\xc4\x8dkoj organizaciji njegova stiha, u raznovrsnosti strofnih obli ka, kao i u bogatom rimariju, koji tako\xc4\x91er otkriva i poja\xc4\x8dava sna\xc5\xbean dojam jezi\xc4\x8dne rasko\xc5\xa1i Balada, \xc5\xa1to su istodobno sna\xc5\xbean pjesni\xc4\x8dki panopticum croaticum, jedinstveni kip jezika horvatskoga i remek-djelo kako u Krle\xc5\xbeinu opusu tako i u cjelokupnoj hrvatskoj knji\xc5\xbeevnosti.\n_START_SECTION_\nKhevenhiller\n_START_PARAGRAPH_\nJe zasigurno najpoznatija pjesma balada, ona sadr\xc5\xbei poznate vekove\xc4\x8dne kajkavske stihove, opjevuje ljudsku muku i besmisao ljudskog \xc5\xbeivota kao i sve druge pjesme \xc5\xa1tere je v baladami stambural Petrica Kerempuh._NEWLINE_Nigdar ni tak bilo_NEWLINE__NEWLINE_da ni nekak bilo,_NEWLINE__NEWLINE_pak ni vezda nebu_NEWLINE__NEWLINE_da nam nekak nebu._NEWLINE_Kajti: kak bi bilo da nebi nekak bilo,_NEWLINE__NEWLINE_nebi bilo nikak, ni tak kak je bilo._NEWLINE_Ar je navek bilo da je nekak bilo,_NEWLINE__NEWLINE_kaj je bilo, a je ne, kaj neje nikak bilo._NEWLINE_Tak i vezda bude da nekak vre bude_NEWLINE__NEWLINE_kak biti bude bilo da bi biti bilo._NEWLINE_Ar nigdar ni bilo da ni ni\xc5\xa1\xc4\x8de bilo,_NEWLINE__NEWLINE_pak nigdar ni nebu da ni\xc5\xa1\xc4\x8dega nebu._NEWLINE_Kak je tak je, tak je navek bilo,_NEWLINE__NEWLINE_kak bu tak bu, a bu vre nekak kak bu!_NEWLINE_Kajti nemre biti i nemre se zgoditi,_NEWLINE__NEWLINE_da kmet nebi trebal na tlaku hoditi._NEWLINE_Nigdar jo\xc5\xa1 ni bilo pak nigdar nemre biti,_NEWLINE__NEWLINE_da kmet neje moral na voj\xc5\xa1\xc4\x8dinu iti._NEWLINE_Kajgod kakgod bilo, opet je tak bilo,_NEWLINE__NEWLINE_kak je bilo, tak je i tak bude bilo._NEWLINE_Kak je navek bilo, navek tak mora biti,_NEWLINE__NEWLINE_da mu\xc5\xbe mora iti festunge graditi,_NEWLINE_bedeme kopati i morta nositi,_NEWLINE__NEWLINE_z repom podvinutim kakti kusa biti._NEWLINE_Kmet nezna zakaj tak ba\xc5\xa1 mora biti,_NEWLINE__NEWLINE_da su kmeti gladni, a tabornjiki siti._NEWLINE_Ar nigdar ni tak bilo da ni nam tak bilo,_NEWLINE__NEWLINE_pak nigdar ni nebu da kmet gladen nebu,_NEWLINE_kajti nigdar nebu na zemlji ni na nebu,_NEWLINE__NEWLINE_pri koncu pak Tur\xc4\x8din potukel nas se bu._NEWLINE_A kmetu je sejeno jel krepa totu, tam_NEWLINE__NEWLINE_il v katedrale v Zagrebu,_NEWLINE_gda drugog spomenka na grebu mu nebu_NEWLINE__NEWLINE_neg pesji brabonjek na boge\xc4\x8dkem grebu.\n_START_SECTION_\nOstalo\n_START_PARAGRAPH_\nIzdanje Balada iz 1971. ilustrirao je hrvatski slikar Zdenko Balabani\xc4\x87.'