b'\n_START_ARTICLE_\nDe Lavalova mlaznica\n_START_PARAGRAPH_\nDe Lavalova mlaznica ili Lavalova sapnica je sapnica (mlaznica) koja slu\xc5\xbei za pretvorbu potencijalne energije stla\xc4\x8divih fluida (plinova ili para) u kineti\xc4\x8dku energiju. Sapnicu \xc4\x8dini strujni kanal, koji se u smjeru strujanja najprije suzuje (konfuzorski dio), a zatim pro\xc5\xa1iruje (difuzorski dio). Zahvaljuju\xc4\x87i pove\xc4\x87anju brzine fluida na su\xc5\xbeenome dijelu kanala (Venturijeva cijev), njome se mogu posti\xc4\x87i nadzvu\xc4\x8dne brzine strujanja. Ta je sapnica bitan dio u gradnji parnih i plinskih turbina, reaktivnih mlaznih i raketnih motora, te mlaznih kompresora. _NEWLINE_De Lavalova mlaznica (ili kovergentno-divergentna mlaznica, CD mlaznica ili con-di mlaznica) je cijev koja je stegnuta u sredini, tako \xc4\x8dine\xc4\x87i oblik pje\xc5\xa1\xc4\x8danog sata. Ona se koristi kao sredstvo za ubrzavanje protoka plina ubrzavaju\xc4\x87i ga na nadzvu\xc4\x8dnu brzinu. Na\xc5\xa1iroko se koristi u nekim vrstama parnih turbina i bitan je dio modernog raketnog motora i nadzvu\xc4\x8dnih mlaznih motora.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nMlaznicu je razvio \xc5\xa1vedski izumitelj Gustaf de Laval 1897. za upotrebu na impulsnoj parnoj turbini. _NEWLINE_Ovaj princip bio je kori\xc5\xa1ten u raketnom motoru Roberta Goddarda, a ubrzo nakon toga svi moderni raketni motori koji rade na principu izgaranja vru\xc4\x87eg plina koriste de Lavalovu mlaznicu.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din rada\n_START_PARAGRAPH_\nNjezin rad se oslanja na razli\xc4\x8dita svojstva plinova koji teku podzvu\xc4\x8dnim i nadzvu\xc4\x8dnim brzinama. Brzina podzvu\xc4\x8dnog protoka plina \xc4\x87e se pove\xc4\x87ati ako se cijev kroz koji prolazi plin su\xc5\xbeava zato \xc5\xa1to je maseni protok konstantan. Protok plina kroz de Lavalovu mlaznicu je izentropski (entropija plina je gotovo konstantna). Kod podzvu\xc4\x8dnog protoka plin je kompresibilan; zvuk, mali val pod tlakom, \xc4\x87e se \xc5\xa1iriti kroz njega. Kod "grla", gdje je povr\xc5\xa1ina popre\xc4\x8dnog presjeka minimalna, brzina plina lokalno postane zvu\xc4\x8dna (Machov broj = 1,0), to stanje se naziva ugu\xc5\xa1eni tok. Kako se popre\xc4\x8dni presjek mlaznice pove\xc4\x87ava, plin se po\xc4\x8dinje \xc5\xa1iriti i protok plina se pove\xc4\x87ava na nadzvu\xc4\x8dnu brzinu, gdje se zvu\xc4\x8dni val ne\xc4\x87e mo\xc4\x87i \xc5\xa1iriti unazad kroz plin kao \xc5\xa1to se mo\xc5\xbee vidjeti u okviru referenci za mlaznicu (Machov broj > 1,0).\n_START_SECTION_\nUvjeti za rad\n_START_PARAGRAPH_\nDe Lavalova mlaznica gu\xc5\xa1iti \xc4\x87e se samo u grlu ako je tlak i maseni protok kroz mlaznicu dovoljan da bi dosegnuo zvu\xc4\x8dne brzine, ina\xc4\x8de se ne posti\xc5\xbee nadzvu\xc4\x8dni protok i ona \xc4\x87e djelovati kao Venturijeva cijev. Osim toga, tlak plina na izlazu pro\xc5\xa1irenog dijela ispuha mlaznice ne smije biti prenizak. Budu\xc4\x87i da tlak ne mo\xc5\xbee putovati uzvodno kroz nadzvu\xc4\x8dni tok, izlazni tlak mo\xc5\xbee biti znatno ispod tlaka okoline u koji se ispuhuje, ali ako je previ\xc5\xa1e ispod okolnog , tada \xc4\x87e tok prestati biti nadzvu\xc4\x8dan, ili \xc4\x87e se tok sortirati unutar pro\xc5\xa1irenog dijela mlaznice, tako formiraju\xc4\x87i nestabilni mlaz koji mo\xc5\xbee dovesti do o\xc5\xa1te\xc4\x87enja mlaznice. U praksi tlak okoline ne smije biti ve\xc4\x87i od otprilike 2 - 3 puta tlaka nadzvu\xc4\x8dnog plina na izlazu za nadzvu\xc4\x8dni tok koji izlazi iz mlaznice.\n_START_SECTION_\nPrimjeri\n_START_PARAGRAPH_\nNa primjer de Lavalova mlaznica koriste\xc4\x87i vru\xc4\x87i zrak pri tlaku 1 000 psi (6,9 Mpa ili 68 atm), temperaturu 1 470 K, imala bi pritisak od 540 psi (3,7 MPa ili 37 atm), temperaturu 1 269 K pri grlu, te 15 psi (0,1 Mpa ili 1 atm), na izlazu mlaznice temperaturu od 502 K. Ekspanzijski omjer, povr\xc5\xa1ina presjeka mlaznice na izlazu podijeljena sa povr\xc5\xa1inom grla, bio bi 6,8. Specifi\xc4\x8dni impuls bio bi 151 s (1 480 N \xe2\x80\xa2 s / kg).'