b'\n_START_ARTICLE_\nPunat\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nOp\xc4\x87ina Punat ima samo dva naseljena mjesta: Punat i Staru Ba\xc5\xa1ku._NEWLINE_Op\xc4\x87ina na zapadu grani\xc4\x8di s Gradom Krkom, na sjeveru s op\xc4\x87inom Vrbnik, a na istoku s op\xc4\x87inom Ba\xc5\xa1ka._NEWLINE_Mjesto Punat smje\xc5\xa1teno je na isto\xc4\x8dnoj obali Puntarske drage, duge vi\xc5\xa1e od tri i \xc5\xa1iroke gotovo dva kilometra, na uskom terenu uz more. Odmah iznad naselja nalazi se najvi\xc5\xa1a planina na Krku, s vrhovima Veli Vrh (541 mnm) i Obzova (568 mnm)._NEWLINE_Susjedna mjesta su: Korni\xc4\x87, smje\xc5\xa1ten nad Puntarskom dragom i udaljen 3 km, Stara Ba\xc5\xa1ka prema jugu udaljena 9 km, grad Krk udaljen 8 km te Vrbnik udaljen 9 km. Punat je od Kr\xc4\x8dkog mosta udaljen 32 km.\n_START_SECTION_\nStari i novi (Buka) dio Punta\n_START_PARAGRAPH_\nPunat je oduvijek bio selo, zbog usmjerenosti na primarne djelatnosti. Me\xc4\x91utim, razvojem turizma mjesto se bitno izmjenilo. Danas se jasno razlikuje stari i novi dio Punta. Stari dio Punta obuhva\xc4\x87a sjeverni dio naselja, do dana\xc5\xa1njeg hotela koji je nekada bio tvornica tjestenine. Noviji dio Punta je ju\xc5\xbenije od hotela, a najve\xc4\x87i dio tog novog dijela naselja naziva se Buka. Izme\xc4\x91u starog i novog dijela smje\xc5\xa1ten je autokamp Pila u \xc5\xa1umi primorskog bora, zbog \xc4\x8dega je i tako jasno vidljiva podvojenost naselja._NEWLINE_U starom dijelu prevladavaju male, kamene, zbijene ku\xc4\x87ice, a ne\xc5\xa1to novije (19. i po\xc4\x8detak 20. st.) su \xc4\x8desto poredane u tzv. kale (npr. Gornja i Donja kala)._NEWLINE_Buka je izgra\xc4\x91ena nakon Drugog svjetskog rata, uglavnom 1980-ih godina i \xc4\x8dine ju nove, velike, moderne ku\xc4\x87e. Isprva je vrlo malo Puntara \xc5\xbeivjelo na Buki, a te su se nove ku\xc4\x87e koristile samo kao apartmani. To je dovodilo do brojnih funkcionalnih problema jer iako je Buka 10 mjeseci u godini bila potpuno prazna, zahtjevala je svu infra- i suprastrukturu kao i stari dio naselja. Me\xc4\x91utim, u novije su vrijeme mnogi Puntari \xe2\x80\x93 prvenstveno mla\xc4\x91i nara\xc5\xa1taji \xe2\x80\x93 preselili na Buku, pa je taj problem donekle ubla\xc5\xbeen._NEWLINE_Buka se nalazi na zaravnjenom platou na kojemu se vjerojatno nalazio prvotni Punat. Taj je predio izvan Puntarske drage, zapravo na ulazu u dragu. Od tuda i naziv: lat. bocca, usta. Istog je porijekla i naziv lokaliteta Pila smje\xc5\xa1ten na samom po\xc4\x8detku drage, gr\xc4\x8d. he pile, vrata.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2001. op\xc4\x87ina Punat je imala 1876 stanovnika, od toga 1784 u s\xc3\xa2mom Puntu._NEWLINE_Dva su relevantna izvora podataka o stanovni\xc5\xa1tvu Punta: podatci Dr\xc5\xbeavnog zavoda za statistiku te podatci Kr\xc4\x8dke biskupije. Ti se podatci \xc4\x8desto razlikuju jer je Kr\xc4\x8dka biskupija u stanovni\xc5\xa1tvo ubrajala i privremeno odsutne, pa je broj stanovnika prema crkvenim podatcima u pravilu bitno ve\xc4\x87i od broja prema podatcima dr\xc5\xbeavnih institucija._NEWLINE_Prvi podatci o broju stanovnika potje\xc4\x8du iz 1603. kada je bilo svega 100 stanovnika. \xc4\x8cetiri su podatka iz 18. stolje\xc4\x87a; 1720. 306 stanovnika, a do konca stolje\xc4\x87a (1798.) se populacija pove\xc4\x87ala na 500. Tijekom 19. stolje\xc4\x87a sa\xc4\x8duvano je puno podataka spomenute Kr\xc4\x8dke biskupije. Izme\xc4\x91u ostalih podataka, 1838. je u Puntu \xc5\xbeivjelo 909 \xc5\xbeitelja, a 1850. godine 1100._NEWLINE_Prema tome, tijekom vi\xc5\xa1e stolje\xc4\x87a broj stanovnika je stagnirao ili rastao vrlo sporo. To je glavni razlog za\xc5\xa1to se Punat poima kao mla\xc4\x91e naselje na otoku Krku, iako ono to doista nije. Tek u drugoj polovici 19. stolje\xc4\x87a dolazi do nagloga porasta populacije, a otprilike u to vrijeme po\xc4\x8dinju i prva slu\xc5\xbebena dr\xc5\xbeavna mjerenja broja stanovnika. _NEWLINE_I prema podatcima dr\xc5\xbeavnih institucija i prema podatcima Kr\xc4\x8dke biskupije, tri su velika razdoblja kretanja broja stanovnika od sredine 19. stolje\xc4\x87a do danas._NEWLINE_Prvo je bilo dugo razdoblje izrazito velikog pove\xc4\x87anja populacije. To je razdoblje trajalo sve do 1939. kada je prema Kr\xc4\x8dkoj biskupiji u Puntu \xc5\xbeivjelo 3349 stanovnika, odnosno do 1921. kada je prema podatcima Dr\xc5\xbeavnoga zavoda za statistiku Punat dosegao maksimalnih 2626 \xc5\xbeitelja._NEWLINE_Zatim slijedi razdoblje stagnacije i pada broja stanovnika koje je trajalo sve do 1971. odnosno, prema to\xc4\x8dnijim podatcima Kr\xc4\x8dke biskupije, do 1974. godine. U tom je razdoblju broj \xc5\xbeitelja prepolovljen, odnosno spao na svega tre\xc4\x87inu. Godine 1971. popisano je samo 1390, a prema crkvenim podatcima 1400 \xc5\xbeitelja. Razlog depopulaciji bio je sna\xc5\xbean i dugotrajan proces emigracije. Taj je proces bio po\xc4\x8deo mnogo ranije, jo\xc5\xa1 po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a kada mnogi Puntari iseljavaju u SAD, a nastavio se i nakon Drugoga svjetskoga rata, ali manje u prekooceanske zemlje a vi\xc5\xa1e u ve\xc4\x87e gradove, primjerice Rijeku i Zagreb. Me\xc4\x91utim, dugotrajni emigracijski proces doveo je do pomanjkanja mlade populacije sposobne za reprodukciju pa je, osim zbog emigracije, do pada broja stanovnika do\xc5\xa1lo i zbog negativnog prirodnog prirasta, naro\xc4\x8dito nakon 1950-ih godina. Tako je npr. 1929. ro\xc4\x91eno 49, a umrlo 32 \xc5\xbeitelja; 1950. ih je ro\xc4\x91eno i umrlo po 28; 1969. je ro\xc4\x91eno samo 8 Puntara, a umrlo ih je 24, a najve\xc4\x87e negativno prirodno kretanje zabilje\xc5\xbeeno je 1982. godine: samo 4 ro\xc4\x91ena, a \xc4\x8dak 30 umrlih (sve podatci Kr\xc4\x8dke biskupije)._NEWLINE_Tre\xc4\x87e je razdoblje ponovnog, ali sada blagog rasta broja stanovnika: to razdoblje traje 40-ak godina i o\xc4\x8dekuje se njegov daljnji lagani nastavak. Prema slu\xc5\xbebenim podatcima, nakon najni\xc5\xbeih 1390 \xc5\xbeitelja popisanih 1971., slijedi 1546 \xc5\xbeitelja 1981., 1696 \xc5\xbeitelja 1991. i kona\xc4\x8dnih 1784 stanovnika prema spomenutom popisu 2001. godine. Razlog ponovnog porasta populacije je u zna\xc4\x8dajnom gospodarskom razvoju cijeloga otoka pa i s\xc3\xa2moga Punta, a zbog \xc4\x8dega su emigracijski procesi uglavnom zaustavljeni: mnogo se Puntara vratilo, a zna\xc4\x8dajan je broj doseljenoga, nedomicilnoga stanovni\xc5\xa1tva. Zapravo, baza lokalnoga stanovni\xc5\xa1tva nije sposobna za pozitivno prirodno kretanje nego se upravo zahvaljuju\xc4\x87i imigraciji dopunjuje manjak prirodnoga kretanja broja stanovni\xc5\xa1tva pa i omogu\xc4\x87ava blagi porast ukupne populacije._NEWLINE_Me\xc4\x91utim, veliki dio od spomenutoga slu\xc5\xbebenoga broja stanovnika radi ili se \xc5\xa1koluje u Rijeci, tako da je broj stalno naseljenih bitno manji i prema tvrdnjama puntarskoga \xc5\xbeupnoga ureda kre\xc4\x87e se oko 1200-1400 stalnih \xc5\xbeitelja._NEWLINE_Ljeti se broj stanovnika zbog razvijenoga turizma pove\xc4\x87a za nekoliko puta. Osim hotela, mnogih vikendica i brojnih apartmana, tome doprinose i tri autokampa. Po\xc4\x8detkom kolovoza na podru\xc4\x8dju Punta boravi oko 10 000 ljudi.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nOd osamostaljenja Hrvatske, u Puntu se izmjenilo vi\xc5\xa1e razli\xc4\x8ditih nositelja lokalne vlasti. Osim stranaka PGS-a i SDP-a redovito zna\xc4\x8dajniju ulogu na lokalnim izborima imaju i brojne nestrana\xc4\x8dke liste._NEWLINE_U okviru Op\xc4\x87ine djeluje i mjesni odbor Stara Ba\xc5\xa1ka. Trenuta\xc4\x8dni na\xc4\x8delnik Op\xc4\x87ine Punat je SDP-ov Marinko \xc5\xbdic.\n_START_SECTION_\nNaziv mjesta\n_START_PARAGRAPH_\nNekoliko je teorija o porijeklu naziva "Punat". _NEWLINE_Lokalna legenda govori da naziv Punat potje\xc4\x8de od latinske rije\xc4\x8di "Pons" -most, ili talijanskom jeziku Ponte, jer da je za rimskih vremena postojao most preko uskog ulaza u Puntarsku dragu prema gradu Krku. Ve\xc4\x87ina Puntara isti\xc4\x8de ovu legendu na pitanje o porijeklu naziva, a ona doista ima mnogo argumenata. Prema toj legendi na ulazu u Puntarsku dragu bili su stupovi, nosa\xc4\x8di ili kako Puntari ka\xc5\xbeu "babe". Doista, i dan-danas na ulazu u dragu su ostaci dva velika stupa, nekad slu\xc5\xbeili za svjetionike, od kojih se jedan naziva "Baba", a drugi "Deda".  Nadalje, kada se 1892. g. pristupilo produbljivanju ulaza u dragu, a kako bi u dragu mogli ulaziti brodovi i parobrodi, iz dna su izva\xc4\x91eni veliki komadi \xc5\xbeeljeza sa \xc5\xa1iljcima koji su bili zabodeni u dno kao temelji nekog mosta. Prema toj predaji, most je slu\xc5\xbeio stanovnicima susjednog grada Krka za kra\xc4\x87i dolazak na podru\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Buke, radi obra\xc4\x91ivanja zemlje. Naime, tim je mostom bitno skra\xc4\x87en put u odnosu na put koji vodi oko \xc4\x8ditave drage. Na tom su putu koji je vodio od Krka preko poluotoka Prnibe na Buku doista postojale i tri crkvice: Svetog Vida, Svetog Tome i Svetog Danijela. U prilog ovoj legendi ide i \xc4\x8dinjenica da je razina mora bilo to ni\xc5\xbea \xc5\xa1to se vi\xc5\xa1e ide u povijest. Tako da, ako je naziv nastao od latinske rije\xc4\x8di, jo\xc5\xa1 negdje izme\xc4\x91u 1.-7. st., more je bilo ni\xc5\xbee za oko 1,5 metara pa je dubina na ulazu u dragu u to vrijeme bila manja od 2 metra i izgradnja mosta dugog oko 80 metara nad tako plitkim morem, doista je bila mogu\xc4\x87a._NEWLINE_Osim ovog, najra\xc5\xa1irenijeg obja\xc5\xa1njenja porijekla naziva, umirovljeni \xc5\xbeupnik iz Punta i izvrsni poznavatelj njegove povijesti Alojzije Ragu\xc5\xbein, navodi jo\xc5\xa1 4 mogu\xc4\x87a porijekla naziva:_NEWLINE_1. Naziv Punat dolazi od rije\xc4\x8di pun i nastavka -at. Brojni su nazivi na jadranskoj obali koji zavr\xc5\xa1avaju nastavkom -at, npr. Barbat, \xc4\x8cikat, Molat, Kormat. Osim toga puno je i pridjeva u hrvatskom jeziku koji zavr\xc5\xa1avaju nastavkom -at: bradat, brkat, rogat... pa bi i naziv zapravo bio pridjev pun s nastavkom -at._NEWLINE_2. Naziv potje\xc4\x8de od gr\xc4\x8dke rije\xc4\x8di Ho Pontos \xc5\xa1to zna\xc4\x8di more. Prema tradiciji Grci su dolazili i na Krk pa je mogu\xc4\x87e da su na ovom prostoru osnovali manju koloniju. U lokalnoj tradiciji je sa\xc4\x8duvana predaja o Grcima koji su dolazili u ove krajeve i tragali za blagom koje su sakrili njihovi preci. Za crkvicu Svetog Jurja na lokalitetu Mala Krasa se vjerovalo da potje\xc4\x8de jo\xc5\xa1 iz doba stare Gr\xc4\x8dke. Iako novijim istra\xc5\xbeivanjima nisu na\xc4\x91eni dokazi koji na to upu\xc4\x87uju, a crkvica je datirana u 13. st., mnogi Puntari i danas vjeruju u njezino "gr\xc4\x8dko porijeklo"._NEWLINE_3. Naziv potje\xc4\x8de iz starog ilirskog jezika. U prilog ovoj teoriji idu brojna nalazi\xc5\xa1ta koja ukazuju na veliku prisutnost Ilira na ovom prostoru. Naro\xc4\x8dito je zna\xc4\x8dajan ostatak nekada\xc5\xa1nje velike ilirske utvrde na brdu Kaslir ju\xc5\xbeno od naselja, a prona\xc4\x91eni su i mnogi ilirski grobovi. Hrvati su, doseliv\xc5\xa1i se u ilirske krajeve hrvatizirali njihov naziv, kao \xc5\xa1to su prihvatili i ilirski (Kurikta, Kerkira), a ne romanski (Vecla) naziv za \xc4\x8ditav otok._NEWLINE_4. Naziv dolazi od rije\xc4\x8di iz Veclisun ili veljotskog narje\xc4\x8dja, a koja se razvila iz latinske rije\xc4\x8di Pons, ali koja nije zna\xc4\x8dila most nego dasku po kojoj se s broda dolazilo na kopno. Prema toj teoriji na podru\xc4\x8dju Punta je bilo pristani\xc5\xa1te za brodove. Veljotskim deminutivom nastala je rije\xc4\x8d pun\xc4\x87al. Doista, i danas Puntari sredi\xc5\xa1nji gat u mjestu zovu Pun\xc4\x87ale. Me\xc4\x91utim, malo je vjerojatno da je naziv Punat nastao iz rije\xc4\x8di Pun\xc4\x87ale._NEWLINE_Osim ovih mo\xc5\xbee se navest jo\xc5\xa1 jedna teorija. Ona se temelji na smje\xc5\xa1taju nekada\xc5\xa1njeg, prvotnog Punta, na nazivu lokalnog toponima te na govoru Puntara. Naime, prema toj teoriji naziv mjesta dolazi od rije\xc4\x8di "punta", romanska rije\xc4\x8d za "rt". I danas se du\xc5\xbe \xc4\x8ditave jadranske obale \xc4\x8desto koristi. Nekada\xc5\xa1nji Punat nalazio se otprilike na podru\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Buke, tj. tamo gdje je danas novi dio naselja. Obala ispred Buke naziva se Punta Debij. Prema tom tuma\xc4\x8denju, Punat je dobio ime upravo prema tom rtu tj. punti. I danas najstariji Puntari \xc4\x8desto ka\xc5\xbeu "Na Punti" umjesto "Na Puntu". To nije specifi\xc4\x8dno za \xc4\x8dakavsko narje\xc4\x8dje kojim se ovdje govori ve\xc4\x87 je jedinstven slu\xc4\x8daj; u niti jednom drugom slu\xc4\x8daju se tako ne ka\xc5\xbee, a \xc5\xa1to je va\xc5\xbean argument ove teorije.\n_START_SECTION_\nAleksandrovo\n_START_PARAGRAPH_\nPunat se izme\xc4\x91u 1921. - 1943. zvao Aleksandrovo, u \xc4\x8dast Kralja Aleksandra. Odluku su donijeli sami mje\xc5\xa1tani (op\xc4\x87insko vije\xc4\x87e) i to gotovo jednoglasno. Pozadina tog \xc4\x8dina je izgleda bila posljedica velikog odu\xc5\xa1evljenja Puntarskih te\xc5\xbeaka - Aleksandrovom agrarnom reformom iz 1919. koja je njima i\xc5\xa1la u prilog, jer su oni bili ti koji su obra\xc4\x91ivali zemlju bogatih zemljoposjednika iz tada jo\xc5\xa1 uvijek ve\xc4\x87inskog talijanskog grada Krka. Mogu\xc4\x87nost da oni posjeduju zemlju, koju su dotad obra\xc4\x91ivali za druge vlasnike - za njih je bio stoljetni san, koji se napokon ostvario, a Aleksandar - onaj koji je to omogu\xc4\x87io. _NEWLINE_Aleksandrovo se kao ime Punta provla\xc4\x8di do danas, osobito u anglosaksonskom svijetu, tako se jo\xc5\xa1 uvijek mo\xc5\xbee na\xc4\x87i na toponim Aleksandrovo-Punat._NEWLINE_Me\xc4\x91utim, u\xc4\x8dinci spomenute agrarne reforme nisu bili djelotvorni kao niti u ostatku dr\xc5\xbeave. Puno va\xc5\xbeniji razlog za\xc5\xa1to su op\xc4\x87inski vje\xc4\x87nici promijenili naziv mjesta bio je u politi\xc4\x8dkim okolnostima toga doba. Naime, iako otok Krk tajnim Londonskim ugovorom nije bio obe\xc4\x87an Italiji, ona je ipak imala znatno ve\xc4\x87e pretenzije na isto\xc4\x8dnojadranskoj obali nego joj je spomenutim ugovorom obe\xc4\x87ano. Talijanska je vojska ve\xc4\x87 15. studenog 1918. g. okupirala \xc4\x8ditav otok i do\xc5\xa1la u brojne sukobe s mje\xc5\xa1tanima u gotovo svim naseljima osim u samom gradu Krku. Otpor talijanskoj okupaciji naro\xc4\x8dito je bio \xc5\xbeestok u Puntu. Do najve\xc4\x87eg terora nad oto\xc4\x8danima do\xc5\xa1lo je samo dan nakon sklapanja Rapallskog ugovora, 13. studenog 1920. g., kada su se na Krk iskrcali talijanski fa\xc5\xa1isti pod vodstvom D\'Annunzija. Njegovi su arditi pod patronatom okupatorske talijanske vojske palili ku\xc4\x87e, ubijali oto\xc4\x8dane, napadali sela, uni\xc5\xa1tavali i plja\xc4\x8dkali crkve i samostane. Izme\xc4\x91u ostalih Punat i Dobrinj napadnuti su i topovima, ali su se samoorganizirani i naoru\xc5\xbeani mje\xc5\xa1tani suprotstavili arditima i odbili njihove napade. Na otoku je zavladao strah da \xc4\x87e otok zbog ustrajnosti Italije u provo\xc4\x91enju iredentizma i fakti\xc4\x8dne trogodi\xc5\xa1nje talijanske okupacije, doista i pripast Italiji i da \xc4\x87e se teror nad oto\xc4\x8danima nastaviti. Kraljevina SHS smatrana je kao jedini izlazak iz takve sitvacije. Nakon odlaska D\'Annunzijevih ardita 9. sije\xc4\x8dnja 1921. g., a potom i talijanske redovne vojske 24. travnja iste godine, na otoku je zavladalo odu\xc5\xa1evljenje zbog oslobo\xc4\x91enja. U takvim okolnostima op\xc4\x87insko vije\xc4\x87e Punta u \xc4\x8dast tada\xc5\xa1njem kralju Kraljevine SHS Aleksandru, promijenilo je naziv mjesta u Aleksandrovo.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nTragova naseljenosti ima od prapovijesti, zatim iz doba Ilira te stare Gr\xc4\x8dke i Rima._NEWLINE_Punat se prvi put spominje u pisanim dokumentima 1377. godine kao Villa di Ponte. Prema zapisima, stanovnike su na podru\xc4\x8dju Punta naselili knezovi Kr\xc4\x8dki da bi za\xc5\xa1titili prilaz mostu i Puntarskoj dragi, a samim tim i zale\xc4\x91e grada Krka._NEWLINE_Mjesto je do 19. st. bilo te\xc5\xbea\xc4\x8dko - ribarsko, a od tada po\xc4\x8dinje razvoj turizma i brodogradnje.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPunat je kroz \xc4\x8ditav srednji vijek bio selo, tako da je gospodarstvo \xc4\x8dinilo poljodjeljstvo.  _NEWLINE_Vinogradarstvo i maslinarstvo su bile najva\xc5\xbenije djelatnosti kojima se bavila svaka puntarska obitelj. Zbog velikog pove\xc4\x87anja broja stanovnika u Puntu, krajem 19. st. i po\xc4\x8detkom 20. st., Punat postaje najve\xc4\x87e naselje na otok Krku, \xc5\xa1to se odrazilo i na gospodarsko iskori\xc5\xa1tavanje svih prirodnih resursa. Naime, da bi se mnogobrojne puntarske obitelji othranile (\xc4\x8desto su brojile i vi\xc5\xa1e od 10 \xc4\x8dlanova), posjedi Puntara se \xc5\xa1ire daleko izvan tada\xc5\xa1njih granica op\xc4\x87ine, gotovo od same Stare Ba\xc5\xa1ke i vrbni\xc4\x8dkog polja, pa uz sam grad Krk, sve do \xc5\xa0otoventa. Jedni od najve\xc4\x87ih vinogradarskih podru\xc4\x8dja koje su obra\xc4\x91ivali puntari bili su na Piciku (predio zapadno od grada krka, uz more, za\xc5\xa1ti\xc4\x87en od bure, okrenut prema jugu), Prnibi (poluotok izme\xc4\x91u grada Krka i Punta koji je s tri strane ome\xc4\x91en morem jer s juga zatvara Puntarsku dragu), Runtele (kraj sjeveroisto\xc4\x8dno od Punta, na uzvisini). Najzna\xc4\x8dajniji maslinici nalazili su se prete\xc5\xbeno uz obalu Puntarske drage, kre\xc4\x8du\xc4\x87i od samog Punta, uz susjedno selo Korni\xc4\x87, pa sve do iza grada Krka: Maru\xc5\xa1ina, Valdidoke, Valdi\xc5\xbeun, Trojna..._NEWLINE_Ju\xc5\xbenije od mjesta je polje Sus koje je svojom veli\xc4\x8dinom bitnom manje od npr. vrbni\xc4\x8dkog polja, ali je bogato plodnom zemljom. Budu\xc4\x87i da su masline i vinova loza uspjevali i na manje kvalitetnom tlu, na Susu se uzgajalo prete\xc5\xbeno p\xc5\xa1enica, kukuruz, krumpir. Danas je polje u potpunosti zapu\xc5\xa1teno. _NEWLINE_Zna\xc4\x8dajnu granu poljoprivrede predstavljali su i ribarstvo i ov\xc4\x8darstvo. _NEWLINE_Osim poljoprivredom, od 19. st. stanovnici se bave brodogradnjom, naro\xc4\x8dito u drvu. Danas je brodogradili\xc5\xa1te Punat prete\xc5\xbeno remontno brodogradili\xc5\xa1te. S obzirom da djeluje u okviru Marina Grupe Punat, sve se vi\xc5\xa1e u brodogradili\xc5\xa1tu obnavljaju i popravljaju jahte i megajahte. _NEWLINE_Izme\xc4\x91u dva rata Punat je i sjedi\xc5\xa1te parobrodarskog dru\xc5\xa1tva. _NEWLINE_Danas je u Puntu najzna\xc4\x8dajnija djelatnost turizam, osobito nauti\xc4\x8dki, jer se u Puntu nalazi  najstarija i jedna od najve\xc4\x87ih marina na isto\xc4\x8dnoj obali Jadrana. Tu su i jedan veliki hotel s depandansom te dva manja hotela. U samom mjestu su veliki autokamp i jedan manji, a dva kilometra od Punta, u uvali Konobe se nalazi i naturisti\xc4\x8dki kamp. Osim toga, brojne se obitelji bave iznajmljivanjem apartmana i soba. _NEWLINE_Od nekada razvijene poljoprivrede, veliku va\xc5\xbenost imaju jo\xc5\xa1 samo maslinarstvo i ribarstvo. Kada je tijekom Domovinskog rata po\xc4\x8detkom devedesetih godina 20. st., izostao turizam, Puntari su se opet vratili maslinarstvu kao va\xc5\xbenom izvoru prihoda. Obnovljeni su mnogi desetlje\xc4\x87ima zapu\xc5\xa1teni maslinici. Tome je pogodovalo i ja\xc4\x8danje sveop\xc4\x87e svijesti u Hrvatskoj, ali i svijetu, o kvaliteti i zdravstvenom u\xc4\x8dinku maslinovog ulja, tako da se i po prestanku rata, obnavljanje starih, ali i podizanje novih maslinika nastavilo. U to je vrijeme to\xc5\xa1, uljara za preradu maslinovog ulja, u Puntu bio jedini to\xc5\xa1 na otoku, a danas ih ima nekoliko od \xc4\x8dega u Puntu dva. Sve sna\xc5\xbenijoj obnovi i razvoju maslinarstva pogodovalo je pove\xc4\x87anje potra\xc5\xbenje, a \xc5\xa1to je dovelo do rasta cijena maslinovog ulja. Danas je puntarsko maslinovo ulje poznato i izvan granica dr\xc5\xbeave kao iznimno kvalitetno. Ono donosi brojne nagrade na dr\xc5\xbeavnim i inozemnim natjecanjima za kvalitetu maslinovog ulja. U Puntu je osnovan i "Centar za mediteransku poljoprivredu Primorsko - goranske \xc5\xbeupanije", danas "Centar za odr\xc5\xbeivi razvoj otoka sjevernog Jadrana" te se odr\xc5\xbeavaju brojne "\xc5\xa1kole" maslinarstva, subvencionirane prodaje sadnica maslina te manifestacije kao \xc5\xa1to je "Dani maslina", koja povezuje turizam i maslinarstvo i doprinosi promociji i valorizaciji ove grane poljoprivrede. _NEWLINE_Za razliku od susjedne op\xc4\x87ine Vrbnik koja je uspjela obnoviti vinogradarstvo, danas se tom granom poljoprivrede u Puntu bavi vrlo malo stanovnika i to prete\xc5\xbeno samo za vlastite potrebe. _NEWLINE_Osim navedenih djelatnosti, u Puntu ima puno obrta, uslu\xc5\xbenih radnji, a i tvrtka s najvi\xc5\xa1e trgovina po otoku Krku ima sjedi\xc5\xa1te u Puntu. _NEWLINE_U 2009. godini, u Puntu se osnovala i tvrtka koja se bavi avioprijevozom, \xc4\x8dija tri zrakoplova imaju mati\xc4\x8dnu luku u "Zra\xc4\x8dnoj luci Rijeka" kraj Omi\xc5\xa1lja.\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPunat ima Osnovnu \xc5\xa1kolu Fran Krsto Frankopan, s podru\xc4\x8dnim razrednim odjelom Stara Ba\xc5\xa1ka.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nU Puntu djeluje galerija To\xc5\xa1 te jedna manja obiteljska galerija. Do 1990-tih je u Puntu radilo jedino kino na otoku._NEWLINE_Tijekom ljeta odr\xc5\xbeavaju se koncerti ozbiljne glazbe na Ko\xc5\xa1ljunu u sklopu Kr\xc4\x8dkih ve\xc4\x8deri._NEWLINE_KUD Punat utemeljen je 1973. godine. Djeluje u tri sekcije: folklorna, tambura\xc5\xa1ki orkestar i mu\xc5\xa1ka klapa Ra\xc5\xa1keta.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cakavsko narje\xc4\x8dje i Veclisun\n_START_PARAGRAPH_\nPuntari govore \xc4\x8dakavskim narje\xc4\x8djem, ikavsko-ekavskim oblikom: npr. vrime-vrijeme, mliko-mlijeko, dite-dijete, \xc5\xa1etimana-tjedan, ali i belo-bijelo, celo-cijelo, leto-godina, mesto-mjesto, retko-rijetko, prete\xc5\xbeno s naglascima na zadnjem slogu. Iako je \xc4\x8dakavski koji se govori u Puntu noviji u odnosu na neke druge oblike \xc4\x8dakavskog koji se govore u susjednim mjestima (\xc4\x8dekavica u Vrbniku, \xc4\x8dokavica u Dobrinju, cakavica u Ba\xc5\xa1ki) ipak i u puntarskom govoru postoje arhai\xc4\x8dne rije\xc4\x8di ili oblici, npr. jir-krug (iako sve \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e \xc4\x91ir), tovuor-magarac (sve \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e tovar), kami\xc5\xbeot-suknja, krjanca-pona\xc5\xa1anje itd. Puntarski \xc4\x8dakavski ima vrlo bogat vokabular i prevladava u svakodnevnoj komunikaciji._NEWLINE_U Puntu je \xc5\xbeivio i jedan od posljednjih poznavatelja starog romanskog narje\xc4\x8dja Veclisun ili Veljoto koji je nad\xc5\xbeivio posljednjeg govornika tog dalmatskog narje\xc4\x8dja Antona Udinu. Veljotskog su porijekla mnogi toponimi oko Punta, a u samom mjestu je najzna\xc4\x8dajniji toponim veljotskog porijekla "Pun\xc4\x87ale". Pun\xc4\x87ale Puntari nazivaju sredi\xc5\xa1nji gat, operativnu obalu u dana\xc5\xa1njem sredi\xc5\xa1tu Punta.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nS obzirom po zatvorenost odnosno ujezerenost Puntartske drage, ona je ekolo\xc5\xa1ki izrazito osjetljivo podru\xc4\x8dje. Ekolo\xc5\xa1ku stabilnost uvale naru\xc5\xa1ava ve\xc4\x87 samo postojanje naselja na njezinoj obali, a koje ljeti ima znatno pove\xc4\x87an broj stanovnika dolaskom turista. Prirodna ravnote\xc5\xbea u dragi dodatno je optere\xc4\x87ena velikim brojem brodica lokalnih mje\xc5\xa1tana te naro\xc4\x8dito postojanje marine s 1300 vezova (800 u moru i oko 500 tzv. suhih vezova) i brodogradili\xc5\xa1ta. Stariji mje\xc5\xa1tani tvrde, da je more u dragi nekada bilo posve \xc4\x8disto i bistro te s vi\xc5\xa1e ribe. Danas je more, zbog spomenutih razloga, zamu\xc4\x87eno i s vrlo malo ribljeg fonda. Zamu\xc4\x87enosti mora doprinosi i muljevito dno koje se pod utjecajem propela brodica podi\xc5\xbee te dovodi do manje prozirnosti mora. Ribolov u dragi je zabranjen._NEWLINE_Ipak more nije znatnije zaga\xc4\x91eno. Marina Punat ula\xc5\xbee znatne napore na izgradnji infrastrukture kako bi se one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87avanje mora bilo \xc5\xa1to manje. Dokaz tome je i da je marina u Puntu prva u Hrvatskoj koja je dobila plavu zastavu. Plavu zastavu ima i najpoznatija mjesna pla\xc5\xbea "Punta De Bilj". _NEWLINE_Punat je i jedno od rijetkih mjesta na otoku Krku koje ima razgranatu kanalizacijsku mre\xc5\xbeu s \xc4\x8dijom se izgradnjom zapo\xc4\x8delo 1988. godine, te se i dalje nadogra\xc4\x91uje i \xc5\xa1iri. Naro\xc4\x8dito je zna\xc4\x8dajna bila izgradnja modernog pro\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87iva\xc4\x87a otpadnih voda u blizini lokaliteta Kandija ju\xc5\xbeno od Punta 2002. godine. Sve oborinske i otpadne vode iz kanalizacijske mre\xc5\xbee izvode se izvan Puntarske drage \xc4\x8dime se ona osloba\xc4\x91a od istih._NEWLINE_Lokalna Turisti\xc4\x8dka zajednica svake godine organizira ekolo\xc5\xa1ko-edukativnu akciju "Puntarska draga, svima nama draga" tijekom koje se \xc4\x8diste more, dno i obala drage.'