b'\n_START_ARTICLE_\nHrvatsko prolje\xc4\x87e\n_START_SECTION_\nKorijeni\n_START_PARAGRAPH_\nJedni prolje\xc4\x87e smatraju pokretom koji je nastao koncem \xc5\xa1ezdesetih i 1970. i 1971. godine, a da je okon\xc4\x8dan 1. prosinca 1971. Titovom sje\xc4\x8dom Hrvatske u Kara\xc4\x91or\xc4\x91evu._NEWLINE_Komunisti\xc4\x8dka vlast koju su prete\xc5\xbeito \xc4\x8dinili dogmati i karijeristi, a koje je predvodio ve\xc4\x87 ostarjeli mar\xc5\xa1al Tito - smijenila je hrvatsko komunisti\xc4\x8dko, no osvije\xc5\xa1teno i politi\xc4\x8dki liberalno vodstvo. Hrvatska je gu\xc5\xa1enjem Hrvatskoga prolje\xc4\x87a zamalo utonula u dvadesetogodi\xc5\xa1nji, dugotrajan mrak i muk, ali je ipak 1980-ih do\xc5\xa1lo do liberalizacije komunisti\xc4\x8dke vlasti._NEWLINE_Korijeni su mu pak nastali u prvim godinama pora\xc4\x87a 2. svjetskog rata. Pokret je bio iz vi\xc5\xa1e sredi\xc5\xa1ta koja su djelovala neovisno jedna o drugima. To su bili KPH (SKH), hrvatska sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1na sredi\xc5\xa1ta u Zagrebu, Splitu, Rijeci, Sarajevu, Mostaru i Osijeku, Katoli\xc4\x8dka Crkva, HAZU (onda\xc5\xa1nja JAZU), Hrvatska matica iseljenika (onda\xc5\xa1nja Matica iseljenika Hrvatske), Matica hrvatska, Institut za povijest radni\xc4\x8dkog pokreta, razni nakladnici te velika poduze\xc4\x87a. Nezadovoljnici u vladaju\xc4\x87oj stranci su stvorili oporbu nakon \xc5\xa1to je ubijen Andrija Hebrang. Daljnji poticaj zbijanju redova bila su o\xc4\x8dita izigravanja hrvatskih gospodarskih i politi\xc4\x8dkih interesa u komunisti\xc4\x8dkoj Jugoslaviji. Od 1955. na \xc4\x8delu tog pokreta je Ve\xc4\x87eslav Holjevac, a onda uz njega se pojavljuju djelom Ivan \xc5\xa0ibl, Marko Koprtla, generali JNA dr. Franjo Tu\xc4\x91man, Nikola Kai\xc4\x87, Ivan Rukavina, Janko Bobetko, admiral JRM Sre\xc4\x87ko Manola, pukovnik JNA Ivan Mutak, Zvonimir Komarica, razni hrvatski partizanski borci, brojni umjetnici, novinari te mla\xc4\x91i politi\xc4\x8dki radnici. Cilj te nacionalno svjesne struje u SKH bio je sukladno mogu\xc4\x87nostima i ideolo\xc5\xa1kih ograni\xc4\x8denja u SR Hrvatskoj obrazovati strana\xc4\x8dke kadrove koji \xc4\x87e biti nacionalno orijentirani te ih razmjestiti diljem va\xc5\xbenih mjesta u dr\xc5\xbeavnoj, gospodarskoj i strana\xc4\x8dkoj upravi a radi suzbijanja centralisti\xc4\x8dkih tendencija iz Beograda._NEWLINE_Privredna reforma 1965. dala je ve\xc4\x87e mogu\xc4\x87nosti stru\xc4\x8dnjacima i nacionalnim rukovodstvima kojima je odrije\xc5\xa1ilo ruke od sredi\xc5\xa1nje strana\xc4\x8dke stege koja je dolazila iz Srbije, a politi\xc4\x8dko je oslobo\xc4\x91enje se sve vi\xc5\xa1e osje\xc4\x87alo nakon pada \xc5\xa1efa tajne policije Aleksandra Rankovi\xc4\x87a. Daljnji motivi koji su podigli intenzitet hrvatskog homogeniziranja za hrvatsku stvar bio je devizni sustav i brutalni prodor beogradskih reeksportera u hrvatsko gospodarstvo._NEWLINE_Usporedno sa borbom na gospodarskom polju, hrvatski su se knji\xc5\xbeevnici i kulturni radnici borili za hrvatski jezik koji je zatirao Novosadski dogovor i jugounitaristi\xc4\x8dka, ponegdje i otvoreno velikosrpska praksa, koja je preko poku\xc5\xa1aja nasilnog stvaranja nekakvog centaurskog "srpskohrvatskog jezika" htjela kroz tobo\xc5\xbenje "jedinstvo" i "\xc5\xa1irenje leksi\xc4\x8dne baze" degradirati hrvatski na razinu nekakvog "regionalnog" "neknji\xc5\xbeevnog" jezika kojemu nije mjesto u medijima i \xc5\xa1kolama, nego u rezervatima, dok se svu povijesnu ba\xc5\xa1tinu hrvatskog jezika htjelo pripisati srpskom. Samo stavljanje atributa "srpsko" na prvo mjesto dodatno je govorilo o namjerama tih krugova._NEWLINE_Teme koje su se pokrenule bile su i revalorizacija hrvatske povijesti, problem naglog pada nataliteta u Hrvatskoj, pitanje hrvatskih muslimana, zabrinutosti zbog odlaska stotina tisu\xc4\x87a hrvatskih radnika na rad u inozemstvo, zapostavljenosti hrvatske politike i gospodarstva unutar Jugoslavije, pitanje broja \xc5\xbertava drugog svjetskog rata rata._NEWLINE_No, Hrvatska se suo\xc4\x8dila tijekom 1970. i po\xc4\x8detkom 1971. s jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87im problemom. Liberalna rukovodstva u gotovo svim republikama izborila su da se donesu odluke o amandmanima na republi\xc4\x8dke i savezni Ustav kojima se trebalo uspostaviti nove (gospodarske) odnose u SFRJ, kako republika prema federaciji, tako i republika me\xc4\x91usobno. Unitaristi iz SRH su ponudili rje\xc5\xa1enje ustavnih amandmana koje bi Hrvatsku dovelo u jo\xc5\xa1 nepovoljniji polo\xc5\xbeaj; primjerice, predlo\xc5\xbeili su da se u ustavnom \xc4\x8dlanku o suverenitetu stavi da je SRH dr\xc5\xbeava hrvatskog i srpskog naroda, zatra\xc5\xbeili su da "Lijepa na\xc5\xa1a" ne bude vi\xc5\xa1e himna SR Hrvatske, jer da "spominje samo Hrvate a ne i Srbe" itd.\n_START_SECTION_\nPokreta\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nPokreta\xc4\x8di su bili dio hrvatske partijske (SKH) elite te onda\xc5\xa1nje organizacije, koje bi prema dana\xc5\xa1njem kriteriju bile organizacije civilnog dru\xc5\xa1tva: Matica hrvatska, Dru\xc5\xa1tvo hrvatskih knji\xc5\xbeevnika (onda pod imenom Dru\xc5\xa1tvo knji\xc5\xbeevnika Hrvatske), Zajednica pisaca TIN te pripadnici humanisti\xc4\x8dke inteligencije i studenti. Ve\xc4\x87ina protagonista bili su onda\xc5\xa1nji ili biv\xc5\xa1i \xc4\x8dlanovi SK.\n_START_SECTION_\nRazvitak\n_START_PARAGRAPH_\nPrve naznake reformnoga gibanja u politi\xc4\x8dkom \xc5\xbeivotu SR Hrvatske bile su uo\xc4\x8dljive ve\xc4\x87 1966. nakon Brijunskoga plenuma i potpisivanja Protokola izme\xc4\x91u SFRJ i Svete Stolice. Vodstvo SKH, u kojem su Miko Tripalo i Savka Dab\xc4\x8devi\xc4\x87-Ku\xc4\x8dar, uz hijerarhijski eksponiranoga Vladimira Bakari\xc4\x87a, po\xc4\x8deli obna\xc5\xa1ati rukovode\xc4\x87e du\xc5\xbenosti, brzo je, nakon vala kritike protiv nezakonitih postupaka u tajnoj policiji i pobolj\xc5\xa1anja u odnosima izme\xc4\x91u dr\xc5\xbeave i Katoli\xc4\x8dke crkve, otvorilo raspravu unutar partijskih foruma o nizu do tada tabuiranih tema \xe2\x80\x93 od bilance SFRJ do me\xc4\x91unacionalnih odnosa u Hrvatskoj. Unato\xc4\x8d kasnijim sporenjima, ono je posredno odobrilo i Deklaraciju o nazivu i polo\xc5\xbeaju hrvatskog knji\xc5\xbeevnog jezika, pa je i na taj na\xc4\x8din unosilo nove tonove u rasprave o nacionalnom pitanju. Odbijanje vodstva SKH da provodi represivne mjere protiv disonantnih tendencija za\xc5\xa1titilo je niz disidentskih pojava \xe2\x80\x93 od kritika Pregleda historije SKJ sa strane Franje Tu\xc4\x91mana do djelatnosti skupine T. I. N. i Hrvatskoga knji\xc5\xbeevnog lista (iako je represija, otkaza, smjena i sl. bilo)._NEWLINE_Objavljivanjem Deklaracije o nazivu i polo\xc5\xbeaju hrvatskog knji\xc5\xbeevnog jezika 1967. pokrenuta je javna rasprava o polo\xc5\xbeaju hrvatskog naroda u drugoj Jugoslaviji. Hrvatsko prolje\xc4\x87e je bio pokret koji je bio prihva\xc4\x87en od naroda; i mnoge studentske skupine podr\xc5\xbeavale su ovaj pokret. Jedan od glavnih ciljeva pokreta bila su vra\xc4\x87anje civilnih prava Hrvatima, tj. vra\xc4\x87anje ponosa pripadnosti hrvatskom narodu oduzetog nakon rata sustavnom negativnom propagandom jugoslavenskog re\xc5\xbeima usmjerenom protiv cijelog hrvatskog naroda pod izlikom grijeha neizabranog ratnog re\xc5\xbeima iz NDH. Ovo sustavno podr\xc5\xbeano i organizirano te kontinuirano provo\xc4\x91eno potiskivanje nacionalne pripadnosti Hrvata i zatiranje hrvatske kulture re\xc5\xbeim je opravdavao i maskirao potrebom o\xc4\x8duvanja mira me\xc4\x91u dvama najbrojnijim narodima u Jugoslaviji: Hrvatima i Srbima, no te mjere su i\xc5\xa1le iznad o\xc4\x8duvanja "delikatnog mira".  U to vrijeme u Jugoslaviji hrvatsku je ekonomiju grubo izrabljivala federalna vlada u korist drugih republika, poglavito Srbije: 50\xc2\xa0% deviza ulazilo je preko Hrvatske dok je Hrvatska zadr\xc5\xbeavala samo 7\xc2\xa0%, isto tako od federalne vlade SR Hrvatska je dobivala samo 16,5\xc2\xa0% prora\xc4\x8duna dok je SR Srbija dobivala oko 46,6\xc2\xa0% (1965. do 1970.). Mnogo puta SR Hrvatska se nametnuto "odricala" svoje alokacije u korist "nerazvijenih krajeva".  _NEWLINE_Do razdoblja kada je tijekom 1971. godine do\xc5\xa1lo do doga\xc4\x91aja vezanih uz Hrvatsko prolje\xc4\x87e, Matica hrvatska se jasno isprofilirala kao jedna od najva\xc5\xbenijih kulturnih, pa i znanstvenih ustanova u Hrvatskoj, koja je svojim programom, aktivnostima, izdava\xc4\x8dkom djelatno\xc5\xa1\xc4\x87u privukla velik broj uglednih intelektualaca, studenata i radnika. Matica hrvatska je u zbivanjima vezanim uz Hrvatsko prolje\xc4\x87e odigrala jednu od najva\xc5\xbenijih uloga iznimno aktivno zastupaju\xc4\x87i kulturne, gospodarske, ali i politi\xc4\x8dke interese SR Hrvatske i hrvatskoga naroda. Upravo zbog te \xc4\x8dinjenice tu su ustanovu najvi\xc5\xa1i hrvatski politi\xc4\x8dki krugovi tijekom tog razdoblja promatrali s osobitim interesom, osje\xc4\x87aju\xc4\x87i da ona odra\xc5\xbeava stajali\xc5\xa1ta cijelog hrvatskog naroda. Na koncu, zbog takve svoje uloge Matica hrvatska kao ustanova, a osobito pojedini njezini najistaknutiji \xc4\x8dlanovi, nakon sloma Hrvatskog prolje\xc4\x87a do\xc5\xbeivjeli su te\xc5\xa1ke trenutke: otpu\xc5\xa1tanja, progoni, dugogodi\xc5\xa1nje zatvorske kazne._NEWLINE_Godine 1969. Hrvati su \xc4\x8dinili u saveznoj upravi dr\xc5\xbeave 8,6\xc2\xa0% osoblja, iako je njihov udio u SFRJ bio 22\xc2\xa0%. Srba je u administraciji bilo 73,6\xc2\xa0% iako je njihov udio u stanovni\xc5\xa1tvu iznosio 39,6\xc2\xa0%. U upravnim strukturama savezne dr\xc5\xbeave bilo je 7,2\xc2\xa0% Crnogoraca, dakle gotovo kao Hrvata. U JNA je u \xc4\x8dasni\xc4\x8dkoj strukturi bilo 62,5\xc2\xa0% Srba a 10,4 Hrvata._NEWLINE_Te su se diskriminatorske nejednakosti do\xc5\xbeivljavale kao nepovjerenje zbog nacionalne pripadnosti. Hrvatima se \xc5\xa1to prikriveno \xc5\xa1to otvoreno nametalo jugoslavenstvo za napredovanje u dr\xc5\xbeavnim i civilnim slu\xc5\xbebama i vojsci. _NEWLINE_Desetom sjednicom CK SKH nacionalna se struja unutar CK stala obra\xc4\x8dunavati s jugounitaristi\xc4\x8dkim snagama. Obra\xc4\x8dun nije bio temeljit, jer je smijenjen samo Milo\xc5\xa1 \xc5\xbdanko. Ova je sjednica probudila nade hrvatskom puku zbog \xc4\x8dega je hrvatsko vodstvo steklo sna\xc5\xbenu i veliku potporu gotovo svih slojeva hrvatskoga dru\xc5\xa1tva. Odatle je naziv "masovni pokret" ili sovjetskom kraticom "maspok"._NEWLINE_Du\xc5\xbenosnici koji su se protivili procesima koje nazivamo hrvatskim prolje\xc4\x87em bili su Du\xc5\xa1an Dragosavac, Ema Derossi-Bjelajac, Jure Bili\xc4\x87, Ante Josipovi\xc4\x87, Milka Planinc, Josip Vrhovec, Jelica Radoj\xc4\x8devi\xc4\x87, svi iz \xc4\x8dlanovi IK CK SKH, predsjednik Saveza sindikata Hrvatske Milutin Balti\xc4\x87, \xc4\x8cedo Grbi\xc4\x87, iz SUBNOR-a Pero Car, iz JNA general Rade Bulat. Iz hrvatskog partijskog vrha to su bili Vladimir Bakari\xc4\x87 te predsjednik Sabor SRH Jakov Bla\xc5\xbeevi\xc4\x87. Od studenata to su bili "\xc5\xbdarko Puhovski..., Damir Grubi\xc5\xa1a..., Lino Veljak, ...Du\xc5\xa1an \xc4\x8cizmi\xc4\x87 Marovi\xc4\x87, Stipan Marovi\xc4\x87 i drugi."\n_START_SECTION_\nOdjeci\n_START_PARAGRAPH_\nPremda je Hrvatsko prolje\xc4\x87e bilo tipi\xc4\x8dan reformni pokret u kasnoj fazi socijalisti\xc4\x8dkog poretka, njegove su posebnosti bile izra\xc5\xbeene u feti\xc5\xa1izaciji me\xc4\x91uodnosa klasnoga i nacionalnoga. Delegitimiranje hrvatskog identiteta i njegovih obilje\xc5\xbeja u SFRJ, moglo se osporiti samo uz uno\xc5\xa1enje nacionalnoga kao legitimne kategorije unutar slu\xc5\xbebene ideologije. Pritom se tek iznimno, kao u zbirci Svi smo odgovorni? Petra \xc5\xa0egedina, ulazilo u vi\xc5\xa1eslojne analize jugoslavenstva kao nacionalne ideologije. Ni pitanje Jugoslavije nije moglo biti rije\xc5\xa1eno. Umjesto toga, reformna je publicistika kroatizirala povijest lijevoga pokreta, NOB-a i Jugoslavije, unose\xc4\x87i nacionalna tuma\xc4\x8denja u razdoblja u kojima nacionalni motivi nisu igrali primarnu ulogu.  _NEWLINE_Na toj su platformi brisani trajni u\xc4\x8dinci nacionalnih podjela iz ratnih vremena, \xc5\xa1to je prihva\xc4\x87eno i u dijelu emigrantskoga novinstva. Reformno je razdoblje smirilo pitanje emigracije preko poku\xc5\xa1aja Ve\xc4\x87eslava Holjevca u Matici iseljenika Hrvatske i niza drugih postupaka. Hrvatsko je prolje\xc4\x87e uzdrmalo strukture integralisti\xc4\x8dki koncipirane SFRJ, kao i monolitnost partijske dr\xc5\xbeave. Unato\xc4\x8d iluzijama o pokroviteljstvu Josipa Broza nad reformnim pokretom, on i vodstvo SKJ u njemu su sve vi\xc5\xa1e vidjeli opasna suparnika.  _NEWLINE_Mo\xc4\x87ne skupine unutar JNA i srpske zajednice u Hrvatskoj tako\xc4\x91er su dominantno djelovale protiv prolje\xc4\x87ara. Inozemni prigovori, sa sovjetske i zapadne strane, bitno su odredili strategiju slamanja pokreta, iako on ni u jednom trenutku nije mogao promijeniti ustaljeni hladnoratovski poredak i mjesto SFRJ u blokovskome rascjepu. Tito je 4. srpnja 1971. u razgovoru s hrvatskim vodstvom ve\xc4\x87 zagovarao mjere protiv "divljanja nacionalizma". Po\xc4\x8detak studentskoga \xc5\xa1trajka, u drugoj polovici studenoga 1971., dao je izliku za intervenciju protiv hrvatskog reformnog vodstva, koje je ve\xc4\x87 bilo izgubilo povjerenje dr\xc5\xbeavnog i partijskog vrha. Upravo je studentski \xc5\xa1trajk, pod vodstvom Dra\xc5\xbeena Budi\xc5\xa1e i Ivana Zvonimira \xc4\x8ci\xc4\x8dka, bio zalog za ja\xc4\x8danje pluralizma unutar oslabljenoga reformnoga bloka.\n_START_SECTION_\nSR BiH\n_START_PARAGRAPH_\nPadom Rankovi\xc4\x87a, za Hrvate u Socijalisti\xc4\x8dkoj Republici Bosni i Hercegovini se nije mnogo toga promijenilo. Hrvati se nisu mogli upisati u \xc4\x8dasni\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu, a ne\xc5\xa1to lak\xc5\xa1e u policijsku. Posao se u dru\xc5\xa1tvenim i dr\xc5\xbeavnim djelatnostima te\xc5\xa1ko dobivao. Tijekom 1968. i 1969., privremeni rad u Njema\xc4\x8dkoj je uzeo toliki zamah, tako da ve\xc4\x87ina punoljetnih Hrvata tijekom prolje\xc4\x87a, ljeta i jeseni bila u Njema\xc4\x8dkoj. Obitelji su bile na okupu tek za Bo\xc5\xbei\xc4\x87. Pojedine obitelji su \xc4\x8ditave odselile u Njema\xc4\x8dku. Studentski prosvjedi, koji su se preko \xc5\xbeeljezne zavjese pro\xc5\xa1irili i u Jugoslaviji, imali su slab odjek u BiH 1968. Skup u Sarajevu je zavr\xc5\xa1io mirno. Nekoliko je profesora i studenata privedeno u pritvor \xc4\x8dime se stanje primirilo. Dr\xc5\xbeavni mediji su \xc5\xa1utjeli, a me\xc4\x91u Hrvate su stizale to\xc4\x8dne informacije._NEWLINE_Saznali su ih od svojih sunarodnjaka na privremenom radu, koji su pratili inozemne medije. Tako se doznalo da Savka Dab\xc4\x8devi\xc4\x87-Ku\xc4\x8dar, Miko Tripalo, Pero Pirker i drugi tra\xc5\xbee ustupke za Socijalisti\xc4\x8dku Republiku Hrvatsku, u gospodarskom pogledu.  U jednom trenutku, hrvatski narod je dobio krila nacionalne svijesti. Hrvatska rije\xc4\x8d vra\xc4\x87ala se u uporabu, a o\xc5\xbeivjeli su suveniri poput hrvatskog grba s likom bana Jela\xc4\x8di\xc4\x87a, kralja Tomislava, Stjepana Radi\xc4\x87a i hrvatske trobojnice. Kod intelektualaca su se pojavili rje\xc4\x8dnici hrvatskog jezika, knjige hrvatske povijesti, a bile su i popularne pjesme poput: Ustani bane, Vila Velebita, Marjane, Marjane i dr. _NEWLINE_U svibnju 1968.u Grudama je bio je objavljen prvi broj revije OGLEDALO (glavni i odgovorni urednik i pokreta\xc4\x8d: Mile Pe\xc5\xa1orda), koju su vlasti zaplijenile i trajno zabranile zbog uredni\xc4\x8dkoga poziva na kulturni preporod i borbu protiv "samo\xc5\xbeivaca i \xc5\xbederonja".Za vrijeme Hrvatskoga prolje\xc4\x87a pokrenuta je  u prolje\xc4\x87e 1970.i prvi put odr\xc5\xbeana u Grudama i Drinovcima 30.-31. svibnja knji\xc5\xbeevno-kulturna manifestacija \xc5\xa0IMI\xc4\x86EVI SUSRETI, na kojima su sudjelovali knji\xc5\xbeevnici i pjesnici iz svih jugoslavenskih republika, a glavnim govornicima su bili prof. dr. Ivo Frange\xc5\xa1, predsjednik Dru\xc5\xa1tva knji\xc5\xbeevnika Hrvatske i Saveza dru\xc5\xa1tava knji\xc5\xbeevnika Jugioslavije i Branko Mikuli\xc4\x87 predsjednik CK SKBiH ("Kr\xc5\xa1ni zavi\xc4\x8daj" br. 1., Drinovci 1970., Vjesnik, 16. lipnja 1970.), dok su nagrade za najbolje pro\xc4\x8ditane pjesme na Susretima dobili Nikola Marti\xc4\x87 i Mile Pe\xc5\xa1orda (Oslobodjenje, 6. lipnja 1970.) Zauzeti za opstanak \xc5\xa1IMI\xc4\x86EVIH SUSRETA, politi\xc4\x8dki napadnutih kao "klerofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkih", i za nacionalnu i kulturnu suverenost hrvatskoga naroda i njegovu jednakost i ravnopravnost s drugim narodima u BiH te za slobodnu uporabu hrvatskoga jezika, hrvatski knji\xc5\xbeevnici u Bosni i Hecegovini, sedmorica njih potpisanih (Vitomir Luki\xc4\x87, Mile Pe\xc5\xa1orda, Nikola Marti\xc4\x87, Veselko Koroman, Mirko Marjanovi\xc4\x87, Stanko Ba\xc5\xa1i\xc4\x87, Vladimir Pavlovi\xc4\x87), objavili su SARAJEVSKU DEKLARACIJU O HRVATSKOM JEZIKU 28. sije\xc4\x8dnja 1971., sestrinsku zagreba\xc4\x8dkoj Deklaraciji o nazivu i polo\xc5\xbeaju hrvatskog knji\xc5\xbeevnog jezika._NEWLINE_Tijekom zime 1971. jugoslavenske tajne slu\xc5\xbebe su po\xc4\x8dele odlu\xc4\x8dnu bitku protiv MASPOK-a. Za Bo\xc5\xbei\xc4\x87 i Novu godinu u pojedinim hrvatskim mjestima, pojavili su se provokatori, koji su bacali letke, pisane parole i na skupovima izvikivali: "\xc5\xbdivio Ante Paveli\xc4\x87!", "\xc5\xbdivjela NDH!", "Srbe na vrbe!", "Hrvatska do Zemuna!" i sl. Na ku\xc4\x87ama uglednijih Hrvata osvanuli su kukasti kri\xc5\xbeevi i slova U. Vrlo brzo uslijedila su UDBA-ina saslu\xc5\xa1anja Hrvata koji su radili u inozemstvu. Tako je skupljeno bogatstvo razgovora, kojima su poslije tere\xc4\x87eni brojni Hrvati u Hercegovini i Bosni, jedni za usta\xc5\xa1ke pjesme, drugi za uporabu hrvatske zastave itd._NEWLINE_Nakon sje\xc4\x8de Hrvatske u Kara\xc4\x91or\xc4\x91evu, na udar su do\xc5\xa1li Hrvati, koji rade u inozemstvu, a i doma\xc4\x87i nisu po\xc5\xa1te\xc4\x91eni privo\xc4\x91enja, maltretiranja i zastra\xc5\xa1ivanja. Prvi su na udar do\xc5\xa1li \xc4\x8dlanovi Matice hrvatske, a potom i drugi. Brojni su spas prona\xc5\xa1li u Njema\xc4\x8dkoj i drugim zemljama zapadne Europe. Statistika zaposlenih Hrvata u gospodarstvu ili drugim ustanovama tijekom 1972. bila je pora\xc5\xbeavaju\xc4\x87a. _NEWLINE_Ipak, u drugoj polovici 1970-ih pokazat \xc4\x87e se rezultati procesa, zapo\xc4\x8detog Mostarskim savjetovanjem 1966. Tada je D\xc5\xbeemal Bijedi\xc4\x87 po\xc4\x8deo skidati etiketu "usta\xc5\xa1koga", "klerikalnog" i "neprijateljskog" podru\xc4\x8dja, a poslije je do\xc5\xa1lo i do gospodarskog preporoda zapadne Hercegovine. Daljnjim ja\xc4\x8danjem, SR Bosna i Hercegovina (i Hrvati u njoj, koji su ju prihvatili) postat \xc4\x87e ravnopravna \xc4\x8dlanica jugoslavenske federacije. Do toga napretka do\xc5\xa1lo je i smjenom starog partizanskog vodstva i dovo\xc4\x91enjem novih kadrova na \xc4\x8delu politi\xc4\x8dkih i gospodarskih institucija. Jedan od njih, Hrvat Branko Mikuli\xc4\x87 uspio je dovesti Olimpijske igre u Sarajevo 1984.\n_START_SECTION_\nSAP Vojvodina\n_START_PARAGRAPH_\nU razdoblju od 1968. do 1972. u podru\xc4\x8dju kulture, vojvo\xc4\x91anski Hrvati su uspjeli ostaviti traga. Objavili su oko 20 knjiga i antologija hrv. pisaca, od kojih su neke djela kapitalne vrijednosti, obnovili javnu proslavu \xc5\xbeetvenog obi\xc4\x8daja ba\xc4\x8dkih Hrvata, Du\xc5\xbeijance koja se nakon 1945. odr\xc5\xbeavala samo kao crkvena. Obnovilo se manifestaciju Veliko prelo, kalendar Suboti\xc4\x8dku Danicu, knji\xc5\xbeevni \xc4\x8dasopis Rukovet je dobio hrvatski karakter, a Narodno kazali\xc5\xa1te postavlja djela hrv. autora. \xc5\xa0tavi\xc5\xa1e, kultura je bilo jedino \xc4\x8dime su se vojvo\xc4\x91anski hrvatski prolje\xc4\x87ari bavili. Vrlo su dobro znali \xc5\xa1to sve nedostaje u o\xc4\x8duvanju identiteta Hrvata u Ba\xc4\x8dkoj, Srijemu i Banatu, kao \xc5\xa1to su "\xc5\xa1kole na hrvatskom jeziku, radio emisije, novine", jer toga doslovno nije bilo. Budu\xc4\x87i da nisu bili politi\xc4\x8dki organizirani, niti su imali ikakvi forum na kojem bi mogli o tome govoriti, jedino podru\xc4\x8dje gdje su djelovali bilo je kulturno. _NEWLINE__NEWLINE_S druge strane, ba\xc4\x8dki Hrvati nisu imali nikakvih politi\xc4\x8dkih akcija, niti su istupali s politi\xc4\x8dkih pozicija. Unato\xc4\x8d svemu tome, konzervativni komunisti\xc4\x8dki krugovi (Op\xc4\x87inski komitet SK, SUP) koji su bili nastrojeni protiv ikakvog podizanja hrvatske samosvijesti ba\xc4\x8dke su prolje\xc4\x87are etiketirali, optu\xc5\xbeivali te\xc5\xa1kim optu\xc5\xbebama, saslu\xc5\xa1avali na brojnim "informativnim razgovorima". \xc4\x8cak i benigna prijateljska sastajanja su bila okarakterizirana kao "urotni\xc4\x8dka" i "neprijateljsko djelovanje", a unato\xc4\x8d isklju\xc4\x8divoj kulturnoj orijentiranosti pokreta, ti su krugovi prolje\xc4\x87are vidjeli kao ne\xc5\xa1to "negativno, dru\xc5\xa1tveno opasno i ru\xc5\xa1ila\xc4\x8dko". _NEWLINE_Slomom prolje\xc4\x87a se situacija jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e pogor\xc5\xa1ala, posebice u Subotici. Uslijedile su progoni, hajke i prozivanja svih Hrvata koji su bili istaknutije osobe prigodom organiziranja "prolje\xc4\x87arskih" priredaba i djelatnosti, a u njihovim domovima i na njihovim radnim mjestima su ra\xc4\x91ene premeta\xc4\x8dine, a suci Hrvati su izgubili radna mjesta sudaca na Okru\xc5\xbenim sudovima, kao \xc5\xa1to je bio slu\xc4\x8daj sa Nacom Zeli\xc4\x87em, Balintom Vujkovim, Ivanom Stanti\xc4\x87em i inima._NEWLINE_"Bila je to sudbina i Marka Horvackog, Ivana Tikvickog, Ivana Vukovi\xc4\x87a, Ivana Tikvickog Pudara, Jakova Kujund\xc5\xbei\xc4\x87a i Zvonimira Budimira". Na udaru su bili i Hrvati u drugim strukama. Konzervativne komunisti\xc4\x8dke snage su u antihrvatskoj histeriji proganjali i poznate lije\xc4\x8dnike, kao \xc5\xa1to je bio prim. dr. Vinko Per\xc4\x8di\xc4\x87, dr. sc. Stjepan Skenderovi\xc4\x87, dr. Kre\xc5\xa1imir Glavina i dr. Zvonimir Ki\xc5\xa1. Onemogu\xc4\x87ili su rad novinarima Lazaru Merkovi\xc4\x87u i Milivoju Pr\xc4\x87i\xc4\x87u, a u Gradskoj knji\xc5\xbenici Beli Gabri\xc4\x87u, Milivoju Pr\xc4\x87i\xc4\x87u, Amaliji Kule\xc5\xa1evi\xc4\x87, Gezi Antunovi\xc4\x87u, Josipu Pr\xc4\x87i\xc4\x87u i drugima. I u inim slu\xc5\xbebama proganjalo se (prosvjetne radnike, \xc4\x8dlanove pokrajinskog vodstva), pa je preko stotinu ljudi bilo \xc5\xa1ikanirano i izbacivano iz svih mogu\xc4\x87ih udruga i radnih mjesta, a oni koji su bili u SKJ, izbacili su ih iz \xc4\x8dlanstva. Pojedine se kazneno progonilo, kao primjerice Matiju Poljakovi\xc4\x87a i Grgu Ba\xc4\x8dliju, a neke kulturne djelatnike se uhitilo i sprovelo u zatvore kao najokorjelije kriminalce, sa lisi\xc4\x8dinama na rukama, kao Antu Sekuli\xc4\x87a, Belu Gabri\xc4\x87a i Jurja Lon\xc4\x8darevi\xc4\x87a. _NEWLINE_Prava te\xc5\xbeina ove dr\xc5\xbeavne represije i antihrvatske histerije konzervativnih komunista je bila u tome \xc5\xa1to je kod vojvo\xc4\x91anskih Hrvata izazvala veliki strah i pomutnju, "jer tada re\xc4\x87i da si Hrvat odmah je zna\xc4\x8dilo i upletenost u te doga\xc4\x91aje.". _NEWLINE_Ta represija je proizvela takve ostracisti\xc4\x8dke u\xc4\x8dinke na progonjene, jer se obi\xc4\x8dni puk povla\xc4\x8dio u sebe, a kada bi obilje\xc5\xbeene hrvatske prolje\xc4\x87are primje\xc4\x87ivali na ulici, izbjegavali su susret prelaskom na drugu stranu, jer u suprotnom bi ve\xc4\x87 sljede\xc4\x87eg dana zbog susreta sa njima "imali velike \xc5\xa1anse biti privedeni na saslu\xc5\xa1anje i biti optu\xc5\xbeeni da su i oni "dru\xc5\xa1tveno opasni"."_NEWLINE_Hajka je polako popu\xc5\xa1tala, ali nije prestala sve do 1990-ih._NEWLINE_22. o\xc5\xbeujka 1969. godine mjesni su Hrvati dogovorili osniva\xc4\x8dku skup\xc5\xa1tinu ogranka Matice hrvatske. \xc4\x8clanovi tog Inicijativnog odbora za osnivanje ogranka i odr\xc5\xbeavanje osniva\xc4\x8dke skup\xc5\xa1tine su bili suci Okru\xc5\xbenog suda u Subotici Balint Vujkov, Ivan Stanti\xc4\x87, Ivan Tikvicki, Naco Zeli\xc4\x87 i prof. Bela Gabri\xc4\x87. Taj je taj poku\xc5\xa1aj bio osuje\xc4\x87en. Govor Josipa Broza Tita u Titogradu, u kojem je \xc2\xbbosudio\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8din osnivanja ogranka u Subotici, koji je zapravo bio zapovijed, u\xc4\x8dinio je to da su Matica hrvatska i politi\xc4\x8dko vodstvo SR Hrvatske odustali od potpore osnivanja ogranka pa su mjesni prolje\xc4\x87ari, umjesto ogranka, godinu kasnije, 18. sije\xc4\x8dnja 1970. osnovali HKUD "Bunjeva\xc4\x8dko kolo" ._NEWLINE_Najslikovitije stvari oslikava Titova izjava, dana iz politi\xc4\x8dkih razloga Tito u jednom govoru na Kosovu: "A \xc5\xa1to se ovi Bunjevci na sjeveru Ba\xc4\x8dke bune?". Proturje\xc4\x8dna situacija se rasplela na \xc5\xa1tetu ba\xc4\x8dkih Hrvata: suboti\xc4\x8dki strana\xc4\x8dki odbor (partijski komitet) SKJ je \xc4\x8dak sugerirao utemeljenje hrvatsko kulturno-umjetni\xc4\x8dkog dru\xc5\xa1tva, koje je i osnovano po\xc4\x8detkom 1970-ih. Onda stvari kre\xc4\x87u naopako po hrv. zajednicu, jer je popis utemeljitelja ogranka Matice hrvatske stigao u ruke antihrvatskih histerika. Sve skupa je rezultiralo \xc5\xbeestokim udarom na suboti\xc4\x8dku hrvatsku inteligenciju: brojni su ostali bez posla, progla\xc5\xa1eni nepo\xc5\xbeeljnima za izdavanje njihovih radova, brojni su iselili u SR Hrvatsku itd. Ta kretanja su dovela do toga da je Subotica izgubila jedan duhovno-kulturni i politi\xc4\x8dki kontinuitet. _NEWLINE_Slikovit opis udara je dao Vojislav Sekelj u razgovoru sa Ivanom Zvonimirom \xc4\x8ci\xc4\x8dkom: "Zagreb je manje stradao u tom kontekstu od Subotice, jer je za Suboticu odlazak stotinu intelektualaca te\xc5\xa1ko nadoknadiv gubitak, a opet oni koji su ostali, bili su u\xc5\xa1utkani."_NEWLINE_Onda\xc5\xa1nji predsjednik Saveza komunista u Subotici, Antun Milodanovi\xc4\x87-Dela, istaknuti komunist Hrvat, nije se poveo za "sje\xc4\x8dom" i progonom ba\xc4\x8dkih Hrvata uglednika (koja je poprimala oblik i razmjere srednjovjekovnih "progona vje\xc5\xa1tica"), nego ih je \xc5\xa1tovi\xc5\xa1e \xc5\xa1titio. Ipak, antihrvatski nastrojenim komunisti\xc4\x8dkim mo\xc4\x87nicima takvi postupci nisu mogli pro\xc4\x87i nezapa\xc5\xbeeno, pa je Milodanovi\xc4\x87 uskoro smijenjen._NEWLINE_Od poznatijih imena tada\xc5\xa1njih hrvatskih kulturnih preporoditelja iz Vojvodine, valja navesti Ivu \xc5\xa0krabala, Balinta Vujkova, Matiju Poljakovi\xc4\x87a, Petra \xc5\xa0ar\xc4\x8devi\xc4\x87a, Antu Sekuli\xc4\x87a i dr.\n_START_SECTION_\nProlje\xc4\x87e izvan SFRJ\n_START_PARAGRAPH_\nHrvatsko je prolje\xc4\x87e nastavljeno u emigraciji. Val politi\xc4\x8dkog, policijskog i obavje\xc5\xa1tajnog terora u Hrvatskoj potkraj 1971. i tijekom 1972. prouzro\xc4\x8dio je najve\xc4\x87i egzodus Hrvata sve od propasti NDH nakon svr\xc5\xa1etka Drugog svjetskog rata. U inozemstvo su bili prisiljeni oti\xc4\x87i hrvatski intelektualci poput Brune Bu\xc5\xa1i\xc4\x87a, Ivana Cerovca, Zlatka Markusa i drugih.\n_START_SECTION_\nInozemne reakcije\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko je vodstvo bilo u po\xc4\x8detku podupiralo Hrvatsku, jer su \xc4\x8dinili neformalni blok razvijenih republika. 1971. su se djelimice poveli za stavom vodstva inih republika u kojem su zaklju\xc4\x8dili da hrvatsko vodstvo "popu\xc5\xa1ta nacionalisti\xc4\x8dkim pritiscima maspoka". Ipak, Slovenija se nije htjela upu\xc5\xa1tati u obra\xc4\x8dune s hrvatskim vodstvom, dr\xc5\xbee\xc4\x87i se svog stava nemije\xc5\xa1anja u unutarnje poslove inih republike._NEWLINE_Britanski je dr\xc5\xbeavni vrh odu\xc5\xa1evilo \xc5\xa1to je Tito odlu\xc4\x8dio slomiti hrvatsko prolje\xc4\x87e. Sama je britanska diplomacija bila stava skoro identi\xc4\x8dna stavu jugoslavenskog dr\xc5\xbeavnog i partijskog rukovodstva. Hrvatski zahtjevi o samostalnosti republi\xc4\x8dkih partijskih organizacija su ih zabrinjavali.Studentski su pokret smatrali nebitnim. Hrvatsko su vodstvo njihovi diplomati smatrali staljinisti\xc4\x8dkim, a da je na vrhu lanca Miko Tripalo. Nisu shva\xc4\x87ali kako je prakti\xc4\x8dno cijeli hrvatski narod bio uz svoje vodstvo, osim partijskih poslu\xc5\xa1nika. Nije im bila pojmljiva ni medijska potpora ("...kako su Savka Dab\xc4\x8devi\xc4\x87-Ku\xc4\x8dar, Pero Pirker i Marko Koprtla uspjeli dr\xc5\xbeati pod svojom kontrolom sav tisak u Hrvatskoj, u kojemu se tijekom eskalacije nacionalizma nije javio ni jedan disonantan tekst, pa \xc4\x8dak ni eventualna Bakari\xc4\x87eva kritika nacionalizma.")._NEWLINE_Unato\xc4\x8d tome \xc5\xa1to su: su\xc4\x91enja bila inscenirana, \xc5\xa1to su optu\xc5\xbenice pokazivale i pravac i karakter procesa i njegov kraj, \xc5\xa1to tu\xc5\xbeitelji o \xc4\x8dinjenicama uop\xc4\x87e nisu vodili ra\xc4\x8duna, ma \xc5\xa1to god optu\xc5\xbeenik rekao i unato\xc4\x8d tome \xc5\xa1to su kazne bile neprimjereno visoke, sve je to ostavilo vanjski svijet potpuno ravnodu\xc5\xa1nim. Jedva da je u nekoliko europskih listova (prete\xc5\xbeito u Njema\xc4\x8dkoj) izra\xc5\xbeeno svjesno zgra\xc5\xbeanje. Suo\xc4\x8den s o\xc4\x8dito montiranim, namje\xc5\xa1tenim procesima, a i mnogim torturama - demokratski je svijet uglavnom hladnokrvno i kukavi\xc4\x8dki \xc5\xa1utio. Ba\xc5\xa1 kao \xc5\xa1to \xc4\x87e se to ponoviti i 20 godina poslije pri velikosrpskoj agresiji na Hrvatsku.\n_START_SECTION_\nKasniji utjecaj\n_START_PARAGRAPH_\nRepresija koja je Hrvatsku zahvatila nakon Titova sastanka s hrvatskim vodstvom i sjednice Predsjedni\xc5\xa1tva SKJ u Kara\xc4\x91or\xc4\x91evu (1. i 2. prosinca 1971.), te nakon podno\xc5\xa1enja ostavki istoga vodstva na sjednici CK SKH (12. prosinca 1971), imala je vi\xc5\xa1estruke u\xc4\x8dinke. Uhi\xc4\x87enje studentskih lidera te prvaka Matice hrvatske, vi\xc5\xa1e stotina osuda za politi\xc4\x8dke prekr\xc5\xa1aje, \xc4\x8distke vi\xc5\xa1e tisu\xc4\x87a \xc4\x8dlanova SKH, stvorili su traumatizirano stanje koje je trajno obilje\xc5\xbeilo novopostavljeno vodstvo SKH i do kraja oslabilo projugoslavenske tendencije u hrvatskom dru\xc5\xa1tvu. Nakon sastanka u Kara\xc4\x91or\xc4\x91evu, unato\xc4\x8d stanovitim koncesijama kojima se nastojalo smiriti prilike u Hrvatskoj, bilo je jasno da, u nekim novim demokratskim uvjetima, reforme vi\xc5\xa1e ne\xc4\x87e biti dovoljne te da \xc4\x87e u budu\xc4\x87nosti hrvatska vodstva optirati za razdru\xc5\xbeenje i neovisnost. Nositelji reformnoga pokreta iznijeli su razli\xc4\x8dite pouke iz poraza nakon sastanka u Kara\xc4\x91or\xc4\x91evu.  _NEWLINE_U tom razdoblju latentne radikalizacije, koja se mo\xc5\xbee i\xc5\xa1\xc4\x8ditati sa stranica emigrantskoga tiska, realnacionalisti poput Franje Tu\xc4\x91mana po\xc4\x8deli su tragati za partnerima u dr\xc5\xbeavi i emigraciji. Najzna\xc4\x8dajnije li\xc4\x8dnosti reformnoga pokreta ipak su se okrenule liberalnim popperovskim analizama, koje su ih odvele u socijaldemokraciju (Miko Tripalo), narodnja\xc5\xa1tvo (Savka Dab\xc4\x8devi\xc4\x87-Ku\xc4\x8dar) i liberalizam (Vlado Gotovac). Me\xc4\x91u prvacima pokreta za ljudska prava 1990-ih bilo je i mnogo prolje\xc4\x87ara (Ivan Zvonimir \xc4\x8ci\xc4\x8dak, Bo\xc5\xbeo Novak, Tripalo, Vjekoslav Vidovi\xc4\x87). Zato se reformno razdoblje s pravom smatra uvodnim \xc4\x8dimbenikom u stvaranju neovisne Republike Hrvatske.'