b'\n_START_ARTICLE_\nUSS Long Beach (CGN-9)\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj nuklearne tehnologije i raketnog oru\xc5\xbeja tijekom pedesetih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a toliko je uznapredovao da je ameri\xc4\x8dka ratna mornarica odlu\xc4\x8dila pokrenuti projektiranje i gradnju strate\xc5\xa1ki va\xc5\xbenih plovila opremljenih novim sustavom pogona i novorazvijenim tipovima oru\xc5\xbeja. Nakon uspjeha prve podmornice na nuklearni pogon Nautilus bilo je jasno da \xc4\x87e prioritet dobiti gradnja podmornica naoru\xc5\xbeanih balisti\xc4\x8dkim projektilima i juri\xc5\xa1nih podmornica. Uz njihov razvoj i gradnju ameri\xc4\x8dka ratna mornarica je pokrenula i projektiranje dva velika povr\xc5\xa1inska ratna broda - nosa\xc4\x8da zrakoplova USS Enterprise (CVN-65) i krstarice Long Beach. Gradnja Enterpisea i Long Beacha i\xc5\xa1la je istodobno i oba su projekta trebala dokazati isplativost uporabe nuklearne tehnologije na povr\xc5\xa1inskim brodovima. Budu\xc4\x87nost je pokazala da se ameri\xc4\x8dka ratna mornarica na kraju odlu\xc4\x8dila da nuklearni pogon zadr\xc5\xbei samo na nosa\xc4\x8dima zrakoplova, dok su krstarice, nakon nekoliko poku\xc5\xa1aja ipak na kraju dobile klasi\xc4\x8dni pogon s plinskim turbinama.\n_START_SECTION_\nProjekt\n_START_PARAGRAPH_\nU po\xc4\x8detku je ameri\xc4\x8dka ratna mornarica razmatrala projektiranje i gradnju nove klase razara\xc4\x8da ili "fregata" (DLGN) po zna\xc4\x8denju kojem se pridavao tim brodovima u pedesetim godinama pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a. Brod je trebao imati nekih 7.800 tona standardne istisnine, nuklearni pogon koji bi mu omogu\xc4\x87io prakti\xc4\x8dki neograni\xc4\x8deni doplov i najmodernije raketno naoru\xc5\xbeanje. Koliko je ameri\xc4\x8dka ratna mornarica u pedesetim godinama vjerovala u tada potpuno nove vo\xc4\x91ene protuzra\xc4\x8dne raketne sustave najbolje govori \xc4\x8dinjenica da nisu planirali ugradnju topni\xc4\x8dkog naoru\xc5\xbeanja._NEWLINE_Gradnja nove krstarice odobrena je 15. listopada 1956. pod oznakom CLGN-160 i imenom USS Brooklyn ali je ono vrlo brzo promijenjeno u Long Beach. Ve\xc4\x87 6. prosinca iste godine oznaka je promijenjena u CGN-160, a 1. srpnja 1957. ponovno je promijenjena, ovaj put u CGN-9 i ta \xc4\x87e oznaka ostati sve do odlaska Long Beacha iz operativne uporabe. Kobilica nove krstarice polo\xc5\xbeena je 2. prosinca 1957._NEWLINE_Osnovna namjena nove krstarice bila je u praksi ispitati nuklearni pogon, vo\xc4\x91ene protuzra\xc4\x8dne i protubrodske sustave te tada vrlo napredne radarske sustave. Kako se vjerojatno ni ameri\xc4\x8dki Kongres ni Senat ne bi slo\xc5\xbeili s gradnjom tako skupog ratnog broda samo radi ispitivanja za Long Beach je namijenjena uloga za\xc5\xa1tite nosa\xc4\x8da zrakoplova, prije svega tada najnovijeg i najsuvremenijeg ameri\xc4\x8dkog nosa\xc4\x8da Enterprise, koji je tako\xc4\x91er dobio nuklearni pogon. Gotovo istovjetni pogon, trebao je po tvrdnjama mornarice, omogu\xc4\x87iti neometano djelovanje nosa\xc4\x8da zrakoplova po cijelom svijetu uz neprekidnu za\xc5\xa1titu krstarica koje vi\xc5\xa1e ne\xc4\x87e trebati stalno nadopunjavati gorivo i tako usporavati nosa\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nOperativna uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nKrstarica Long Beach porinuta je 14. srpnja 1959. u brodogradili\xc5\xa1tu Fore River Shipyard tvrtke Bethlehem Steel Co. u gradu Quincy. Kuma pri porinu\xc4\x87u bila je Craig Hosmer, supruga tada\xc5\xa1njeg kalifornijskog kongresmena. Kako se radilo o konstrukcijski gledano potpuno novom brodu s potpuno novim pogonom, naoru\xc5\xbeanjem i elektroni\xc4\x8dkom opremom opremanje se odu\xc5\xbeilo. Tako je prva ispitna vo\xc5\xbenja nuklearnog pogona obavljena tek 5. srpnja 1961. Nakon uspje\xc5\xa1nih ispitivanja svih sustava brod je predan mornarici 9. rujna 1961. i stavljen pod zapovjedni\xc5\xa1tvo kapetana bojnog broda E. P. Wilkinsona. Krstarica je raspore\xc4\x91ena u Atlansku flotu s mati\xc4\x8dnom lukom u Norfolku. Prije ulaska u operativnu uporabu Long Beach je pro\xc5\xa1la kroz opse\xc5\xbena i intenzivna ispitivanja i obuku posade koja su se izvodila od 2. listopada do 16. prosinca 1961. Ispitivanja su pokazala potpunu pouzdanost svih sustava, osobito pogonskog i dokazala njegovu uporabljivost i na povr\xc5\xa1inskim brodovima. Izme\xc4\x91u 28. prosinca 1961. i 6. sije\xc4\x8dnja 1962. krstarica je obavila bojna ga\xc4\x91anja svojim vo\xc4\x91enim raketnim PZO sustavima nedaleko od Puerto Rica. Nakon toga je progla\xc5\xa1ena operativnom i krenula na svoju prvu zada\xc4\x87u - pokazivanje novog ponosa ameri\xc4\x8dke ratne mornarice prijateljskim moranaricama. Prvo odredi\xc5\xa1te bila je njema\xc4\x8dka luka Bremerhaven u koju je krstarica uplovila ve\xc4\x87 15. sije\xc4\x8dnja 1962._NEWLINE_U mati\xc4\x8dnu se luku vratila 7. velja\xc4\x8de te je poslana na dodatne provjere i obuku posade du\xc5\xbe Isto\xc4\x8dne obale i u blizini Kariba kako bi se 10. travnja mogla pridru\xc5\xbeiti brodovima Atlantske flote koji su odr\xc5\xbeavali vje\xc5\xbebu ispred obala North Caroline i Virginie. U toj vje\xc5\xbebi Long Beach je slu\xc5\xbeio kao zapovjedni brod admiralu Robertu H. Dennisonu, tada\xc5\xa1njem zapovjedniku Atlantske flote. Tijekom vje\xc5\xbebe brod je posjetio predsjednik John F. Kennedy i potpredsjednik Lyndon B. Johnson. Tom je prilikom predsjednik John F. Kennedy, koji je tako\xc4\x91er bio mornari\xc4\x8dki \xc4\x8dasnik tijekom II. svjetskog rata, zapovjedio neke izmjene na brodu._NEWLINE_Zbog te je zapovijedi Long Beach poslana na remont i nadogradnju u brodogradili\xc5\xa1te Philadelphia NSY, te na dodatne vje\xc5\xbebe ispred Kariba. Tako se tek 6. kolovoza 1963. pridru\xc5\xbeila brodovima \xc5\xa0este flote u Mediteranu u "Peacekeeping Operations". Tijekom tog krstarenja Long Beach je posjetila luke u Italiji, Turskoj, \xc5\xa0panjolskoj i Francuskoj. U Norfolk se krstarica vratila 20. prosinca iste godine na zada\xc4\x87e ophodnje du\xc5\xbe ameri\xc4\x8dke Isto\xc4\x8dne obale i oko Kariba. Za Mediteran je ponovno upu\xc4\x87ena 28. travnja 1964. kako bi se pridru\xc5\xbeila nuklearnom nosa\xc4\x8du zrakoplova Enterprise i drugoj nuklearnoj krstarici (tada ozna\xc4\x8denoj kao fregata) Bainbridge (DLGN-25) kako bi se 13. svibnja formirala prva udarna skupina brodova na nuklearni pogon._NEWLINE_Brodovi su ostali u Mediteranu, testiraju\xc4\x87i svoje maritimne mogu\xc4\x87nosti sve do 13. svibnja 1964. kad su, pod zapovjedni\xc5\xa1tvom komodora Bernarda M. Sterna iz Gilbratara krenuli na krstarenje oko svijeta (Operation Sea Orbit). Krstarenje je organizirano da bi se obilje\xc5\xbeilo sli\xc4\x8dno koje je od 1907. do 1909. obavila ameri\xc4\x8dka Great White Fleet. Prava je namjena zapravo bila demonstracija snage ameri\xc4\x8dke ratne mornarice i pokazivanje mogu\xc4\x87nosti njihovih novih ratnih brodova na nuklearni pogon. Uz to mornarica je htjela u praksi provjeriti mogu\xc4\x87nosti djelovanja nuklearnih brodova bez osigurane uobi\xc4\x8dajene logisti\xc4\x8dke potpore. Tijekom 58 dana provedenih u plovidbi Long Beach je prevalila vi\xc5\xa1e od trideset tisu\xc4\x87a nauti\xc4\x8dkih milja dotad nezamislivom prosje\xc4\x8dnom brzinom od 25 \xc4\x8dvorova, a da nije bila dopunjavana gorivom ili namirnicama. Krstarenje je iskori\xc5\xa1teno i za brojne posjete politi\xc4\x8dara i visokih \xc4\x8dasnika u dr\xc5\xbeavama isto\xc4\x8dne i zapadne Afrike. Posebna je pozornost posve\xc4\x87ena posjetima Kara\xc4\x8diju (Pakistan), Melbournu (Australija), Welingtonu (Novi Zeland) i Rio de Janeiru (Brazil) u dr\xc5\xbeavama koje su se tada i danas smatrale velikim ameri\xc4\x8dkim saveznicama. Krstarenje je okon\xc4\x8dano s velikim uspjehom i dokazalo je iskoristivost brodova na nuklearni pogon._NEWLINE_Long Beach se u Norfolk vratila 3. listopada 1964. kako bi se pridru\xc5\xbeila vje\xc5\xbebama ispred ameri\xc4\x8dke Isto\xc4\x8dne obale i Kariba. \xc4\x8cetvrtog lipnja 1965. krstarica je uplovila u Newport kako bi sudjelovala u Global Strategy Conference u Naval War Collegeu. Tom je prilikom krstarica postala zapovjedni brod viceadmirala Klebera S. Mastersona, zapovjednika Druge flote. U Norflok se krstarica vratila 23. lipnja te je poslana na vje\xc5\xbebe s namjerom dodatne obuke posade. Od kolovoza 1965. do velja\xc4\x8de 1966. nalazila se u Newport News Shipbuildingu zbog redovnog odr\xc5\xbeavanja._NEWLINE_Nakon ponovnog vra\xc4\x87anja u operativnu slu\xc5\xbebu premje\xc5\xa1tena je iz Atlantske u Pacifi\xc4\x8dku flotu kako bi se pridru\xc5\xbeila ameri\xc4\x8dkim ratnim brodovima u Pacifiku i u ratnim aktivnostima u Vijetnamu. U svoju novu luku - Long Beach (Kalifornija) krstarica je uplovila 15. o\xc5\xbeujka 1966. Ljeto 1966. iskori\xc5\xa1teno je za dodatnu obuku posade i u\xc4\x8denje mla\xc4\x91ih \xc4\x8dasnika novoj taktici uporabe novih ratnih brodova na nuklearni pogon._NEWLINE_Na svoje prvo krstarenje Pacifikom i morima Dalekog istoka Long Beach je krenula 7. studenog 1966. koje je ujedno uklju\xc4\x8divalo i obavljanje borbenih operacija uz obale Vijetnama. Na svoju prvu PIRAZ (Positive Identification and Radar Advisory Zone) zada\xc4\x87u stigla je 30. istog mjeseca. PIRAZ zada\xc4\x87e uz vijetnamsku obalu oduzet \xc4\x87e ve\xc4\x87inu vremena tog krstarenja. Tek \xc4\x87e 8. travnja 1967. Long Beach zaploviti prema Sydneyu u Australiji na jo\xc5\xa1 jednu zada\xc4\x87u pokazivanja novog \xc4\x8duda ameri\xc4\x8dke tehnike. Taj \xc4\x87e put potrajati sve do 27. travnja. U ameri\xc4\x8dkoj pomorskoj bazi Subic Bay na Filipinima krstarica se 23. travnja pridru\xc5\xbeila komemoraciji "Ironbottom Sound" za sve bitke i poginule u II. svjetskom ratu. Nakon ceremonije polaganja vijenaca krstarica je vr\xc5\xa1nom brzinom od 30 \xc4\x8dvorova otplovila u jedan drugi rat - vijetnamski. U Sjedinjene Ameri\xc4\x8dke Dr\xc5\xbeave krstarica se vratila tek 4. srpnja 1967. na i te kako zaslu\xc5\xbeeni odmor, ali i na dodatne vje\xc5\xbebe i zada\xc4\x87e kako bi ostala u "dobroj formi" za nove zada\xc4\x87e u Vijetnamu._NEWLINE_Drugi odlazak u Vijetnamski rat po\xc4\x8deo je 15. travnja 1968. i trajat \xc4\x87e sve do 16. studenog iste godine. Bit \xc4\x87e to jedno od najte\xc5\xbeih krstarenja Long Beacha pri kojem su u Tonking\xc5\xa1kom zaljevu PZO raketnim sustavom Talos oborena dva sjevernokorejska MiG-a. I tijekom 1969. krstarica \xc4\x87e provesti neko vrijeme uz obale Vijetnama, ali bez ve\xc4\x87ih uzbu\xc4\x91enja. Od o\xc5\xbeujka 1970. do kraja 1971. krstarica je provela na velikom remontu u Mare Island Naval Shipyardu, pri \xc4\x8demu je drugi put zamijenjeno gorivo u nuklearnim reaktorima. Od o\xc5\xbeujka 1972. do studenog iste godine Long Beach se opet na\xc5\xa1la u vodama Vijetnama. Upravo u to vrijeme Vijetnamski je rat dosegao svoj vrhunac, \xc5\xa1to se odrazilo i na djelovanje krstarice koja je oborila vi\xc5\xa1e neprijateljskih aviona te sudjelovala u spa\xc5\xa1avanju 17 ameri\xc4\x8dkih pilota koji su isko\xc4\x8dili iz oborenih aviona._NEWLINE_Od studenog 1974. do lipnja 1975. krstarica je provela u rutinskim zada\xc4\x87ama unutar Sedme flote, te je u prosincu 1975. poslana na remont u brodogradili\xc5\xa1te Puget Sound NSY. Posebno va\xc5\xbeno razdoblje u operativnom vijeku krstarice Long Beach bilo je od sije\xc4\x8dnja do travnja 1979. kad je pro\xc5\xa1la kroz fazu modernizacije u brodogradili\xc5\xa1tu Puget Sound NSY, te tijekom 1986. i 1987. kad je sudjelovala u operaciji \xc5\xa1ti\xc4\x87enja kuvajtskih tankera pod ameri\xc4\x8dkom zastavom od iranskih napada u Perzijskom zaljevu. Zadnja velika vojna operacija u kojoj je sudjelovala krstarica bila je Operation Desert Storm tijekom 1991. Nakon \xc5\xa1to su prvo odgo\xc4\x91eni, a potom i potpuno odba\xc4\x8deni prijedlozi za ve\xc4\x87u modernizaciju Long Beach je, nakon gotovo trideset godina slu\xc5\xbeenja, prvo ispisana s popisa operativnih brodova 2. srpnja 1994., da bi bila definitivno otpisana s popisa ameri\xc4\x8dke ratne mornarice 1. svibnja 1995.\n_START_SECTION_\nOpis broda\n_START_PARAGRAPH_\nKrstarica Long Beach je prvi ratni brod ameri\xc4\x8dke ratne mornarice koji je projektiran nakon zavr\xc5\xa1etka II. svjetskog rata, \xc5\xa1to je samo dodatno povisilo njezinu cijenu. Na kraju je krstarica potpuno opremljena stajala 339 milijuna ameri\xc4\x8dkih dolara. Kad se uzme u obzir da je bila i jedini brod svoje klase krstarica Long Beach, uz nosa\xc4\x8d zrakoplova Enterprise (stajao je 444 milijuna ameri\xc4\x8dkih dolara) ulazi u najskuplje projekte ameri\xc4\x8dke ratne mornarice svih vremena (u obzir se mora uzeti tada\xc5\xa1nja vrijednost dolara)._NEWLINE_Long Beach ostat \xc4\x87e zapam\xc4\x87ena i po svom jedinstvenom izgledu, posebice nadgra\xc4\x91a koje je previsoko i predimenzionirano za brod te veli\xc4\x8dine. Do postavljanja jedinstvenog nadgra\xc4\x91a oblika kocke do\xc5\xa1lo je zbog potrebe da se na velike ravne povr\xc5\xa1ine smjeste antene radarskog sustava AN/SPS-32/33. Kako je isti sustav postavljen i na nosa\xc4\x8d Enterprise odlu\xc4\x8deno je da se zbog jednostavnosti i smanjenja cijene na Long Beach ugradi nadgra\xc4\x91e Enterpisea. Kasnije se radarski sustav AN/SPS-32/33 pokazao kao nedjelotvoran i kompliciran za odr\xc5\xbeavanje te je uklonjen, ali nadgra\xc4\x91e je ostalo sve do kraja operativne uporabe. O\xc4\x8dito je da takvo rje\xc5\xa1enje i nije bilo lo\xc5\xa1e iako vi\xc5\xa1e nikada nije iskori\xc5\xa1teno niti za jedan ratni brod ameri\xc4\x8dke ratne mornarice. Tako je izgled krstarice Long Beach ostao jedinstven i lako prepoznatljiv, pa ju je nemogu\xc4\x87e zamijeniti za neki drugi ratni brod. Unato\xc4\x8d glomaznom nadgra\xc4\x91u krstarica je dobila vrlo vitko tijelo du\xc5\xbeine 219,8 metara (721 stopu) i \xc5\xa1irine samo 22,3 metra (73 stope). Tako je dobivena vrlo vitka forma 1/9,85. Kad se uzme u obzir veli\xc4\x8dina, visina i masa nadgra\xc4\x91a to je vrlo dobar omjer. O maksimalnom gazu postoje dva podatka od 8,8 metara, a drugi od 9,4 metra. Za brod namijenjen djelovanju na otvorenim morima to i nije bio tako va\xc5\xbean podatak._NEWLINE_Standardna istisnina krstarice bila je 14.200 tona, dok je pod punim optere\xc4\x87enjem iznosila \xc4\x8dak 17.350 tona. Ako se u obzir uzme \xc4\x8dinjenica da Long Beach nije krcao gorivo, osim za brodski helikopter, sva razlika u istisnini odnosila se na uglavnom raketno naoru\xc5\xbeanje i provijant za posadu. Zbog toga je posada od 79 \xc4\x8dasnika i 1081 do\xc4\x8dasnika i mornara mogla bez popune na brodu raditi vi\xc5\xa1e od 30 dana. Kasnije je nakon modernizacije brodskih sustava po\xc4\x8detkom osamdesetih broj posade jo\xc5\xa1 dodatno smanjen na 55 \xc4\x8dasnika i samo 770 do\xc4\x8dasnika i mornara. S tom posadom Long Beach je mogla bez popune izdr\xc5\xbeati i dulje od dva mjeseca. Nakon skidanja radarskih sustava AN/SPS-32 i AN/SPS-33 na krmeni dio broda postavljen je veliki re\xc5\xa1etkasti jarbol na \xc4\x8diji je vrh postavljena antena sveprisutnog radara SPS-49 namijenjenog motrenju zra\xc4\x8dnog prostora. Takvi jarboli znatno poja\xc4\x8davaju radarski odraz broda, ali o\xc4\x8digledno ameri\xc4\x8dkoj ratnoj mornarici to nije bilo va\xc5\xbeno. Ve\xc4\x87e promjene obavljene su i na oru\xc5\xbeanim sustavima.\n_START_SECTION_\nPogonski sustav\n_START_PARAGRAPH_\nKrstarica Long Beach je prvi povr\xc5\xa1inski ratni brod na nuklearni pogon u povijesti i trebala je dokazati isplativost ugradnje takvog pogona u velike ratne brodove. U tome je uspjela te je ameri\xc4\x8dka ratna mornarica u idu\xc4\x87a dva desetlje\xc4\x87a izgradila jo\xc5\xa1 osam krstarica pogonjenih nuklearnim reaktorima. Istina je i da vi\xc5\xa1e ni jedna nije u operativnoj upotrebi._NEWLINE_Za pogon Long Beacha odabrano je pogonsko postrojenje s dva reaktora C1W tvrtke Westinghouse koji su pokretali dvije parne turbine tvrtke General Electric. Ta je kombinacija davala snagu od 80.000 konjskih snaga. Snaga se prenosila na dva brodska pogonska vijka koji su mogli brod potjerati do vr\xc5\xa1ne brzine od 30 \xc4\x8dvorova. Postoje izvje\xc5\xa1taji da je Long Beach u nekim vo\xc5\xbenjama postizala i nekoliko \xc4\x8dvorova ve\xc4\x87e brzine, ali zbog novog i neprovjerenog pogona to se nije \xc4\x8desto doga\xc4\x91alo. Nuklearni je pogon odmah pokazao neke odlike. Prva je bila mogu\xc4\x87nost postizanja vrlo visokih brzina krstarenja koje su rijetko bile manje od 25 \xc4\x8dvorova. Dana\xc5\xa1nje ameri\xc4\x8dke krstarice klase Ticonderoga mogu posti\xc4\x87i brzine krstarenja od 20 \xc4\x8dvorova, ali im tada doplov pada na 6000 nauti\xc4\x8dkih milja. Kod Long Beacha nije bilo takvih problema. Zapravo je gorivo u nuklearnim reaktorima u 33 godine promijenjeno samo dvaput.\n_START_SECTION_\nElektroni\xc4\x8dka oprema\n_START_PARAGRAPH_\nZajedno s nosa\xc4\x8dem zrakoplova Enterprise krstarica Long Beach je dobila revolucionarno novi radarski sustav AN/SPS-32/33 namijenjen kontroli zra\xc4\x8dnog prostora na velikim udaljenostima. Revolucionarnost tog radarskog sustava o\xc4\x8ditovala se ponajvi\xc5\xa1e u dva puta po \xc4\x8detiri fiksne plo\xc5\xa1ne antenske re\xc5\xa1etke s faznim pomakom. Taj je radarski sustav trebao omogu\xc4\x87iti potpunu kontrolu zra\xc4\x8dnog prostora bez obzira na broj objekata i ciljeva u zraku. Maksimalni domet motrenja bio je 400 nauti\xc4\x8dkih milja (oko 720 kilometara) \xc5\xa1to je bilo iznimno dobro za ono vrijeme. Me\xc4\x91utim, pokazalo se da je AN/SPS-32/33 nepouzdan i kompliciran (skup) za odr\xc5\xbeavanje te je tijekom velike modernizacije krstarice od 1980. do 1982. uklonjen i zamijenjen radarima manjeg dometa, ali znatno ve\xc4\x87e pouzdanosti. Ipak svi tehnolo\xc5\xa1ki dosezi i prikupljena iskustva nisu bila uzaludna jer je na tim temeljima razvijen danas najsuvremeniji brodski radarski sustav: AN/SPY-1._NEWLINE_Na sredi\xc5\xa1nji jarbol postavljen je SPS-40. Taj 3D radar dometa motrenja do 400 kilometra na sebe je preuzeo zada\xc4\x87u otkrivanja i pra\xc4\x87enja ciljeva na velikim udaljenostima. Kao potpora na novopostavljeni krmeni re\xc5\xa1etkasti jarbol postavljena je antena 2D radara SPS-49 dometa motrenja 457 kilometra. Za otkrivanje ciljeva na vrlo malim visinama na vrh sredi\xc5\xa1njeg jarbola postavljena je antena radara AN/SPS-65. Za otkrivanje i borbu protiv podmornica Long Beach su opremili aktivnim sonarom SQQ-23.\n_START_SECTION_\nNaoru\xc5\xbeanje\n_START_PARAGRAPH_\nU svojoj osnovi Long Beach je bila krstarica namijenjena protuzra\xc4\x8dnoj obrani flote, posebno njezinog najva\xc5\xbenijeg broda, nosa\xc4\x8da zrakoplova. U tu su je svrhu opremili s dva vo\xc4\x91ena PZO raketna sustava, Terrier i Talos. Dva dvostruka lansera raketnog sustava Terrier smje\xc5\xa1tena su na pram\xc4\x8dani dio broda. Ina\xc4\x8dica RIM-2F imala je maksimalni domet 35 kilometra, a na cilj se navodila uz pomo\xc4\x87 iluminacijskog radara SPG-55. Krstarica je imala \xc4\x8detiri ova radara, dva postavljena iza lansera i ispred nadgra\xc4\x91a. Druga dva postavljena su visoko na krov nadgra\xc4\x91a i omogu\xc4\x87avala su ga\xc4\x91anje i ciljeva koji lete neposredno iznad povr\xc5\xa1ine mora. Tijekom velike modernizacije po\xc4\x8detkom osamdesetih Terrier je zamijenjen raketnim sustavom Standard._NEWLINE_Na krmenom dijelu broda postavljen je jedan dvostruki lanser za PZO raketni sustav Talos. Raketa tog sustava imala je maksimalni domet od \xc4\x8dak 120 kilometara. Imala je vo\xc4\x91enje po snopu sa zavr\xc5\xa1nim poluaktivnim radarskim vo\xc4\x91enjem. Za vo\xc4\x91enje rakete na srednjoj trajektoriji koristio se radar SGP-56. On je istodobno pratio cilj i vodio raketu po snopu. U zavr\xc5\xa1noj fazi leta uklju\xc4\x8divao se radar SPG-49 radi poluaktivnog radarskog vo\xc4\x91enja (SARH). Radari su smje\xc5\xa1teni na krmeni dio broda iznad lansera. Ukupno je na Long Beachu bilo maksimalno 166 protuzra\xc4\x8dnih raketa._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom osamdesetih Talos je uklonjen da bi se napravio prostor za smje\xc5\xa1taj dva \xc4\x8detverostruka lansera krstare\xc4\x87ih projektila Tomahawk. Na mjesta radara za vo\xc4\x91enje postavljena su dva topni\xc4\x8dka sustava za proturaketnu borbu CIWS Phalanx. Za protupodmorni\xc4\x8dku borbu postavljen je jedan osmerostruki lanser protupodmorni\xc4\x8dkih vo\xc4\x91enih projektila ASROC dometa tek ne\xc5\xa1to manje od 10 kilometra. Lanser su postavili otprilike na sredini broda, odmah iza zapovjednog nadgra\xc4\x91a. Iako prvobitno nije bilo predvi\xc4\x91eno postavljanje topni\xc4\x8dkog naoru\xc5\xbeanja, posebnom zapovijedi predsjednika Johna Kennedyja tijekom 1962. postavljena su dva 127 mm (5 in\xc4\x8dna) topa kako bi se osigurala minimalna za\xc5\xa1tita broda od malih brzih plovila. Long Beach je dobila i hangar za helikopter u krmi, ali je on kasnije maknut, \xc5\xa1to zbog problema s dizalom \xc5\xa1to zbog potrebe da se na to mjesto postave lanseri projektila Tomahawk.'