b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Sangilla\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Gjuro Sangilla (pl. Freundsberg) (Be\xc4\x8d, 10. sije\xc4\x8dnja 1777. - Vara\xc5\xbedin, 25. studenoga 1832.), hrvatski tiskar, utemeljitelj tiskarstva i nakladni\xc5\xa1tva u Vara\xc5\xbedinu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nPrezime Sangilla je \xc5\xa1panjolska obitelji \xc4\x8diji je \xc4\x8dlan Horacije do\xc5\xa1ao u Be\xc4\x8d kao kapetan \xc5\xa1panjolske pukovnije. Vjen\xc4\x8danjem Horacija s potomkinjom njema\xc4\x8dkog viteza Freundsberga 15. listopada 1732. obitelj je dobila predikat Freundsberg. Potomak te obitelj Ivan bio je predodre\xc4\x91en za vojnu slu\xc5\xbebu, ali je zbog slaba zdravlja nije mogao obavljati, pa je stoga u vremenu od 1790. do 1795. u Albertovoj tiskari u Be\xc4\x8du izu\xc4\x8davao zanat za slovoslagara, gdje je nakon \xc5\xa1kolovanja radio jo\xc5\xa1 dvije godine, do 1797. Nakon toga je radio kod knjigotiskara Johanna Kinreicha do 1809., kada je dobio posao poslovo\xc4\x91e u knjigotiskari Kleinmayer u Ljubljani. Na tom mjestu radio je do 1810., kada se opet vratio kod Keinreicha i radio do 1820., kada je dobio dopu\xc5\xa1tenje za osnivanje tiskare u Vara\xc5\xbedinu. Tom prigodom od vlasnika tiskare Kinreicha dobio otpusnu svjedod\xc5\xbebu u kojoj se navodi: \xe2\x80\x9cNakon \xc5\xa1to pak se on sada odlu\xc4\x8dio osnovati vlastitu knjigotiskaru u sl. k. gradu Vara\xc5\xbedinu, smatram se obvezatnim izdati mu vjerodostojnu svjedod\xc5\xbebu o njegovoj izvanrednoj sposobnosti, povezanoj s izvrsnim po\xc5\xa1tenjem, kako bih ga najbolje preporu\xc4\x8dio kod vrlo uva\xc5\xbeenih kraljevskih vlasti. Graz, 6. svibnja 1820. - Johann Arndt Kinreich, vlastoru\xc4\x8dno._NEWLINE_Tiskara je i slu\xc5\xbebeno zapo\xc4\x8dela s radom 30. o\xc5\xbeujka 1821., a materijale je tiskala na kajkavsko-hrvatskom, njema\xc4\x8dkom i latinskom jeziku._NEWLINE_Prvo tiskano djelo tiskare bilo je djelo Antuna Ro\xc5\xbei\xc4\x87a (Pervi temelji dia\xc4\x8dkoga jezika za po\xc4\x8detnike), te jo\xc5\xa1 dva djela istog autora, tiskana 1822. i 1823. (Vocabularium ili re\xc4\x8dnik najpotrebne\xc5\xa1eh re\xc4\x8dih vu treh jezikah sader\xc5\xbeavaju\xc4\x87i i Kratki zavjetek zemaljskoga ispisivanja, Horvatske i Vugerske zemlje, i oneh orsagov, koji su s vugerskom krunom sjedinjeni). Na kajkavsko-hrvatskom jeziku u tiskari su tiskana jo\xc5\xa1 i djela Josipa Vra\xc4\x8dana, Ignjata Krstijanovi\xc4\x87aa, Josipa Severa, Jakoba Lovren\xc4\x8di\xc4\x87a, Tome Miklou\xc5\xa1i\xc4\x87a i drugih. Sangilla je izdavao i perodi\xc4\x8dke publikacije. Tako je 1821. iza\xc5\xa1ao Horvatski kalendar, a 1829. Warasdiner Schreibkalender._NEWLINE_Sangila je 1832. obolio i iste godine preminuo. Izme\xc4\x91u ostaloga, u oporuci je naveo da \xc5\xbeeli da se tiskara proda na dra\xc5\xbebi zbog toga jer se njegov sin Ivan nije posvetio tiskarstvu. Na javnoj dra\xc5\xbebi odr\xc5\xbeanoj 25. lipnja 1833. tiskaru je za 4000 forinti kupio njegov zet Josip Platzer i tako nastavio djelatnost.'