b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xbcnchen\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xbcnchen je povr\xc5\xa1inom jedan od najve\xc4\x87ih gradova Njema\xc4\x8dke (310,43 km\xc2\xb2). To\xc4\x8dka s najve\xc4\x87om nadmorskom visinom iznosi 579 m dok najni\xc5\xbea to\xc4\x8dka iznosi 482 m (prosjek 519 m n/m). _NEWLINE_Rijeka Isar te\xc4\x8de kroz podru\xc4\x8dje grada u du\xc5\xbeini od 13,7 km s jugozapada na sjeveroistok. Poznate ade su Museumsinsel (Otok muzeja) na kojoj se nalazi Deutsches Museum (Njema\xc4\x8dki muzej), jedan od najve\xc4\x87ih tehni\xc4\x8dkih muzeja na svijetu. U neposrednoj blizini nalazi se i Praterinsel. U daljoj okolini grada postoje i neka ve\xc4\x87a ledenja\xc4\x8dka jezera, poput jezera Ammer, jezera W\xc3\xb6rth i jezera Starnberger. Nadalje, teku\xc4\x87ice su rijeka W\xc3\xbcrm, koja izvire iz jezera Starnberger i protje\xc4\x87e kroz zapadni M\xc3\xbcnchen. Potok Hachinger, koji na teritorij grada ulazi na jugoistoku kod Perlacha i ponire kod Neuperlacha, kao i mnogi gradski potoci koji se odvajaju od Isara poput Eisbacha, Auer M\xc3\xbchlbacha, koji na svom putu kroz grad prvo protje\xc4\x8de kroz M\xc3\xbcnchenski zoolo\xc5\xa1ki vrt Hellabrunn, te Brunnbach. Gradski su potoci najve\xc4\x87im dijelom postavljeni uzdu\xc5\xbe Isara, neki prolaze i centrom grada, danas uglavnom kroz podzemne cijevi. Jezera unutar gradskog podru\xc4\x8dja su jezero Kleinhesselocher u Engleskom vrtu, jezero u Olimpijskom parku kao i jezera Lerchenauer, Fasanerie i Feldmochinger, koja se nalaze na sjeveru M\xc3\xbcnchena.\n_START_SECTION_\nRaspon\n_START_PARAGRAPH_\nUkupna povr\xc5\xa1ina grada M\xc3\xbcnchena iznosi 31.043 ha; time je M\xc3\xbcnchen nakon Berlina, Hamburga, K\xc3\xb6lna, Dresdena i Bremena po povr\xc5\xa1ini 6. grad u Njema\xc4\x8dkoj. 44% povr\xc5\xa1ine zauzimaju zgrade i pripadaju\xc4\x87a slobodna podru\xc4\x8dja, 16,9% otpada na poljoprivredno zemlji\xc5\xa1te, 16,5% na prometne povr\xc5\xa1ine, 14,7% na rekreacijske povr\xc5\xa1ine, 4,4% na \xc5\xa1ume, 1,2% na vodene povr\xc5\xa1ine te daljnjih 2,2% na ostale povr\xc5\xa1ine. Du\xc5\xbeina granice koja okru\xc5\xbeuje M\xc3\xbcnchen iznosi 117,4 km. Najve\xc4\x87i raspon podru\xc4\x8dja grada iznosi 20,9 km u pravcu sjever\xe2\x80\x94jug te 26,8 km u pravcu istok\xe2\x80\x94zapad.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nGrad M\xc3\xbcnchen le\xc5\xbei na prijelaznom podru\xc4\x8dju izme\xc4\x91u vla\xc5\xbene atlantske i suhe kontinentalne klime. Zna\xc4\x8dajni faktor po utjecaju na vrijeme su i Alpe koje predstavljaju srednjoeuropsku i Dunav koji predstavlja regionalnu klimatsku granicu. Na temelju ovih pretpostavki vrijeme je relativno promjenjivo. Vjetar fen kroz cijelu godinu donosi neredovito tople, suhe zra\xc4\x8dne struje s juga. Povezano s time je i dobra vidljivost - a posebno i poznato bavarsko-plavo nebo, tako da se i Bavarske Alpe vrlo jasno vide. Dosada najvi\xc5\xa1a slu\xc5\xbebeno izmjerena temperatura iznosila je 37,2 \xc2\xb0C izmjerenih u srpnju 1983. M\xc3\xbcnchen je zbog svoje blizine Alpama i snijegom najbogatiji veliki grad Njema\xc4\x8dke. Statistike su pokazale da je ju\xc5\xbeni dio grada najsun\xc4\x8daniji. Sjeverni je maglovitiji. Zapadni dio je su\xc5\xa1i od isto\xc4\x8dnog. To je uglavnom zbog visinskih razlika unutar grada koje generiraju odre\xc4\x91ene mikroklime, kao i zbog podjele grada u smjeru istok-zapad kroz rijeku Isar.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nGrad M\xc3\xbcnchen ima pribli\xc5\xbeno 1,4 milijuna stanovnika i time je, prema broju stanovnika, tre\xc4\x87i njema\xc4\x8dki i dvanaesti grad u Europskoj uniji. Urbani pojas s predgra\xc4\x91ima (Planungsregion M\xc3\xbcnchen) ima 2,6 milijuna stanovnika, a konurbacija M\xc3\xbcnchen-Augsburg-Rosenheim 4,65 milijuna. Broj nezaposlenih kretao se 2005. oko 82.000 (6,07%)._NEWLINE_U M\xc3\xbcnchenu \xc5\xbeivi 372.801 stranaca (26,48%; 31. prosinca 2013.) od kojih je najve\xc4\x87i broj Turaka (39.857), Hrvata (26.070), Grka (25.574), Talijana (24.337), Austrijanaca (21.579) i Poljaka (20.103). Ukupno 44% stranaca sa stalnim prebivali\xc5\xa1tem u M\xc3\xbcnchenu potje\xc4\x8de iz zemalja EU._NEWLINE_Prema vjerskoj opredijeljenosti u prosincu 2013. godine 34,7%  stanovnika izjasnilo se kao katolici, 12,5% kao protestanti, a  52,5% su neke druge vjere ili nisu vjerski opredijeljeni._NEWLINE_Hrvatska katoli\xc4\x8dka \xc5\xbeupa bl. Alojzija Stepinca u M\xc3\xbcnchenu, kojom upravljaju franjevci splitske provincije Presvetoga Otkupitelja, a koja ima 42 tisu\xc4\x87e \xc5\xbeupljana, najve\xc4\x87a je hrvatska katoli\xc4\x8dka zajednica u iseljeni\xc5\xa1tvu.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xbcnchen se u dokumentima prvi puta spominje 1158., kad je Henrik Lav, vojvoda Bavarske i Saske, pored ve\xc4\x87 postoje\xc4\x87eg samostana na mjestu dana\xc5\xa1njeg Ludvigovog mosta sagradio most kod otoka na Isaru. Heinrich je u jednoj sva\xc4\x91i oko prevlasti sru\xc5\xa1io ve\xc4\x87 postoje\xc4\x87i most biskupa iz Freisinga koji je bio kod Unterf\xc3\xb6ringa, kako bi izvukao korist od trgovine solju. S mostom, a time i trgovinom soli, M\xc3\xbcnchen je odlukom cara Fridrika Barbarosse dobio status trgovi\xc5\xa1ta, pravo ubiranja carine i pravo na kovanje vlastitog novca. Ve\xc4\x87 nepunih dvadeset godina kasnije, 1175., M\xc3\xbcnchenu je dodijeljen status grada te su oko njega sagragra\xc4\x91eni prvi obrambeni bedemi. Kad je 1180. Henrik pao u nemilost cara, Bavarska je pripala obitelji Wittelsbach a M\xc3\xbcnchen je dobio biskup iz Freisinga. 1240. je i M\xc3\xbcnchen do\xc5\xa1ao u posjed Wittelsbachovih i ve\xc4\x87 1255., nakon prve podjele zemlje, postao sjedi\xc5\xa1te vojvodstva._NEWLINE_Vojvoda Ludwig V. postao je njema\xc4\x8dki kralj 1314., a 1328. i car, pa je M\xc3\xbcnchen, kao njegovo sjedi\xc5\xa1te, opasan i drugim krugom zidina, \xc5\xa1to ga je zna\xc4\x8dajno pove\xc4\x87alo. Od tog su vremena boje M\xc3\xbcnchena, crna i zlatna, i boje starog carstva. Krajem 14. stolje\xc4\x87a po\xc4\x8dinju pobune gra\xc4\x91anstva protiv vojvoda, pa se sjedi\xc5\xa1te vlade premje\xc5\xa1ta iz Starog dvora u novu rezidenciju na rubu grada. Godine 1442. \xc5\xbdidovi su protjerani iz grada._NEWLINE_U vrijeme kasne gotike grad ponovo pro\xc5\xbeivljava kulturni procvat, a 1506. godine, nakon ponovnog ujedinjenja zemlje, opet postaje glavni grad \xc4\x8ditave Bavarske. Nakon toga dolazi do opadanja utjecaja gra\xc4\x91anstva, a Wittelsbachovci preuzimaju odlu\xc4\x8divanje o razvoju grada. M\xc3\xbcnchen postaje centar renesanse, ali i protureformacije. U vrijeme vojvode Maksimilijana I. Bavarskog M\xc3\xbcnchen 1623. postaje sjedi\xc5\xa1te kneza izbornika, ali ga iste godine okupiraju \xc5\xa1vedske trupe. Da izbjegne uni\xc5\xa1tenje, M\xc3\xbcnchen je morao platiti veliku otkupninu i dati taoce. Kad je 1648. zavr\xc5\xa1io Tridesetogodi\xc5\xa1nji rat, grad se otvorio talijanskom baroku._NEWLINE_U vrijeme \xc5\xa0panjolskog rata za nasljedstvo 1704. M\xc3\xbcnchen na vi\xc5\xa1e godina dospijeva pod okupaciju Habsburga, jer se knez izbornik Maksimilijan II. stavio na stranu Francuske. Jedan ustanak gra\xc4\x91ana i seljaka je zavr\xc5\xa1io Sedlingerskim krvavim Bo\xc5\xbei\xc4\x87em, a nakon \xc5\xa1to je knez izbornik Karlo VII. Albert bio okrunjen za cara, habsbur\xc5\xa1ke su trupe 1742. ponovo zaposjele grad._NEWLINE_Iako je u M\xc3\xbcnchenu jo\xc5\xa1 od 1328. bila carska rezidencija, njegov uspon ka velegradu je po\xc4\x8deo tek 450 godina kasnije. Pred kraj 18. stolje\xc4\x87a po\xc4\x8deo je naglo rasti, \xc5\xa1to je jo\xc5\xa1 ubrzano 1806. kad je postao glavni grad Napoleonove Kraljevine Bavarske. Oko 1700-te imao je jedva 24.000 stanovnika, ali uskoro se broj udvostru\xc4\x8davao svakih 30 godina tako da je 1871. bilo ve\xc4\x87 170.000 a 1933. je u M\xc3\xbcnchenu \xc5\xbeivjelo 840.000 stanovnika._NEWLINE_U vrijeme vladavine Ludwiga I., kralja Bavarske (1825.-1848.) M\xc3\xbcnchen postaje \xc5\xa1ire poznati grad umjetnosti i kulturni centar. Klasicisti Leo Klenze i Friedrich von G\xc3\xa4rtner oblikovali su Ludwigovu ulicu, K\xc3\xb6nigsplatz i Rezidenciju. Max II. (1848.-1864.) je posebno poticao razvoj dru\xc5\xa1tveno-humanisti\xc4\x8dkih znanosti, ali se bavio i gra\xc4\x91evinarstvom. U novoj maniri koja podsje\xc4\x87a na englesku gotiku zasnovao je "Maximilianstil" u kojem su sagra\xc4\x91ene zgrade u Maximilianstra\xc3\x9fe, danas jedne od najpreti\xc5\xbenijih ulica za kupovanje na kontinentu._NEWLINE_U vrijeme njegovog brata princa regenta Luitpolda (1886.-1912.) u M\xc3\xbcnchenu se odvija ogroman gospodarski i kulturni napredak. Izme\xc4\x91u ostalog, grade se Ulica princa regenta i Kazali\xc5\xa1te princa regenta. U vrijeme prijelaza stolje\xc4\x87a Schwabing do\xc5\xbeivljava procvat kao umjetni\xc4\x8dka \xc4\x8detvrt, u njega redovno svra\xc4\x87aju mnogobrojni poznati pisci i slikari. 1896. prvi put izlazi m\xc3\xbcnchenski \xc4\x8dasopis za kulturu Jugend a po njemu i umjetni\xc4\x8dki pravac tog vremena dobija ime Jugendstil. 1911. se osniva udru\xc5\xbeenje umjetnika Der Blaue Reiter (Plavi jaha\xc4\x8d). Thomas Mann je u svojoj pripovjetki Gladius Dei nadahnuto nazvao to razdoblje "M\xc3\xbcnchen blista"._NEWLINE_Po zavr\xc5\xa1etku Prvog svjetskog rata propala je, kratko nakon pada monarhije, u M\xc3\xbcnchenu komunisti\xc4\x8dka revolucija (vidi: Bavarska Sovjetska Republika), a u godinama koje su slijedile M\xc3\xbcnchen sve vi\xc5\xa1e postaje mjesto okupljanja i organiziranja _NEWLINE_nacionalsocijalisti\xc4\x8dkih aktivnosti. 1923. je pred Feldherrnhalle propao Hitlerov pu\xc4\x8d, ali je 1933. nakon preuzimanja vlasti, M\xc3\xbcnchen obuzdan kao i mnogi drugi gradovi. 1938. je sklopljen M\xc3\xbcnchenski sporazum kojim je odobreno Njema\xc4\x8dkom Reichu da priklju\xc4\x8di \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dku. Kao i ve\xc4\x87ina njema\xc4\x8dkih velikih gradova, i M\xc3\xbcnchen je pretrpio ogromna razaranja Savezni\xc4\x8dkog bombardiranja velikih povr\xc5\xa1ina t.zv. "tepih" bombardiranjem u Drugom svjetskom ratu._NEWLINE_Nakon obnove koja se uglavnom orijentirala na obnovu povijesnog izgleda grada, M\xc3\xbcnchen se nakon Drugog svjetskog rata razvio kao High-Tech podru\xc4\x8dje, a osim toga, tu su se razvile i mnoge firme uslu\xc5\xbenih djelatnosti, kao na primjer mediji, osiguranja i banke. I turizam je, potaknut zna\xc4\x8dajnim muzejima (na pr. Stara, Nova i Pinakoteka moderne) i drugim znamenitostima do\xc5\xbeivio zna\xc4\x8dajan rast. 1972. je M\xc3\xbcnchen bio doma\xc4\x87in XX. ljetnih Olimpijskih igara koje su bile zasjenjene atentatom palestinskih terorista. Za potrebe Olimpijskih igara je zna\xc4\x8dajno pro\xc5\xa1iren javni prijevoz koji od tada podzemnom i nadzemnom \xc5\xbeeljeznicom povezuje i \xc5\xa1ire podru\xc4\x8dje grada. Centar povijesnog dijela grada je tada preure\xc4\x91en u pje\xc5\xa1a\xc4\x8dku zonu._NEWLINE_Pred vratima grada je 1992. otvoren nova zra\xc4\x8dna luka, stara zra\xc4\x8dna luka M\xc3\xbcnchen-Riem je zatvorena a na njenom podru\xc4\x8dju je izgra\xc4\x91en sajamski grad Riem. Na tom sajamskom podru\xc4\x8dju je 2005-te postavljena izlo\xc5\xbeba vrtlarstva.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nKao glavni grad pokrajne, M\xc3\xbcnchen je sjedi\xc5\xa1te Bavarskog pokrajinskog parlamenta (Landtag) i vlade. M\xc3\xbcnchen je i sjedi\xc5\xa1te nekoliko ni\xc5\xbeih regionalnih uprava. Tradicionalno u M\xc3\xbcnchenu prevladavaju stranke lijevog centra, \xc5\xa1to u Bavarskoj predstavlja gotovo rijetkost. Od 1993. M\xc3\xbcnchenom upravlja gradona\xc4\x8delnik Christian Ude (SPD). M\xc3\xbcnchensku gradsku vije\xc4\x87nicu trenutno predvodi koalicija SPD-a, Stranke zelenih i jedan vije\xc4\x87nik s Roza liste (stranke koja se zala\xc5\xbee za prava homoseksualaca i lezbijki).\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xbcnchen je me\xc4\x91unarodno poznat po svojoj zbirci stare i klasi\xc4\x8dne umjetnosti. Tako na primjer Stara i Nova pinakoteka kao i Pinakoteka moderne uz Lenbachhaus spadaju u svjetski najpoznatije umjetni\xc4\x8dke muzeje. Njema\xc4\x8dki muzej dijelom s jedinstvenim tehni\xc4\x8dkim izlo\xc5\xa1cima koje godi\xc5\xa1nje posjeti vi\xc5\xa1e od milijun posjetitelja spada u najposje\xc4\x87enije muzeje Europe. Ali i druge zbirke spadaju me\xc4\x91u najpoznatije u Njema\xc4\x8dkoj, kao Etnolo\xc5\xa1ki muzej (V\xc3\xb6lkerkundemuseum), Arheolo\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavna zbirka (Arch\xc3\xa4ologische Staatssammlung), M\xc3\xbcnchenski gradski muzej na trgu Svetog Jakova. Nadalje, u centru su jo\xc5\xa1 i Bavarska dr\xc5\xbeavna opera, Bavarsko dr\xc5\xbeavno glumi\xc5\xa1te koje ima svoju glavnu pozornicu u nekada\xc5\xa1njem Rezidencijalnom kazali\xc5\xa1tu kao i M\xc3\xbcnchenske komorne igre koje su jedan od vode\xc4\x87ih ansambala na njema\xc4\x8dkom govornom podru\xc4\x8dju. Me\xc4\x91uregionalno su poznate i druge kulturne priredbe, kao \xc5\xa1to su Operne sve\xc4\x8dane igre i Filmski festival. Poznati M\xc3\xbcnchenski Oktoberfest na livadi Theresienwiese je najve\xc4\x87a narodna zabava, a posje\xc4\x87uju ju turisti iz cijelog svijeta._NEWLINE_U lipnju se odr\xc5\xbeava manifestacija Bennofest, koja se odr\xc5\xbeava uz blagdan sv. Benna, za\xc5\xa1titnika grada M\xc3\xbcnchena.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dajne zgrade\n_START_PARAGRAPH_\nMarienplatz se smatra centrom M\xc3\xbcnchena i smje\xc5\xa1ten je, okru\xc5\xbeen Novom i Starom vije\xc4\x87nicom, upravo u sredi\xc5\xa1tu povijesnog srca grada. Na svega nekoliko koraka od ovog trga nalazi se Petrova crkva u M\xc3\xbcnchenu, najstarija crkva starog dijela grada, \xc4\x8dija prva gradnja potje\xc4\x8de jo\xc5\xa1 iz romanike. Ju\xc5\xbeno od toga je Asamova crkva, \xc4\x8dija je unutra\xc5\xa1njost opremljena rasko\xc5\xa1nim rokokoom. Za\xc5\xa1titni znak grada je u blizini sagra\xc4\x91ena goti\xc4\x8dka Frauenkirche sa svoja dva markantna tornja. Odavde su mnoge znamenitosti vrlo blizu, kao primjerice Michaelskirche, najve\xc4\x87a renesansna crkva sjeverno od Alpa, rezidencija i tr\xc5\xbenica._NEWLINE_Ju\xc5\xbeno od rezidencije, ispred opere, po\xc4\x8dinje Maximilianstra\xc3\x9fe, u 19. stolje\xc4\x87u zami\xc5\xa1ljena kao paradna ulica, a vodi od centra povijesnog dijela grada prema istoku preko Isara u pravcu Maximilianuma, sjedi\xc5\xa1tu bavarskog parlamenta. Danas je to ulica luksuznih trgovina._NEWLINE_Na sjeveru centra grada, neposredno ispred rezidencije, nalazi se Odeonsplatz s Feldherrnhalle i baroknom Theatinerkirche. Odavde prema sjeveru vodi druga rasko\xc5\xa1na ulica M\xc3\xbcnchena, Ludvig-Leopoldova ulica, pored Ludwig-Maximilians-univerziteta i Triumfalnih vrata kroz Schwabing van iz grada._NEWLINE_Nedaleko od Njema\xc4\x8dkog muzeja i Kulturnog centra Gasteig nalazi se, u Au Milerovo javno kupali\xc5\xa1te, otvoreno 1901. nakon \xc4\x8detiri godina gradnje, sagra\xc4\x91eno u jugendstilu. To je najstariji javni bazen u M\xc3\xbcnchenu._NEWLINE_Jo\xc5\xa1 jedno va\xc5\xbeno mjesto je sjeverozapadno od starog centra grada, K\xc3\xb6nigsplatz s gliptotekom i Dr\xc5\xbeavnom anti\xc4\x8dkom zbirkom._NEWLINE_ _NEWLINE_Malo postrani od centra u smjeru zapada je dvorac Nymphenburg koji je jedinstvena kompozicija parkova i zgrada, a bio je i ljetna rezidencija Wittelsbachovih. Parkovi se neposredno nadovezuju na botani\xc4\x8dki vrt s njegovim klijali\xc5\xa1tima. Iza zidina dvorca je i kasnogoti\xc4\x8dki dvorac Blutenburg._NEWLINE_U sjevernom dijelu grada nalazi se Olimpijski park sagra\xc4\x91en za potrebe Ljetnih Olimpijskih igara 1972.. Arhitektonska kompozicija olimpijskog stadiona, dvorane s bazenima i olimpijske dvorane, posebno je radi krovne konstrukcije, koja se izvanredno uklapa u bre\xc5\xbeuljkastu okolinu parkova, svjetski poznata. Tu se nalazi i jo\xc5\xa1 1969. otvoren Olimpijski toranj._NEWLINE_Sljede\xc4\x87e zna\xc4\x8dajno sportsko mjesto je i na sjevernom rubu grada 2005. otvorena Allianz arena u kojoj se odr\xc5\xbeavaju doma\xc4\x87e nogometne utakmice izme\xc4\x91u FC Bayern M\xc3\xbcnchena i TSV 1860 M\xc3\xbcnchena._NEWLINE_U M\xc3\xbcnchenu ima oko 1200 vodoskoka, od toga je oko 700 gradskih. Najstariji je Fischbrunnen na Marienplatzu. Jo\xc5\xa1 jedan zna\xc4\x8dajni vodoskok je Wittelsbacher Brunnen na Lenbachplatzu, koji je projektirao Adolf von Hildebrand.\n_START_SECTION_\nParkovi\n_START_PARAGRAPH_\nVrlo poznat je Engleski vrt koji se prote\xc5\xbee od centra grada do njegove sjeverne granice, i sa svojih 3,7 km\xc2\xb2 je ve\xc4\x87i od Central parka u New Yorku. Zna\xc4\x8dajan je i Olimpijski park, koji uz nekoliko jezera sa svog bre\xc5\xbeuljka pru\xc5\xbea izvrstan pogled na grad.Pored toga, postoje i drugi brojni parkovi i zelene povr\xc5\xa1ine, kao na primjer Westpark ili Schlosspark Nymphenburg koji ljeti grad \xc4\x8dine vrlo zelenim. Na sjevernom rubu grada su tri barokna dvorca u parku Schloss Schleissheima._NEWLINE_Dolina Isara je uska i duga\xc4\x8dka zelenilom obrasla parkovna povr\xc5\xa1ina koja je u okviru priprema za vrtnu izlo\xc5\xbebu 2005. djelomi\xc4\x8dno renaturirana. Cijeli grad se mo\xc5\xbee prije\xc4\x87i od sjevera na jug dolinom Isara pje\xc5\xa1ice ili biciklom. Podru\xc4\x8dje uz Isar oko Njema\xc4\x8dkog muzeja je omiljeno izleti\xc5\xa1te za ro\xc5\xa1tilj i kupanje._NEWLINE_Za vrtnu izlo\xc5\xbebu 2005. su na isto\xc4\x8dnom dijelu grada ure\xc4\x91eni prostrani novi parkovi.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema jednoj uporednoj studiji, izme\xc4\x91u 50 najve\xc4\x87ih njema\xc4\x8dkih gradova, M\xc3\xbcnchen ima najve\xc4\x87u gospodarsku snagu i najvi\xc5\xa1u kvalitetu \xc5\xbeivota. Gospodarski \xc4\x8dasopis Kapital je rangirao gradove prema gospodarskim perspektivama. Na prvom mjestu je M\xc3\xbcnchen, a slijede Stuttgart, D\xc3\xbcsseldorf i Hamburg. U broju 2/2005 Kapital je objavio ranglistu koju je izradio Institut za istra\xc5\xbeivanje gospodarstva Feri iz Bad Homburga istra\xc5\xbeuju\xc4\x87i kako \xc4\x87e rasti zaposlenost, broj stanovnika i kupovna snaga u 60 najva\xc5\xbenijih njema\xc4\x8dkih gradova.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1992. je otvorena Zra\xc4\x8dna luka M\xc3\xbcnchen Franz-Josef-Strauss u Erdinger Moosu, 29 km od grada. Zra\xc4\x8dna luka je 2004. sa 26,8 mil. putnika bila druga u Njema\xc4\x8dkoj, a osma u Europi. Nakon \xc5\xa1to je Lufthansa odlu\xc4\x8dila uz Frankfurt na Majni paralelno razviti i M\xc3\xbcnchen, on je sve bolje me\xc4\x91unarodno povezan. Zbog velikog rasta broja putnika, izgra\xc4\x91en je novi terminal i otvoren 2003. Odluka da se do 2011. sagradi i tre\xc4\x87a uzletno-sletna staza se jo\xc5\xa1 uvijek osporava. Nastojanje da se M\xc3\xbcnchen sa zra\xc4\x8dnom lukom pove\xc5\xbee transrapid prugom, \xc5\xa1to podr\xc5\xbeavaju Savezna pokrajina Bavarska i Savezna vlada, Gradska skup\xc5\xa1tina M\xc3\xbcnchena odbija prihvatiti zbog velikih tro\xc5\xa1kova. Takva bi veza skratila vo\xc5\xbenju do zra\xc4\x8dne luke na 9 minuta, a i povezala bi ju s mre\xc5\xbeom Njema\xc4\x8dke \xc5\xbeeljeznice._NEWLINE_M\xc3\xbcnchen je dobro povezan s me\xc4\x91unarodnom mre\xc5\xbeom \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkih pruga. Sa M\xc3\xbcnchenskog glavnog kolodvora kre\xc4\x87u ICE-vlakovi u svim smjerovima, a postoje i jo\xc5\xa1 dva me\xc4\x91unarodna odnosno me\xc4\x91ugradska kolodvora, Kolodvor M\xc3\xbcnchen-Pasing i M\xc3\xbcnchen-Ost. Za promet roba postoji i ran\xc5\xbeirni kolodvor M\xc3\xbcnchen-sjever._NEWLINE_I mre\xc5\xbea autocesta je oko M\xc3\xbcnchena vrlo gusta. Prema i iz M\xc3\xbcnchena vodi niz od osam autocesta u svim smjerovima._NEWLINE_I prigradski je promet vrlo dobro razvijen. Postoji 10 linija prigradske \xc5\xbeeljeznice, 6 linija podzemne, 12 tramvajskih i veliki broj autobusnih linija.'