b'\n_START_ARTICLE_\nHolocensko masovno izumiranje\n_START_SECTION_\nMasovna izumiranja\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom povijesti planete Zemlje \xc5\xbeivi je svijet na njoj bio izlo\xc5\xbeen povremenim masovnim izumiranjima nakon kojih je evolucija pre\xc5\xbeivjelih vrsta krenula drugim putem od onoga kojim se do tada kretala. Do prvog od tih masovnih izumiranja dolazi oko 100 milijuna godina nakon Kambrijske eksplozije kada nastaju sva mnogostani\xc4\x8dna \xc5\xbeiva bi\xc4\x87a na planeti. Tijekom prvog izumiranja prije oko 443 milijuna godina umire oko 50% svih \xc5\xbeivih bi\xc4\x87a. Do drugog masovnog izumiranja dolazi prije oko 374 milijuna godina i ono najvi\xc5\xa1e poga\xc4\x91a \xc5\xbeivot u moru. Tada je potpuno izumrlo oko 19\xc2\xa0% svih porodica \xc5\xbeivih organizama. Posljedica tog istrijebljenja postaje planetarna dominacija Synapsida, gmazova predaka sisavcima koja traje sve do sljede\xc4\x87eg izumiranja prije 251 milijun godina i koje je ujedno i najve\xc4\x87e poznato u povijesti. Tijekom njega \xc4\x87e biti istrijebljeno 96\xc2\xa0% svih morskih organizama, 70% kralje\xc5\xbenjaka, a ujedno je i jedino izumiranje koje dovodi do masovnog nestanka kukaca i biljaka, a nova dominantna vrsta na planeti postaju dinosauri pretci dana\xc5\xa1njih gmazova. Ovaj \xc4\x87e razvoj vrsta biti potvr\xc4\x91en tek "manjim" izumiranjem pred oko 199 milijuna godina, nakon kojega su jedini pre\xc5\xbeivjeli prasisavci veli\xc4\x8dine mi\xc5\xa1a. Do posljednjeg poznatog masovnog izumiranja prije utjecaja \xc4\x8dovjeka dolazi pred 65 milijuna godina kada su nestali dinosauri, a mjesto dominantnog \xc5\xbeivotinjskog oblika preuzimaju sisavci.\n_START_SECTION_\nPrapovijest\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom razdoblja ljudske prapovijesti i prije pojave poljoprivrede sve je ve\xc4\x87i broj Homo sapiensa \xc5\xbeivio od lova na divlje \xc5\xbeivotinje. Iako i dan danas postoje \xc5\xbeestoke rasprave me\xc4\x91u paleontolozima o razlozima holocenskog izumiranja (utjecaj ljudskog lova s jedne strane i klimatske promjene s druge), svi se sla\xc5\xbeu oko \xc4\x8dinjenice da su ljudi lovili i jeli tada\xc5\xa1nje \xc5\xbeivotinje po\xc5\xa1to se ostatci mamuta, sabljozubog tigra, stepskog bizona, divovskog jelena, europskog spiljskog lava, velikog klokana i sli\xc4\x8dnih nalaze u \xc5\xa1piljama gdje su oni \xc5\xbeivjeli. Paleontolozi koji se protive ulozi \xc4\x8dovjeka u ovim prapovijesnim izumiranjima navode kao glavni razlog izumiranja klimatske promjene do kojih dolazi u to doba, dok zagovornici teorije \xc4\x8dovjekovog utjecaja, tj. lova koje dovodi do istrjebljenja ukazuju na \xc4\x8dinjenicu da je dolazak Homo sapiens na neko podru\xc4\x8dje uvijek prethodio masovnom istrjebljenju drugih vrsta. Tako se dogodilo u Australiji prije oko 50 000 godina, pa potom na ameri\xc4\x8dkom kontinentu prije oko 13 000 godina itd.\n_START_SECTION_\nModerno doba\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom razdoblja pisane povijesti veza izme\xc4\x91u utjecaja \xc4\x8dovjeka i istrijebljenja vrsta je van svake sumnje dokazana jo\xc5\xa1 u doba Rimskog Carstva, koje je organizirano lovilo divlje \xc5\xbeivotinje za gladijatorske borbe. Primjeri \xc5\xbertava tog istrijebljenja na podru\xc4\x8dju Rimskog Carstva jesu europsko divlje govedo, azijski lav, sjeverno afri\xc4\x8dki slon i drugi._NEWLINE_Razvojem tehnologije i otkrivanjem novih otoka i kontinenata od strane naroda Polinezije, a potom i europskih kolonijalnih sila opseg istrijebljenja se bitno uve\xc4\x87ao. Procjenjuje se da su samo poline\xc5\xbeani istrijebili 2000 vrsta tijekom svog naseljavanja Pacifika, a zajedni\xc4\x8dkim djelovanjem crna\xc4\x8dkih doseljenika Madagaskara i europskih sila tamo\xc5\xa1nja je megafauna u potpunosti istrijebljena. Do istrijebljenja koje vr\xc5\xa1e europljani tijekom kolonijalne ekspanzije ponekad dolazi radi lova, a ponekad i neizravno uno\xc5\xa1enjem alohtonih \xc5\xbeivotinjskih vrsta u novi okoli\xc5\xa1 (npr. mi\xc5\xa1evi s brodova). Nove su vrste \xc4\x8desto brzo uni\xc5\xa1tile mjesnu faunu koja protiv njih nije imala u\xc4\x8dinkovitu obranu.\n_START_SECTION_\nSada\xc5\xa1njost\n_START_PARAGRAPH_\nIstra\xc5\xbeivanje Ameri\xc4\x8dkog muzeja prirodne povijesti iz 1998. koje je provedeno me\xc4\x91u stru\xc4\x8dnjacima ukazalo je da 70\xc2\xa0% njih smatra da se \xc5\xbeivotinjski i biljni svijet na na\xc5\xa1oj planeti nalazi u doba Holocenskog masovnog izumiranja. Harvardski stru\xc4\x8dnjak Edward Osborne Wilson je 2010. godine izra\xc4\x8dunao da \xc4\x87e do 2100. godine 50\xc2\xa0% svih vi\xc5\xa1ih \xc5\xbeivih organizama biti istrijebljeno, ako ljudska vrsta nastavi sa svojim dosada\xc5\xa1njim postupcima, dok je Peter Raven, predsjednik Ameri\xc4\x8dke asocijacije za napredak znanosti, dao jo\xc5\xa1 crniju izjavu rije\xc4\x8dima: "Ako se nastavi ovaj proces istrijebljenja koji je nekoliko stotina puta br\xc5\xbei od prirodnog procesa izumiranja, polovica svih \xc5\xbeivih bi\xc4\x87a biti \xc4\x87e ugro\xc5\xbeena do kraja 21. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Po podacima UN-ove Me\xc4\x91unarodnog saveza za za\xc5\xa1titu prirode 2007. godine se na listi ugro\xc5\xbeenih vrsta na\xc5\xa1lo 40% svih vodozemaca, 20% sisavaca, 14% ptica itd.'