b'\n_START_ARTICLE_\nGojko Bori\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nGojko Bori\xc4\x87 (Podgora, 29. rujna 1932.), hrvatski je novinar, publicist i prevoditelj.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nGojko Bori\xc4\x87 rodio se je u Podgori 1932. godine. Pu\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu zavr\xc5\xa1io u rodnom mjestu. Za vrijeme Drugoga svjetskog rata morao s obitelji, u studenome 1942. godine, pobje\xc4\x87i najprije u Italiju, a kasnije u Egipat (izbjegli\xc4\x8dki logor El Shatt kod Sueza). Nakon povratka u Jugoslaviju nastavio je gimnazijsko \xc5\xa1kolovanje u Makarskoj i Zagrebu. Srednju tehni\xc4\x8dku gra\xc4\x91evinsku \xc5\xa1kolu poha\xc4\x91ao je u Splitu. Skupa s nekoliko istomi\xc5\xa1ljenika sudjelovao je u Splitu u poku\xc5\xa1aju izdavanja neovisnog \xc4\x8dasopisa mladih intelektualaca kr\xc5\xa1\xc4\x87anske orijentacije (1950.) pod nazivom Kritika, ali UDB-a je nasilno sprije\xc4\x8dila izlazak \xc4\x8dasopisa.\n_START_SECTION_\nEmigracija\n_START_PARAGRAPH_\nNakon toga Bori\xc4\x87 s jo\xc5\xa1 trojicom istomi\xc5\xa1ljenika 1954. godine bje\xc5\xbei preko Karavanki u Austriju. U Grazu je poku\xc5\xa1ao studirati arhitekturu. Godinu dana bio je na studiju \xc5\xa1panjolskog jezika u Madridu. Ve\xc4\x87 kao mladi emigrant u Austriji po\xc4\x8dinje sura\xc4\x91ivati s knji\xc5\xbeevnim kritikama i kasnije politi\xc4\x8dkim ra\xc5\xa1\xc4\x8dlambama u Hrvatskoj reviji (Buenos Aires). U Madridu je objavio prve radove u Hrvatskoj Dr\xc5\xbeavi (tada\xc5\xa1nji gl. urednik Luka Brajnovi\xc4\x87, kasnije poznati \xc5\xa1panjolski profesor publicistike na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Pamploni). Iz \xc5\xa0panjolske odlazi ponovno u Austriju i onda u Njema\xc4\x8dku (1962.) gdje kona\xc4\x8dno dobiva zaposlenje u njema\xc4\x8dkoj me\xc4\x91unarodnoj RTV postaji Deutsche Welle (K\xc3\xb6ln). Tu je djelovao kao prevoditelj, spiker, reporter, komentator, urednik i na kraju 35. godi\xc5\xa1njeg rada kao ravnatelj Hrvatske redakcije._NEWLINE_Paralelno s djelovanjem kao njema\xc4\x8dki novinar (pi\xc5\xa1e u stru\xc4\x8dnom \xc4\x8dasopisu za isto\xc4\x8dna pitanja Osteuropa, Aachen) sura\xc4\x91uje u hrvatskim emigrantskim publikacijama Nova Hrvatska (London), Poruka slobodne Hrvatske (London) i Kroatische Berichte (Koblenz), \xc4\x8diji je bio i suosniva\xc4\x8d. Prevodio je njema\xc4\x8dku poeziju na hrvatski (Hrvatska revija, Mogu\xc4\x87nosti, Split i Republika, Zagreb). Sudjelovao je na Simpoziju hrvatskih emigrantskih intelektualaca u \xc5\xa0vicarskoj. Nakon osamostaljenja Hrvatske po\xc4\x8dinje pisati politi\xc4\x8dke analize u Vjesniku i postaje stalni dopisnik Slobodne Dalmacije iz Bonna. U tim novinama izlazi desetak godina njegova kolumna "S inozemnog vidikovca". Knjigu istoga naslova s odabranim \xc4\x8dlancima iz vremena emigracije i kasnije objavila je Erasmus Naklada, Zagreb, god. 1995. Sura\xc4\x91uje i u drugim hrvatskim publikacijama s politi\xc4\x8dkim analizama i knji\xc5\xbeevnim osvrtima, primjerice u Vijencu, Hrvatskoj reviji i Mostu - The Brodge. Stalni je suradnik tjednika Hrvatski tjednik (Zadar).'