b'\n_START_ARTICLE_\nHerman Hertzberger\n_START_PARAGRAPH_\nHerman Hertzberger (6. srpnja 1932.), nizozemski arhitekt.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je 1932. godine u Berlinu. Nakon studija u Delftu, godine 1958. otvara vlastiti ured. Izme\xc4\x91u 1959. i 1963. ure\xc4\x91uje nizozemski \xc4\x8dasopis Forum, s Aldom van Eyckom, Jaapom Bakemom i drugima. Godine 1970. postaje profesor Tehni\xc4\x8dkog Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Delftu. Od 1975. po\xc4\x8dasni je \xc4\x8dlan Belgijske Kraljevske Akademije, a od 1982. do 1993. gostuju\xc4\x87i profesor u \xc5\xbdenevi. Nakon 1990. postaje profesor na Berlage Institutu u Amsterdamu.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nUz Alda van Eycka, Hertzberger je bio klju\xc4\x8dan utjecaj u nizozemskom pokretu strukturalizma tokom \'60ih godina. Vjerovao je da zadatak arhitekta nije dati konkretno rje\xc5\xa1enje, ve\xc4\x87 omogu\xc4\x87iti prostorni okvir unutar kojega \xc4\x87e korisnici ostvariti svoje potrebe za prostorom. Njegov pristup u arhitekturi preispituje modernisti\xc4\x8dko vjerovanje da "forma slijedi funkciju", te razbija krutu formu arhitekture na fleksibilnu strukturu, \xc4\x8diji je cilj omogu\xc4\x87iti razne oblike aktivnosti svojim korisnicima. Neki od va\xc5\xbenih primjera Hertzbergerove arhitekture su zgrada osiguravaju\xc4\x87eg dru\xc5\xa1tva Centraal Beheer u Apeldoorn (1970.\xe2\x80\x93\'72.), Daigoonwoningen u Delft (1968-1971) , Montessori \xc5\xa1kola u Delft (1966.-\'70.), radionica tekstila Lin Mij u Amsterdam (1962.-\'64., kasnije sru\xc5\xa1ena) te zgrada Ministarstva rada i socijalne skrbi u Haag._NEWLINE_Hertzberger u oblikovanju svoje arhitekture na poeti\xc4\x8dan na\xc4\x8din koristi jednostavne, vrlo ekonomi\xc4\x8dne materijale, dovode\xc4\x87i do izra\xc5\xbeaja \xc4\x8disti volumen. Kompoziciju formira dodavanjem jednostavnih volumena (kubusa) u prostorni sklop. Prostore izme\xc4\x91u koristi kao prostore kontakta, socijalizacije. I u kasnijim razdobljima djelovanja Hertzberger ostaje doslijedan duhu suvremenoga, te upotrebljava nove materijale i tehnologije kao tvorce prostornih okvira kojima se njegova arhitektura bavi.'