b'\n_START_ARTICLE_\nPovijest Irske\n_START_SECTION_\nPrapovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi tragovi nasejenosti u Irskoj datiraju iz mezolitika (oko 6000. pr. Kr.). U 2. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87u pr. Kr. otok naseljavaju Kelti koji dru\xc5\xa1tvo organiziraju na principu klanova. Klanovi se do ranog srednjeg vijeka okupljaju u 5 kraljevstava zvanih Pet petina (irski: Cuig Cuigi): Ulaidh (Ulster), Midhe (Meath), Laighin (Leinster), Mumhain (Munster) i Connacht (Connaught). Rimljani nisu nikada osvojili Irsku (latinski: Hibernia) premda se njihov utjecaj osje\xc4\x87ao._NEWLINE_Pretkr\xc5\xa1\xc4\x87ansko razdoblje irske povijesti opisano je juna\xc4\x8dkim spjevovima okupljenima u cikluse, od kojih je najpoznatiji Ulsterski ciklus o kralju Conchobaru, junaku C\xc3\xba Chilainnu i njihovim sudrugovima.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x87anska Irska\n_START_PARAGRAPH_\nIrska se povezuje s ostatkom Europe tek prihva\xc4\x87anjem kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva, koje je prvi propovijedao u 5. stolje\xc4\x87u Sveti Patrik, budu\xc4\x87i svetac za\xc5\xa1titnik Irske. Nakon prihva\xc4\x87anja kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva dolazi do nagle uspostave brojnih opatija i samostanskih \xc5\xa1kola, a irski misionari (sv. Kolumban, sv. Galen, sv. Kilian i dr.) razvijaju \xc5\xa1iroku misijsku djelatnost u zapadnoj i sredi\xc5\xa1njoj Europi._NEWLINE_Od kraja 8. st. Irska je izlo\xc5\xbeena napadima Vikinga (Normana), koji u 9. st. u njoj osnivaju i svoje kraljevstvo sa sjedi\xc5\xa1tem u Dublinu. Normanske prodore kona\xc4\x8dno je zaustavio \xe2\x80\x9evisoki kralj \xc4\x8ditave Irske\xe2\x80\x9c i kralj Muhmaina Brian Boru poraziv\xc5\xa1i ih 1014. god. u bitci kraj Clontarfa.\n_START_SECTION_\nPodjela Irske\n_START_PARAGRAPH_\nNesposobnost kasnijih irskih vladara u provo\xc4\x91enju ujedinjenja otoka, te me\xc4\x91usobne borbe irskih kraljevstava iskoristio je engleski kralj Henrik II., koji je 1171. god. upao u Irsku i prisilio dio irskih knezova da ga prizna za svojeg suverena te uzeo naslov \xe2\x80\x9egospodara Irske\xe2\x80\x9c. Uvo\xc4\x91enje engleskog feudalnog sustava i podjela velikih posjeda engleskim barunima dovela je do pobune kralja Connachta Roryja O\'Conora (1171.), koja je zavr\xc5\xa1ila fakti\xc4\x8dnom podjelom otoka na dva dijela (zapadni pod Roryjevom vla\xc5\xa1\xc4\x87u i isto\xc4\x8dni pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u kraljevskog namjesnika u Dublinu). Rory O\'Conor je 1175. god. bio prisiljen odustati od naslova visokog kralja te zadr\xc5\xbeati samo onaj naslov kralja Connachta. U 13. st. u engleskom dijelu otoka uspostavljen je i parlament._NEWLINE_Poku\xc5\xa1aj Iraca da se oslobode engleske vlasti pod vodstvom \xc5\xa1kotskog kraljevi\xc4\x87a Edwarda Brucea (1315.-1318.) zavr\xc5\xa1io je nespjehom, a podru\xc4\x8dje pod izravnom engleskom vla\xc5\xa1\xc4\x87u pro\xc5\xa1ireno je na tri nove grofovije (Kildare, Desmond i Ormonde).\n_START_SECTION_\nEngleska Irska\n_START_PARAGRAPH_\nVlast Irskog parlamenta vrlo je ograni\xc4\x8dio kralj Henrik VII. 1494. god., a 1542. njegov nasljednik Henrik VIII. zavladao je cijelim otokom te uzeo i naslov kralja Irske. Sukobi Iraca i Engleza zao\xc5\xa1travaju se krajem 16. st. kada se Ircima poku\xc5\xa1ava nametnuti protestantizam. Me\xc4\x91u brojnim pobunama isti\xc4\x8du se ustanci Shanea O\'Neilla (1559.-1567.) i Hugha O\'Neilla (1595.-1601.)._NEWLINE_God. 1649.-1650. otpor u Irskoj okrutno je skr\xc5\xa1io Oliver Cromwell, koji je zapo\xc4\x8deo i poja\xc4\x8dani proces useljavanja \xc5\xa1kotskih protestanata, \xc4\x8dime su napetosti u zemlji jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e oja\xc4\x8dale. Poku\xc5\xa1aj svrgnutog engleskog kralja Jakova II., kojega su Irci kao katolika odu\xc5\xa1evljeno prihvatili, da s pomo\xc4\x87u francuskih postrojbi i irskih ustanika zavlada Irskom, onemogu\xc4\x87ila je vojska Vilima III. Oranskog (1648.-1691.), a kao odmazdu engleske vlasti provode masovnu konfiskaciju posjeda i plansko uni\xc5\xa1tavanje irskog gospodarstva. Katolici su u potpunosti isklju\xc4\x8deni iz javnih slu\xc5\xbebi, \xc5\xa1to dovodi do novih nemira i jake emigracije.\n_START_SECTION_\nIrska u Velikoj Britaniji\n_START_PARAGRAPH_\nPrve organizacije za borbu protiv engleske okupacije osnivaju se u 18. st., a dodani poticaj daje im izbijanje Francuske revolucije. God. 1791. osniva se savez Ujedinjeni Irci (engleski: United Irishmen) pod idejnim vodstvom Wolfea Tonea. Neuspjeli ustanak koji su predvodili \xc4\x8dlanovi saveza 1798. god. iskoristila je britanska vlada Pitta mla\xc4\x91eg da provede Zakon o ujedinjenju (Act of Union), analogan zakonu o uniji izme\xc4\x91u Engleske i \xc5\xa0kotske iz 1707. god. God. 1801. progla\xc5\xa1ena je uspostava Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Irske (koje \xc4\x87e kao takvo trajati sve do 1914. god) i uspostavljen je zajedni\xc4\x8dki parlament u koji je Irska slala 32 poslanika u Gornji i 100 poslanika u Donji dom; bira\xc4\x8dko pravo ostalo je ograni\xc4\x8deno na uzak sloj najve\xc4\x87ih zemljoposjednika. Irski \xe2\x80\x9eodgovor\xe2\x80\x9c na ujedinjenje bio je ustanak Roberta Emmeta 1803. god., ali je ugu\xc5\xa1en uz nesmiljene represalije, a gospodarsko iskori\xc5\xa1tavanje je nastavljeno._NEWLINE_God. 1823. osnovano je na poticaj Daniela O\'Connella Katoli\xc4\x8dko dru\xc5\xa1tvo (Catholic Association), a 1829. izboren je u Britanskom parlamentu Zakon o politi\xc4\x8dkoj emancipaciji katolika (Emancipation Act) kojim su i katolici stekli pravo izbora u parlament i pristup javnim slu\xc5\xbebama. God. 1840. osnovano je Nacionalno dru\xc5\xa1tvo za opoziv unije (National Repeal Association), predvo\xc4\x91eno D. O\'Connellom, koje je te\xc5\xbeilo pronala\xc5\xbeenju politi\xc4\x8dkih rje\xc5\xa1enja u pregovorima s britanskom vladom._NEWLINE_Sredinom 19. stolje\xc4\x87a gospodarsko stanje u Irskoj dalje se pogor\xc5\xa1ava, a britanski veleposjednici tjeraju seljake i name\xc4\x87u razvoj sto\xc4\x8darstva. Posebice te\xc5\xbeak udar siroma\xc5\xa1nim slojevima stanovni\xc5\xa1tva nanijela je nerodica i bolest gnjiljenja krumpira (1845.-1849.) koji je bio gotovo jedina hrana seoskog stanovni\xc5\xa1tva. Izbija velika glad u Irskoj. Tada je umrlo vi\xc5\xa1e od milijun ljudi, a oko 1 250 000 iseljava u Ameriku. Od izbijanja gladi do 1851. god. broj stanovnika Irske pao je za otprilike jednu tre\xc4\x87inu (od 8 400 000 na 6 600 000 stanovnika). Takav negativni smjer razvoja nastavio se i poslije, tako da je do kraja stolje\xc4\x87a broj stanovnika pao na 4 500 000 stanovnika, gotovo se prepoloviv\xc5\xa1i u odnosu na stanje iz 1844. god.\n_START_SECTION_\nBorba za neovisnost\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1840-ih razvija se masovni pokret za neovisnost. God. 1842. osniva se radikalna grupa Mlada Irska (Young Ireland), koja se okuplja oko \xc4\x8dasopisa Nacija (The Nation) urednika Charlesa Gavana Duffyja. Pokret je privremeno ugu\xc5\xa1en nakon neuspjeha ustanka 1848. god. kada su brojni \xc4\x8dlanovi deportirani ili emegrirali. _NEWLINE_God. 1858. osnovana je tajna organizacija Fenijsko bratstvo (Fenian Brotherhood) ili Irsko republikansko bratstvo (Irish Republican Brotherhood), nazvano po mitskoj irskoj ratni\xc4\x8dkoj dru\xc5\xbeini Fianna Eireann predvo\xc4\x91enoj Finnom MacCumhaillom. Pokret su istovremeno osnovali u SAD-u John O\'Mahony i u Irskoj James Stephens. Fenijanci su 1867. god. podigli i neuspjeli ustanak. _NEWLINE_Oko smirivanja situacije u Irskoj posebice se trudila liberalna vlada britanskog premijera Williama E. Gladstonea, koja je provela nekoliko zakona u korist Iraca. God. 1869. Anglikanskoj crkvi je ukinut stats dr\xc5\xbeavne crkve u Irskoj, a 1870. donesen je zakon kojim je ograni\xc4\x8dena samovolja zemljoposjednika u odnosu na zakupce (Irish Land Act) te omogu\xc4\x87en polagan prijelaz zemlje u njihovo vlasni\xc5\xa1tvo. Iste godine irski zastupnik u Donjem domu Isaac Butt zatra\xc5\xbeio je da Irska dobije vlastiti parlament i vladu._NEWLINE_God. 1872. osnovana je Liga za samoupravu (Home Rule League), koja se 1877. preimenovala u Irski zemaljski savez (Irish Land League), prva masovna stranka u irskoj, pod vodstvom Charlesa Stewarta Parnella. Slu\xc5\xbee\xc4\x87i se bojkotom, zalagala se za daljne reforme zemljoposjeda. Da bi pridobio glasove irskih zastupnika u Donjem domu, Gladstone je 1886. i 1893. god. podnio Gornjem domu prijedlog zakona o ograni\xc4\x8denoj samoupravi Irske, ali su oni odbijeni._NEWLINE_God. 1900. snage koje se politi\xc4\x8dkim sredstvima bore za neovisnost Irske ujedinjuju se u Ujedinjeni irski savez (United Irish League) pod vodstvom Johna Redmonda, koji djeluje u parlamentu pod nazivom Ujedinjena irska nacionalna stranka. God. 1903. donesen je Zakon o kupovini zemlje (Wyndham Land Purchase Act) i provedena je agrarna reforma kojom su zakupci dobili zemlju. Od 1905. god. republikanski pokret za potpuno neovisnu Irsku usredoto\xc4\x8duje se u rganizaciji "Mi sami" (irski: Sinn F\xc3\xa9in), predvo\xc4\x91enoj Arthurom Griffithom. God. 1912. liberalna vlada britanskog premijera Herberta Henryja Asquitha predlo\xc5\xbeila je tre\xc4\x87i put parlamentu zakon o samoupravi Irske, koji je nakon dugog vije\xc4\x87anja i prihva\xc4\x87en 1914. god., no uz zadr\xc5\xa1ku njegove primjene do 1918. god. Rasprave o zakonu i njegovo usvajanje doveli su do zao\xc5\xa1travanja unutarnjih napetosti me\xc4\x91u katolicima i protestantima u Irskoj, koji su po\xc4\x8deli formirati svoje naoru\xc5\xbeane postrojbe (protestantski Ulsterski dobrovoljci i katoli\xc4\x8dki Irski dobrovoljci) i me\xc4\x91usobno se sukobljavati._NEWLINE_\xc4\x8clanovi Irskog republikanskog bratstva i organizacije Mi sami podigli su u Dublinu 23. travnja 1916. tzv. Uskr\xc5\xa1nji ustanak i proglasili Republiku Irsku. Ustanak je krvavo ugu\xc5\xa1ila britanska vojska nakon \xc5\xa1estodnevnog otpora, a nad sudionicima su provedene \xc5\xbeestoke represalije. U sije\xc4\x8dnju 1919. god. irski zastupnici u britanskom parlamentu i \xc4\x8dlanovi organizacije Mi sami sastali su se u Dublinu i proglasili se Irskom nacionalnom skup\xc5\xa1tinom (D\xc3\xa1il \xc3\x89ireann), koja je proglasila neovisnost i ustrojila vladu na \xc4\x8delu s Eamonom de Valerom. Progla\xc5\xa1enju neovisnosti uslijedio je anglo-irski rat u kojemu se s irske strane borila Irska republikanska armija, sastavljena od prista\xc5\xa1a pokreta Mi sami. Primirje je postignuto 23. prosinca 1920. kada je Britanski parlament donio novi zakon o Irskoj upravi (Government of Ireland Act), kojim je od Irske odcjepljeno 6 sjevernih grofovija s protestantskom ve\xc4\x87inom koje su objedinjene pod nazivom Sjeverna Irska, a preostali dio je dobio status dominiona. Takvo rje\xc5\xa1enje nevoljko je prihvatila Irska narodna skup\xc5\xa1tina u srpnju 1921. te je 1922. osnovana Irska slobodna dr\xc5\xbeava (irski: Saorst\xc3\xa1t \xc3\x89ireann, engleski: Irish Free State) s autonomnom vladom i s priznanjem engleske krune, koju je zastupao generalni guverner. Prvi predsjednik vlade bio je Arthur Griffith (1922.).\n_START_SECTION_\nNeovisna Irska\n_START_PARAGRAPH_\nNeovisnost Irska stje\xc4\x8de novim ustavom od 29. prosinca 1937. god., kada mijenja ime u Irska (\xc3\x89ire), ali ostaje \xc4\x8dlanica Commonwealtha. Za prvog predsjednika izabran je Douglas Hyde (1938.-1945.). _NEWLINE_Za vrijeme Velike ekonomske krize 1937. i 1938. god. u Irskoj se organizira vi\xc5\xa1e sindiklanih organizacija i val \xc5\xa1trajkova. Za vrijeme Drugog svjetskog rata Irska je proglasila neutralnost._NEWLINE_Iz Commonwealtha istupa 1949. god. te uzima naziv Republika Irska (Poblacht na h\'\xc3\x89ireann). Od 1955. god. Irska je \xc4\x8dlanica UN-a._NEWLINE_Na vlasti se u Irskoj smjenjuju stranke Ujedinjena irska partija (Fine Gael, tj. Gaelska nacija) i Republikanska stranka (Fianna F\xc3\xa1il, tj. Irski ratnici)._NEWLINE_Od 1970. do 1972. Irska je bila \xc4\x8dlanica EFTE, a od 1987. god., Jedinstenim europskim aktom, \xc4\x8dlanica Europske Ekonomske Zajednice (koja je od 1993. EU)._NEWLINE_Od 1970-ih terorizam je podr\xc5\xbeavao irski nacionalizam u Sjevernoj Irskoj. Iako su se napetosti nastavile (bomba\xc5\xa1ki napad IRA-e u Omaghu u Sjevernoj Irskoj), 1998. god. postignut je politi\xc4\x8dki dogovor o u\xc5\xbeoj suradnji izme\xc4\x91u republikanaca i unionista.'