b'\n_START_ARTICLE_\nRonjenje na dah\n_START_PARAGRAPH_\nRonjenje na dah je vr\xc5\xa1enje bilo koje od vodenih aktivnosti koja se odvija _NEWLINE_prilikom zadr\xc5\xbeavanja daha ili bilo koja od raznih vodenih disciplina, u kojoj ronioci poku\xc5\xa1avaju ostati \xc5\xa1to je mogu\xc4\x87e du\xc5\xbee bez pomo\xc4\x87i podvodnih aparata za disanje.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nRonjenje na dah je aktivnost stara kao i samo \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo._NEWLINE_Vi\xc5\xa1e nego bilo koji drugi sport, ronjenje na dah se temelji na starim podsvijesnim refleksima zapisanima u ljudskom genomu._NEWLINE_Za prvih 9 mjeseci \xc5\xbeivota, ljudi egzistiraju u vodenom okoli\xc5\xa1u vrlo sli\xc4\x8dnom morskoj vodi._NEWLINE_Ako je dijete potopljeno pod vodom, ono instinktivno dr\xc5\xbei dah do 40 sekundi dok pliva prsno, a  izgleda da izgubi tu sposobnost \xc4\x8dim prohoda._NEWLINE_Bu\xc4\x91enja tih refleksa je jedan od najva\xc5\xbenijih elemenata u ronjenju na dah, daju\xc4\x87i time bolju sposobnosti ljudi da se za\xc5\xa1tite na velikim dubinama._NEWLINE_Jedni od najstarijih podataka o ronjenju na dah datiraju iz 3. stolje\xc4\x87a prije Krista u Japanu gdje se po prvi put spominju "AMA", mu\xc5\xa1karci i \xc5\xbeene ronioci, sakuplja\xc4\x8di prirodnih bogatstava pod morem._NEWLINE_Tradicija se odr\xc5\xbeala do dana\xc5\xa1njih dana no samo u \xc5\xbeena, sakuplja\xc4\x8dica kamenica, rakova i algi._NEWLINE_Jedna od poznatijih anegdota iz pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a spominje Grka imena Gheorgios Haggi Statti. 1913. godine brod talijanske mornarice ostao je bez sidra. Haggi Statti ponudio se da \xc4\x87e sidro prona\xc4\x87i i izroniti. Vi\xc5\xa1e puta je uz pomo\xc4\x87 utega zaronio na dubinu preko 70 metara dok nije zavezao konop za sidro. Brodski lije\xc4\x8dnik bio je zaprepa\xc5\xa1ten njegovim sposobnostima._NEWLINE_Moderno doba ronjenja na dah zapo\xc4\x8dinju Enzo Maiorca i Jacques Mayol, opovrgavaju\xc4\x87i teoriju tada\xc5\xa1nje medicine o dubinskim granicama za ljude._NEWLINE_Od tog vremena medicina je znatno napredovala u obja\xc5\xa1njavanju fiziolo\xc5\xa1kih fenomena koji su zna\xc4\x8dajni za ronjenje na dah. _NEWLINE_Vi\xc5\xa1egodi\xc5\xa1nji hrvatski i svjetski rekorder u ronjenju na dah bio je Kristijan Curavi\xc4\x87. Dugogodi\xc5\xa1nju Curavi\xc4\x87evu vladavinu u ovoj disciplini u Hrvatskoj prekinuo je reprezentativni ronilac Goran \xc4\x8colak. \xc4\x8colak je poslije postavio svjetske rekorde u ronjenju na dah u disciplini Static Apnea O2, odnosno zadr\xc5\xbeavanja zraka u mirovanju s prethodnim disanjem \xc4\x8distog kisika. Svjetski rekord na dah u disciplini \'dinamika\', ronjenje s perajama u bazenu od 50 metara, postavila je hrvatska Katarina Tur\xc4\x8dinovi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nZanimljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nBetablokatorima (doping u ronjenju na dah) je mogu\xc4\x87e produljiti vrijeme u statici za do 20%. Produljuju svaki vid apneje reduciranjem sr\xc4\x8danog ritma, tlaka i minutnog volumena srca.'