b'\n_START_ARTICLE_\nNuklid\n_START_PARAGRAPH_\nNuklid je atom kemijskog elementa za koji je to\xc4\x8dno poznat ne samo redni ili atomski broj Z, ve\xc4\x87 i ukupan broj nukleona (protona i neutrona) u atomskoj jezgri. Prema svojstvima jezgre, nuklidi se dijele na stabilne i nestabilne. Nestabilni nuklidi ili radionuklidi pokazuju svojstvo radioaktivnosti i njihova se koli\xc4\x8dina u uzorku tijekom vremena smanjuje prema zakonitostima radioaktivnoga raspada._NEWLINE_U prirodi postoji samo 92 kemijska elementa i jo\xc5\xa1 12 umjetno proizvedenih, a poznato je oko 1500 razli\xc4\x8ditih nuklida, od kojih je 350 prirodnih i 1100 umjetnih. Ve\xc4\x87ina nuklida je nestabilna (radioaktivna), oko 1200. Pogodna kombinacija protona i neutrona \xc4\x8dini atomsku jezgru stabilnom, \xc4\x8dim je druga\xc4\x8dije jezgra se nastoji izbacivanjem nukleona pribli\xc5\xbeiti stabilnoj konfiguraciji. Energijske razine u jezgri se popunjavaju kako bi se dostigla konfiguracije minimalne energije tj. maksimalne stabilnosti.\n_START_SECTION_\nRadionuklid\n_START_PARAGRAPH_\nRadionuklid ili radioizotop je nuklid kod kojeg postoji vi\xc5\xa1ak mase ili energije, pa stabilnost posti\xc5\xbee radioaktivnim raspadom: alfa raspad, beta raspad (beta minus i beta plus), gama zra\xc4\x8denje, elektronski uhvat i drugi. Nuklid je atom kemijskog elementa za koji je to\xc4\x8dno poznat ne samo redni ili atomski broj Z, ve\xc4\x87 i ukupan broj nukleona (protona i neutrona) u atomskoj jezgri. Prema svojstvima jezgre, nuklidi se dijele na stabilne i nestabilne. Nestabilni nuklidi ili radionuklidi pokazuju svojstvo radioaktivnosti i njihova se koli\xc4\x8dina u uzorku tijekom vremena smanjuje prema zakonitostima radioaktivnoga raspada.'