b'\n_START_ARTICLE_\nLi\xc3\xa8ge\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nLatinski naziv za Li\xc3\xa8ge, Leodium, sadr\xc5\xbei germansku rije\xc4\x8d leod, u izvornom zna\xc4\x8denju "ljudi". Arhai\xc4\x8dni nizozemski oblike je lui(den), lieden ("ljudi"), staroengleski l\xc4\x93od (engleski lede "ljudi"), njema\xc4\x8dki Leute ("ljudi"), dijalektalni norve\xc5\xa1ki lyd ("ljudi"). Istog korijena je i hrvatska rije\xc4\x8d "ljudi", kao i na drugim slavenskim jezicima, te hindski loagh, tako\xc4\x91er u zna\xc4\x8denju "ljudi"._NEWLINE_Na druga dva slu\xc5\xbebena jezika u Belgiji, grad se naziva Luik (nizozemski) i L\xc3\xbcttich (njema\xc4\x8dki). Lokalni valonski naziv na lie\xc5\xa1kom dijalektu je L\xc3\xaedje._NEWLINE_Stanovnici grada na francuskom jeziku nazivaju se Li\xc3\xa9geois (m) / Li\xc3\xa9geoise (\xc5\xbe) (mno\xc5\xbeina\xc2\xa0: Li\xc3\xa9geois/Li\xc3\xa9geoises). Ortografija s naglaskom aigu zadr\xc5\xbeana je u nazivu etnika ovog grada, iako je davno nestala u pisanju imena grada. Naziv za stanovnike ovog grada na lokalnom lie\xc5\xa1kom dijalektu valonskog je L\xc3\xaedjw\xc3\xaas / L\xc3\xaedjw\xc3\xaase. Arhai\xc4\x8dni oblik L\xc3\xaedje\xc3\xbbs koristi se jo\xc5\xa1 u Namuru,  Condrozu i Ardenima.\n_START_SECTION_\nRanija povijest\n_START_PARAGRAPH_\nNajraniji tragovi ljudske prisutnosti se\xc5\xbeu jo\xc5\xa1 iz paleolitika,a prona\xc4\x91eni su na trgu Saint-Lambert i okolnim mjestima. Godine 1907., u samom sredi\xc5\xa1tu grada prona\xc4\x91eni su ostaci rimske vile iz 2. ili 3. stolje\xc4\x87a, tako\xc4\x91er na trgu Saint-Lambert._NEWLINE_Prvi spomen ovog grada je iz 558., pod nazivom Vicus Leudicus. Oko godine 705. sv. Lambert iz Maastrichta zavr\xc5\xa1ava pokr\xc5\xa1tavanje u ovom kraju, iz \xc4\x8dega je vidljivo da je dotad u ovom podru\xc4\x8dju jo\xc5\xa1 postojalo prakticiranje drevnih religija. Zbog svog vjerskog uvjerenja sv. Lambert je na kraju i ubijen, te se danas smatra mu\xc4\x8denikom. Nakon ubojstva, njegov nasljednik Sveti Hubert, uz dopu\xc5\xa1tenje pape prebacuje biskupiju iz Maastrichta u Li\xc3\xa8ge, te postaje prvi biskup te biskupije. Bazilika koju je Hubert dao izgraditi postaje sredi\xc5\xa1te grada, a sam grad zahvaljuju\xc4\x87i sada statusu hodo\xc4\x8dasni\xc4\x8dkog odredi\xc5\xa1ta po\xc4\x8dinje rasti. Nekoliko stolje\xc4\x87a kasnije Li\xc3\xa8ge postaje biskupska kne\xc5\xbeevina \xc5\xa1to je status kojeg je imao 985. do 1794. godine. Prvi knez biskup bio je Notger koji je grad pretvorio u veliko intelektualno i crkveno sredi\xc5\xa1te u Srednjem vijeku. Papa Klement VI. pozvao je nekoliko glazbenika iz Li\xc3\xa8gea na papinski dvor u Avignonu. Grad je bio poznat po mno\xc5\xa1tvu crkava, od kojih je ona najstarija iz 682. godine.\n_START_SECTION_\nKne\xc5\xbeevina Li\xc3\xa8ge\n_START_PARAGRAPH_\nKne\xc5\xbeevina Li\xc3\xa8ge osnovana je nedugo nakon dolaska Notgera na mjesto biskupa, prema odredbi cara Otona II. 972. godine. Biskup postaje jedini vladar svojih posjeda koji postaju biskupska kne\xc5\xbeevina, te posjeduju visoku autonomiju od krune. Zahvaljuju\xc4\x87i biskupima \xc3\x89racleu, Notgeru i Wazonu, Li\xc3\xa8ge postaje sredi\xc5\xa1te te mo\xc4\x87ne kne\xc5\xbeevine, te to ostaje do kraja 18. stolje\xc4\x87a. Uz mno\xc5\xa1tvo crkava, u gradu postoje i dva benediktinska samostana: sv. Jakova i sv. Lovre. Li\xc3\xa8ge vrlo rano postaje rudarsko sredi\xc5\xa1te, posebice zbog izvla\xc4\x8denja ugljena._NEWLINE_Strate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj Li\xc3\xa8gea \xc4\x8desto je privla\xc4\x8dio razne vojske, te mnoge pobune tijekom stolje\xc4\x87a. Grad je rano utvr\xc4\x91en, a dvorac se nalazio na brdu sa zapadne strane grada. Godine 1345., gra\xc4\x91ani su se pobunili protiv kneza biskupa Engelberta III. de la Marcka, koji je vladao u to vrijeme, te su ga porazili u bitki blizu grada. Ubrzo nakon toga uveden je jedinstveni politi\xc4\x8dki sustav, koji su 32 gradska ceha dobili potpunu gradsku vlast. Svaka osoba registrirana u cehu mogla je sudjelovati u vlasti, a svaki ceh je imao jedan ravnopravan glas, \xc4\x8dime je ovo bio najdemokratskiji sustav u tom dijelu Europe. Ovaj sustav pro\xc5\xa1irio se i na Utrecht, te je uveo duh demokracije u Li\xc3\xa8ge koji je opstao do danas._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to su burgundski grofovi poku\xc5\xa1ali nametnuti svoju apsolutisti\xc4\x8dku vlast nad ovim podru\xc4\x8djem, Li\xc3\xa8ge se pobunjuje i odbija ponudu Filipa Dobrog da postavi svog ne\xc4\x87aka Luja Burbonskog na \xc4\x8delo dr\xc5\xbeave. Nakon nekoliko borbi, grad je iznenada napadnut i u potpunosti oplja\xc4\x8dkan i spaljen 3. studenog 1468. Samo nekoliko vjerskih spomenika je po\xc5\xa1te\xc4\x91eno ove sudbine. Li\xc3\xa8ge je tehni\xc4\x8dki jo\xc5\xa1 uvijek bio dio Svetog Rimskog Carstva. Nakon 1477. grad i podru\xc4\x8dje dolaze pod habsbur\xc5\xa1ku vlast, da bi nakon 1555. do\xc5\xa1li pod \xc5\xa1panjolsku vlast, iako je cijelo to vrijeme Li\xc3\xa8ge ostao pod upravom kneza biskupa. Tijekom Protureformacije, Lie\xc5\xa1ka biskupija je podijeljena, te ubrzo prestaje biti regionalna sila. U 17. stolje\xc4\x87u, kne\xc5\xbeevi biskupi po\xc4\x8dinju dolaziti iz bavarske dinastije Wittelsbach, koja je kontrolirala K\xc3\xb6ln, te ostale biskupije na sjeverozapadu carstva.\n_START_SECTION_\nOd 18. stolje\xc4\x87a do Prvog svjetskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom \xc5\xa1panjolskog rata za nasljedstvo, vojvoda od Marlborougha zajedno sa svojim francuskim saveznicima osvaja grad i oduzima ga bavarskim kne\xc5\xbeevima 1704. godine. Sredinom 18. stolje\xc4\x87a, nove revolucionarne ideje iz Francuske bivaju dobro primljene u Li\xc3\xa8geu. Biskup de Velbruck podr\xc5\xbeava propagiranje ovih ideja, koje ubrzo bivaju ostvarene u Lie\xc5\xa1koj revoluciji koja je 18. kolovoza 1789. buknula u ovom biskupskom gradu._NEWLINE_Tijekom Francuske revolucije, 1794. francuska vojska zauzima grad i uspostavlja protucrkveni re\xc5\xbeim, tijekom kojeg je uni\xc5\xa1tena slavna katedrala sv. Lamberta. Potpuno uklanjanje biskupske kne\xc5\xbeevine potvr\xc4\x91eno je 1801. konkordatom izme\xc4\x91u Napoleona i pape Pija VII. Francuska gubi grad Be\xc4\x8dkim kongresom, te Li\xc3\xa8ge biva ustupljen Ujedinjenom Kraljevstvu Nizozemske. Tijekom nizozemske vlasti izgra\xc4\x91eno je Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te u Li\xc3\xa8geu, te Kraljevska opera. Nizozemska vlast traje sve do 1830. kada izbiva Belgijska revolucija, kojom je osnovana Kraljevina Belgija kao neutralna i katoli\xc4\x8dka dr\xc5\xbeava u \xc4\x8dijem se sastavu nalazio i grad Li\xc3\xa8ge._NEWLINE_Li\xc3\xa8ge ubrzo prerasta u va\xc5\xbean industrijski grad, te vode\xc4\x87i europski centar za proizvodnju \xc4\x8delika. Godine 1886., izbiva radni\xc4\x8dka pobuna koja se pro\xc5\xa1irila cijelom okolnom industrijskom dolinom, te koja je na kraju ugu\xc5\xa1ena vojnom intervencijom. U gradu je odr\xc5\xbeano vi\xc5\xa1e me\xc4\x91unarodnih izlo\xc5\xbebi, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i Svjetsku izlo\xc5\xbebu 1905., te Me\xc4\x91unarodnu izlo\xc5\xbebu 1930., koja je odr\xc5\xbeana za stogodi\xc5\xa1njicu nezavisnosti. Potrebno je jo\xc5\xa1 spomenuti i izlo\xc5\xbebu vodne tehnike 1939. kojom se obilje\xc5\xbeavaju radovi na kanalu Albert, kojim je grad povezan s Antwerpenom.  Gradska utvr\xc4\x91enja obnovio je Henri Alexis Brialmont u 1880-ima, te dodao za\xc5\xa1titni lanac sastavljen od dvanaest utvrda. Ovaj sustav bio je 1914. velika zapreka njema\xc4\x8dkoj vojsci koja je prema strate\xc5\xa1kom Schlieffenovom planu trebala brzo pro\xc4\x87i kroz dolinu rijeke Meuse i Ardene na putu prema Francuskoj._NEWLINE_Njema\xc4\x8dki napad dogodio se 5. kolovoza 1914., a bitka za Li\xc3\xa8ge je bila prva bitka Prvoga svjetskoga rata i po\xc4\x8detna bitka tijekom njema\xc4\x8dke invazije na Belgiju. Grad je branila vojska od 30.000 vojnika pod vodstvom generala G\xc3\xa9rarda Lemana, koja je na kraju popustila pred tri puta brojnijom njema\xc4\x8dkom vojskom nakon petodnevnog bombardiranja. Zbog lo\xc5\xa1e isplaniranog podzemnog sustava obrane u tunelima ispod glavne tvr\xc4\x91ave, jedan topovski pogodak je izazvao veliko eksploziju koja je na kraju natjerala belgijske snage na predaju. Iako je belgijski otpor trajao vrlo kratko, dvanaestodnevno ka\xc5\xa1njenje u izvedbi njema\xc4\x8dkog vojnog plana je na kraju pridonijelo porazu Njema\xc4\x8dke na francuskim boji\xc5\xa1tima. Njema\xc4\x8dke snage su dr\xc5\xbeale Li\xc3\xa8ge pod okupacijom sve do kraja rata. Grad je zbog svog otpora dobio Legiju \xc4\x8dasti, kao i brojna druga odlikovanja drugih dr\xc5\xbeava uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i Medalju za hrabrost Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca.\n_START_SECTION_\nOd Drugog svjetskog rata do danas\n_START_PARAGRAPH_\nNjema\xc4\x8dke snage 1940. napadaju grad i zauzimaju ga u roku od tri dana. Ve\xc4\x87i dio \xc5\xbeidovske populacije je spa\xc5\xa1en, budu\xc4\x87i da su stanovnici grada pomogli sakrivati djecu i izbjeglice po samostanima. Njema\xc4\x8dke okupacijske snage izbacuju Saveznici u rujnu 1944. Grad je za vrijeme rata bio meta zra\xc4\x8dnog bombardiranja, te je na njega ispaljeno vi\xc5\xa1e od 1500 raketa V-1 iV-2._NEWLINE_Nakon zavr\xc5\xa1etka rata izbila je monarhijska kriza, budu\xc4\x87i da su mnogi smatrali belgijskog kralja Leopolda III. kao njema\xc4\x8dkog kolaboracionista. U srpnju 1950., izbija op\xc4\x87i \xc5\xa1trajk saveza belgijskih sindikata pod vodstvom Andr\xc3\xa9a Renarda u kojem su \xc5\xa1trajka\xc5\xa1i preuzeli kontrolu nad gradom.  Ovaj \xc5\xa1trajk je na kraju doveo do abdikacije kralja Leopolda._NEWLINE_Grad je u drugoj polovici 20. stolje\xc4\x87a po\xc4\x8deo osje\xc4\x87ati posljedice pada industrijske proizvodnje, pogotovo one vezane s ugljenom, a kasnije i s \xc4\x8delikom. U ovom razdoblju nezaposlenost po\xc4\x8dinje naglo rasti, a njome i dru\xc5\xa1tvena napetost. Tijekom op\xc4\x87eg \xc5\xa1trajka u zimu 1960./1961. godine, nezadovoljni radnici su uni\xc5\xa1tili glavni \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dki kolodvor Guillemins. Ovi nemiri bili su prili\xc4\x8dno velika razmjera, te je na kraju vojska poslana na zabarikadirane ulice. Najgori nemiri su bili 6. sije\xc4\x8dnja 1961., kada je u nekoliko sati u uli\xc4\x8dnim borbama ozlije\xc4\x91eno 75 osoba._NEWLINE_Li\xc3\xa8ge je tradicionalno sicijalisti\xc4\x8dko upori\xc5\xa1te. Godine 1991., visoki politi\xc4\x8dki du\xc5\xbenosnik iz Socijalisti\xc4\x8dke partije Andr\xc3\xa9 Cools ubijen je ispred stana svoje djevojke. Op\xc4\x87e mi\xc5\xa1ljenje bilo je da je ubojstvo povezano s korupcijskim skandalom koji je potresao Socijalisti\xc4\x8dku partiju i op\xc4\x87enito saveznu vlast. Zbog ovog ubojstva 2004. dvoje mu\xc5\xa1karaca osu\xc4\x91eno je na dvadesetogodi\xc5\xa1nju zatvorsku kaznu._NEWLINE_S otvaranjem granica unutar Europske unije, te rastom cijena \xc4\x8delika i u\xc4\x8dinkovitijom upravom, gospodarska situacija grada se lagano oporavlja.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc4\x8dje grada Li\xc3\xa8gea (ozna\xc4\x8den crvenom bojom na slici) okuplja teritorij starih op\xc4\x87ina Angleur, Bressoux, Ch\xc3\xaan\xc3\xa9e, Glain, Grivegn\xc3\xa9e, Jupille, Li\xc3\xa8ge, Rocourt, Wandre (kao i \xc4\x8detvrt Sclessin biv\xc5\xa1e op\xc4\x87ine Ougr\xc3\xa9e i nekoliko ulica naselja Ans, Saint-Nicolas i Vottem). Sve te op\xc4\x87ine integrirane su 1977. u grad Li\xc3\xa8ge, nakon politi\xc4\x8dke odluke o spajanju op\xc4\x87ina._NEWLINE_Aglomerizacija Li\xc3\xa8gea pokriva teritorij od 275,75 km\xc2\xb2. Op\xc4\x87ine Seraing, Saint-Nicolas, Ans, Herstal, Beyne-Heusay, Fl\xc3\xa9ron, Chaudfontaine, Gr\xc3\xa2ce-Hollogne, Esneux i Fl\xc3\xa9malle (na karti ozna\xc4\x8dene naran\xc4\x8dastom bojom) \xc4\x8dine dio ove urbane zone.\n_START_SECTION_\nPolitika i zemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Li\xc3\xa8ge, sjedi\xc5\xa1te istoimene pokrajine nalazi se blizu to\xc4\x8dke dodiranja granica triju dr\xc5\xbeava, Belgije, Njema\xc4\x8dke i Nizozemske. Grad je udaljen 25 km ju\xc5\xbeno od Maastrichta, te 40 km od Aachena. Prekograni\xc4\x8dna Euroregija Meuse-Rajna u kojoj se grad nalazi ima oko 3,7 milijuna stanovnika. Ova regija je funkcionirala kao jedinstvena cjelina jo\xc5\xa1 od karolin\xc5\xa1kog perioda, pa sve do lie\xc5\xa1ke revolucije. Danas su prekograni\xc4\x8dne veze opet uspostavljene.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nGrad se nalazi na kri\xc5\xbeanju tri prirodne zemljopisne regije: na sjeveru, Hesbaye (160 do 200 m), jedno od glavnih poljoprivrednih podru\xc4\x8dja u Belgiji\xc2\xa0; na istoku, Pays de Herve (200 do 320 m), bre\xc5\xbeuljkasto i \xc5\xa1umovito podru\xc4\x8dje poznato po uzgoju vo\xc4\x87a\xc2\xa0; na jugu, visoravan Condroz (200 do 280 m), koja je vrata Ardena i gdje dominiraju \xc5\xa1umovita podru\xc4\x8dja. Ovdje se na visini od 694 m nalazi Signal de Botrange koji je najvi\xc5\xa1a to\xc4\x8dka Belgije. Podzemlje karakterizira postojanje pukotine zvane Faille du midi koja je jo\xc5\xa1 uvijek sezmi\xc4\x8dki aktivno podru\xc4\x8dje, \xc4\x8demu je dokaz potres u Li\xc3\xa8geu 1983. godine._NEWLINE_Krajolik na kojem se nalazi grad uvelike je oblikovan aluvijalnim ravnicama rijeke Meuse, \xc4\x8diji je tok duga\xc4\x8dak 950 km i po\xc4\x8dinje od visoravni Langres u Francuskoj, te zavr\xc5\xa1ava u Nizozemskoj gdje se ulijeva u Rajnu, te na kraju u Sjeverno more. Njene dvije pritoke, Ourthe i Vesdre tako\xc4\x91er su utjecale na formiranje krajolika. Rijeka Meuse prolazi kroz Li\xc3\xa8ge  u pravcu jugozapad-sjeveroistok, u du\xc5\xbeini od 12 km._NEWLINE_Autonomna luka Li\xc3\xa8ge nalazi se na strate\xc5\xa1ki dobrom polo\xc5\xbeaju, budu\xc4\x87i da je rije\xc4\x8dnim putem povezana s Francuskom, Flandrijom i Nizozemskom. Zna\xc4\x8daj ove luke u robnom prijevozu raste, te je 2004. kroz nju pro\xc5\xa1le 22 milijuna tona robe. Luka u Li\xc3\xa8geu je druga europska rije\xc4\x8dna luka po prometu robe, ispred luke u Duisburgu, te ispred luke u Parizu. _NEWLINE_Li\xc3\xa8ge je drugi po veli\xc4\x8dini grad u Valoniji, te najve\xc4\x87e valonska urbana sredina. Tercijarni sektor danas zapo\xc5\xa1ljava oko 80% radno aktivnih stanovnika. U gradu se nalazi i jedan od pet prizivnih sudova Belgije, te mnogi drugi sudovi. Grad je i bolni\xc4\x8dki centar, jer se u njemu nalaze tri velike bolnice i petnaestak klinika. S oko 6000 poslovnih radnji, Li\xc3\xa8ge je i veliko trgova\xc4\x8dko sredi\xc5\xa1te.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSa ekonomske to\xc4\x8dke gledi\xc5\xa1ta Li\xc3\xa8ge je najva\xc5\xbeniji grad u Valoniji. Dugo vremena je ovaj grad bio veliko industrijsko sredi\xc5\xa1te, s obzirom da je industrijska dolina u kojoj se nalazi bilo najva\xc5\xbenije europsko industrijsko podru\xc4\x8dje. Posebno je bila va\xc5\xbena proizvodnja \xc4\x8delika. Industrijski kompleks Seraing tada je bio najve\xc4\x87i na svijetu. Od 1960-ih, slijedi veliki pad proizvodnje, te su tvornice uglavnom napu\xc5\xa1tene._NEWLINE_Danas se u Li\xc3\xa8geu uvelike razvila visoka tehnologija, te se u njemu nalaze pogoni poduze\xc4\x87a kao \xc5\xa1to je Techspace Aero, koji proizvodi dijelove za Airbus A380 i za rakete Ariane 5, Amos, koji proizvodi opti\xc4\x8dke dijelove za teleskope, te brojna elektrotehni\xc4\x8dka poduze\xc4\x87a kao \xc5\xa1to su: Gillam, AnB, Balteau, IP Trade i Dinh Telecom. Jo\xc5\xa1 od Srednjeg vijeka je ovaj grad bio poznat po proizvodnji oru\xc5\xbeja. Ova industrija je jo\xc5\xa1 uvijek vrlo aktivna u Li\xc3\xa8geu u kojem se nalazi sjedi\xc5\xa1te FN Herstala. Od poduze\xc4\x87a specijaliziranih za prehrambene proizvode ovdje se nalaze Jupiler (pivo), Spa et Chaudfontaine (vode i limunade), te Galler (\xc4\x8dokolada). _NEWLINE_Vi\xc5\xa1e od polovice zaposlenih u Li\xc3\xa8geu rade u dr\xc5\xbeavnim slu\xc5\xbebama. Ovo je slu\xc4\x8daj zbog \xc4\x8dinjenice da se u gradu nalaze brojne institucije, kao \xc5\xa1to je sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te, muzeji, galerije, javni prijevoz, te sve institucije pokrajine Li\xc3\xa8ge.'