b'\n_START_ARTICLE_\nAljma\xc5\xa1 (Ba\xc4\x8dko-ki\xc5\xa1kunska \xc5\xbeupanija, Ma\xc4\x91arska)\n_START_SECTION_\nUpravna organizacija\n_START_PARAGRAPH_\nSjedi\xc5\xa1te je aljma\xc5\xa1ke mikroregije. U Aljma\xc5\xa1u se nalazi jedinica Hrvatske manjinske samouprave u Republici Ma\xc4\x91arskoj, a osim njih, i Romi i Nijemci imaju manjinsku samoupravu u Aljma\xc5\xa1u._NEWLINE_Po\xc5\xa1tanski broj je 6430._NEWLINE_1952. godine su iz sastava Aljma\xc5\xa1a izdvojeni dijelovi nekoliko naselja i formirano je selo Prlkovi\xc4\x87. _NEWLINE_1986. godine je Aljma\xc5\xa1 dobio status grada._NEWLINE_Aljma\xc5\xa1u pripadaju i naselja Smiljevac (ma\xc4\x91. B\xc3\xa1csalm\xc3\xa1si tany\xc3\xa1k), Duboka (ma\xc4\x91. Doboka), Halmo\xc5\xa1 (ma\xc4\x91. \xc3\x93almas) i druga.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nU srednjem vijeku, stanovnici krajeve u aljma\xc5\xa1koj okolici su bili Slaveni i manje skupine Avara._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to su doselili Ugri u ove krajeve, isti uvelike asimiliraju mjesne starosjeditelje._NEWLINE_Postoje arheolo\xc5\xa1ki dokazi o brojnim malim selima na ovom podru\xc4\x8dju u srednjem vijeku. _NEWLINE_Kasnije, u 15. stolje\xc4\x87u, je ovo podru\xc4\x8dje bilo vlasni\xc5\xa1tvom Janka Hunjadija._NEWLINE_Dolaskom Turaka, izvorno stanovni\xc5\xa1tvo nestaje iz raznih razloga, a nadomje\xc5\xa1taju  ga Hrvati iz skupine Bunjevaca (do\xc5\xa1lih sa podru\xc4\x8dja Bosne i sjevernog hrvatskog primorja. _NEWLINE_Selo se prvi put poimence spominje 1543. godine u spisima kala\xc4\x8dke nadbiskupije._NEWLINE_17. stolje\xc4\x87e bilje\xc5\xbei postojani pritok Hrvata u ove krajeve, a predvodili su franjevci iz Bosne. Zadnju veliku skupinu Hrvata koja je doselila, onu iz 1687. godine su predvodili kapetani Dujam (Duje) Markovi\xc4\x87 i Juraj Vidakovi\xc4\x87._NEWLINE_Turskim porazom u bitci kod Sente, Aljma\xc5\xa1 je do\xc5\xa1ao pod Habsbur\xc5\xa1ku Monarhiju, unutar koje je kasnije bio upravno pripadao Vojnoj Krajini._NEWLINE_1772. godine selo je dobilo Urbarium koji je bio napisan na hrvatskom jeziku, a odra\xc5\xbeavao je onda\xc5\xa1nje ve\xc4\x87insko stanovni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Mjesni Hrvati, koji su bili velika zajednica u selu su bili iz skupine Bunjevaca._NEWLINE_Urbarium je bio za zemljoposjednike u selu, \xc4\x8dije je stanovnike \xc4\x8dinilo 72 Hrvata, 11 Ma\xc4\x91ara, 3 Slovaka i 2 Roma. _NEWLINE_1780-ih, Habsburgovci su naselili 195 njema\xc4\x8dkih obitelji u Aljma\xc5\xa1. Ve\xc4\x87ina naseljenika je bila iz \xc5\xa0vapske, Elzasa i Mainza. Tim velikim naseljavanjem su su Nijemci postali ve\xc4\x87inom u selu, a tako je ostalo sve do 1945. godine._NEWLINE_Idu\xc4\x87eg desetlje\xc4\x87a, zemlji\xc5\xa1ta su dobile obitelji koje nedavno postale plemenita\xc5\xa1kima, a bile su iz okolice, kao \xc5\xa1to su ma\xc4\x91arske obitelji N\xc3\xa9metszeghy i Koronay te hrvatske obitelji Antunovi\xc4\x87, Rudi\xc4\x87, Kova\xc4\x8di\xc4\x87 i \xc5\xa0i\xc5\xa1kovi\xc4\x87._NEWLINE_U 19. stolje\xc4\x87u, grad je postao sredi\xc5\xa1tem vinske i \xc5\xbeitne proizvodnje, a proizvodi su se izvozili uglavnom u Austriju i \xc4\x8ce\xc5\xa1ku. Tako\xc4\x91er je postao i va\xc5\xbenim prometnim mjestom. Nakon \xc5\xa1to se izgradila \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka mre\xc5\xbea po Ma\xc4\x91arskoj, Aljma\xc5\xa1 se na\xc5\xa1ao na \xc4\x8dvori\xc5\xa1tu, \xc5\xa1to je sve skupa pridonijelo tome da je Aljma\xc5\xa1 mnogo prosperirao. _NEWLINE_Iako je kao posljedica svega toga imao i razvijeni obrtni\xc4\x8dki sloj stanovni\xc5\xa1tva, koji je opslu\xc5\xbeivao okolicu, zadr\xc5\xbeao je seoske osobine._NEWLINE_Nakon Prvog svjetskog rata, Aljma\xc5\xa1 se nakon Trianonskog sporazuma na\xc5\xa1ao u Ma\xc4\x91arskoj, no blizu granice sa Jugoslavijom._NEWLINE_Drugi svjetski rat je do\xc4\x8dekao sa 13.000 stanovnika (1941.), od \xc4\x8dega su dvije tre\xc4\x87ine \xc4\x8dinili Nijemci, podunavske \xc5\xa0vabe. _NEWLINE_1945. i 1946. godine nove vlasti u Ma\xc4\x91arskoj su prognale Nijemce, a doselili su Ma\xc4\x91are iz Slova\xc4\x8dke radi nadomje\xc5\xa1tanja praznine koja je nastala. Nema\xc4\x91arske etni\xc4\x8dke skupine su tijekom socijalizma u Ma\xc4\x91arskoj bile asimilirane._NEWLINE_1986. godine je Aljma\xc5\xa1 postao gradi\xc4\x87em s vi\xc5\xa1e od 8 tisu\xc4\x87a stanovnika. Ga\xc5\xa1enjem nekih industrija i reformama u poljodjelstvu, gradi\xc4\x87 je izgubio dio svog stanovni\xc5\xa1tva. Danas se Aljma\xc5\xa1 bori sa gospodarskim pote\xc5\xa1ko\xc4\x87ama nastalih zbog padaju\xc4\x87e gospodarske grane, poljodjelstvu, ali alternative se nije na\xc5\xa1lo. Stanje je pogor\xc5\xa1alo se time \xc5\xa1to su privatizirane kooperantske farme ranih 1990-ih i mjesne dr\xc5\xbeavne farme nagomilale velike dugove.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nU Aljma\xc5\xa1u se nalazi nekoliko \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkih postaja.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nNekad je bilo omiljenim mjestom hodo\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x87a bunjeva\xc4\x8dkim Hrvatima. _NEWLINE_Danas od kulturnih manifestacija, Hrvati iz Aljma\xc5\xa1a odr\xc5\xbeavaju Veliko bunjeva\xc4\x8dko prelo, zatim Dane zbratimljenih gradova te obilje\xc5\xbeavaju Spomen-dan Ante Evetovi\xc4\x87a i Spomen-dan Ivana Antunovi\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kolovanje na hrvatskom jeziku za hrvatsku manjinu je kao i u Du\xc5\xa1noku, Baji, Ba\xc4\x87inu, Biki\xc4\x87u i Ka\xc4\x87maru, je organizirano tako, da se hrvatski jezik predaje kao predmet i to 4 odnosno 5 sati tjedno, i to u ni\xc5\xbeim razredima (1.-4.).\n_START_SECTION_\nZanimljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nNovinar i knji\xc5\xbeevnik J\xc3\xa1nos Csuka u svom djelu A d\xc3\xa9lvid\xc3\xa9ki magyars\xc3\xa1g t\xc3\xb6rt\xc3\xa9nete 1918-1941 je naveo, i to po imenima, izaslanike Bunjevaca, koji su sudjelovali 22. rujna 1919. godine na Pari\xc5\xa1koj mirovnoj konferenciji, a me\xc4\x91u njima je bio i izaslanik i iz ovoga sela.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu od 2001. godine, Ma\xc4\x91ari su ve\xc4\x87ina. U Aljma\xc5\xa1u jo\xc5\xa1 \xc5\xbeivi 3% Nijemaca, 1,6% Hrvata, 0,9% Roma, 0,3% Srba, 0,2% Rumunja i ostali. Rimokatolika je 74%, kalvinista je 7%, luterana 0,4%, grkokatolika 0,3% te ostalih.'