b'\n_START_ARTICLE_\nIsto\xc4\x8dni gorila\n_START_SECTION_\nOdlike i pona\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nIsto\xc4\x8dni gorila je veliki hominid s velikom glavom, \xc5\xa1irokim grudima i dugim rukama. Ima plosnat nos i velike nozdrve, dok mu tijelo, osim lica, ruku, stopala i grudi, prekriva uglavnom crno krzno koje kod mu\xc5\xbejaka ima srebrni pokrov. Kod starijih mu\xc5\xbejaka srebrnasti pokrov na le\xc4\x91ima postane bijel, poput sijedih dlaka kod starijih ljudi. Zbog toga se stariji mu\xc5\xbejaci nazivaju "srebrnole\xc4\x91i". Grauerov gorila ima kra\xc4\x87e, gu\xc5\xa1\xc4\x87e i tamnije krzno, dok brdski gorila ima modrije boje krzno. Brdski gorila je tako\xc4\x91er u prosjeku ne\xc5\xa1to manji i lak\xc5\xa1i od Grauerova gorile, ali je opet ve\xc4\x87i i te\xc5\xbei od zapadnih gorila. Mu\xc5\xbejaci su mnogo ve\xc4\x87i od \xc5\xbeenki koje u prosjeku te\xc5\xbee od 90-100 kg, te imaju visinu od oko 1,5 m. Odrasli mu\xc5\xbejaci isto\xc4\x8dnih gorila imaju oko 163 kg, a najvi\xc5\xa1i mu\xc5\xbejak je bio 1,94 m visok srebrnole\xc4\x91i gorila u Ambamu (Kamerun), koji je te\xc5\xbeio 266 kg._NEWLINE_Brdski gorila obitava samo na vulkanskim obroncima Ruande, Ugande i istoka Demokratske Republike Kongo, dok isto\xc4\x8dni nizinski gorila obitava samo na istoku Demokratske Republike Kongo. Ova dvije podvrste su prije smatrane za dvije od tri podvrste jedne jedine vrste gorila. No, genetskim istra\xc5\xbeivanjem otkriveno je kako su ove dvije vrste genetski mnogo bli\xc5\xbee jedna drugoj, nego \xc5\xa1to je zapadni gorila (G. gorilla gorilla), koji je smje\xc5\xa1ten u zasebnu podvrstu_NEWLINE_Isto\xc4\x8dni gorila su biljojedi koji se uglavnom hrane velikim listovima zbog nedostatka vo\xc4\x87ki u njihovim obitavali\xc5\xa1tima. Oni se kre\xc4\x87u u manjim podru\xc4\x8djima od zapadnih gorila, u ovisnosti od rasprostiranja obilnog li\xc5\xa1\xc4\x87a. Iskju\xc4\x8divo se hrane danju i to uglavnom ujutro i u kasno popodne. No\xc4\x87u grade gnijezda preko vegetacije, obi\xc4\x8dno na tlu._NEWLINE_Isto\xc4\x8dni gorila \xc5\xbeive u stabilnim i \xc4\x8dvrstim skupinama koje vode dominantni srebrnole\xc4\x91i mu\xc5\xbejak. Oni tvore ve\xc4\x87e zajednice od zapadnih gorila, i do 35 jedinki. Nemaju sezonu parenja i \xc5\xbeenke mogu roditi tek svake 3 do 4 godine, zbog dugog razdoblja gestacije od 8,5 mjeseci i du\xc5\xbee skrbi za novoro\xc4\x91en\xc4\x8de. Novoro\xc4\x91en\xc4\x8dad imaju sivkasto-ru\xc5\xbei\xc4\x8dastu boju ko\xc5\xbee i pu\xc5\xbeu nakon 9 tjedana. Od majke se odvajaju tek s oko 3,5 godine. Mu\xc5\xbejaci brane svoje \xc5\xbeenke i potomstvo prijete\xc4\x87im stavom kojim isti\xc4\x8du svoju veli\xc4\x8dinu, te juri\xc5\xa1anjem i udaranjem u grudi.'