b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Smodlaka\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nJosip Smodlaka rodio se 9. studenoga 1869. godine u Imotskom. Klasi\xc4\x8dnu gimnaziju zavr\xc5\xa1io je u Splitu 1887. godine. U vi\xc5\xa1im razredima gimnazije postao je prista\xc5\xa1a Stranke prava. Doktorirao je pravo u Grazu 1893. godine. Potom se vratio u Split gdje je radio kao odvjetnik. Preko Hrvatskog sokola u kojem je postao starje\xc5\xa1ina, trudio se da \xc5\xa1to ve\xc4\x87i dio splitskih te\xc5\xbeaka toloma\xc5\xa1a (autonoma\xc5\xa1a) pridobije za hrvatstvo. Izabran je u izvr\xc5\xa1ni odbor dalmatinske Stranke prava 1897. godine. Kao \xc4\x8dlan dalmatinske Stranke prava zastupnik je u Dalmatinskom saboru od 1901. do 1909. godine.Jedan je od inicijatora politike novog kursa. Takvu orijentaciju predlo\xc5\xbeio je u govoru u Dalmatinskom saboru 1902. godine, kada je pru\xc5\xbeio ruku pomirenja Srbima i Talijanima. U kolovozu 1905. godine osnovao je u Splitu Hrvatsku demokratsku stranku, te u politi\xc4\x8dki \xc5\xbeivot uveo brojne dalmatinske te\xc5\xbeake, pa i veliki broj do tada nacionalno nesvjesnih toloma\xc5\xa1a. Pokrenuo je i strana\xc4\x8dki list Sloboda._NEWLINE_Na izborima 1910. godine, te 1911. godine Josip Smodlaka je velikom ve\xc4\x87inom glasova izabran u austrijski parlament \xe2\x80\x93 Carevinsko vije\xc4\x87e. U parlamentu je odr\xc5\xbeao vi\xc5\xa1e proture\xc5\xbeimskih govora. Tako je 3. prosinca 1910. godine naglasio:\xc2\xa0\xc2\xbbZemlja je danas postala zemlja prosjaka bez svoje krivnje.\xc2\xab\xc2\xa0Prije Prvog svjetskog rata bio je vi\xc5\xa1e godina dona\xc4\x8delnik Splita. Josip Smodlaka se u borbi za oslobo\xc4\x91enje od Austro-Ugarske povezao s vi\xc5\xa1e kreatora svjetskog javnog mnijenja. Za vrijeme Prvog svjetskog rata vlast ga je kao veleizdajnika dr\xc5\xbeala u zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu. Nakon raspada Austro-Ugarske op\xc4\x87insko vije\xc4\x87e izabralo je Josipa Smodlaku za na\xc4\x8delnika Splita. Izabran je i u Sredi\xc5\xa1nji odbor Narodnog vije\xc4\x87a SHS u Zagrebu, te za \xc4\x8dlana Zemaljske vlade za Dalmaciju. U kriti\xc4\x8dno vrijeme, kada je Italija okupirala sjevernu Dalmaciju i pribli\xc5\xbeila se Trogiru, Zemaljska vlada je tra\xc5\xbeila od Narodnog vije\xc4\x87a u Zagrebu ubrzanje ujedinjenja Dr\xc5\xbeave SHS s Kraljevinom Srbijom. Odbor sedmorice je imao pretresti Smodlakin i Krsteljev "nacrt privremenoga ure\xc4\x91enja" zajedni\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave sa Srbijom te na osnovu toga nacrta donijeti sljede\xc4\x87eg dana (24. studenoga) \xc4\x8dlanovima Sredi\xc5\xa1njega odbora na odobrenje uvjete za provedbu dr\xc5\xbeavnoga ujedinjenja. Utrka s vremenom bila je radila protiv hrvatskih interesa u Dalmaciji, jer vojske prakti\xc4\x8dno nije bilo, a u korist Italije, koja je nadirala, a k tome Antanta je Hrvate smatrala pora\xc5\xbeenom silom, a Italiju pobjednicom. Stoga je na sjednici Sredi\xc5\xa1njeg odbora NV SHS predsjedatelj S. Pribi\xc4\x87evi\xc4\x87 odmah naglasio kriti\xc4\x8dno stanje Dr\xc5\xbeave SHS u kojem treba brzo djelovati, pa su I. Krstelj i Josip Smodlaka ultimativno zaprijetili se Sredi\xc5\xa1njem odboru neka u roku od pet dana donese odluku o stvaranju zajedni\xc4\x8dke dr\xc5\xbeave sa Srbijom, u protivnom izjavili su da \xc4\x87e Dalmacija sama proglasiti ujedinjenje sa Srbijom. Nakon ujedinjenja nije \xc5\xbeelio u\xc4\x87i u vladu. U o\xc5\xbeujku 1919. godine zna\xc4\x8dajno je pridonio koncipiranju tzv. Pari\xc5\xa1kog prijedloga koji se protivio centralisti\xc4\x8dkom ure\xc4\x91enju dr\xc5\xbeave i zalagao za na\xc4\x8delo samouprave. Sudjelovao je na mirovnoj konferenciji u Parizu 1919. godine. Na osnovi etnografske karte koju je dao ameri\xc4\x8dkoj delegaciji, SAD su Italiji predlo\xc5\xbeile tzv. Wilsonovu liniju po kojoj je Kraljevini SHS trebala pripasti Dalmacija, Rijeka, otoci i isto\xc4\x8dna Istra. Njegov utjecaj kod britanskih i ameri\xc4\x8dkih stru\xc4\x8dnjaka zaslu\xc5\xbean je \xc5\xa1to je (ju\xc5\xbena) Baranja, da bi postala prostor za razvoj Osijeka, u\xc5\xa1la u sastav Kraljevine SHS. Josip Smodlaka je u prosincu podnio ostavku kada je uvidio da je na djelu politika popu\xc5\xa1tanja Italiji._NEWLINE_Josip Smodlaka je 1920. godine objavio svoj nacrt ustava, kojim se zalagao za \xc5\xa1iroke unutarnje samouprave. Kako bi ga se udaljilo iz politike, vlast ga je imenovala na mjesto poslanika pri Vatikanu, zatim u Berlinu i Madridu. Odmah po progla\xc5\xa1enju \xc5\xa1estosije\xc4\x8danjske diktature 1929. godine Josip Smodlaka je odbio nastaviti raditi kao diplomat te se vratio u Split gdje je radio kao odvjetnik i publicist._NEWLINE_Nakon talijanske fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke okupacije 1941. godine prefekt Splita Paolo Zerbino pozvao ga je, kao i vi\xc5\xa1e drugih intelektualaca i poznatih gra\xc4\x91ana Splita, da do\xc4\x91e na sastanak radi razgovora o suradnji. Josip Smodlaka je pismeno odgovorio da odbija suradnju s okupatorom. Od po\xc4\x8detka rata pomagao je antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dku borbu, a nakon kapitulacije Italije u rujnu 1943. godine zatra\xc5\xbeio od zapovjednika talijanske divizije Bergamo da pru\xc5\xbei otpor Nijemcima ili preda oru\xc5\xbeje partizanima. U to vrijeme bio je predsjednik Narodnooslobodila\xc4\x8dkog odbora Splita. Tada je, s nepune 74 godine, oti\xc5\xa1ao na oslobo\xc4\x91eni teritorij. Bio je vije\xc4\x87nik ZAVNOH-a i AVNOJ-a, te povjerenik za vanjske poslove Nacionalnog komiteta oslobo\xc4\x91enja Jugoslavije, kao i \xc4\x8dlan Savezni\xc4\x8dke kontrolne komisije za Italiju. Njegovi razgovori s predstavnicima zapadnih medija dali su doprinos raskrinkavanju izdajni\xc4\x8dke uloge Dra\xc5\xbee Mihailovi\xc4\x87a, te teritorijalnih ambicija Italije. Poseban doprinos antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkoj borbi dao je kreiranjem sporazuma Tito-\xc5\xa0uba\xc5\xa1i\xc4\x87, koji je u kona\xc4\x8dnici omogu\xc4\x87io me\xc4\x91unarodno priznanje nove Federativne Jugoslavije. Nakon formiranja zajedni\xc4\x8dke vlade Tito-\xc5\xa0uba\xc5\xa1i\xc4\x87 1945. godine, Josip Smodlaka je postao ministar bez lisnice. Kada je uvidio da \xc4\x87e do dogovora s Italijom oko razgrani\xc4\x8denja te\xc5\xa1ko do\xc4\x87i, na vlastiti je zahtjev umirovljen. Umro je u Splitu 31. svibnja 1956. godine. Pokopan je na Klisu, rodnom mjestu svojih predaka, uz dr\xc5\xbeavne po\xc4\x8dasti.'