b'\n_START_ARTICLE_\nVido\xc5\xa1i\n_START_SECTION_\nOpismenjavanje i \xc5\xa1kolstvo u \xc5\xbeupi Vido\xc5\xa1i\n_START_PARAGRAPH_\nPionirski posao u opismenjavaju puka u ovom kraju pripada fra Lovri Karauli, koji je vido\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik od 1832.-1840. godine i predvodnik organiziranog \xc5\xa1kolstva u livanjskom kraju. On je 1832. i 1833. sazidao novi \xc5\xbeupni stan, a stari dotrajali obnovio i u crkvicu preokrenuo, a poslije za \xc5\xa1kolu preuredio. Ta crkvica, zvana Kula, postala je prva \xc5\xa1kola s odre\xc4\x91enim planom i programom na podru\xc4\x8dju Livna. Tu su \xc5\xa1kolu poha\xc4\x91ala samo mu\xc5\xa1ka djeca iz najbli\xc5\xbee okolice. 1858. ovaj tribun livanjskih katolika sagradio je posebnu "ku\xc4\x87icu kao \xc5\xa1kolu" na Gorici u Livnu, koja je prozvana kao "Karaulina \xc5\xa1kola". Dr. Miroslava Topi\xc4\x87, u svojoj doktorskoj disertaciji "Franjeva\xc4\x8dke \xc5\xa1kole i zavodi u BiH", obranjenoj 2005. na Filozofskom fakultetu u Sarajevu, za tu \xc5\xa1kolu pi\xc5\xa1e da "... je to bila prva hrvatska \xc5\xa1kola u Bosni i Hercegovini u kojoj se narodni jezik naziva hrvatskim imenom"._NEWLINE_Nakon njega, za opismenjavanje svojih \xc5\xbeupljana, zaslu\xc5\xbean je mnogo i  fra An\xc4\x91eo \xc4\x86uri\xc4\x87 (\xc5\xbeupnik od 1878.-1882. i 1885.-1889.). On je kod \xc5\xbeupnog stana u Vido\xc5\xa1ima otvorio \xc5\xa1kolu koju je poha\xc4\x91alo i do stotinu u\xc4\x8denika. Za svoje zasluge tri puta je bio odlikovan od austrijskih vlasti._NEWLINE_Masovniji te\xc4\x8daj za opismenjavanje omladine organizirao je fra Bono Grebenar po\xc4\x8detkom 1929. godine. U\xc4\x8dili su \xc4\x8ditanje, pisanje, povijest i ra\xc4\x8dun. Pred Drugi svjetski rat akciju opismenjavanja organiziralo i provodilo je vodstvo HSS-a. Ti te\xc4\x8dajevi organizirani su od 1936. godine po privatnim ku\xc4\x87ama, gdje se u\xc4\x8dilo pisanje i ra\xc4\x8dunanje. \xc5\xbdene su dodatno u\xc4\x8dile jo\xc5\xa1 vezenje i tkanje. _NEWLINE_Prva dr\xc5\xbeavna \xc5\xa1kola u ovom kraju napravljena je 1930. u Smri\xc4\x8danima. U prvoj generaciji \xc5\xa1kolu je zavr\xc5\xa1ilo 27 u\xc4\x8denika iz svih mjesta vido\xc5\xa1ke \xc5\xbeupe. Osnovno\xc5\xa1kolska nastava organizirana je od listopada 1943., a opismenjavanje odraslih intezivirano je 1944. i 1945. u ve\xc4\x8dernjim satima. _NEWLINE_1951./1952. \xc5\xa1kola iz Potkraja premje\xc5\xa1tena je na Megdan u tek napravljenju \xc5\xa1kolsku zgradu, te \xc4\x87e poslije prerast u osmogodi\xc5\xa1nju \xc5\xa1kolu, sve do 1979. godine._NEWLINE_Osnovna \xc5\xa1kola_NEWLINE_Osnovna \xc5\xa1kola "Fra Lovro Karaula" (biv\xc5\xa1a "Mladost") u Vido\xc5\xa1ima izgra\xc4\x91ena su jednim dijelom dobrovoljnim prilozima mje\xc5\xa1tana (300 DEM). Otvorena je povodom nekada\xc5\xa1njeg "Dana Livna" 10. listopada 1979. godine. \xc5\xa0kola raspola\xc5\xbee s 8 modernih u\xc4\x8dionica.\n_START_SECTION_\nMigracije\n_START_PARAGRAPH_\nIz Vido\xc5\xa1a, kako mjesta tako i MZ, veliki broj stanovnika privremeno je ili trajno napustio rodni kraj. Prve migracije bile su 20.-ih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a u Belgiju, Francusku i SAD,_NEWLINE_da bi se u 60.-tim godinama veliki broj mje\xc5\xa1tana uputio u Njema\xc4\x8dku, Austriju, \xc5\xa0vicarsku i prekooceanske zemlje. Zagreb, Slavonija, te mjesta na dalmatinskoj obali, tako\xc4\x91er su cilj mnogih stanovnika ovog kraja.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nVido\xc5\xa1i se prvi put spominje  1742. godine kada je pobo\xc5\xbena udovica Vido\xc5\xa1evi\xc4\x87 iz sela Radin\xc4\x8di\xc4\x87a ostavila oporuku o darivanju zemlji\xc5\xa1ta u kamenjaru gdje je napravljena ku\xc4\x87ica slamom pokrivena za sve\xc4\x87enike._NEWLINE_Sredinom 18. stolje\xc4\x87a u Vido\xc5\xa1ima je postojala zgradica od \xc5\xa1epera, koja je slu\xc5\xbeila kao crkva. Godine 1833. pod imenom gospodarske zgrade (crkve je tada bilo zabranjeno graditi) izgra\xc4\x91ena je kamena crkvica. _NEWLINE_Fra Lovro Karaula (1800.-1875.) pribavio je 1853. godine pa\xc5\xa1ino pismo (bujruntiju) i nakon nje nalog (tur. ferman) da se mogu graditi crkve u Vido\xc5\xa1ima i na Gorici u Livnu._NEWLINE_Gradnja sada\xc5\xa1nje crkve zapo\xc4\x8deta je u vrijeme slu\xc5\xbebe  fra Bone Juri\xc4\x87a 1854. g., a zavr\xc5\xa1ena je dvije godine kasnije za vrijeme  fra Grge Lozi\xc4\x87a. Crkvu su gradili poznati livanjski graditelji i klesari Mato i Jozo Radni\xc4\x87-Baja. Glavni oltar od kamena isklesao je 1870. Mato Radni\xc4\x87-Baja. On ga je radio po uzoru na oltar Gospe Sinjske u crkvi u Sinju. Pobo\xc4\x8dni oltar Sv. Klementa radio je klesar Ivan Bandov 1866. god., a oltar Sv. Josipa klesar Marelja. Oba su oltara 1982. poru\xc5\xa1ena. Zvonik (kao i crkva ura\xc4\x91eni su od tesanog kamena) je postavljen 1902. godine. _NEWLINE_Crkva je posve\xc4\x87ena Bezgrje\xc5\xa1nom za\xc4\x8de\xc4\x87u Bla\xc5\xbeene Djevice Marije. Crkvu izgra\xc4\x91enu doprinosom mje\xc5\xa1tana \xc5\xbeupe blagoslovio je fra Lovro Karaula 8. prosinca 1856. godine. Matice \xc5\xbeupe Vido\xc5\xa1i sa\xc4\x8duvane su od 1802. godine i nalaze se u Franjeva\xc4\x8dkom samostanu na Gorici u Livnu._NEWLINE_Prva \xc5\xbeupna ku\xc4\x87a izgorjela je 1801. g. u po\xc5\xbearu, kao i sve matice. Dana\xc5\xa1nja \xc5\xbeupna ku\xc4\x87a sagradjena je 1974. g. za vrijeme \xc5\xbeupnikovanja fra Tome Buljana, na temeljima one iz 1833. godine.\n_START_SECTION_\nNacionalni spomenici\n_START_PARAGRAPH_\nHistorijska gra\xc4\x91evina \xe2\x80\x93 \xc5\xbdupna crkva Bezgre\xc5\xa1nog za\xc4\x8de\xc4\x87a u Vido\xc5\xa1ima, op\xc4\x87ina Livno, progla\xc5\xa1ena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine _NEWLINE_U blizini crkve u Vido\xc5\xa1ima nalazi se Vido\xc5\xa1ka gradina, tako\xc4\x91er progla\xc5\xa1ena nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine 2009. g.).     To je jedna od delmatskih utvrda na livanjskom podru\xc4\x8dju koju su Rimljani osvojili i zidovima poja\xc4\x8dali (9. godine pad Delmata pod Rimsku upravu). Vido\xc5\xa1ka gradina vjerojatno je bila postaja na rimskoj cesti prema Saloni. Na prostorima \xc5\xbeupe Vido\xc5\xa1i nalaze se brojni (208) srednjovjekovni nadgrobni spomenici (ste\xc4\x87ci)._NEWLINE_Najstariji pisani dokument u ovome kraju ostavili su Rimljani. Na jednom poklopcu rimske kamene urne na\xc4\x91ene povi\xc5\xa1e izvora Sturbe po\xc4\x8detkom 60.-tih godina 19. stolje\xc4\x87a, pisalo je na latinskom jeziku: "DM Firmus Surionis vixit an(nis) XXX pro frt posteris (...)". Na\xc5\xbealost taj vrijedan dokument je izgubljen.\n_START_SECTION_\nStradanje stanovnika \xc5\xbeupe Vido\xc5\xa1i u ratovima\n_START_PARAGRAPH_\nIz ne cjelovitog popisa dosad je zabilje\xc5\xbeeno da je Prvi svjetski rat s ovih prostora odnio 52 \xc5\xbeivota._NEWLINE_Na podru\xc4\x8dju \xc5\xbeupe Vido\xc5\xa1i u Drugom svjetskom ratu stradalo je 230 osoba, a u samom mjestu Vido\xc5\xa1i - 16 osoba._NEWLINE_U Domovinskom ratu od 1991. - 1995. iz ove \xc5\xbeupe poginulo je 20 branitelja i 1 civilna osoba.\n_START_SECTION_\nInfrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nVido\xc5\xa1i su elektrificirani 1952. godine. Telekomunikacijski vod do tu\xc5\xa1ni\xc4\x8dkog rudnika postavljen je 1954. godine, dok je \xc5\xa1ire mjesto na mre\xc5\xbeu priklju\xc4\x8deno u listopadu 1983. godine. Mje\xc5\xa1tani su za telefonske priklju\xc4\x8dke morali izdvojiti po 1.800 DEM. Asfalt na magistralnoj cesti (6-1) Livno - Tomislavgrad od Drinove Me\xc4\x91e postavlja se 70.-tih godina. 1975. godine asfaltirana je makadamska cesta od Glavica  do Tu\xc5\xa1nice (6,5 km). Fratarsku cestu od Dobrog do Vido\xc5\xa1a, zapo\xc4\x8detu jo\xc5\xa1 davne 1934. godine zahvaljuju\xc4\x87i fra fra Anti \xc5\xa0aki\xc4\x87u, dovr\xc5\xa1ava fra fra \xc4\x86iro Lovri\xc4\x87 1988. godine. Udaljenost je smanjena s 18 na 2 km. Lokalni vodovod izgra\xc4\x91en je 1983. godine.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nDom kulture_NEWLINE_Dom kulture (prvi u BiH) izgra\xc4\x91en je nakon Drugog svjetskog rata dobrovoljnim radom mje\xc5\xa1tana Mjesne zajednice Vido\xc5\xa1i. Sve\xc4\x8dano je otvoren 1949. godine. Elektri\xc4\x8dnu energiju dobivao je iz tu\xc5\xa1ni\xc4\x8dkog rudnika, koji je opskrbljivao i grad Livno. Predstavljao je tada jedno od najmodernijih okupljali\xc5\xa1ta mlade\xc5\xbei \xc5\xa1ireg livanjskog kraja. U sklopu objekta nalazili su se: kino "Ograda" (\xc4\x8diji je kino-projektor poklonilo Izvr\xc5\xa1no vije\xc4\x87e BiH), kavana, ambulanta, trgovina mje\xc5\xa1ovite robe, kasnije po\xc5\xa1ta i mati\xc4\x8dni ured. U dvori\xc5\xa1tu, na propisno napravljenom igrali\xc5\xa1tu, omladina je igrala odbojku._NEWLINE_U 70.-tim godinama kino se dvorana koristi kao disko klub "Raj". _NEWLINE_U nedostatku adekvatnog prostora u Livnu, Dom kulture je mjesto odr\xc5\xbeavanja brojnih koncerata najpoznatijih umjetnika iz Hrvatske i Bosne Hercegovine, priredbi i dru\xc5\xa1tvenih manifestacija onda\xc5\xa1njeg sustava. S nedostatkom financijskih sredstava biva na\xc5\xbealost u zadnja 2 desetlje\xc4\x87a sve vi\xc5\xa1e zapu\xc5\xa1ten i prepu\xc5\xa1ten propadanju. U njemu je nekoliko godina bila smje\xc5\xa1tena tvornica za preradu drveta. Danas je jedino po\xc5\xa1tanski ured u funkciji (1964.-1969., te stalno od 1977. g.). U planu je saniranje Doma kulture i predavanje na kori\xc5\xa1tenje KUD-u "Rudine" osnovanom 24.sije\xc4\x8dnja 2010. godine, koje promi\xc4\x8de tradiciju, obi\xc4\x8daje i kulturno naslje\xc4\x91e Hrvata livanjskog kraja.  KUD "Rudine" ima trenuta\xc4\x8dno vi\xc5\xa1e od 200 \xc4\x8dlanova. _NEWLINE_Likovne kolonije_NEWLINE_U Vido\xc5\xa1ima su do sada organizirane dvije likovne kolonije. _NEWLINE_Prva 2007. u povodu 150. godi\xc5\xa1njice izgradnje vido\xc5\xa1ke crkve. Inicijator je bio vido\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik  fra Pero Kuli\xc5\xa1, a organizator \xc5\xbeupni ured Vido\xc5\xa1i i Udruga likovnih umjetnika Livna. _NEWLINE_U koloniji se na\xc5\xa1ao dobar broj likovnjaka iz vido\xc5\xa1ke \xc5\xbeupe, livanjskog kraja, te nekolicina njih iz drugih mjesta: Zagreba, Slavonskog Broda, Splita, Mostara, Zenice, Novog Travnika, \xc4\x8capljine, Neuma i \xc4\x8citluka._NEWLINE_Druga likovna kolonija, odr\xc5\xbeana je 2008. Okupila je 20-tak likovnih umjetnika iz BiH i Hrvatske. Dio prihoda od aukcije slika namijenjen je obnovi crkve, a umjetni\xc4\x8dka djela sakralne tematike ostala su u vlasni\xc5\xa1tvu \xc5\xbeupe Vido\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nMNK "Seljak"_NEWLINE_MNK Seljak Vido\xc5\xa1i bio je i prvak biv\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave u malom nogometu 1991. godine. U finalnoj utakmici u "Kutiji \xc5\xa1ibica" u Zagrebu 13.1.1991. pobjedio je rezultatom 1:0 MNK "Uspinja\xc4\x8da" iz Zagreba. Igra\xc4\x8di koji su nastupili: pok. Dalibor Perkovi\xc4\x87-Dali, Konta, Bandov, Ani\xc4\x87, Matan, \xc4\x86orluka, Z. Duvnjak, Omazi\xc4\x87, D. Duvnjak._NEWLINE_Godinu dana prije MNK "Seljak" bio je bio je doprvak Jugoslavije. U odlu\xc4\x8duju\xc4\x87oj utakmici (11. velja\xc4\x8de 1990.) u Srijemskoj Mitrovici pora\xc5\xbeen je od MNK "Uspinja\xc4\x8da" iz Zagreba, rezultatom 0:2._NEWLINE_Na prvenstvu Europe u Madridu krajem lipnja i po\xc4\x8detkom sprnja 1991. MNK "Seljak" osvojio je tre\xc4\x87e mjesto (pobjeda nad prvakom Ma\xc4\x91arske rezultatom 11:7)._NEWLINE_Boris Bandov_NEWLINE_Boris Bandov, nogometa\xc5\xa1 i trener, ro\xc4\x91en 1953. godine. Od 1976. - 1983. 33 puta je nastupio za reprezentaciju SAD-a. Trener je FC Westchester (do 17. g.).\n_START_SECTION_\nPrezimena\n_START_PARAGRAPH_\nBabi\xc4\x87, Bandov, Batini\xc4\x87, Bre\xc5\xa1i\xc4\x87, \xc4\x86ubela, Jozi\xc4\x87, Krstanovi\xc4\x87, Ljubas, Man\xc4\x91eralo, Mati\xc4\x87, Mihaljevi\xc4\x87, Mi\xc5\xa1i\xc4\x87, Mladina, Omazi\xc4\x87, Su\xc4\x8di\xc4\x87.'