b'\n_START_ARTICLE_\nDanica (mitologija)\n_START_PARAGRAPH_\nDanica je istaknuti lik narodnog pjesni\xc5\xa1tva i slavenske pretkr\xc5\xa1\xc4\x87anske mitologije, opa\xc5\xbeajno vezan za osvit (tako\xc4\x91er i kao Jutrenjica). Jedini asteronim me\xc4\x91u \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87im antroponimima, me\xc4\x91u kojima je potvr\xc4\x91ena od 14. st. Danica je planet Venera pri svojem pojavljivanju na jutarnjem nebu. Venera se mo\xc5\xbee vidjeti nave\xc4\x8der oko vremena zalaza Sunca ili u zoru oko vremena izlaza Sunca (i s vi\xc5\xa1e od tri sata otklona od izlaska ili zalaska Sunca). Osim iznimnih nebeskih pojava mo\xc5\xbee biti najsjajnije trajno nebesko svjetlilo nakon Sunca i Mjeseca, u dru\xc5\xa1tvu nebeskih tijela koja se mogu uo\xc4\x8diti i danju, kao i uzrokovati sjenu._NEWLINE_Opa\xc5\xbea\xc4\x8di neba iz vremena praslavenske mitologije nisu je povezivali s pojavljivanjem u vrijeme sutona (Ve\xc4\x8dernja zvijezda ili Ve\xc4\x8dernja\xc4\x8da). U povijesti je povezivanje ove dvije pojave za jedno tijelo Plinije pripisao Pitagori (N. h., II., 37). Podvajanje jutarnje i ve\xc4\x8dernje pojave u prethistorijskih Egip\xc4\x87ana je Bonu/Tiu-Nutiri, u drevnih Grka Fosforos/Esperos (spoznaja o jednom izvoru svjetla pretpostavlja se za kasno 7. ili 6. st. pr. K.), u Rimljana Lucifer/Vesperugo (u dana\xc5\xa1njem talijanskom folkloru Lucifero/Vespero), a kasnije se u rimskoj antici izdvaja dominantni naziv (Fosforos, Lucifer). Najkasnije od poznog 3. st. pr. K. u kineskoj je astronomiji s obje svoje pojave smatrana za jedno svjetlo. Prethistorijski Babilonci, Asirci, Hetiti i Grci su jutarnju pojavu ovog planeta vezivali za ratni\xc4\x8dke boginje, a njenu ve\xc4\x8dernju pojavu za plodonosne boginje._NEWLINE_Kod Hrvata u Lici se bilje\xc5\xbei Danica koja mo\xc5\xbee biti "jutarnja", "zorna", "prva" ili "ve\xc4\x8dernja" Danica. U baltoslavenskoj ba\xc5\xa1tini je i Mjese\xc4\x8deva zvijezda, Mjese\xc4\x8deva podvornica ili Mjese\xc4\x8deva prijateljica, u Hrvata prisutna kao Mjese\xc4\x8darka. U hrvatskom narodu je poznata i kao Sjajnica, Svitlica, a u smislu najave Sunca i kao Prijehodnica, Prithodnica, Priodnica i sl._NEWLINE_U "Hrvatskim narodnim pjesmama", izdanju Matice hrvatske iz 1909., Danica je nastala nakon \xc5\xa1to su djevojku nakon smrti an\xc4\x91eli odnijeli na nebo (str. 453). Osim s likovima Sunca i Mjeseca (kao nevjesta ili sestra), u narodnim pjesmama zna je se povezivati i s Vla\xc5\xa1i\xc4\x87ima. Prezime "Danica" postoji u srednjoj Dalmaciji i Lici, a "Dani\xc4\x8di\xc4\x87" u Dalmaciji i Moslavini. Sli\xc4\x8dno mjese\xc4\x8devu periodicitetu, Dani\xc4\x8dina najava danjeg svjetla u folkloru i u\xc4\x8denosti asocira preporod i razdanjenje. "Danica horvatska, slavonska i dalmatinska" bio je naslov knji\xc5\xbeevnog priloga "Novinama horvatskim" (1835.), najva\xc5\xbenijem kontinentalnom \xc4\x8dasopisu hrvatskog narodnog preporoda.'