b'\n_START_ARTICLE_\nSpartak (1960.)\n_START_SECTION_\nRadnja\n_START_PARAGRAPH_\nFilm po\xc4\x8dinje u robovskim rudnicima u rimskoj provinciji Libiji. Spartak (Kirk Douglas), sna\xc5\xbeni Tra\xc4\x8danin, poma\xc5\xbee starijem \xc4\x8dovjeku koji je pao. Rimski vojnik ka\xc5\xbee Spartaku da se vrati poslu, na \xc5\xa1to ga ovaj napada i ugrize za gle\xc5\xbeanj, i to u Ahilovu tetivu. Spartak je zbog toga privezan i osu\xc4\x91en na smrt gladovanjem. Lentul Batiata (Peter Ustinov), impresario gladijatorskih borbi, sti\xc5\xbee tra\xc5\xbee\xc4\x87i nove kandidate za gladijatore. S ga\xc4\x91enjem pregleda nekoliko robova i kona\xc4\x8dno se odlu\xc4\x8duje za Spartaka, prepoznav\xc5\xa1i u njemu neslomljeni duh. Baitata otplovi za Capuu, gdje je smje\xc5\xa1ten njegov kamp za obuku._NEWLINE_Nakon nekoliko scena koje prikazuju gladijatorsku obuku i \xc5\xbeivot u \xc5\xa1koli, Kras (Laurence Olivier) sti\xc5\xbee s nekoliko pratilaca, \xc5\xbeele\xc4\x8di se zabaviti gledaju\xc4\x87i par gladijatora u borbi do smrti. Odabran je Spartak, koji biva pora\xc5\xbeen, ali pobjednik (Woody Strode) ga odbija ubiti, baciv\xc5\xa1i svoj trozubac u povi\xc5\xa1enu lo\xc5\xbeu s promatra\xc4\x8dima, i napav\xc5\xa1i Rimljane. Kras ubrzo svladava roba i sprema se na odlazak. Dok odlazi, kupuje lijepu robinju Variniju, koju je Baitata namijenio Spartaku. Spartak i Varinija su se zaljubili, a u o\xc4\x8daju zbog gubitka, on podi\xc5\xbee ustanak. Gladijatori zauzimaju Capuu i sve okruge oko nje. Mnogi lokalni robovi se pridru\xc5\xbeuju pobunjenicima. U rimskom Senatu, plebejski senator Sempronije Grakho (Charles Laughton) lukavo izmanipulira Krasova \xc5\xa1ti\xc4\x87enika i prijatelja Marka Glabra (John Dall) i natjera ga da zauzme Rimski garnizon kako bi sru\xc5\xa1io pobunu, ostavljaju\xc4\x87i slobodan put za Grakhova saveznika, Julija Cezara (John Gavin) da preuzme kontrolu nad gradom. U me\xc4\x91uvremenu, Kras kupuje novog roba, Antonina (Tony Curtis), biv\xc5\xa1eg dje\xc4\x8djeg u\xc4\x8ditelja sa Sicilije i poku\xc5\xa1a ga zavesti. Antonin ubrzo pobjegne i pridru\xc5\xbei se Spartaku._NEWLINE_Spartak pregledava neke nove novake, zadu\xc5\xbeuju\xc4\x87i ih za razne pozicije ovisno o njihovim vje\xc5\xa1tinama. Antonin, koji je me\xc4\x91u njima, predstavlja se kao pjesnik i iluzionist. Kasnije zabavlja robovsku vojsku, ali je odlu\xc4\x8dan postati vojnikom, neizravno komentiraju\xc4\x87i vezu izme\xc4\x91u politike i umjetnosti. Spartak se nalazi s Varinijom, koja je pobjegla od debelog Batiata: potr\xc4\x8dao je za njom, ali je bio predebeo da bi je uhvatio. Nakon \xc5\xa1to je uni\xc5\xa1tio Rimski garnizon, Spartak otkriva svoj plan o bijegu preko mora, na brodovima cicilijanskih gusara, kojima bi mogao platiti od blaga koje su robovi nagomilali plja\xc4\x8dkom._NEWLINE_Rim uporno \xc5\xa1alje vojsku kako bi ugu\xc5\xa1io pobunu, ali Spartak ih sve pora\xc5\xbeava. Kras daje ostavku u Senatu, navodno kako bi dijelio sramotu svog prijatelja Glabra. Me\xc4\x91utim, Grakho posumnja da on \xc4\x8deka da situacija postane tako o\xc4\x8dajna da \xc4\x87e ga senatori u\xc4\x8diniti diktatorom, neutraliziraju\xc4\x87i na taj na\xc4\x8din Grakhovu rivalsku plebejsku stranku. Grakho, u vlastitom interesu, po\xc4\x8dinje pomagati robovima kako bi uskratio Krasu njegovu priliku. Cezar izdaje Grakha, a Kras pose\xc5\xbee duboko u svoj d\xc5\xbeep kako bi upropastio plan._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to biv\xc5\xa1i robovi dolaze do obale, shva\xc4\x87aju da je Cicilijance potkupio Kras. Cicilijanski poslanik (Herbert Lom) ponudi prijevoz Spartaku, kojem se obra\xc4\x87a s "Generale", zajedno s trudnom Varinijom i njegovim vi\xc5\xa1im \xc4\x8dasnicima, do Azije gdje bi "\xc5\xbeivjeli kao kraljevi". Po\xc5\xa1teni Tra\xc4\x8danin, me\xc4\x91utim, ne \xc5\xbeeli napustiti svoju vojsku. Nakon toga se na\xc4\x91e u zamci triju rimskih vojski (Pompejeve u Kalabriji, Lucullusove u Brindisiju i Rimskog garnizona). Rimsko prestrojavanje natjeralo je Spartaka u poziciju gdje mu je jedina \xc5\xa1ansa da se probije kroz Rim, strategija koja ima malo \xc5\xa1anse za uspje\xc5\xa1an zavr\xc5\xa1etak. U me\xc4\x91uvremenu, Senat daje Krasu sve ovlasti koje je tra\xc5\xbeio. Batiatu je anga\xc5\xbeirao Kras kako bi mu pomogao identificirati Spartaka nakon njegova o\xc4\x8dekivanog zarobljivanja, a u zamjenu mu je obe\xc4\x87ano pravo na trgovinu Spartakovim robovima._NEWLINE_Kona\xc4\x8dna bitka zavr\xc5\xa1ava porazom robovske vojske i mnogim zarobljenicima, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i Spartaka. Kras obe\xc4\x87ava zarobljenicima da ne\xc4\x87e biti ka\xc5\xbenjeni ako identificiraju Spartaka ili njegovo tijelo. Robovi se di\xc5\xbeu jedan po jedan i tvrde da su oni Spartak ("Ja sam Spartak!"). Kras ih sve osu\xc4\x91uje na raspe\xc4\x87e po Apijskom putu, od boji\xc5\xa1ta do vrata Rima. Antonina i Spartaka ostavlja kao posljednje, prepoznav\xc5\xa1i lice i ime potonjeg s posjeta Capui._NEWLINE_U me\xc4\x91uvremenu, Batiata shva\xc4\x87a da zbog Krasove osvete ne\xc4\x87e biti ni\xc5\xa1ta od njegove planirane aukcije pre\xc5\xbeivjelih robova. Varinija je odvedena u Krasov dom, gdje je on neuspje\xc5\xa1no zaprosi. U svojem posljednjem \xc4\x8dinu prije po\xc4\x8dinjenja samoubojstva, osramo\xc4\x87eni Grakho velikodu\xc5\xa1no ponudi Batiati da ukrade Variniju od Krasa, zatim zatra\xc5\xbei slobodu za nju i njezina sina, osobno napisav\xc5\xa1i osloba\xc4\x91aju\xc4\x87i dokument za njih. U me\xc4\x91uvremenu, Kras nare\xc4\x91uje Spartaku i Antoninu da se obra\xc4\x8dunaju do smrti, nestrpljiv da pri\xc4\x8deka slavlja sljede\xc4\x87i dan u kojem bi se dvojac trebao obra\xc4\x8dunati, te objavljuje da \xc4\x87e pobjednik biti razapet. I jedan i drugi poku\xc5\xa1aju ubiti drugoga, kako bi po\xc5\xa1tedjeli onog drugog spore smrti u agoniji na kri\xc5\xbeu. Spartak pobje\xc4\x91uje i sutradan je raspet pokraj zidina Rima. Kras priznaje Cezaru da se sada i po prvi put "boji" Spartaka, koji je postao mu\xc4\x8denik._NEWLINE_Baitata i Varinija odlaze u Galiju i putem ugledaju Spartaka kako visi na posljednjem kri\xc5\xbeu, ali ne jo\xc5\xa1 mrtvog. Varinija pokazuje Spartaku njihova novoro\xc4\x91enog sina i zaklinje mu se da \xc4\x87e odrasti kao slobodan \xc4\x8dovjek. Spartakova glava klone naprijed, a Varinija se vra\xc4\x87a na kola i odlazi.\n_START_SECTION_\nProdukcija\n_START_PARAGRAPH_\nProdukciju Spartaka dijelom je potaknuo Kirk Douglas nakon \xc5\xa1to nije uspio dobiti naslovnu u ulogu u Ben-Huru Williama Wylera. Douglas je radio prije s Wylerom na Detektivskoj pri\xc4\x8di i duboko se razo\xc4\x8darao kad je ovaj odabrao Charltona Hestona. Ne \xc5\xbeele\xc4\x87i se pojaviti pora\xc5\xbeen, odlu\xc4\x8dio je zasjeniti Wylera i snimiti vlastiti spektakl, Spartak.\n_START_SECTION_\nScenarij\n_START_PARAGRAPH_\nHoward Fast je originalno anga\xc5\xbeiran kako bi adaptirao vlastiti roman, ali se nije sna\xc5\xa1ao rade\xc4\x87i na formatu scenarija pa je zamijenjen Daltonom Trumbom, koji je radio pod pseudonimom "Sam Jackson" jer se tijekom antikomunisti\xc4\x8dke kampanje na\xc5\xa1ao na crnoj listi. Govorilo se kako je Trumbova adaptacija Fastova romana, kao i sam roman, prezentirana kao rani oblik komunizma. Snimanje je bilo te\xc5\xa1ko zbog Kubrickovih i Trumbovih sukobljenih vizija: Kubrick, u to vrijeme mladi redatelj, nije imao stupanj kontrole kakav \xc4\x87e imati na svojim kasnijim filmovima, a kona\xc4\x8dni produkt je vi\xc5\xa1e rezultat Trumbova optimisti\xc4\x8dkog scenarija nego Kubrickova prepoznatljivog cinizma; Kubrick je prigovorio da lik Spartaka nema mana ni nedostataka._NEWLINE_Kad se Trumbovo ime pojavilo na uvodnoj \xc5\xa1pici, uni\xc5\xa1tena je holivudska crna lista.\n_START_SECTION_\nSnimanje\n_START_PARAGRAPH_\nSpartaka je trebao re\xc5\xbeirati Anthony Mann. Me\xc4\x91utim, dva tjedna nakon po\xc4\x8detka snimanja, studio je otpustio Manna jer nije imao dovoljno liderskih osobina, a anga\xc5\xbeiran je Stanley Kubrick. Do tada, Kubrick je ve\xc4\x87 re\xc5\xbeirao \xc4\x8detiri svoja dugometra\xc5\xbena filma, od kojih su dva bila velike holivudske produkcije. Unato\xc4\x8d tome, Spartak je do tada bio Kubrickov najve\xc4\x87i projekt, s bud\xc5\xbeetom od 12 milijuna dolara i 10 500 glumaca, impresivno dostignu\xc4\x87e za tako mladog redatelja (iako mu ugovor nije davao potpunu kontrolu nad snimanjem)._NEWLINE_Osobne scene snimljene su u Hollywoodu, ali je Kubrick inzistirao da sve scene bitke budu snimljene na golemoj nizini kod Madrida. Osam tisu\xc4\x87a treniranih \xc5\xa1panjolskih vojnika iz \xc5\xa1panjolske pje\xc5\xa1adije kori\xc5\xa1teno je za prikaz rimske vojske. Kubrick je re\xc5\xbeirao scenu s vrha specijalno izgra\xc4\x91enih tornjeva. No, morao je izrezati sve osim jedne krvave scene bitke, zbog negativnih reakcija publike na probnom prikazivanju.'