b'\n_START_ARTICLE_\nBudimska eparhija\n_START_PARAGRAPH_\nBudimska eparhija (Budimska srpska pravoslavna eparhija), crkveno je podru\xc4\x8dje za pravoslavne Srbe u Ma\xc4\x91arskoj i \xc4\x8ce\xc5\xa1koj.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nSrpskih naselja i pravoslavnih crkava bilo je u Ma\xc4\x91arskoj ve\xc4\x87 u 15. stolje\xc4\x87u (Srpski Kovin, 1440.) na dobrima koje su ma\xc4\x91arski kraljevi davali srpskim despotima i vlasteli. U 16. stolje\xc4\x87u spominju se srpske eparhije, Budimska i Segedinska. Za vrijeme turske vladavina (1541.-1686.) sjedi\xc5\xa1te Budimske eparhije bilo je u manastiru Grabovcu, osnovanom 1585., i u Budimu (u 17. st. episkopi su bili Sevastijan, Simeon, Viktor, Kiril), a poslije velike seobe (1690.) u Sentandriji, gdje se formirala najve\xc4\x87a srpska kolonija sa sedam crkava. Stolnobiogradska eparhija (ma\xc4\x91. Sz\xc3\xa9kesfeh\xc3\xa9rv\xc3\xa1r, \xc4\x8ditaj: Seke\xc5\xa1fehervar) i Moha\xc4\x8dko-sigetska eparhija spojene su s Budimskom u prvoj polovici 17. stolje\xc4\x87a, dok je sjedi\xc5\xa1te Segedinske eparhije preneseno u Novi Sad._NEWLINE_Budimska eparhija u\xc5\xa1la je u sastav Karlova\xc4\x8dke mitropolije 1695. Neki budimski episkopi postali su karlova\xc4\x8dki mitropoliti (Vi\xc4\x87entije Popovi\xc4\x87 1713., Stefan Stratimirovi\xc4\x87 1790., Stefan Stankovi\xc4\x87 1837., Lukijan Bogdanovi\xc4\x87 1908.), drugi su se istakli kao znanstveni djelatnici (Dionisije Novakovi\xc4\x87 1749.-1767.) ili su pomagali crkvenu i narodnu prosvjetu (Platon Atanackovi\xc4\x87 1839.-1848., 1851.).\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nje stanje\n_START_PARAGRAPH_\nBudimska eparhija imala je po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a 44 parohije, 63 crkve i kapele, 44 sve\xc4\x87enika i 23.388 vjernika. Poslije 1918. godine mnogi Srbi iselili su se u Jugoslaviju (optanti). Godine 1979. ta eparhija imala je 40 parohija s 19 sve\xc4\x87enika, dok je broj vjernika znatno opao. Mnoge crkve su ostale potpuno bez vjernika. Dio kulturno-povijesnog blaga iz pravoslavnih crkava u Ma\xc4\x91arskoj \xc4\x8duva se u Eparhijskom muzeju u Sentandriji. Eparhijom je tada upravljao episkop ba\xc4\x8dki iz Novoga Sada. Danas je episkop budimski gospodin Lukijan.\n_START_SECTION_\nBaranja\n_START_PARAGRAPH_\nBaranja je pripadala Moha\xc4\x8dko-sigetskoj eparhiji sve do njenog pripajanja Budimskoj eparhiji. Poslije Prvog svjetskog rata tada jugoslavenski (a sada hrvatski) dio Baranje pripojen je Ba\xc4\x8dkoj eparhiji, u \xc4\x8dijem je sastavu bio sve do 1991., kad je u\xc5\xa1ao u sastav obnovljene Osje\xc4\x8dkopoljske i baranjske eparhije) sa sjedi\xc5\xa1tem u Dalju.'