b"\n_START_ARTICLE_\nMarsala (vino)\n_START_SECTION_\nKarakteristike\n_START_PARAGRAPH_\nMarsala je vino visokog postotka alkohola, kojeg mora biti najmanje 17\xc2\xa0% (zato se i zove desertno vino), po mnogo\xc4\x8demu sli\xc4\x8dna dalmatinskom pro\xc5\xa1eku. Danas se proizvodi tako da se na kraju vrenja dodaje alkohol, ali ne vi\xc5\xa1e od 20 - 35\xc2\xa0%, da se zaustavi daljnje vrenje i tako osigura trajnost._NEWLINE_Postoje tri vrste Marsale, prema bojama (odnosno gro\xc5\xbe\xc4\x91u od kojih se proizvode), to su jantarna (ambra), zlatna (oro) i rubinska (rubino) marsala._NEWLINE_Zlatna i jantarna su vina, koja se proizvode od bijelog gro\xc5\xbe\xc4\x91a sorti; grillo, catarratto, inzolia i damaschino._NEWLINE_Rubinska marsala, dobija se mije\xc5\xa1anjem nekih od crnih sorta gro\xc5\xbe\xc4\x91a; pignatello, nero d'Avola i nerello mascalese s bijelim gro\xc5\xbe\xc4\x91em do najvi\xc5\xa1e 30\xc2\xa0%. Rubinske marsale se dijele na slatka, suha i polusuha vina, \xc5\xa1to ovisi o postotku \xc5\xa1e\xc4\x87era u njima._NEWLINE_Postoje i podjele koje ovise o postotku alkohola i vremenu sazrijevanja, pa se tako danas na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu pojavljuje; marsala fine (u sve tri varijacije boja), to vino ima najmanje 17\xc2\xa0% alkohola i mora odle\xc5\xbeati najmanje godinu dana, od toga 8 mjeseci u drvenim ba\xc4\x8dvama. Zatim postoji marsala superiore (tako\xc4\x91er u tri varijacije boja), najmanje 18\xc2\xa0% alkohola, 2 godine zrenja, marsala superiore riserva, najmanje 18\xc2\xa0% alkohola, 4 godine zrenja, marsala vergine, najmanje 18\xc2\xa0% alkohola, 5 godina zrenja i marsala vergine riserva, najmanje 18\xc2\xa0% alkohola, 10 godina zrenja.\n_START_SECTION_\nKonzumacija\n_START_PARAGRAPH_\nMarsala se danas diljem svijeta pije kao aperitiv prije jela, ili nakon jela uz kola\xc4\x8de, pored toga koristi se i u gastronomiji kao aromati\xc4\x8dni dodatak raznoraznim umacima, piletini, ri\xc5\xbeotima, te kola\xc4\x8dima kao \xc5\xa1to su zabaglione i tiramisu.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPo mjesnoj predaji marsala je nastala kao rezultat spleta slu\xc4\x8dajnosti, liverpoolski trgovac sodom John Woodhouse, plovio je du\xc5\xbe obala Sicilije 1773. prema luci Mazara del Vallo, ali se zbog nevremena morao skloniti u Marsalu. Tu su ga mjesni ugostitelji poslu\xc5\xbeili doma\xc4\x87im vinom, koje su seljaci \xc4\x8duvali za posebne prilike. Njemu se ono toliko svidilo, da je odmah vidio priliku za dobar posao, jedino \xc5\xa1to je zahtijevao da se vinu doda malo alkohola (vinjaka) - da se sprije\xc4\x8di njegovo daljnje vrenje, i da tako bude siguran da \xc4\x87e jedrenjaci nakon duge plovidbe do Liverpoola dovesti - vino, a ne ocat. I tako je ro\xc4\x91ena marsala._NEWLINE_Stvarna istina je vjerojatno malo druga\xc4\x8dija, u to vrijeme u Engleskoj su ve\xc4\x87 postala popularna i rado su se pila sli\xc4\x8dna portugalska vina Porto i Madeira. Sve u svemu Woodhause je po\xc4\x8deo ulagati u taj do tad vrlo siroma\xc5\xa1ni kraj, izgradio je vi\xc5\xa1e vinarija i luku._NEWLINE_Uspjeh Woodhausa privukao je vrlo brzo i brojne druge britanske trgovce: Corletta, Wooda, Payna, Hoppesa. Od svih njih istakao se Benjamin Ingham, koji se marsalom po\xc4\x8deo baviti od 1812., zajedno sa svojim ne\xc4\x87akom Josephom Whitakerom, oni su zaslu\xc5\xbeni za modernizaciju proizvodnje i \xc5\xa1irenje izvoza izvan Europe._NEWLINE_Prvi talijanski poduzetnik koji se po\xc4\x8deo baviti marsalom bio je Vincenzo Florio - 1832., njegov poslovni imperij dogurao je do 99 brodova, nakon njega u taj posao su u\xc5\xa1li i brojni drugi; Don Diego Rallo (1860.), Vito Curatolo Arini (1875.) i Carlo Pellegrino (1880.) Tako da je 1900. u Marsali bilo oko 40 vinarija, brojne od njih i danas rade, a neke su pretvorene u muzeje kao \xc5\xa1to je Vinarija Florio."