b'\n_START_ARTICLE_\nGostivar\n_START_SECTION_\nZemljopisne odlike\n_START_PARAGRAPH_\nGostivar le\xc5\xbei na padinama \xc5\xa0ar Planine u ju\xc5\xbenom, vi\xc5\xa1em dijelu Polo\xc5\xa1ke kotline (Gorni polog). Pored Gostivara nalazi se selo Vrutok, gdje  je izvor Vardara na visini od 683\xc2\xa0m. rijeka Vardar te\xc4\x8de kroz Gostivar, dijele\xc4\x87i ga na pola.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nGostivar se prvi put spominje u jednoj povelji srpskog kralja Milutina iz 1313. godine pod imenom Banjska (Banjica), i to kao selo na ju\xc5\xbenom dijelu Polo\xc5\xa1ke kotline sa oko 200 stanovnika. U istoj se povelji govori i o Gostivarskom manastiru. Gostivar se kao selo spominje i za vladavine Cara Du\xc5\xa1ana i to pod imenom Belika, to je tada bilo ime i rijeke Vardar._NEWLINE_U XIV. st. Gostivar je podpao je pod vlast Otomanskog carstva._NEWLINE_Prvi poznati beg Gostivara bio je Kara Mustafa Pa\xc5\xa1a (Kemanke\xc5\xa1), veliki vezir Otomanskog carstva od 1638. do 1644., za vrijeme vladanja ludog sultana Ibrahima. _NEWLINE_Nakon njegove nasilne smrti u Istanbulu (ubijen je), u Gostivar se doseljava njegov sin Ebu Bekir kao veliki bogata\xc5\xa1 iz velike prijestolnice. Bekir gradi d\xc5\xbeamiju, a 1688. do nje medresu (vjerska \xc5\xa1kola) s bibliotekom._NEWLINE_Ebu Bekirovu d\xc5\xbeamiju sru\xc5\xa1io je njegov stric Ismail Aga da na istom mjestu izgradi ljep\xc5\xa1u i ve\xc4\x87u, do nje je izradio i Saat kulu (toranj sa satom), zato se njegova d\xc5\xbeamija zove Saat d\xc5\xbeamija. (rekonstruirana je 1920. i 1944.)_NEWLINE_U prvoj polovini XIX st. Polo\xc5\xa1ku kotlinu i Tetovo posjetio je austrijski geolog i putopisac Ami Bou\xc3\xa9u, on zapisao da se pored Tetova nalazi veliko selo Gostivar. _NEWLINE_No ve\xc4\x87 1874. godine, Gostivar je gradi\xc4\x87, sa sajmenim danom (svaki utorak) koji ima  400 ku\xc4\x87a sa  2 000  stanovnika. Na kraju stolje\xc4\x87a se broj stanovnika popeo na  3 500. Rastu naselja doprinijelo je i to \xc5\xa1to je postao upravno sredi\xc5\xa1te otomanske kaze Gostivar._NEWLINE_Nakon balkanskih ratova Gostivar se na\xc5\xa1ao kao i ostala Makedonija u Kraljevini Srbiji. Nakon Prvog svjetskog rata u sastavu je Kraljevine SHS te kasnije Jugoslavije\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno Gostivar je bio zanatsko trgova\xc4\x8dki grad za svoju poljoprivrednu okolicu. Danas u Gostivaru rade ove ve\xc4\x87e tvornice i pogoni; Tvornica vatrostalnih materijala  Silika (1958. ), Mermeri (1956.) tvornice tekstila; Dekon (1948.) i  Goteks (od  1958.), Mesna industrija Gorni Polog (1960.), \xc5\xbdito \xc5\xa0ar i Hidrocentrala Mavrovo (od 1957.)._NEWLINE_Zna\xc4\x8dajan prihod od nekih 500 000 eura donose brojni ljetni posjetioci Gostivara i okolnih sela, po nekim podatcima ima ih \xc4\x8dak 20 000 (to su ljudi porijeklom iz Gostivara i okolice, a koji danas \xc5\xbeive i rade  u inozemstvu).\n_START_SECTION_\nTurizam\n_START_PARAGRAPH_\nNedaleko od Gostivara, na putu za Ki\xc4\x8devo i Ohrid, nalazi se selo Vrutok pored kojeg se nalazi izvor najve\xc4\x87e makedonske rijeke Vardara. Pored Gostivara na nekih 26\xc2\xa0km nalazi se Nacionalni park Mavrovo na planini Bistra u \xc4\x8dijem je sklopu jedno od najboljih skijali\xc5\xa1ta u Makedoniji Zare Lazarevski.  _NEWLINE_Kako Gostivar le\xc5\xbei na obroncima \xc5\xa0arplaninskog masiva planinarima je ishodi\xc5\xa1na to\xc4\x8dka za penjanje i izlete na obli\xc5\xbenje planine Korab (2764\xc2\xa0m) i Bistru (2 163\xc2\xa0m).'