b'\n_START_ARTICLE_\nOplemenjivanje mineralnih sirovina\n_START_SECTION_\nMljevenje\n_START_PARAGRAPH_\nMljevenje je drugi (i posljednji) stupanj u procesu sitnjenja mineralnih sirovina. Obi\xc4\x8dno slijedi nakon drobljenja u cilju pobolj\xc5\xa1anja ili promjene nekih fizikalnih zna\xc4\x8dajki materijala (npr. cementa), postizanja potrebnog ra\xc5\xa1\xc4\x8dina izme\xc4\x91u pojedinih zrna (npr. razdvajanje sraslih minerala), te promjene kemijskih zna\xc4\x8dajki materijala (npr. mehani\xc4\x8dko-kemijsko aktiviranje u procesu lu\xc5\xbeenja). Mljevenje se provodi se u razli\xc4\x8ditim vrstama mlinova koji se svrstavaju prema svojim zna\xc4\x8dajkama (bubnjasti mlinovi s kuglama ili \xc5\xa1tapovima, autogeni mlinovi, vibracijski mlinovi, mlinovi s kotrljaju\xc4\x87im elementima, koloidni mlinovi, itd.), a mogu raditi suho ili mokro (bez ili uz dodatak vode). Veli\xc4\x8dina proizvoda u mljevenju mo\xc5\xbee se kretati u intervalu od 25 do 0,005 mm.\n_START_SECTION_\nKoncentracija\n_START_PARAGRAPH_\nKoncentracija se provodi kako bi se dvije ili vi\xc5\xa1e mineralnih komponenti iz jedne mineralne sirovine razdvojilo u zasebne proizvode. Da bi se to postiglo, koriste se razlike u zna\xc4\x8dajkama pojedinih mineralnih komponenti. Razdvajanje se posti\xc5\xbee kada odre\xc4\x91eno polje sile svojim selektivnim djelovanjem (zbog razli\xc4\x8ditih zna\xc4\x8dajki komponenti) izdvoji jednu od mineralnih komponenti. Koncentracijske metode razvrstavaju se s obzirom na zna\xc4\x8dajke minerala i polje sila koje se koristi da bi se razdvajanje postiglo.\n_START_SECTION_\nGravitacijska koncentracija\n_START_PARAGRAPH_\nKod gravitacijske koncentracije do razdvajanja dolazi uslijed razlike u gusto\xc4\x87i pojedinih mineralnih komponenata u gravitacijskom polju sila. Ure\xc4\x91aji koji se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e koriste u gravitacijskoj koncentraciji su plakalice, koncentracijski stolovi i \xc5\xbeljebovi. Ako se postupak separiranja ne provodi u zraku ili vodi, ve\xc4\x87 u suspenziji tada govorimo o PT (pliva-tone) koncentraciji (separacija u te\xc5\xa1kom mediju, separacija u te\xc5\xa1koj sredini), a ure\xc4\x91aji koji se pri tome koriste su razli\xc4\x8diti PT separatori.\n_START_SECTION_\nMagnetska koncentracija\n_START_PARAGRAPH_\nKod magnetske koncentracije do razdvajanja dolazi uslijed razlike u magneti\xc4\x8dnim zna\xc4\x8dajkama (susceptibilnosti i permeabilnosti) mineralnih komponenti u magnetskom polju sila. Ure\xc4\x91aji koji se pri tome koriste su razli\xc4\x8diti tipovi visoko i niskointenzivnih magnetskih separatora koji mogu raditi suho ili mokro (kao medij se koristi zrak ili voda).\n_START_SECTION_\nElektrostati\xc4\x8dka koncentracija\n_START_PARAGRAPH_\nU elektrostati\xc4\x8dkoj koncentraciji do razdvajanja dolazi uslijed razlike u elektri\xc4\x8dnoj vodljivosti i/ili dilekektri\xc4\x8dnosti izme\xc4\x91u komponenata sirovine tj. razlike u kretanju elektri\xc4\x8dki nabijenih \xc4\x8destica u elektri\xc4\x8dnom polju sila, pri \xc4\x8demu naboj na \xc4\x8destici miruje. Ure\xc4\x91aji koji se pri tome koriste su elektrostati\xc4\x8dki separatori s valjkom i korona separatori.\n_START_SECTION_\nSortiranje\n_START_PARAGRAPH_\nSortiranje je najstariji koncentracijski postupak u kojem se procjenjuju pojedina\xc4\x8dni komadi sirovine i odbacuju oni koji nisu pogodni za daljnju upotrebu ili preradu. Sortiranje se mo\xc5\xbee provoditi ru\xc4\x8dno na probirnim trakama (\xc4\x8desto se koristi pri recikliranju) ili pak elektroni\xc4\x8dko sortiranje, npr. na temelju opti\xc4\x8dkih zna\xc4\x8dajki (boja) i sl.\n_START_SECTION_\nPovijesni razvoj oplemenjivanja mineralnih sirovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi oplemenjiva\xc4\x8d vjerojatno je bio \xc4\x8dovjek koji je iz \xc5\xa1ljunka odabirao oblutke pogodne za upotrebu kao oru\xc4\x91e ili oru\xc5\xbeje. U bakrenom i bron\xc4\x8danom dobu bio je poznat postupak za dobivanje bakra i kositra, zatim dobivanje zlata ispiranjem itd. Po\xc4\x8detkom drugog oplemenjiva\xc4\x8dkog razdoblja smatra se 1556. godina kada je Georgijus Agricola napisao djelo De Re Metallica u kojem je dao temeljit prikaz rudarstva i oplemenjivanja do tada, a knjiga je sljede\xc4\x87a dva stolje\xc4\x87a slu\xc5\xbeila kao glavni ud\xc5\xbebenik tih tehni\xc4\x8dkih disciplina. Tre\xc4\x87e i posljednje razdoblje zapo\xc4\x8delo je pojavom parnog stroja koji je zamijenio ljudski i \xc5\xbeivotinjski pogon, te na taj na\xc4\x8din omogu\xc4\x87io konstruiranje robusnijih ure\xc4\x91aja, prije svega drobilica, pokretnih sita koja su zamijenila nepokretna, mehani\xc4\x8dkih klasifikatora itd.'