b'\n_START_ARTICLE_\nTom\xc3\xa1s Luis de Victoria\n_START_PARAGRAPH_\nTom\xc3\xa1s Luis de Victoria (\xc3\x81vila, oko 1548. \xe2\x80\x93 Madrid, 1611.), \xc5\xa1panjolski skladatelj, orgulja\xc5\xa1, pjeva\xc4\x8d i kapelnik. Osim u \xc5\xa0panjolskoj, neko je vrijeme djelovao i u Italiji.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nTom\xc3\xa1s Luis de Victoria ro\xc4\x91en je u \xc3\x81vili kao sedmo od jedanaestero djece u obitelji. Nakon smrti oca 1557. godine, brigu o obitelji preuzima stric Juan Luis. Prva znanja o glazbi mladi je Tom\xc3\xa1s Luis stekao kao pjeva\xc4\x8d u zboru katedrale u \xc3\x81vili. Tamo su, u to vrijeme, kao maestros de capilla djelovali Ger\xc3\xb3nimo de Espinar (1550. \xe2\x80\x93 1558.) i Bernardino de Ribera (1559. \xe2\x80\x93 1563.). Ribera je bio jedan od najzna\xc4\x8dajnijih \xc5\xa1panjolskih skladatelja onog doba._NEWLINE_Victoria u dobi od oko 17 godina odlazi u Rim. Tamo nastavlja svoje obrazovanje u isusova\xc4\x8dkoj instituciji Collegio Germanico. U to je doba Giovanni Pierluigi da Palestrina slu\xc5\xbebovao kao maestro di capella u sestrinskoj instituciji Seminario Romano te je Victoria mogao do\xc4\x87i u doticaj s njim. Victoria je u Rimu djelovao kao pjeva\xc4\x8d i orgulja\xc5\xa1 u vi\xc5\xa1e crkava, primjerice u crkvi S. Maria di Monserrato. Godine 1575. zare\xc4\x91en je za sve\xc4\x87enika. U razdoblju od 1575. do 1577. djelovao je kao kapelnik u Collegio Germanico. U sljede\xc4\x87im se godinama vi\xc5\xa1e posvetio pastoralnom radu te brizi za bolesne i siroma\xc5\xa1ne, ali je ostao aktivan i kao skladatelj._NEWLINE_Do 1585. Victoria je objavio osam knjiga sakralne glazbe. Godine 1583. u posveti kralju Filipu II. u Missarum libri duo izra\xc5\xbeava \xc5\xbeelju za povratkom u \xc5\xa0panjolsku. Filip II. na tu je \xc5\xbeelju odgovorio imenovav\xc5\xa1i ga kapelanom svoje sestre Marije, udovice cara Maksimilijana II., koja se povukla u samostan Descalzas Reales u Madridu. Tamo je Victoria ostao do svoje smrti 1611. godine.\n_START_SECTION_\nStvarala\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nVictoria je skladao isklju\xc4\x8divo sakralna djela s tekstovima na latinskom jeziku. Pri skladanju novih djela vrlo \xc4\x8desto je koristio materijale iz svojih ranijih skladbi. Jezgru njegova stvarala\xc5\xa1tva \xc4\x8dini dvadesetak misa, oko 45 moteta i druge skladbe sa specifi\xc4\x8dnim liturgijskim funkcijama \xe2\x80\x93 magnificati, slu\xc5\xbebe za mrtve i za Veliki tjedan (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i tu\xc5\xbealjke i dvije dramatske muke) te niz himana._NEWLINE_Njegov je stil \xe2\x80\x93 poput stila Orlanda di Lassa \xe2\x80\x93 obilje\xc5\xbeen brigom za izra\xc5\xbeajnost teksta, a njegove skladbe \xe2\x80\x93 poput skladbi Giovannija Pierluigija da Palestrine \xe2\x80\x93 odlikuje jasno\xc4\x87a i unutarnja logika. Ponekad koristi i neke malo slobodnije skladateljske postupke \xc4\x8dija je svrha nagla\xc5\xa1avanje va\xc5\xbenih dijelova teksta._NEWLINE_U usporedbi s nekim suvremenicima \xe2\x80\x93 primjerice Palestrinom, Lassom i Williamom Byrdom) \xe2\x80\x93 Victoria za sobom nije ostavio mno\xc5\xa1tvo djela razli\xc4\x8ditih \xc5\xbeanrova, ali je svojim stvarala\xc5\xa1tvom uvelike utjecao na tijek europske glazbe druge polovice 16. stolje\xc4\x87a. Osim u Europi, njegov se utjecaj \xe2\x80\x93 zahvaljuju\xc4\x87i \xc5\xa0panjolskoj kao kolonijalnoj sili \xe2\x80\x93 pro\xc5\xa1irio i na Novi svijet.'