b'\n_START_ARTICLE_\nOriana Fallaci\n_START_PARAGRAPH_\nOriana Fallaci (Firenca, 29. lipnja 1929. - Firenca, 15. rujna 2006.), talijanska novinarka i spisateljica, poznata po izvje\xc5\xa1tajima s ratnih i konfliktnih podru\xc4\x8dja \xc5\xa1irom svijeta, i intervjuima koje je vodila s dr\xc5\xbeavnicima tijekom 1960-ih, 1970-ih i 1980-ih. Nakon teroristi\xc4\x8dkog napada na njujor\xc5\xa1ki WTC izazvala je kontroverze pi\xc5\xa1u\xc4\x87i protiv islama.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91ena u radni\xc4\x8dkoj obitelji kao najstarija od \xc4\x8detiri sestre. U Drugom svjetskom ratu se pridru\xc5\xbeila antifa\xc5\xa1istima, poma\xc5\xbeu\xc4\x87i ocu koji je vodio pokret otpora u Firenci. Za vrijeme njema\xc4\x8dke okupacije otac Edoardo je zatvoren i mu\xc4\x8den. Za djelovanje u ratu dobila je nagradu talijanskih oru\xc5\xbeanih snaga._NEWLINE_Novinarstvom se po\xc4\x8dinje baviti ve\xc4\x87 sa 16 godina, kako bi platila \xc5\xa1kolovanje. Napustila je medicinski fakultet Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Firenci kako bi se mogla posvetiti novinarstvu. Tijekom 1950-ih po\xc4\x8dinje raditi za list L\'Europeo. Od 1967. je u Vijetnamu i objavljuje knjige o ameri\xc4\x8dko-vijetnamskom ratu. Izvje\xc5\xa1tavala je o ratnim sukobima u Pakistanu, Libanonu, Kambod\xc5\xbei i dr. Tijekom demonstracija u vrijeme Olimpijskih igara u Meksiku vojska ju je 2. rujna 1968. te\xc5\xa1ko ranila. Smatrana je mrtvom i trebala biti preba\xc4\x8dena u mrtva\xc4\x8dnicu, kada je primije\xc4\x87eno da jo\xc5\xa1 jo\xc5\xa1 di\xc5\xa1e. Njeno svjedo\xc4\x8danstvo je pomoglo u opovrgavanju navoda meksi\xc4\x8dke vlade, koja je tvrdila da se masakr nije dogodio._NEWLINE_Fallaci je znamenita po svojim intervjuima s poznatim li\xc4\x8dnostima. Razgovore s autoritarnim i politi\xc4\x8dkim figurama je vodila ne respektiraju\xc4\x87i njihovu mo\xc4\x87.Nguyen Cao Ky, Jaser Arafat, Mohammed Reza Pahlavi, Henry Kissinger, Walter Cronkite, Indira Gandhi, Golda Meir, Nguyen Van Thieu, Zulfikar Ali Bhutto, Willy Brandt, ajatolah Ruholah Homeini, Idi Amin, Haile Selassie, Federico Fellini, Lech Walesa, arhiepiskop Makarios III., Sean Connery, Deng Xiaoping, Sammy Davis Jr., Werner von Braun, i Alexandros Panagoulis samo su neka od poznatih svjetskih li\xc4\x8dnosti s kojima je razgovarala. Me\xc4\x91u najpoznatijim intervjuima je onaj s Henryjem Kissingerom, tvorcem ameri\xc4\x8dke vanjske politike u mandatu Richarda Nixona. Kissinger je tijekom razgovora priznao da je Vijetnamski rat bio besmislen. Njeni intervjui su sabrani u knjigu Razgovor s povije\xc5\xa1\xc4\x87u koja je 1970-ih bila veliki hit na podru\xc4\x8dju biv\xc5\xa1e Jugoslavije._NEWLINE_Dodijeljen joj je po\xc4\x8dasni doktorat iz knji\xc5\xbeevnosti na Columbia College u Chicagu. Sura\xc4\x91ivala je s mnogim svjetskim listovima (New York Times Magazine, Life, Le Nouvelle Observateur, The Washington Post, Look, Der Stern), te s talijanskim listom Corriere della Sera, u kojem je posljednjih godina objavljivala protumuslimanske tekstove._NEWLINE_Prevo\xc4\x91ena je na mnoge jezike. U autobiografskoj knjizi "Pismo nero\xc4\x91enom djetetu" iz 1975., opisuje osobnu dramu poba\xc4\x8daja. Roman "Mu\xc5\xa1karac" inspiriran je njenom vezom s gr\xc4\x8dkim pjesnikom i anarhistom Alexandrosom Panagoulisom, koji je 1967. poku\xc5\xa1ao atentat na gr\xc4\x8dkog diktatora Georgiosa Papadopoulosa te bio zatvoren i mu\xc4\x8den vi\xc5\xa1e godina. Panagoulis je 1976. poginuo u prometnoj nesre\xc4\x87i, a Fallaci i mnogi Grci su vjerovali da se radilo u politi\xc4\x8dkom ubojstvu._NEWLINE_Nakon teroristi\xc4\x8dkog napada od 11. rujna 2001. na tornjeve u New Yorku, gdje je posljednjih godina \xc5\xbeivjela, Fallaci je bila u sredi\xc5\xa1tu polemika zbog o\xc5\xa1trih tekstova o islamu, koji su bili i predmetom sudskih tu\xc5\xbebi u \xc5\xa0vicarskoj, Francuskoj i Italiji.'