b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Kralicek\n_START_SECTION_\nVojna karijera\n_START_PARAGRAPH_\nRudolf Kralicek ro\xc4\x91en je 19. sije\xc4\x8dnja 1862. u Hu\xc5\xa1tenovicama. U vojsku je stupio kao kadet 1880. godine, te nakon zavr\xc5\xa1etka kadetske \xc5\xa1kole sa \xc4\x8dinom poru\xc4\x8dnika od 1881. slu\xc5\xbei u 59. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkoj pukovniji. U navedenoj pukovniji slu\xc5\xbei sedam godina, da bi od 1888. slu\xc5\xbeio u Glavnom sto\xc5\xbeeru. U me\xc4\x91uvremenu je, u svibnju 1891., promaknut u \xc4\x8din satnika. Od 1895. slu\xc5\xbei u 21. bojnoj vojne policije, dok od idu\xc4\x87e 1896. godine je na slu\xc5\xbebi kao predava\xc4\x8d u vojnoj akademiji. U svibnju 1897. unaprije\xc4\x91en u bojnika, te sa tim \xc4\x8dinom od 1897. idu\xc4\x87e tri godine slu\xc5\xbei u 57. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkoj pukovniji. Godine 1900. prelazi na slu\xc5\xbebu u ministarstvo rata, dok je u svibnju 1904. promaknut u \xc4\x8din pukovnika. Godine 1907. postaje zapovjednikom 45. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dke pukovnije kojom zapovijeda do 1910. kada preuzima zapovjedni\xc5\xa1tvo nad 65. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkom brigadom. U me\xc4\x91uvremenu je, i to u lipnju 1910., promaknut u general bojnika, dok je u lipnju 1913. unaprije\xc4\x91en u \xc4\x8din podmar\xc5\xa1ala. Istodobno sa tim promaknu\xc4\x87em postaje zapovjednik 28. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dke divizije sa sjedi\xc5\xa1tem u Ljubljani kojom zapovijeda i na po\xc4\x8detku Prvog svjetskog rata.\n_START_SECTION_\nPrvi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nNa po\xc4\x8detku Prvog svjetskog rata 28. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dka divizija nalazila se u sastavu III. korpusa koji se pak nalazio u sastavu 2. armije kojom je na Isto\xc4\x8dnom boji\xc5\xa1tu zapovijedao Eduard von B\xc3\xb6hm-Ermolli. Zapovijedaju\xc4\x87i 28. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkom divizijom Kralicek sudjeluje u Galicijskoj bitci. U studenom 1914. Kralicek postaje zapovjednikom IX. korpusa zamijeniv\xc5\xa1i na tom mjestu Johanna von Friedela. Sa navedenim korpusom sudjeluje u Karpatskim operacijama, te u uspje\xc5\xa1noj ofenzivi Gorlice-Tarnow u kojoj njegov korpus prodire do rijeke San. _NEWLINE_U srpnju 1916. Kralicek sa IX. korpusom sudjeluje u suzbijanju Brusilovljeve ofenzive. U po\xc4\x8detku iste Kralicekov korpus koji je dr\xc5\xbeao polo\xc5\xbeaje sjeverno od Tarnopola nije bio objekt ruskog napada. Me\xc4\x91utim, sredinom srpnja ruska 7. armija sna\xc5\xbeno je napala polo\xc5\xbeaje IX. i susjednih korpusa. Kralicekov korpus odbio je ruski napad, ali je kasnije prisiljen na povla\xc4\x8denje prema Lembergu obzirom da se povukao korpus koji se nalazio ju\xc5\xbenije od polo\xc5\xbeaja IX. korpusa, a kojim je zapovijedao Peter von Hofmann. Kralicek me\xc4\x91utim, nije dopustio daljnji ruski prodor prema Lembergu, te je sve ruske napade uspje\xc5\xa1no odbio._NEWLINE_Ubrzo nakon zavr\xc5\xa1etka Brusilovljeve ofenzive Kralicek se razbolio, te je prisiljen uzeti dopust. Na du\xc5\xbenost se vratio u velja\xc4\x8di 1917. preuzev\xc5\xa1i zapovjedni\xc5\xa1tvo XVI. korpusa kojim je do tada na Talijanskom boji\xc5\xa1tu zapovijedao Wenzel von Wurm. Navedeni korpus nalazio se u sastavu 5. armije kojom je zapovijedao Svetozar Borojevi\xc4\x87, te je sa istim Kralicek sudjelovao u Desetoj i Jedanaestoj bitci na So\xc4\x8di. Ujedno je u svibnju 1917. promaknut u \xc4\x8din generala pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tva._NEWLINE_U lipnju 1918. Kralicek sa XVI. korpusom sudjeluje u Bitci na Piavi. U navedenoj bitci Kralicekov XVI. korpus je napao otok Papadopoli na Piavi, ali ga zbog nedostatka topni\xc4\x8dke potpore nije zauzeo. U listopadu 1918. Kralicek se ponovno razbolio. Morao je biti hospitaliziran, te se do kraja rata nije vratio na boji\xc5\xa1te.\n_START_SECTION_\nPoslije rata\n_START_PARAGRAPH_\nNakon zavr\xc5\xa1etka rata Kralicek je sa 1. sije\xc4\x8dnjem 1919. umirovljen. Preminuo je 4. sije\xc4\x8dnja 1946. godine u 84. godini \xc5\xbeivota u \xc4\x8ce\xc5\xa1kom Te\xc5\xa1inu.'