b'\n_START_ARTICLE_\nLjubav i zloba\n_START_SECTION_\nIdeja za operu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clanovi ilirskog pokreta dugo su se vremena bavili mi\xc5\xa1lju da netko napi\xc5\xa1e hrvatsku operu po uzoru na prvu slavensku nacionalnu operu \xc5\xbdivot za cara (Ivan Susanjin) Mihaila Glinke. Mladi Lisinski, autor glazbe za budnicu Prosto zrakom ptica leti \xc4\x8dinio se pravim izborom._NEWLINE_Libreto, prema zamisli Alberta Ognjana \xc5\xa0trige, napisao je Josip Car, zatim ga je preradio Dimitrija Demeter (koji se poslije navodi kao autor libreta), a instrumentaciju je dotjerao J. K. Wisner Morgenstern, glazbeni u\xc4\x8ditelj Lisinskog._NEWLINE_Doga\xc4\x91aji oko Srpanjskih \xc5\xbertava u ljeto 1845. odgodili su probe opere te je praizvedba zakazana za o\xc5\xbeujak naredne godine.\n_START_SECTION_\nPraizvedba\n_START_PARAGRAPH_\nKad je djelo bilo gotovo, Lisinski i Demeter obratili su se 27-godi\xc5\xa1njoj Zagrep\xc4\x8danki Sidoniji Erd\xc3\xb6dy Rubido, glazbeno \xc5\xa1kolovanoj u Be\xc4\x8du, koja je preuzela naslovnu ulogu Ljubice i otpjevala je na praizvedbi te na \xc4\x8detiri reprize u o\xc5\xbeujku i travnju 1846. Nakon toga, Erd\xc3\xb6dy Rubido nije vi\xc5\xa1e javno nastupala, a u povijesti je ostala zabilje\xc5\xbeena kao prva hrvatska operna pjeva\xc4\x8dica._NEWLINE_Nakon opse\xc5\xbenih priprema 28. o\xc5\xbeujka 1846. praizvedena je Ljubav i zloba u Staroj gradskoj vije\xc4\x87nici u Zagrebu, deset godina nakon nastanka Glinkinog Susanjina i dvadeset prije Smetanine Prodane nevjeste. Veliku uspjehu praizvedbe, osim povoljnih dru\xc5\xa1tvenih i kulturnih okolnosti, pridonijeli su i njezini protagonisti: uz Sidoniju Erd\xc3\xb6dy Rubido kao Ljubicu, nastupili su dvadesetdvogodi\xc5\xa1nji Franjo Stazi\xc4\x87 kao Vukosav, koji \xc4\x87e kasnije pod imenom Franz Steger postati vode\xc4\x87i tenor Be\xc4\x8dke dvorske opere, kao i Alberto Ognjan \xc5\xa0triga, jedan od pokreta\xc4\x8da ilirske glazbene misli.\n_START_SECTION_\nPrvi \xc4\x8din\n_START_PARAGRAPH_\nRadnja opere zbiva se po\xc4\x8detkom 16. stolje\xc4\x87a u okolici grada Spljeta. Glavna je junakinja mlada Ljubica, k\xc4\x87er kneza Velimira, koji je obe\xc4\x87ao njezinu ruku plemi\xc4\x87u Vukosavu. Me\xc4\x91utim, ona je zaljubljena u mladog Obrena i on u nju. Vukosav to sazna i nasrne na Obrena te slijedi njihovo ma\xc4\x8devanje. Knez Velimir ih nakratko rastavi te obojici zabrani pristup u svoj dom, na \xc5\xa1to mu Vukosav navijesti krvnu osvetu:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eJa ti krvnu navje\xc5\xa1\xc4\x87am osvetu,_NEWLINE_Da uvrijede ne opra\xc5\xa1tam, znaj!\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nDrugi \xc4\x8din\n_START_PARAGRAPH_\nLjubica i Obren sretnu se u vrtu i on joj prizna svoju ljubav. Vukosav, koji ih je uhodio, dovede kneza Velimira kako bi se ovaj uvjerio u Obrenovo udvaranje. Knez se razjari i ode. Vukosav i njegov sluga Branko skuju zavjeru da otmu Ljubicu i ubiju Velimira uz pomo\xc4\x87 dvanaestorice hajduka, ali za to sazna Obrenov prijatelj Ljudevit:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eNisam zaman u tom grmu vrebo;_NEWLINE_Ha, \xc5\xa1to morah \xc4\x8duti, blago nebo!_NEWLINE_Jel\' mogu\xc4\x87e sred ljudskih njedara\'_NEWLINE_Tako ljuto srce da udara?\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Velimir prisili Ljubicu da Obrenu napi\xc5\xa1e pismo u kojem ga odbija, \xc5\xa1to ovome slomi srce i on podigne ruku na sebe, no u tom trenutku hajduci napadnu Velimirovo imanje te zarobe kneza, Obrena i Ljubicu. Velimir prizna da je prisilio Ljubicu da Obrenu napi\xc5\xa1e pismo. Vukosav se nasla\xc4\x91uje nad zarobljenicima, no tada se uka\xc5\xbee gomila seljaka koje predvodi Ljudevit. Vukosav krene no\xc5\xbeem na Ljubicu, ali ga Ljudevit ustrijeli te se hajduci razbje\xc5\xbee. Oslobo\xc4\x91eni i osloboditelji kleknu i zahvale Bogu:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eSlava tebi na nebesi\',_NEWLINE_Ljubav koj sve\xc4\x91 branio jesi._NEWLINE_Tvoja u\xc4\x8dini milost sada,_NEWLINE_Ljubav zlobu da nadvlada.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nSuvremene izvedbe\n_START_PARAGRAPH_\nPremda se radi o prvoj hrvatskoj operi, ona je vrlo slabo poznata suvremenom slu\xc5\xa1ateljstvu. Danas se Ljubav i zloba rijetko izvodi u cijelosti, ve\xc4\x87inom se radi o odabranim arijama, dvopjevima i ansamblima, kao \xc5\xa1to je bio slu\xc4\x8daj u adaptaciji Pavla De\xc5\xa1palja, izvedenoj 22. listopada 2005. u Koncertnoj dvorani Vatroslava Lisinskog. De\xc5\xa1palj se koristio Papandopulovom instrumentacijom opere iz 1969. godine, u kojoj se isti\xc4\x8de uvertira._NEWLINE_Premda Ljubav i zloba ne postoji na nosa\xc4\x8dima zvuka, u fonoteci Hrvatskoga radija ve\xc4\x87 dvadesetak godina postoji vrlo dobra tonska snimka, koja se ponekad emitira na Tre\xc4\x87em programu HR._NEWLINE_U velja\xc4\x8di 2017., gotovo 170 godina nakon praizvedbe, Hrvatska radiotelevizija objavila je prvi cjeloviti nosa\xc4\x8d zvuka opere. U izvedbi su sudjelovali Zbor i Simfonijski orkestar HRT-a, vokalni solisti Evelin Novak, Leon Ko\xc5\xa1avi\xc4\x87, Domagoj Doroti\xc4\x87 i Giorgio Surian, a orkestrom i zborom je dirigirao Mladen Tarbuk. Nosa\xc4\x8d zvuka sniman je u Koncertnoj dvorani "Vatroslav Lisinski". Izdanje je objavljeno uz potporu Ministarstva kulture Republike Hrvatske te se smatra jednim od najva\xc5\xbenijih zapisa hrvatske opere po\xc4\x8detkom 21. stolje\xc4\x87a.'