b'\n_START_ARTICLE_\nO\xc5\xa1tro\n_START_SECTION_\nVjetrovi na Jadranu\n_START_PARAGRAPH_\nMnogi, osobito lokalni vjetrovi imaju svojstvena imena, od kojih su se neka kod nas sa\xc4\x8duvala od davnine. Me\xc4\x91u poznatije vjetrove u primorju ubrajaju se bura, garbin, jugo, levant, maestral, o\xc5\xa1tro, pulenat, tramontana. Re\xc5\xbeim vjetra na nekome mjestu mo\xc5\xbee se grafi\xc4\x8dki prikazati s pomo\xc4\x87u ru\xc5\xbee vjetrova. Prema jakosti vjetrovi se nazivaju ti\xc5\xa1ina (kad nema vjetra), lahor, povjetarac, slab vjetar, umjeren vjetar, jak vjetar, olujni vjetar, orkanski vjetar i orkan._NEWLINE_Najja\xc4\x8di vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja pu\xc5\xa1e s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje pu\xc5\xa1e iz pravca jugoistoka. Bura uobi\xc4\x8dajeno traje 3 dana i karakteristi\xc4\x8dno je da pu\xc5\xa1e "na refule", to jest na mahove i osobito je jaka u podvelebitskom kanalu na podru\xc4\x8dju Senja, no i u Bakru dosi\xc5\xbee i do 180 km/h._NEWLINE_Godine 1988. u Dubrova\xc4\x8dkoj zra\xc4\x8dnoj luci izmjerena je vrijednost od 44,3 m/s (159,5 km/h), na Marjanu je 1994. izmjerena brzina bure od 48,5 m/s (174,6 km/h), u Novalji 1995. je izmjereno 39,9 m/s (143,9 km/h). Godine 1996. na Kr\xc4\x8dkom mostu izmjereno je 58,9 m/s (212 km/h), a 2002. u Makarskoj je zabilje\xc5\xbeeno 49,9 m/s (179,6 km/h). Najsna\xc5\xbeniji udar bure u Hrvatskoj, izmjeren je 24. prosinca 2003., na autocesti A1, izme\xc4\x91u tunela Sveti Rok i Maslenice, na vijaduktu Bo\xc5\xbei\xc4\x87i, jedan od rijetkih instrumenata za mjerenje brzine vjetra koji je uop\xc4\x87e uspio neo\xc5\xa1te\xc4\x87en izdr\xc5\xbeati nalete vjetra, zabilje\xc5\xbeio je tada brzinu od 307 km/h, \xc5\xa1to je najve\xc4\x87a ikad izmjerena brzina vjetra u Hrvatskoj. Zbog toga \xc5\xa1to taj mjerni instrument nije bio predvi\xc4\x91en za tolike iznose (radi se o instrumentu tvrtke "VAISALA" Wind Set WA15), podatak se ne uzima kao slu\xc5\xbebeni te kao slu\xc5\xbebeno najja\xc4\x8di udar vjetra iz NNE smjera u Hrvatskoj i dalje vrijedi onaj od 21. prosinca 1998. s Masleni\xc4\x8dkog mosta od 248 km/h (69,0 m/s).  _NEWLINE_Jugo uzrokuje valove koji "valjaju" i na plovilu se te\xc5\xbee podnose od valova po buri. Uz pojam vjetra ve\xc5\xbee se i pojam nevera koji ozna\xc4\x8dava nevrijeme, odnosno vrijeme vrlo lo\xc5\xa1e za boravak na moru. Za plovila su opasni i iznenadni neverini (kako i ime govori, manje i kra\xc4\x87e nevere) koji kratkotrajno mogu di\xc4\x87i neugodno visoke valove.\n_START_SECTION_\nZmorac i burin\n_START_PARAGRAPH_\nZmorac ili smorac je slabi ljetni dnevni vjetar koji pu\xc5\xa1e s mora na kopno u sustavu obalnoga kru\xc5\xbeenja zraka. Nastaje kada je najni\xc5\xbei sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Na isto\xc4\x8dnoj obali Jadrana pojavljuje se poglavito u neporeme\xc4\x87enim vremenskim uvjetima, i to ondje gdje otoci ne smetaju njegovu razvoju. Po\xc4\x8dinje kao slab jugoisto\xc4\x8dni vjetar u prijepodnevnim satima, zatim skre\xc4\x87e na jug te jugozapad i predve\xc4\x8der se sti\xc5\xa1ava kao sjeverozapadnjak. Najja\xc4\x8di je u rano poslijepodne kada je temperaturna razlika kopna i mora najve\xc4\x87a, te donosi osvje\xc5\xbeenje. \xc4\x8cesto ga se mije\xc5\xa1a s\xc2\xa0maestralom. _NEWLINE_Burin ili kopnenjak (prema mlet. tal. borin, deminutiv od bora: bura) je slab ljetni vjetar koji pu\xc5\xa1e no\xc4\x87u i u prvom dijelu jutra od kopna prema moru u sustavu obalnoga kru\xc5\xbeenja zraka. Posljedica je br\xc5\xbeeg hla\xc4\x91enja kopna, \xc5\xa1to uzrokuje da prizemni sloj zraka nad kopnom postane hladniji nego nad morem.'