b'\n_START_ARTICLE_\nCharles Babbage\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Babbage: engleski matemati\xc4\x8dar, filozof i in\xc5\xbeenjer mehanike, rodio se je 26. prosinca 1791. godine u Teignmouthu. Njegov otac Benjamin bio je bankarski suvlasnik. Majka mu se zvala Betsy Plumleigh Teape. 1808. godine obitelj se preselila u isto\xc4\x8dni Teignmouth, a otac se zaposlio kao nadzornik u crkvi St. Michael._NEWLINE_Sa osam godina Charles Babbage je krenuo u \xc5\xa1kolu u Alphingtonu. Kratko vrijeme je poha\xc4\x91ao gimnaziju King Edward VI, ali zbog te\xc5\xa1kog zdravstvenog stanja se morao ispisati i u\xc4\x8diti privatno. Nekoliko godina kasnije upisao je Holmwood akademiju gdje je spoznao svoju ljubav prema matematici. Imao je dva privatna u\xc4\x8ditelja koji su ga u\xc4\x8dili i uz pomo\xc4\x87 kojih se uspio upisati na Cambridge u 18. godini \xc5\xbeivota. Bio je uvelike razo\xc4\x8daran na\xc4\x8dinom u\xc4\x8denja matematike na Cambridgeu._NEWLINE_S nekolicinom prijatelja poput Johna Herschela, Georgea Peacocka i Edwarda Ryana, osniva udrugu analiti\xc4\x8dara. Charles Babbage nikada nije uspio diplomirati, ali je kao najbolji matemati\xc4\x8dar na Peterhouse, Cambridgeu dobio po\xc4\x8dasnu diplomu 1814. godine._NEWLINE_Kao posljedicu smrti njegova oca, \xc5\xbeene i dvoje od osmero djece 1827. godine Babbage je do\xc5\xbeivio \xc5\xbeiv\xc4\x8dani slom. Umro je u 79. godini \xc5\xbeivota 18. listopada 1871. godine zbog problema sa bubrezima. Njegovi izumi su obilje\xc5\xbeili po\xc4\x8detak 19. stolje\xc4\x87a, ali i bitno doprinijeli daljnjem razvoju matematike, mehanike, a i mnogih drugih znanosti.\n_START_SECTION_\nKriptografija\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Babbage je prvi uspio razbiti Vigen\xc3\xa8rovu kriptografsku metodu, koja je bila smatrana "neslomljivom" metodom u ranom devetnaestom stolje\xc4\x87u.\n_START_SECTION_\nDiferencijalni stroj\n_START_PARAGRAPH_\nDiferencijalni stroj je mehani\xc4\x8dko ra\xc4\x8dunalo specijalne namjene. Dizajniran za ra\xc4\x8dunanje polinomnih funkcija, no po\xc5\xa1to se logaritamske i trigonometrijske funkcije mogu aproksimirati polinomima, ovaj stroj mo\xc5\xbee se upotrijebiti i za aproksimaciju. Slu\xc5\xbeio je za ra\xc4\x8dunanje broj\xc4\x8danih tablica koje su naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e koristili mornari prilikom navigacije. Prvi od ovih ure\xc4\x91aja bio 1786. godine zamislio J.H. M\xc3\xbcller, ali taj ure\xc4\x91aj nikada nije napravljen. 1822. g. Babbage je osvje\xc5\xbeio ideju poslav\xc5\xa1i pismo Kraljevskom Astronomskom udru\xc5\xbeenju pod naslovom "Bilje\xc5\xa1ka o primjeni ma\xc5\xa1ina za izra\xc4\x8dunavanje veoma velikih matemati\xc4\x8dkih tablica." Naime, Babbage je uo\xc4\x8dio veliki postotak pogre\xc5\xa1ke prilikom ra\xc4\x8dunanja broj\xc4\x8danih tablica od strane ljudi koji su nazivani \xc2\xabcomputers\xc2\xbb (eng. ra\xc4\x8dunari). Diferencijalni stroj mogao je automatski ra\xc4\x8dunati vi\xc5\xa1e vrijednosti koriste\xc4\x87i se metodom kona\xc4\x8dnih diferencija, \xc4\x8dime je tako\xc4\x91er izbjegao potrebu za mno\xc5\xbeenjem i dijeljenjem. Ovaj stroj nije nikada dovr\xc5\xa1en iz vi\xc5\xa1e razloga. Babbage je konstantno tra\xc5\xbeio od britanske vlade jo\xc5\xa1 novaca, ali kako projekt dugo vremena nije napredovao, britanska vlada je odbila nastaviti financirati projekt._NEWLINE_Baziraju\xc4\x87i se na Babbageovim originalnim planovima, londonski Muzej znanosti konstruirao je potpuno funkcionalan Diferencijalni stroj 2 izme\xc4\x91u 1989. i 1991. g. u \xc4\x8dast 200-te godi\xc5\xa1njice Babbageovog ro\xc4\x91enja. 2000. godine napravljen je pisa\xc4\x8d koji je Babbage originalno dizajnirao za diferencijalni stroj. Najzanimljivije je, me\xc4\x91utim, da se Babbageov originalni koncept pokazao to\xc4\x8dnim, uz veoma male gre\xc5\xa1ke (nastale vjerojatno slu\xc4\x8dajem, ili autorovim na\xc4\x8dinom za\xc5\xa1ite od nedozvoljenog kori\xc5\xa1tenja). Od kada su zavr\xc5\xa1eni, i stroj i pisa\xc4\x8d rade bezprijekorno. Napravljeni su po\xc5\xa1tivanjem tehnologije 19. st._NEWLINE_Prvi diferencijalni stroj sastavljen je od 25 tisu\xc4\x87a dijelova, te\xc5\xbeio je 13,6 tona i bio 2,4m visok. Kasnije je napravljena pobolj\xc5\xa1ana verzija koja je svoje prvo ra\xc4\x8dunanje obavila u Londonskom muzeju znanosti. Ispisala je rje\xc5\xa1enje na 31 znamenku, \xc5\xa1to je tri puta vi\xc5\xa1e znamenaka nego \xc5\xa1to ispi\xc5\xa1e dana\xc5\xa1nji prosje\xc4\x8dni kalkulator.'