b'\n_START_ARTICLE_\nLisabonski ugovor\n_START_PARAGRAPH_\nLisabonski ugovor (tako\xc4\x91er i Reformski ugovor), punim nazivom Ugovor iz Lisabona o izmjenama i dopunama Ugovora o Europskoj uniji i Ugovora o osnivanju Europske zajednice, me\xc4\x91unarodni je ugovor koji je potpisan u Lisabonu 13. prosinca 2007. godine s ciljem rje\xc5\xa1avanja pitanja daljnjeg institucionalnog funkcioniranja Europske unije. Lisabonski ugovor dopunjuje postoje\xc4\x87e ugovore o Europskoj uniji i Europskoj zajednici, ne zamjenjuju\xc4\x87i ih. Ugovor je stupio na snagu 1. prosinca 2009., nakon \xc5\xa1to je pro\xc5\xa1ao proces ratifikacije u svim dr\xc5\xbeavama \xc4\x8dlanicama EU.\n_START_SECTION_\nVa\xc5\xbenije novine koje su uvedene u odnosu na dotada\xc5\xa1nji sustav\n_START_PARAGRAPH_\nVa\xc5\xbenije promjene uklju\xc4\x8duju vi\xc5\xa1e glasovanja kvalificiranom ve\xc4\x87inom u Vije\xc4\x87u EU, ve\xc4\x87u uklju\xc4\x8denost Europskog parlamenta u zakonodavni proces kroz ve\xc4\x87u mogu\xc4\x87nost suodlu\xc4\x8divanja s Vije\xc4\x87em EU, \xc4\x8dime se eliminirao sustav stupova, te stvaranje funkcije Predsjednika Europskog vije\xc4\x87a na mandat od dvije i pol godine, kao i funkcije Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. Visoki predstavnik je tako\xc4\x91er i Potpredsjednik Europske komisije, te \xc4\x87e dr\xc5\xbeanjem obiju pozicija predstavljati jedinstveni stav o politici EU. Visoki predstavnik/Potpredsjednik \xc4\x87e biti zadu\xc5\xbeen i za Slu\xc5\xbebu za vanjske poslove, koja je tako\xc4\x91er stvorena Lisabonskim ugovorom i u osnovi predstavlja zajedni\xc4\x8dku slu\xc5\xbebu za vanjske poslove ._NEWLINE_Lisabonski ugovor je uveo i pravno obvezuju\xc4\x87u povelju o ljudskim pravima Unije, Povelju o temeljnim pravima. Ugovor predstavlja dopunu Ugovora o Europskoj uniji (TEU, Maastricht; 1992) i Ugovora o osnivanju Europske zajednice (TEC, Rim; 1957.). Njime je TEC preimenovan u Ugovor o funkcioniranju Europske unije (TFEU).\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8daj Lisabonskog ugovora\n_START_PARAGRAPH_\nEuropska unija sve je vi\xc5\xa1e rasla zahvaljuju\xc4\x87i pro\xc5\xa1irenjima. Kako bi se osiguralo da pro\xc5\xa1irena EU mo\xc5\xbee nastaviti u\xc4\x8dinkovito funkcionirati, potreban je moderniji sustav za dono\xc5\xa1enje odluka. Lisabonski ugovor je utemeljio taj sustav. Ugovor je stupio na snagu 1. prosinca 2009. godine a Europskoj uniji donosi moderne institucije i optimizirane metode rada, s kojima \xc4\x87e se EU u\xc4\x8dinkovitije mo\xc4\x87i baviti izazovima u dana\xc5\xa1njem svijetu. Lisabonski ugovor predstavlja novu fazu u procesu stvaranja sve tjesnije unije naroda Europe. U svijetu koji se brzo mijenja, Europljani od EU o\xc4\x8dekuje da se pozabavi pitanjima kao \xc5\xa1to su globalizacija, klimatske i demografske promjene, sigurnost i energija. Lisabonski sporazum \xc4\x87e oja\xc4\x8dati demokraciju u EU, kao i mogu\xc4\x87nost promicanja interesa njezinih gra\xc4\x91ana na svakodnevnoj osnovi._NEWLINE_Europska unija na temelju Lisabonskog Ugovora stje\xc4\x8de me\xc4\x91unarodnu pravnu osobnost koju je ranije na osnovi \xc4\x8dl. 392 UEZ imala Europska zajednica, koja Lisabonskim ugovorom nestaje i kao pravni subjekt, ali i uop\xc4\x87e kao pojam u europskoj integraciji. EU postaje subjekt me\xc4\x91unarodnog prava, te na temelju me\xc4\x91unarodnog prava mo\xc5\xbee stjecati prava i preuzimati obveze._NEWLINE_Lisabonski ugovor pripaja politi\xc4\x8dku i sudsku suradnju u kaznenim stvarima prvom stupu \xc4\x8dime dolazi do promjene metode odlu\xc4\x8divanja s jednoglasnosti na odlu\xc4\x8divanje kvalificiranom ve\xc4\x87inom. Dok u okviru zajedni\xc4\x8dke vanjske politike i politike sigurnosti jednoglasnost ostaje pravilo. Tako se mo\xc5\xbee govoriti o redukciji tri Maastrichtska stupa EU u dva, ili \xc4\x8dak o potpunom stapanju stupova u jedinstvenu europsku cjelinu. Nestaje i potreba za razlikovanjem prava Europske zajednice i prava Europske unije, te kao jedini izraz u upotrebi ostaje pravo Europske unije._NEWLINE_Lisabonskim ugovorom prvi put je re\xc4\x8deno da zemlja mo\xc5\xbee iza\xc4\x87i iz EU.\n_START_SECTION_\nKritike u Europi\n_START_PARAGRAPH_\nAustrijski su mediji o\xc5\xa1tro kritizirali potpisivanje ovog ugovora: \xc4\x8ditani Kronen Zeitung iz Be\xc4\x8da velikim je slovima napisao da je Ugovor o EU sporan i sramotan. Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni profesor Walter Obwexer rekao je da taj dokument ograni\xc4\x8duje austrijsku dr\xc5\xbeavnu suverenost, usporediv\xc5\xa1i ga sa propalim ustavom iz 2004. kao "staro vino u novim cijevima, koji se gra\xc4\x91anima prodaje kao ne\xc5\xa1to drugo, kao ne\xc5\xa1to sasvim novo", jer u svim bitnim elementima ostao je isto. 70% gra\xc4\x91ana tra\xc5\xbeilo je referendum o ugovoru, dok su vode\xc4\x87i politi\xc4\x8dari bili suprotnog mi\xc5\xa1ljenja.Frankfurter Allgemeine Zeitung, vode\xc4\x87i njema\xc4\x8dki dnevnik, istakao je da je tekst ovog ugovora ne\xc4\x8ditljiv, da se ne zna stvarna uloga predsjednika Vije\xc4\x87a. \xc4\x8ce\xc5\xa1ki predsjednik Vaclav Klaus, ogor\xc4\x8deni protivnik europske integracije, Ugovor o EU opisao je kao "nesre\xc4\x87u za Europu".'