b'\n_START_ARTICLE_\nFran Galovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nFran Galovi\xc4\x87, hrvatski knji\xc5\xbeevnik iz razdoblja moderne, ro\xc4\x91en je u Peterancu kod Koprivnice 20. srpnja 1887., kao jedini sin Stjepana i Dore ro\xc4\x91. Jadani\xc4\x87. Seosku pu\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu polazio je u rodnom Peterancu od 1894., a od 1898. do 1906. godine polazi zagreba\xc4\x8dku Donjogradsku klasi\xc4\x8dnu gimnaziju. Klasi\xc4\x8dnu filologiju i slavistiku studirao je u Zagrebu. Nakon sudjelovanja u \xc4\x91a\xc4\x8dkom \xc5\xa1trajku, \xc4\x8detvrti semestar morao je studirati u Pragu. Kasnije je radio kao u\xc4\x8ditelj u zagreba\xc4\x8dkoj II. realnoj gimnaziji. Pripadao je prava\xc5\xa1kom liberalnom pokretu, a pokrenuo je i ure\xc4\x91ivao prava\xc5\xa1ki \xc4\x8dasopis Mlada Hrvatska._NEWLINE_U osvit Prvog svjetskog rata unova\xc4\x8den je u redove Austro-ugarske vojske, gdje u prvim kampanjama na Srbiju ujesen 1914. pogiba, s \xc4\x8dinom zastavnika, pokraj sela Radenkovi\xc4\x87, 26. listopada. Sahranjen je 31. listopada 1914. godine na zagreba\xc4\x8dkom groblju Mirogoju.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevno stvarala\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nGalovi\xc4\x87 se u knji\xc5\xbeevnosti javlja s pjesmom U spomen 11. listopada 1903. pod pseudonimom Hrvatski \xc4\x91ak, koju je napisao u \xc4\x8dast otkrivanja spomenika ocu domovine Anti Star\xc4\x8devi\xc4\x87u u \xc5\xa0estinama kraj Zagreba._NEWLINE_Jedan je od najzna\xc4\x8dajnijih pjesnika hrvatske dijalektalne poezije. Njegove antologijske pjesme napisane su na kajkavskom narje\xc4\x8dju (npr. "Kostanj", "Jesenski veter", "Crn - bel"), dok od djela na \xc5\xa1tokavskom narje\xc4\x8dju zasigurno mu je najpoznatija pjesma "Childe Harold". U ve\xc4\x87ini Galovi\xc4\x87evih pjesama bit se nalazi u onome \xc5\xa1to je ispod povr\xc5\xa1ine stiliziranog pjesni\xc4\x8dkog izraza; a to je motiv vje\xc4\x8dne te\xc5\xbenje za ne\xc4\x8dim, reflektirane u sveprisutnom izra\xc5\xbeavanju ljubavi i \xc5\xbeudnje za zavi\xc4\x8dajem, a sve zapravo u prikrivenom strahu od neumitne prolaznosti. Time je ve\xc4\x87a tragika njegove rane pogibije - \xc5\xbeivot je izgubio sa samo 27 godina, kao zastavnik austrijske vojske 26. listopada 1914. u Ma\xc4\x8dvi. Pisao je i novele, kritike, drame (najpoznatija je "Tamara" iz 1907.) Njegova najbolja zbirka pjesama, "Z mojih bregov", izdana je posmrtno 1925._NEWLINE_Za \xc5\xbeivota je objavio \xc4\x8detiri knjige: drama "Tamara" (1907.), zbirka pjesama "\xc4\x8cetiri grada" (1913.), pripovijesti "Za\xc4\x8darano ogledalo" (1913) i "Ispovijed" (1914); ostala djela su bila neobjavljena. Njegov knji\xc5\xbeevni opus objavio je Julije Bene\xc5\xa1i\xc4\x87 (10 svezaka, 1942./43.)._NEWLINE_U njegovim djelima se naziralo i znanstvene fantastike.'