b'\n_START_ARTICLE_\nKolonija (biologija)\n_START_SECTION_\nMikroorganizmi\n_START_PARAGRAPH_\nNastavljanjem dijeljena stanica nastaju nakupine mikroorganizama, naro\xc4\x8dito bakterija, i tako tvore labavu zajednicu stanica (pobli\xc5\xbee bakterijske kolonije). Dio znanstvene zajednice smatra da se ove labave kolonije stanica, u svojoj organizaciji jo\xc5\xa1 nediferencirane, a u funkciji jo\xc5\xa1 nespecijalizirane, mogu smatrati razvojnim predstupnjem mnogostani\xc4\x8dnih organizama.\n_START_SECTION_\nMnogostani\xc4\x8dni organizmi\n_START_PARAGRAPH_\nPovezana zajednica nekih \xc5\xbearnjaka, na primjer obrubnjaci, ve\xc4\x87ina koralja nastaje bespolnim razmno\xc5\xbeavanjem (na primjer pupanjem). Sli\xc4\x8dne kolonije grade i mahovnjaci i neki pla\xc5\xa1tenjaci.\n_START_SECTION_\nPojedina\xc4\x8dne \xc5\xbeivotinje\n_START_PARAGRAPH_\nPoznato je i okupljanje ve\xc4\x87eg broja istovrsnih \xc5\xbeivotinja koje povremeno ili trajno \xc5\xbeive zajedno na relativno malom prostoru. To su, na primjer dabrovi na obalama rijeka ili velike kolonije mor\xc5\xbeeva uz morsku obalu, a i vi\xc5\xa1e vrsta ptica koje se u vrijeme gnije\xc5\xbe\xc4\x91enja okupljaju u velike kolonije gdje grade gnijezda tijesno jedni uz druge. To je \xc4\x8desta pojava kod vodenih ptica, izme\xc4\x91u ostalih blune, plamenci, pingvini i niz drugih.'