b'\n_START_ARTICLE_\nKapitalizam\n_START_SECTION_\nPojam kapitalizma\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalizam se izvodi iz rije\xc4\x8di kapital, \xc4\x8diji je korijen u latinskoj rije\xc4\x8di "caput,cigan" (glava). Naziv "kapitalizam", pojavio se u zapadnoj Europi u drugoj polovici 19. st. Rije\xc4\x8d "kapital" upotrebljavala se u ekonomskom smislu od 17. stolje\xc4\x87a u zna\xc4\x8denju odre\xc4\x91enog nov\xc4\x8danog iznosa, a kasnije je ozna\xc4\x8davala glavnicu (za razliku od kamate). Naziv "kapitalist" pojavio se u drugoj polovici 18. stolje\xc4\x87a_NEWLINE_Temelj suvremenih teorija kapitalizma postavili su Max Weber i Karl Marx.\n_START_SECTION_\nKapitalizam i liberalizam\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalizam kao dru\xc5\xa1tveno ure\xc4\x91enje je logi\xc4\x8dka posljedica ideologije klasi\xc4\x8dnog liberalizma. Osnovni princip klasi\xc4\x8dnog liberalizma su vlasni\xc5\xa1tvo pojedinca nad samim sobom te plodovima svoga rada. Plodovi rada ovdje uklju\xc4\x8duju i prethodno neprisvojene materijalne resurse na koje je pojedinac stekao pravo posjeda njihovom produktivnom uporabom kao i resurse koji su pojedincu dani dobrovoljno, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e u zamjenu za neku njegovu uslugu ili dobro koje mu pripada. Oduzeti ili o\xc5\xa1tetiti tako ste\xc4\x8deno vlasni\xc5\xa1tvo pojedincu protiv njegove volje smatra se nasilnim \xc4\x8dinom i u kapitalisti\xc4\x8dkim dru\xc5\xa1tvima protuzakonito je._NEWLINE_Ekonomske posljedice takvog dru\xc5\xa1tvenog ure\xc4\x91enja predmet su prou\xc4\x8davanja razli\xc4\x8ditih ekonomskih "\xc5\xa1kola", svaka od kojih predla\xc5\xbee vlastite teorije funkcioniranja kapitalizma.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cika\xc5\xa1ka \xc5\xa1kola ekonomije\n_START_PARAGRAPH_\nU velikoj mjeri sli\xc4\x8dna austrijskoj \xc5\xa1koli ekonomije, ova se \xc5\xa1kola di\xc4\x8di svojim najve\xc4\x87im predstavnikom Miltonom Friedmanom.\n_START_SECTION_\nMarksisti\xc4\x8dka teorija kapitalizma\n_START_PARAGRAPH_\nMarksisti smatraju da se ljudska dru\xc5\xa1tva razvijaju prema neizbje\xc5\xbenim zakonima dru\xc5\xa1tvenog razvoja, te da \xc4\x87e kapitalizam, tako\xc4\x91er neizbje\xc5\xbeno, na koncu biti razoren unutarnjim proturje\xc4\x8dnostima koje sam stvara. _NEWLINE_Za Marxa, pojava tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta ljudskog rada \xc4\x8dini bit kapitalizma: "kapitalizam mo\xc5\xbee o\xc5\xbeivjeti tek kad se vlasnik sredstava za proizvodnju sretne na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu sa slobodnim radnikom koji prodaje svoju radnu snagu" To je glavna razlika kapitalizma prema feudalnoj ili robovlasni\xc4\x8dkoj ekonomiji. Kapitalizam je klasno dru\xc5\xa1tvo, \xc4\x8dija je glavna karakteristika borba izme\xc4\x91u dvije klase - vlasnika sredstava za proizvodnju (bur\xc5\xbeoazije) i radnika (proletarijata)._NEWLINE_Marksisti\xc4\x8dka sociologija vidi kapitalizam kao jedan stadij u progresivnom povijesnom razvoju prema komunisti\xc4\x8dkoj budu\xc4\x87nosti, te ga \xc4\x8desto dijeli na 6 stadija: prvobitna akumulacija kapitala, manufaktura, industrijska proizvodnja, monopolski kapital, napredni monopolski kapital i dr\xc5\xbeavno-upravljani monopolski kapital. _NEWLINE_U prvobitnoj akumulaciji kapitala selja\xc5\xa1tvo se odvaja od sredstava za proizvodnju i nastaje klasa slobodnog proletarijata koja nema imovinu, a jedina roba koju mo\xc5\xbee prodati jest vlastita radna snaga. Vladaju\xc4\x87a klasa, bur\xc5\xbeoazija, posjeduje sredstva za proizvodnju, kupuje radnu snagu i kontrolira sve ekonomske transakcije i proizvodne procese. Njihov cilj je profit, a izvor profita je radna snaga koja stvara "vi\xc5\xa1ak vrijednosti". Vrijednost robe koju proizvode radnici ve\xc4\x87a je od vrijednosti radne snage koja je od njih kupljena nadnicom. Kapitalist prisvaja, eksproprira, taj vi\xc5\xa1ak vrijednosti i tako izrabljuje proletarijat. Bogatstvo se akumulira u rukama kapitalista, a proletarijat se istodobno dr\xc5\xbei u siroma\xc5\xa1tvu. No, u tom procesu brojnost i snaga proletarijata neprestano raste, te \xc4\x87e proletarijat na koncu revolucijom svrgnuti kapitalisti\xc4\x8dki poredak, a "eksproprijatori \xc4\x87e biti eksproprirani"._NEWLINE_Eduard Bernstein, teoreti\xc4\x8dar njema\xc4\x8dke Socijaldemokratske stranke, tvrdio je krajem 19. stolje\xc4\x87a da se kapitalizam ne razvija u pravcu koji je predvidio Marx. Bio je protiv revolucije i smatrao je da proletarijat mo\xc5\xbee pobolj\xc5\xa1ati svoj polo\xc5\xbeaj organiziranim masovnim pokretom i parlamentarnim reformama. Njema\xc4\x8dki socijalist Rudolf Hilferding zagovarao je "organizirani kapitalizam", tj. dr\xc5\xbeavno-kontrolirani sustav dru\xc5\xa1tvenog blagostanja._NEWLINE_Revolucionarni socijalizam koji se pojavio po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a, redefinirao je suvremeni kapitalizam kao vi\xc5\xa1i ili posljednji stadij kapitalizma ili imperijalizam. Vladimir Ilji\xc4\x8d Lenjin definirao je imperijalizam kao ekspanzionisti\xc4\x8dki stadij kapitalizma u kojem dominiraju monopoli, ne samo na lokalnoj, nego na me\xc4\x91unarodnoj razini. Imperijalizam, prema Lenjinovom stanovi\xc5\xa1tu, dovodi do borbe za preraspodjelu kolonija i sfera interesa, \xc5\xa1to neizbje\xc5\xbeno izaziva ratove, a zatim i revolucije u zaostalijim krajevima svijeta. Ta je ina\xc4\x8dica marksizma bila vode\xc4\x87a ideologija ruske oktobarske revolucije, kao i komunisti\xc4\x8dkih prevrata u razli\xc4\x8ditim zemljama nakon drugoga svjetskog rata.\n_START_SECTION_\nNemarksisti\xc4\x8dke teorije kapitalizma\n_START_PARAGRAPH_\nNemarksisti\xc4\x8dki (ili kako ih marksisti zovu "bur\xc5\xbeoaski") sociolozi i ekonomisti kao bit kapitalizma navode ekonomiju osnovanu na slobodnom tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu i poduzetni\xc4\x8dkom interesu, \xc5\xa1to ju bitno razlikuje od socijalizma s njegovom ekonomijom osnovanom na dr\xc5\xbeavnom vlasni\xc5\xa1tvu i centralnom planiranju. _NEWLINE_Max Weber je \xc5\xa1iroko definirao kapitalizam kao "bogatstvo koje se koristi za stjecanje dobiti u trgovini". Prema toj definiciji mo\xc5\xbeemo elemente kapitalizma prepoznati ve\xc4\x87 i u drevnim dru\xc5\xa1tvima. Weber je ipak razlikovao moderni kapitalizam zapadnih dru\xc5\xa1tava kao "vrlo razli\xc4\x8dit oblik kapitalizma koji se nije pojavio nigdje drugdje", a za kojeg je karakteristi\xc4\x8dna racionalna organizacija formalno slobodnog tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta rada._NEWLINE_Pristalice Webera, za razliku od marksista, odbacuju stav da razvojem dru\xc5\xa1tva upravljaju neizbje\xc5\xbeni zakoni koji bi morali dovesti do nestanka kapitalizma. Ipak, i oni u zapadnom kapitalizmu uo\xc4\x8davaju stanovite trendove. To su trendovi prema racionalizaciji, depersonalizaciji, pove\xc4\x87anoj specijalizaciji i trend prema ve\xc4\x87oj tehni\xc4\x8dkoj kontroli nad prirodom, ali i nad osobama. Me\xc4\x91utim ovi se trendovi vi\xc5\xa1e povezuju s industrijskim dru\xc5\xa1tvom i birokratizacijom, nego s kapitalizmom po sebi.\n_START_SECTION_\nSitni i krupni kapital\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalisti\xc4\x8dka ekonomija mo\xc5\xbee se podijeliti na dva osnovna sektora - veliki biznis (sektor monopola) i mali biznis (kompetitivni sektor). Ova dvojna ekonomija ima i dvojno tr\xc5\xbei\xc5\xa1te rada. Sa sociolo\xc5\xa1kog aspekta, radnici u sektoru monopola su bolje pla\xc4\x87eni, imaju ve\xc4\x87e beneficije, ve\xc4\x87u sigurnost zaposlenja, te rade u bolje definiranoj hijerarhiji autoriteta. Radnici u kompetitivnom sektoru, s druge strane, imaju manje pla\xc4\x87e, rade pod te\xc5\xbeim uvjetima, nemaju za\xc5\xa1titu sindikata niti sigurnost zaposlenja.\n_START_SECTION_\nSni\xc5\xbeavanje tro\xc5\xa1kova proizvodnje\n_START_PARAGRAPH_\nOvisnost kapitalizma o ljudskom radu kao robi, name\xc4\x87e mu potrebu da \xc5\xa1to vi\xc5\xa1e smanji tro\xc5\xa1kove proizvodnje, odnosno da pove\xc4\x87a produktivnost. Tehnolo\xc5\xa1ki razvoj mo\xc5\xbee sniziti cijenu rada kao robe, tako \xc5\xa1to \xc4\x87e pove\xc4\x87ati proizvodnju robe \xc5\xa1iroke potro\xc5\xa1nje. Posljedi\xc4\x8dno sni\xc5\xbeavanje cijena hrane, odje\xc4\x87e, i ostale robe \xc5\xa1iroke potro\xc5\xa1nje, dovodi do sni\xc5\xbeenja cijene rada. Drugi na\xc4\x8din sni\xc5\xbeavanja tro\xc5\xa1kova proizvodnje je automatizacija, tj. stvaranje tehnologije koja mo\xc5\xbee zamijeniti ili poja\xc4\x8dati ljudski rad. \xc5\xa1irenje tehnologije, kao unutra\xc5\xa1nji na\xc4\x8din pove\xc4\x87anja produktivnosti, mo\xc5\xbee se zamijeniti s vanjskim \xc5\xa1irenjem koje tra\xc5\xbei nove izvore (jeftinije) radne snage.\n_START_SECTION_\nMenad\xc5\xbeerski kapitalizam\n_START_PARAGRAPH_\nNeki sociolozi tvrde da je pojava velikih kapitalisti\xc4\x8dkih korporacija, s raspr\xc5\xa1enim dioni\xc4\x8dkim vlasni\xc5\xa1tvom i birokratskom organizacijom, smanjila mo\xc4\x87 kontrole pojedinih kapitalista nad korporacijom u koju su ulo\xc5\xbeili svoj kapital. Tvrdi se da su umjesto njih kontrolu nad korporacijskim kapitalom stekli birokratski menad\xc5\xbeeri, koji su pod razmjerno manjim pritiskom da maksimiziraju profit. Na taj bi na\xc4\x8din bezobzirni karakter ranog kapitalizma postupno bio zamijenjen kapitalizmom koji vodi ra\xc4\x8duna o \xc5\xa1irim dru\xc5\xa1tvenim interesima. Raspr\xc5\xa1enje vlasni\xc5\xa1tva i kontrole bi, prema ovakvom "menad\xc5\xbeerskom" stajali\xc5\xa1tu, eliminiralo zloupotrebu kapitala u interesu dru\xc5\xa1tvene elite, tj. bogate manjine. _NEWLINE_Sociolozi koji se ne sla\xc5\xbeu s "menad\xc5\xbeerskim" stajali\xc5\xa1tem ka\xc5\xbeu da, premda su menad\xc5\xbeeri mo\xc5\xbeda i stekli stanovitu formalnu neovisnost, njihov posao zahtijeva predanost maksimizaciji profita, te se njihova u\xc4\x8dinkovitost i procjenjuje prije svega prema tom kriteriju. Osim toga, zajedni\xc4\x8dko klasno i dru\xc5\xa1tveno okru\xc5\xbeenje (milje) direktora i vlasnika velikih kompanija, omogu\xc4\x87uje im da minimiziraju konkurenciju cijena i da tako odr\xc5\xbee visoku razinu dobiti. Drugi teoreti\xc4\x8dari tvrde da su ove neformalne veze manje va\xc5\xbene od njihove zajedni\xc4\x8dke ovisnosti o bankama. Prema ovom pogledu, koji ne prihva\xc4\x87a "menad\xc5\xbeerske" argumente, banke, odnosno financijski kapital, imaju nerazmjerno veliku ulogu u centralizaciji kontrole nad alokacijom kapitala. To je osobito va\xc5\xbeno u kontekstu globalizacije, budu\xc4\x87i da se golemi dio internacionalizacije kapitala odvija upravo u sferi financijskog kapitala.\n_START_SECTION_\nEkspanzija kapitalizma i transnacionalne korporacije\n_START_PARAGRAPH_\nUro\xc4\x91ena te\xc5\xbenja kapitalizma prema ekspanziji gura kapitalisti\xc4\x8dka dru\xc5\xa1tva preko dr\xc5\xbeavnih granica. Ta se ekspanzija doga\xc4\x91a kad kapitalizam tra\xc5\xbei tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta za svoje proizvode, ili kad tra\xc5\xbei sirovine ili jeftiniju radnu snagu. Transnacionalna ekspanzija kapitalizma promatra se kroz dva sociolo\xc5\xa1ka teoretska pristupa. Teorija modernizacije promatra ovu ekspanziju pozitivno, kao na\xc4\x8din razvoja nerazvijenih dru\xc5\xa1tava. Drugi teoretski pristup vidi kapitalisti\xc4\x8dku ekspanziju negativno - kao ko\xc4\x8dnicu razvoja, zbog sustavne eksploatacije ljudi i resursa u nerazvijenim dru\xc5\xa1tvima od strane razvijenih. _NEWLINE_Sve je ve\xc4\x87a dru\xc5\xa1tvena va\xc5\xbenost transnacionalnih korporacija. One velik dio industrijske proizvodnje premje\xc5\xa1taju u nerazvijene dijelove svijeta, \xc5\xa1to je dovelo do procesa deindustrijalizacije naprednih kapitalisti\xc4\x8dkih dru\xc5\xa1tava. Mnogi sociolozi ukazuju na to da transnacionalne "bezdr\xc5\xbeavne" korporacije sve manje pokazuju povezanost ili lojalnost s bilo kojom odre\xc4\x91enom dr\xc5\xbeavom ili nacijom. Kapital sve br\xc5\xbee i lak\xc5\xa1e te\xc4\x8de diljem svijeta, tra\xc5\xbee\xc4\x87i najjeftinije izvore radne snage. Tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta kapitala Azije, Europe i Sjeverne Amerike postaju sve vi\xc5\xa1e me\xc4\x91usobno povezana.\n_START_SECTION_\nKapitalizam i demokracija\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalizam i demokracija imaju zajedni\xc4\x8dke korijene u razdoblju prosvjetiteljstva, te su zbog toga tradicionalno me\xc4\x91u zapadnim sociolozima shva\xc4\x87ani kao dvije neodvojive komponente modernizacije i dru\xc5\xa1tvenog napretka. U novije se vrijeme, me\xc4\x91utim, sve vi\xc5\xa1e nagla\xc5\xa1ava napetost, pa \xc4\x8dak i suprotstavljenost demokracije i kapitalizma. Ogromna nejednakost bogatstva koju stvara moderni kapitalizam, ote\xc5\xbeava mogu\xc4\x87nost politi\xc4\x8dke jednakosti. _NEWLINE_\xc4\x8cak i konzervativni autori spominju problemati\xc4\x8dan odnos izme\xc4\x91u suvremenog kapitalizma i demokracije. U dana\xc5\xa1njem svijetu globalizacije, \xc4\x8dini se da politika kapitalisti\xc4\x8dkih dru\xc5\xa1tava zaostaje za ekonomskim promjenama. Pojedinci su pod sve ve\xc4\x87im pritiskom da prodaju svoj rad kao robu na globalnom tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu. Pa ipak, ti pojedinci nisu gra\xc4\x91ani svijeta, nego gra\xc4\x91ani svoje dr\xc5\xbeave, dok je nasuprot tome, transnacionalni kapitalizam sve manje vezan nacionalnim granicama. Mnogi teoreti\xc4\x8dari smatraju da \xc4\x87e ove napetosti biti jo\xc5\xa1 nagla\xc5\xa1enije u budu\xc4\x87em razvoju kapitalizma.\n_START_SECTION_\nKapitalizam u 21. stolje\xc4\x87u\n_START_PARAGRAPH_\nU ogledu o knjizi Thomasa Pikettyja, Le Capital au XXI\xe1\xb5\x89 si\xc3\xa8cle (Kapital u 21. stolje\xc4\x87u), novinarka  Jutarnjega lista Ines Sabali\xc4\x87 donosi Pikettyjevu procjenu u naslovu ogleda: \xc2\xbbBogati, odrecite se 80 posto kapitala i spasite kapitalizam\xc2\xab.'