b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x90uro Arnold (skladatelj)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x90uro (Juraj) Arnold (ma\xc4\x91. Gy\xc3\xb6rgy Arnold ) (Taksony kod Budima, 5. lipnja 1771. - Subotica, 25. listopada 1848.) je bio ma\xc4\x91arski i ba\xc4\x8dki hrvatski skladatelj, zborovo\xc4\x91a, umjetnik i suradnik \xc5\xbeupnika._NEWLINE_Rodio se u seocetu Taksonyu, 23 km jugozapadno od Budima._NEWLINE_Njegov otac ga je prvi pou\xc4\x8davao glazbi. Poslije je svoje glazbeno obrazovanje pro\xc5\xa1irivao u Pe\xc4\x8duhu i Velikom Varadinu._NEWLINE_1800. je dobio mjesto zborovo\xc4\x91e \xc5\xbeupne crkve sv. Terezije Avilske u Subotici. Dvije godine poslije se o\xc5\xbeenio s Josefinom Malek iz Pe\xc4\x8duha s kojom je imao \xc4\x8detiri sina._NEWLINE_Njegov rad u glazbenom podru\xc4\x8dju nije pro\xc5\xa1ao nezapa\xc5\xbeeno. Brzo je postao uglednim gra\xc4\x91aninom u Subotici, tako da je ve\xc4\x87 1826. postao \xc4\x8dlanom Izabrane op\xc4\x87ine grada Subotice._NEWLINE_Umro je 25. listopada 1848. godine. Pokopan je u kripti dana\xc5\xa1nje suboti\xc4\x8dke stolne bazilike._NEWLINE_Njegov rad, na\xc5\xbealost, u kasnijim je stolje\xc4\x87ima zaboravljen, tako da po\xc4\x8detkom 21. stolje\xc4\x87a nije ostao poznatim \xc5\xa1irim krugovima ljudi, pa \xc4\x8dak i u Subotici u kojoj je Arnold djelovao, za koju je djelovao i u kojoj je ostavio najdublje tragove, a njegova se ba\xc5\xa1tina i danas vidi.\n_START_SECTION_\nDjela i zasluge\n_START_PARAGRAPH_\nPisao je svjetovnu glazbu, a nakon supruzine smrti se posvetio duhovnoj glazbi._NEWLINE_Skladao je brojne skladbe za zborove, glasovir, solo pjesme, himne, motete, mise, ofertorije, melodramu, dramu, operu, romansu i kantatu._NEWLINE_1809. je priredio prvi koncert u Subotici. Izvo\xc4\x91a\xc4\x8di su bili \xc4\x90uro Arnold i njegov zbor i orkestar._NEWLINE_Muzi\xc4\x8dka \xc5\xa1kola i filharmonija u Subotici duguju svoje osnivanje \xc4\x90uri Arnoldu._NEWLINE_Pisao je na hrvatskom i njema\xc4\x8dkom. Tako je u Osijeku 1819. izdao crkvenu pjesmaricu, "Pismenik iliti skupljenje pisama razli\xc4\x8ditih za nadiljne, sveta\xc4\x8dne is ostale dneve priko godine podobnih, za vechu slavu boxju is kriposli duhovne naroda Iliri\xc4\x8dkoga u\xc4\x8dinjeno po Gjuro Arnoldu", gdje je zabilje\xc5\xbeio brojne ba\xc4\x8dke hrvatske pjesme. 1826. je napisao na njema\xc4\x8dkom jeziku glazbeni leksikon u \xc4\x8detiri sveska. Ovo djelo je ostalo u rukopisu. Njegova druga pjesmarica je bila bolje sre\xc4\x87e. Uspio ju je objaviti 1840.. Bila je namijenjena orgulja\xc5\xa1ima i zborovo\xc4\x91ama u Ma\xc4\x91arskoj i Erdelju._NEWLINE_Te\xc5\xbeina i veli\xc4\x8dina njegovog djela se najbolje vidi kad se njegov opus sagleda glazbenim mjerilima njegovog vremena i potrebe za koje su nastale.\n_START_SECTION_\nRadovi o Arnoldu\n_START_PARAGRAPH_\nO Arnoldu su pisali Albe Vidakovi\xc4\x87, Kalman d\'Isoz, Jagoda Martin\xc4\x8devi\xc4\x87 Lipov\xc4\x8dan, Nela Skenderovi\xc4\x87, Ante Sekuli\xc4\x87, Veronika Vavrinec, Zdravko Bla\xc5\xbeekovi\xc4\x87, Josip Mio\xc4\x8d, Miroslav Stanti\xc4\x87 i ini.'