b"\n_START_ARTICLE_\nLiturgijska godina\n_START_PARAGRAPH_\nLiturgijska godina ili Crkvena godina je godi\xc5\xa1nji ciklus razdoblja i blagdana u kr\xc5\xa1\xc4\x87anskim crkvama kojim se odre\xc4\x91uje u koje doba treba obdr\xc5\xbeavati koji liturgijski obred i na koji na\xc4\x8din. Razlikuje se od crkve do crkve, ali osnovni koncept je svugdje isti. U ovom \xc4\x8dlanku je opisana liturgijska godina Rimskog obreda Katoli\xc4\x8dke crkve._NEWLINE_Svako razdoblje i blagdan u liturgijskoj godini ima svoje zna\xc4\x8denje i pravila liturgijskih slavlja, posebno mise. Tu spada sadr\xc5\xbeaj mise, \xc4\x8ditanja, boje liturgijskog ruha i ostalo.\n_START_SECTION_\nDani\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna liturgijska vremenska jedinica je dan. On traje od pono\xc4\x87i do pono\xc4\x87i kao gra\xc4\x91anski dan, ali svetkovine i nedjelje se po\xc4\x8dinju slaviti ve\xc4\x8der prije, \xc5\xa1to je ostatak \xc5\xbeidovskog shva\xc4\x87anja da dan traje od zalaska do zalaska sunca._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x87ani prije svega slave nedjelju, liturgijski prvi dan u tjednu, jer je to dan Kristova uskrsnu\xc4\x87a. Dani u tjednu razli\xc4\x8diti od nedjelje nazivaju se svagdani._NEWLINE_Sve nedjelje i neke svetkovine su zapovjedni blagdani, tj. dani kada katolici imaju obavezu oti\xc4\x87i na misu i uzdr\xc5\xbeavati se od te\xc5\xa1kih poslova. Zapovjedane svetkovine variraju od dr\xc5\xbeave do dr\xc5\xbeave, ovisno o tradiciji.\n_START_SECTION_\nLiturgijska slavlja\n_START_PARAGRAPH_\nLiturgijsko slavlje prije svega je Misa. Ona se slavi svaki dan osim na Veliki petak i Veliku subotu. Ovisno o slavlju koje padne na taj dan, odre\xc4\x91uje se misa, tj. njen sadr\xc5\xbeaj koji se ima tada obdr\xc5\xbeavati uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i boju liturgijskog ruha. U zna\xc4\x8dajnije liturgijske dane sve\xc4\x87enik je obavezan dr\xc5\xbeati misu koja je propisana, dok za ostale dane ima odre\xc4\x91enu slobodu izbora. Nedjeljom, svetkovinama i u jo\xc5\xa1 neke dane liturgijske godine \xc4\x8ditaju se tri biblijska \xc4\x8ditanja, a u ostale dane dva._NEWLINE_Ostala bogoslu\xc5\xbeja (sprovod, kri\xc5\xbeni put, razne molitve) ili sakramenti mogu se slaviti ako i na na\xc4\x8din koji dozvoljava liturgijsko razdoblje, i imaju posebno propisana pravila. Ograni\xc4\x8denja se uglavnom svode na zabranu nekih sakramenata i slavlja u dijelu vazmenog trodnevlja (Veliki petak i Velika subota), kada je zabranjena i misa.\n_START_SECTION_\nDo\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\nDo\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87e je prvo razdoblje u liturgijskoj godini, vrijeme priprave za Bo\xc5\xbei\xc4\x87. Kr\xc5\xa1\xc4\x87ani se pripremaju za proslavu Kristovog prvog dolaska, ali i za njegov drugi dolazak. Prije je do\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87e bilo pokorni\xc4\x8dko vrijeme strogo poput korizme, ali se danas to bitno ubla\xc5\xbeilo._NEWLINE_Po\xc4\x8dinje u nedjelju najbli\xc5\xbeu blagdanu Sv. Andrije (30. studenog) i traje do Badnjaka 24. prosinca nave\xc4\x8der. Badnja ve\xc4\x8der liturgijski ve\xc4\x87 spada pod Bo\xc5\xbei\xc4\x87. Do\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87e ima to\xc4\x8dno \xc4\x8detiri nedjelje. Svetkovine koje padnu u nedjelju prebacuju se na subotu prije. Liturgijska boja je ljubi\xc4\x8dasta, osim tre\xc4\x87e nedjelje do\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87a (tzv. Radosna nedjelja) kada se mo\xc5\xbee obu\xc4\x87i i ru\xc5\xbei\xc4\x8dasta. U misama na nedjelje do\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87a ne govori se Slava.\n_START_SECTION_\nBo\xc5\xbei\xc4\x87no vrijeme\n_START_PARAGRAPH_\nLiturgijski Bo\xc5\xbei\xc4\x87 po\xc4\x8dinje na Badnju ve\xc4\x8der 24. prosinca. Tu ve\xc4\x8der mo\xc5\xbee se slaviti misa Bo\xc5\xbei\xc4\x87nog bdijenja koja predstavlja direktnu pripravu za Kristovo ro\xc4\x91enje._NEWLINE_Bo\xc5\xbei\xc4\x87 je drugi po va\xc5\xbenosti kr\xc5\xa1\xc4\x87anski blagdan. Slavi se ro\xc4\x91enje Isusa Krista, tj. utjelovljenje (inkarnacija). Samo ro\xc4\x91enje slavi se u pono\xc4\x87 na misi polno\xc4\x87ki jer se tradicionalno smatra da je Isus tada ro\xc4\x91en. Kroz dan mogu se jo\xc5\xa1 slaviti dvije mise, zornica i danja. Dakle, na sam dan Bo\xc5\xbei\xc4\x87a (ne ra\xc4\x8dunaju\xc4\x87i bdijenje) mogu se slaviti tri mise, \xc5\xa1to je rijetkost. Svaka od njih ima svoja misna \xc4\x8ditanja._NEWLINE_Bo\xc5\xbei\xc4\x87 ima vlastitu osminu, tj. vrijeme od osam dana na koje se produ\xc5\xbeuje slavlje (25. prosinca do 1. sije\xc4\x8dnja). Nedjelja koja padne strogo unutar osmine (2.-7. dan) je blagdan Svete obitelji. Ako Bo\xc5\xbei\xc4\x87 padne u nedjelju pa tog dana nema, Sveta obitelj se slavi u petak 30. prosinca. Osmina u u\xc5\xbeem smislu, tj. osmi dan od Bo\xc5\xbei\xc4\x87a je svetkovina Marije Bogorodice, 1. sije\xc4\x8dnja._NEWLINE_Nedjelja izme\xc4\x91u 1. i 6. sije\xc4\x8dnja, ako postoj, druga je nedjelja po Bo\xc5\xbei\xc4\x87u._NEWLINE_6. sije\xc4\x8dnja slavi se svetkovina Bogojavljenja (Tri kralja). To je najstariji kr\xc5\xa1\xc4\x87anski godi\xc5\xa1nji blagdan (najstariji blagdan je nedjelja). Teolo\xc5\xa1ki, slavi se Bo\xc5\xbeja objava \xc4\x8dovjeku, posebice svim narodima, za \xc5\xa1to je povod poklon triju mudraca s istoka._NEWLINE_Nedjelja iza Bogojavljenja je blagdan Kr\xc5\xa1tenja Gospodinovog. Slavi se Isusovo kr\xc5\xa1tenje na rijeci Jordan \xc4\x8dime po\xc4\x8dinje njegovo javno djelovanje. Ovim blagdanom zavr\xc5\xa1ava bo\xc5\xbei\xc4\x87no vrijeme._NEWLINE_U nekim zemljama (npr. u SAD-u) Bogojavljenje se prebacuje na prvu nedjelju nakon svetkovine Marije Bogorodice (1. sije\xc4\x8dnja) da se pove\xc4\x87a prisutnost vjernika na tom slavlju ne \xc5\xbeele\xc4\x87i uvoditi novi zapovjedani blagdan. Tamo Kr\xc5\xa1tenje Gospodinovo pada na isti dan kao u ostatku dr\xc5\xbeava, na prvu nedjelju nakon 6. sije\xc4\x8dnja, ali ako je tada Bogojavljenje Kr\xc5\xa1tenje Gospodinovo se prebacuje na ponedjeljak iza. Tako\xc4\x91er, druge nedjelje po Bo\xc5\xbei\xc4\x87u nema nikad._NEWLINE_Boja liturgijskog ruha u Bo\xc5\xbei\xc4\x87nom vremenu je bijela.\n_START_SECTION_\nVrijeme kroz godinu\n_START_PARAGRAPH_\nIzme\xc4\x91u bo\xc5\xbei\xc4\x87nog vremena i korizme te nakon uskrsnog vremena do kraja liturgijske godine traje vrijeme kroz godinu. To je vrijeme bez posebnog zna\xc4\x8denja u liturgiji kada se razmatraju razne teme iz kr\xc5\xa1\xc4\x87anskog \xc5\xbeivota._NEWLINE_Sadr\xc5\xbei 34 tjedna. Nedjelje kojima po\xc4\x8dinju ti tjedni nazivaju se po broju tjedna, npr. 27. nedjelja kroz godinu. Slavlja predvi\xc4\x91ena u vrijeme kroz godinu \xc4\x8desto se izostavljaju jer ustupaju mjesto drugim slavljima. Tako 1. nedjelja kroz godinu uop\xc4\x87e ne postoji jer prvi tjedan kroz godnu po\xc4\x8dinje u ponedjeljak iza Kr\xc5\xa1tenja Gospodinovog. Nedjelje kroz godinu ustapuju mjesto ne samo svetkovinama nego i Gospodnjim blagdanima, dok dani u tjednu ustupaju mjesto obaveznim spomendanima, a po \xc5\xbeelji sve\xc4\x87enika i neobaveznim spomendanima ili drugim slavljima._NEWLINE_Vrijeme kroz godinu prekida se uskrsnim ciklusom. Time nestanu dani kroz godinu od srijede do subote u jednom tjednu i nedjelja kojom po\xc4\x8dinje idu\xc4\x87i, a u ve\xc4\x87ini godina i cijeli dodatni tjedan kada se kalednarski dogodi da vrijeme kroz godinu zapravo traje 33, a ne 34 tjedna. Vrijeme kroz godinu uvijek se nastavlja tako da zavr\xc5\xa1i 34. tjednom kroz godinu._NEWLINE_Nedjelja nakon uskrsnog vremena, tj. nakon Duhova, je svetkovina Presvetog Trojstva kada se slavi otajstvo trojedinog Boga. \xc4\x8cetvrtak nakon toga je svetkovina Tijelova kada se slavi otajstvo euharistije. Petak u idu\xc4\x87em tjednu je svetkovina Presvetog Srca Isosovog. Posljednja nedjelja kroz godinu je svetkovina Krista Kralja._NEWLINE_Liturgijska boja je zelena.\n_START_SECTION_\nKorizma\n_START_PARAGRAPH_\nKorizma je pokorni\xc4\x8dko vrijeme priprave za Uskrs. To je posebno ozbiljno liturgijsko vrijeme kada se kr\xc5\xa1\xc4\x87ane poziva da vi\xc5\xa1e mole, izvr\xc5\xa1avaju pokoru i \xc4\x8dine dobra djela._NEWLINE_Pokora traje 40 dana kao spomen na \xc4\x8detrdesetodnevni Isusov post u pustinji prije kr\xc5\xa1tenja. Me\xc4\x91u pokorni\xc4\x8dke dane se ne broje nedjelje jer je svaka nedjelja blagdan usrsnu\xc4\x87a. Kada se izbroji tih 40 dana, pokora po\xc4\x8dinje na \xc4\x8cistu srijedu (Pepelnicu). Tada po\xc4\x8dinje i korizma. No u korizmu se liturgijski broje i nedjelje iako na njih nije obavezna pokora, te se isklju\xc4\x8duju pokorni\xc4\x8dki dani koji padnu u Vazmeno trodnevlje. Tako da korizma neprekidno traje od \xc4\x8ciste srijede do pred misu Ve\xc4\x8dere Gospodnje na Veliki \xc4\x8detvrtak._NEWLINE_Na \xc4\x8cistu srijedu obavezan je post i nemrs, a petkom u korizmi nemrs. Vjernike se poziva i na druge oblike pokore, molitve, duhovne vje\xc5\xbebe isl. Trebala bi se izbjegavati velika slavlja._NEWLINE_Posljednji tjedan prije Uskrsa naziva se Veliki tjedan. On po\xc4\x8dinje na Nedjelju muke Gospodnje (Cvjetnica) kada se slavi Isusov mesijanski ulazak u Jeruzalem i spominje se muke. Preciznije, mesijanski ulazak u Jeruzalem se slavi u procesiji prije jedne od misa, a na samoj misi se spominje muke. Liturgijska boja na Cvjetnicu je crvena._NEWLINE_Ujutro na \xc4\x8detvrtak u velikom tjednu (Veliki \xc4\x8detvrtak) (a rijetko i koji dan prije) slavi se misa posvete ulja. Na njoj se u svakoj biskupiji skupljaju svi sve\xc4\x87enici, koliko mogu, i u koncelebraciji s biskupom posve\xc4\x87uju ulje (krizmu) koje se koristi u sakramentima tijekom cijele godine._NEWLINE_U korizmi se ne pjeva Aleluja, \xc4\x8dak niti u slavljima kojima korizmeni svagdan ustupi mjesto. Nedjeljama nema Slave. \xc4\x8cesto se odr\xc5\xbeava pobo\xc5\xbenost kri\xc5\xbenog puta. Svetkovine koje padnu u nedjelju ili u veliki tjedan prebacuju se na subotu prije. \xc4\x8cista srijeda ima prvenstvo pred svim slavljima, a ostali dani u korizmi pred spomendanima. Neobavezni spomendani se mogu ukomponirati u misu prema liturgijskim pravilima. Liturgijska boja je ljubi\xc4\x8dasta osim na Cvjetnicu kada je crvena i na misi posvete ulja kada je bijela. Na 4. korizmenu nedjelju, tzv. Sredoposnu, mo\xc5\xbee se koristiti i roza.\n_START_SECTION_\nVazmeno trodnevlje\n_START_PARAGRAPH_\nNajzna\xc4\x8dajnije vrijeme u liturgijskoj godini je vazmeno trodnevlje. Tada se kr\xc5\xa1\xc4\x87ani spominju najve\xc4\x87eg otajstva spasenja, muke, smrti i uskrsnu\xc4\x87a Isusa Krista. Zove se trodnevlje jer se sastoji od tri dana, petka, subote i nedjelje, ali po\xc4\x8dinje u \xc4\x8detvrtak nave\xc4\x8der kada po \xc5\xbeidovskom shva\xc4\x87anju po\xc4\x8dinje petak. Vazmeno trodnevlje ima poseban obredni karakter koji slavi cijela Crkva, pa ono ne dopu\xc5\xa1ta nikakve liturgije koje nisu vezane za ova otajstva ili se ne slave u vidljivom crkvenom zajedni\xc5\xa1tvu. Papa Benedikt XVI. je 2009. napravio izuzetak od ovog pravila dozvoliv\xc5\xa1i misu zadu\xc5\xa1nicu za stradale u potresu u L'Aquili na Veliki petak._NEWLINE_Vazmeno trodnevlje po\xc4\x8dinje nave\xc4\x8der na Veliki \xc4\x8detvrtak misom Ve\xc4\x8dere Gospodnje. Slavi se posljednja ve\xc4\x8dera na kojoj su ustanovljeni sakramenti euharistije i svetog reda. Liturgijska boja je bijela. Dok se pjeva Slava mogu zvoniti zvona, ali ona ostaju tiho od tada do vazmenog bdijenja. Za vrijeme te mise sve\xc4\x87enik pere noge dvanaestorici mu\xc5\xa1karaca, kao spomen na Isusovo pranje nogu apostolima. Na kraju mise nema blagoslova, nego se u ti\xc5\xa1ini krene u procesiju s Presvetim do nekog od pokrajnjih oltara. Nakon toga se ostane u molitvi pred tim oltarom, ponekad i cijelu no\xc4\x87, kao spomen na Isusovu molitvu u Maslinskoj gori te no\xc4\x87i._NEWLINE_Veliki petak je dan Isusove muke i smrti. Obavezan je post i nemrs. Zabranjeni su svi sakramenti, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i misu, osim ispovijedi i bolesni\xc4\x8dkog pomazanja. Obdr\xc5\xbeava se obred Kristove muke u pravilu u vrijeme njegove smrti oko tri sata popodne, ali zapravo \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e predve\xc4\x8der da vi\xc5\xa1e vjednika mo\xc5\xbee do\xc4\x87i. U obredu se pjeva muka iz evan\xc4\x91enja po Ivanu. Nakon propovijedi slijedi klanjanje kri\xc5\xbeu \xc5\xa1to mogu u\xc4\x8diniti svi vjernici (za razliku od primanja euharistije). Pred kraj se dijeli pri\xc4\x8dest posve\xc4\x87ena dan prije na misi Ve\xc4\x8dere Gospodnje._NEWLINE_Na Veliku subotu nema slavlja, sakramenti su i dalje zabranjeni, a preporu\xc4\x8da se i dalje post i nemrs koliko je mogu\xc4\x87e. Cijeli dan se priprema za Uskrs._NEWLINE_U no\xc4\x87i, tj. ve\xc4\x87 na Uskrs u vazmenom bdijenju slavi se uskrsnu\xc4\x87e, Kristova pobjeda nad smr\xc4\x87u \xc5\xa1to je temelj kr\xc5\xa1\xc4\x87anske vjere. To je produ\xc5\xbeena misa s bitno vi\xc5\xa1e \xc4\x8ditanja i obredom svjetla u kojem se blagoslivlja uskrsna svije\xc4\x87a umjesto uvodnog obreda. Nepostojanje zavr\xc5\xa1nog obreda na misi Ve\xc4\x8dere gospodnje i uvodnog obreda u Vazmenom bdijenju stvara dojam da je cijelo trodnevlje zapravo jedno liturgijsko slavlje. Vazmeno bdijenje je vrhunac vazmenog trodnevlja i najsve\xc4\x8danija misu u liturgijskoj godini. \xc4\x8cesto se upravo u ovom bogoslu\xc5\xbeju krste katekumeni koji su se pripremali kroz korizmu. Liturgijska boja je bijela, pjevaju se slava i aleluja._NEWLINE_Na sam dan Uskrsa dozvoljena je jo\xc5\xa1 jedna misa, danja. Vazmeno trodnevlje zavr\xc5\xa1ava krajem uskrsnog dana.\n_START_SECTION_\nUskrsno vrijeme\n_START_PARAGRAPH_\nSlavlje uskrsnu\xc4\x87a se produ\xc5\xbeuje na 50 dana uskrsnog vremena. Ono traje od Uskrsa do nedjelje Duhova. Ovo je radosno doba godine u kojem se pjeva vi\xc5\xa1e Aleluje i gori uskrsna svije\xc4\x87a._NEWLINE_Prvih 8 dana \xc4\x8dini uskrsnu osminu. Svi dani osmine slave se kao svetkovina._NEWLINE_40. dan po Uskrsu (broje\xc4\x87i i Uskrs) je svetkovina Uza\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87a (Spasovo) kada se prisje\xc4\x87a Isusovog uzlaska na nebo. Pada u \xc4\x8detvrtak 6. tjedna po Uskrsu._NEWLINE_50. dan po Uskrsu i posljednji dan uskrsnog vremena su Duhovi, tre\xc4\x87i po va\xc5\xbenosti kr\xc5\xa1\xc4\x87anski blagdan. Slavi se silazak Duha Svetoga na apostole i ro\xc4\x91enje Crkve._NEWLINE_U misama kroz uskrsno vrijeme prvo \xc4\x8ditanje je iz Djela apostolskih umjesto iz Starog zavjeta. Liturgijska boja je bijela osim na Duhove kada je crvena."