b'\n_START_ARTICLE_\nZastave (roman)\n_START_PARAGRAPH_\nZastave su posljednji roman Miroslava Krle\xc5\xbee. Prvi put je izdan u nastavcima u knji\xc5\xbeevnom \xc4\x8dasopisu Forum 1962., a kona\xc4\x8dan oblik izdanja u pet knjiga dobiva 1976. Roman prati nacionalna zbivanja u Hrvatskoj, Ma\xc4\x91arskoj i Srbiji u prvoj tre\xc4\x87ini 20. st. i usporedo s njima intimu Kamila Emeri\xc4\x8dkoga, predstavnika zagreba\xc4\x8dke elite i centralne li\xc4\x8dnosti Zastava. Kamilo je inteligent bogatog \xc5\xbeivotnog kurikula koji odre\xc4\x91uju Balkanski ratovi, Prvi svjetski rat, raspad Austro-Ugarske Monarhije, ra\xc4\x91anje komunisti\xc4\x8dkog pokreta i projugoslavenskih ideja. Kamilo se stvaruje u odnosu prema ocu, prema prijatelju anarhistu Joakimu \xc5\xbdigmanu (Joji) i prema \xc5\xbeeni (Ani, Jolandi, Genji), a u temelju je sazrijevanje njegove politi\xc4\x8dke svijesti.\n_START_SECTION_\nStruktura i karateristike romana\n_START_PARAGRAPH_\nZastave se mo\xc5\xbee promatrati kao bildungsroman,\xc2\xa0\xc2\xbbgeneti\xc4\x8dki roman\xc2\xab\xc2\xa0(Lasi\xc4\x87) o Kamilu Emeri\xc4\x8dkom. Djelo ima monolo\xc5\xa1ku formu i ponekad se ozna\xc4\x8dava kao\xc2\xa0\xc2\xbbmemoarsko\xc2\xab\xc2\xa0(R. Vu\xc4\x8dkovi\xc4\x87), ili \xe2\x80\x9cautobiografi\xc4\x8dno\xe2\x80\x9d (M. Vaupoti\xc4\x87) jer tematizira Krle\xc5\xbeinu generaciju. Vrijeme rekonstruira na temelju povijesnih i dnevni\xc4\x8dkih dokumenata, pa se u tom sloju mo\xc5\xbee promatrati i kao novopovijesni roman. Kao i ciklus o Glembajevima, smje\xc5\xa1ten je na zalazu klasnog svijeta Emeri\xc4\x8dkih. Dramska snaga romana proizlazi iz Krle\xc5\xbeine dijalo\xc5\xa1ke forme i dijalekti\xc4\x8dke koncepcije svijeta, a manje je rije\xc4\x8d o\xc2\xa0\xc2\xbbskupu drama u romanesknoj formi\xc2\xab\xc2\xa0(R. Vu\xc4\x8dkovi\xc4\x87). Autor je u kona\xc4\x8dnoj tre\xc4\x87oj (sarajevskoj) verziji Zastava dao definitivan kronologijski oblik romana. Forumova peta knjiga pri tome postaje tre\xc4\x87a._NEWLINE_Prva i druga knjiga u sve tri verzije prikazuju prvu fazu Kamilovog \xc5\xbeivota od ro\xc4\x91enja do Prvog svjetskog rata, odnosno odlaska u regrute. Pripovjedanje je smje\xc5\xa1teno u 1913., a kroz sje\xc4\x87anja se prikazuje i Kamilovo ro\xc4\x91enje, bomba\xc5\xa1ka afera (1904), odlazak u Pe\xc5\xa1tu u Hungaricum (1906), ra\xc4\x91anje ljubavi prema Ani, zaruke s Jolandom. Kasnijim objavljivanjem dvaju poglavlja ("Te Deum za pobjedu kod Przemy\xc5\x9bla" i "Bitka kod Gr\xc3\xb3deka Jagie\xc5\x82\xc5\x82onskog") pripovjeda\xc4\x8d donosi nova Kamilova iskustva: smrt Genje Tommaseo, isku\xc5\xa1enje rata, te\xc5\xa1ka ranjavanja u eksploziji municije i u bici kod Gr\xc3\xb3deka, \xc4\x8dime zavr\xc5\xa1ava Kamilovo neposredno ratno iskustvo. O ratnoj 1914. pi\xc5\xa1e iz perspektive 1922., odnosno evocira pro\xc5\xa1lost. Time posti\xc5\xbee ve\xc4\x87u relativizaciju, i ve\xc4\x87u distancu prema doga\xc4\x91ajima._NEWLINE_Tre\xc4\x87a knjiga sarajevske verzije obuhva\xc4\x87a Kamilov \xc5\xbeivot nakon ranjavanja i lije\xc4\x8denja. On je ponovno u civilu\xc2\xa0\xc2\xbbpod djedovskim krovom\xc2\xab. Prisje\xc4\x87a se razli\xc4\x8ditih doga\xc4\x91aja (smrt majke, Jolande, Genje), sada u novim tuma\xc4\x8denjima i vi\xc4\x91enjima, u skladu s novim spoznajama i detaljima. Razmi\xc5\xa1lja o problemu \xc4\x8dovjeka, odgoja, Kosova, jugoslavenstva. Sve je to uvod u ponovni susret s Jojom, koji zauzima polovicu knjige. Njihov susret je rekapitulacija i propitkivanje smisla i civilizacijske i ljudske i povijesne prakse koju oni \xc5\xbeive, i koje su sudionici i kreatori. Tuma\xc4\x8di se kao svojevrsno svo\xc4\x91enje bilance. Tre\xc4\x87u knjigu ispunjava relacija Kamilo - Joja, tj. politi\xc4\x8dka svijest se kristalizira unutar dviju varijanti, Kamilove i Jojine. U \xc4\x8detvrtoj knjizi najvi\xc5\xa1e prostora posve\xc4\x87eno relaciji Kamilo - otac, iako ona zauzima najvi\xc5\xa1e prostora i u cijelome romanu. Peta knjiga je posve\xc4\x87ena relaciji Kamilo - Ana.\n_START_SECTION_\nOdnosi i teme\n_START_PARAGRAPH_\nKamilo se kao lik realizira u svojoj intimnoj drami s jedne strane, i u dru\xc5\xa1tvenopovijesnom smislu s druge strane. Pripovjeda\xc4\x8d ga prati od vatrena nacionalizma i zanesenosti pijemontskom Srbijom u mladosti, do negiranja romanti\xc4\x8dne nacionalne ideologije i mitologije, te neobi\xc4\x8dne ljubavi prema pjesnikinji Ani Borongay. Krle\xc5\xbea koristi autenti\xc4\x8dan materijal i stvarne likove kako bi oslikao pozadinu Kamilove motivacije i sazrijevanja. Razvoj njegove li\xc4\x8dnosti te\xc4\x8de od prvotnog odu\xc5\xa1evljenja nacionalisti\xc4\x8dkom ideologijom, preko simpatiziranja sa Supilovim idejama i srpskom politikom, do osvije\xc5\xa1tena socijalista._NEWLINE_Njegov otac je i o\xc4\x8dinski i politi\xc4\x8dki zabrinut za sinove ekscese. Apologetika kosovskog mita se parodira kroz lik Mitre Mitrovi\xc4\x87a (rije\xc4\x8d je o stvarnoj povijesnoj li\xc4\x8dnosti Dimitriju Mitrinovi\xc4\x87u). Kamilo ga odbacuje, svjestan prazne retorike koja u te\xc5\xa1kim ratnim okolnostima nije sposobna za odgovaraju\xc4\x87e spoznaje. I lik F. Supila je veliko razo\xc4\x8daranje te predstavlja i Krle\xc5\xbein i Kamilov opro\xc5\xa1taj od mladena\xc4\x8dkih iluzija._NEWLINE_Kamilo bolno i melankoli\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1lja o smrti, vremenu, ljudskom bi\xc4\x87u. Iz te pozicije bilo kakav anga\xc5\xbeman izgleda besmislen. Tome se opire drugi pol Kamilove li\xc4\x8dnosti: strast za anga\xc5\xbemanom, revolucijom, promjenom. Kamilo u Jojinu povijesnu temporalnost unosi egzistencijalnu zebnju, a Joja u Kamilovu pukotinu bitka i prakse bi\xc4\x87a povijesni smisao i (r)evolucijsku progresiju. Obojica su u procijepu izme\xc4\x91u nasilja i humanitasa. Svjesni su da se nasilje mo\xc5\xbee dokinuti samo nasiljem, a humanitas se protiv toga buni._NEWLINE_Kamilov odnos prema ocu tako\xc4\x91er je slo\xc5\xbeen. Sin negira o\xc4\x8dev autoritet i njegovu politi\xc4\x8dku ideologiju, a voli ga kao ljudsko bi\xc4\x87e. Cijeni o\xc4\x8deve humane poteze i njegovo nastojanje da o\xc4\x8duva integritet. Kona\xc4\x8dan prekid s ocem po\xc4\x8dinje kada Kamilo kod njega uo\xc4\x8dava rasap moralnoga integriteta, kada se otac hvali sukobom s kmetovima i politi\xc4\x8dkim kameleonstvom. Kamilo \xc4\x87e na kraju promijeniti i prezime. Uvidjev\xc5\xa1i da je Kamilo imao pravo, otac mu ostavlja pismo prije kona\xc4\x8dnoga puta u Ma\xc4\x91arsku gdje umire._NEWLINE_U relaciji prema Ani ostvaruje se tema odsutnosti, tj. \xc5\xbeudnje za odsutno\xc5\xa1\xc4\x87u. Kamilo kao da ne \xc5\xbeeli Anu bez ostatka te je pu\xc5\xa1ta kako bi je posjedovao u mitu o ljubavi. Ana je emancipirana, fatalna, senzualna, bole\xc4\x87iva, krhka, ali i sna\xc5\xbena, osamljena, nekonvencionalna i antimalogra\xc4\x91anska, bez \xc4\x8dvrstoga obiteljskog sidri\xc5\xa1ta. Ona i u tjelesnost i u duhovnost unosi erotizam. Ana za Kamila ostaje ono \xc5\xa1to je za Krle\xc5\xbeu umjetnost (Lasi\xc4\x87).\n_START_SECTION_\nPoglavlja\n_START_PARAGRAPH_\nKona\xc4\x8dan oblik izdanja u pet knjiga roman je dobio 1976., sa sljede\xc4\x87im rasporedom poglavlja:'