b'\n_START_ARTICLE_\nKatoli\xc4\x8dki \xc5\xa1kolski centar Konjic\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc4\x8dki \xc5\xa1kolski centar Konjic , katoli\xc4\x8dka \xc5\xa1kolska ustanova koja se nalazi u gradu Konjicu u Hercegovini, BiH.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1994. godine Katoli\xc4\x8dka Crkva otvorila je otvara nove katoli\xc4\x8dke \xc5\xa1kolske centre u sastavu kojih djeluju razli\xc4\x8dite \xc5\xa1kole, u Sarajevu, Travniku, Tuzli, Zenici, \xc5\xbdep\xc4\x8du, Konjicu, Banjoj Luci i Bi\xc5\xa1\xc4\x87u. Poha\xc4\x91aju ih ponajvi\xc5\xa1e djeca katoli\xc4\x8dke vjeroispovijesti ali su, kao i nekada\xc5\xa1nje katoli\xc4\x8dke obrazovne ustanove, otvorene za  sve u\xc4\x8denike bez razlike na vjeroispovijest i nacionalnu pripadnost. _NEWLINE_Ova \xc5\xa1kola otvorena je u rujnu 1997. godine na izri\xc4\x8ditu \xc5\xbeelju i zamolbu prognanih i izbjeglih Hrvata iz op\xc4\x87ine Konjic (njih oko 11.000). \xc5\xa0kola je otvorena s nakanom da se lak\xc5\xa1e odvija proces povratka kako bi implementacija Daytonskog sporazuma u ovom segmentu pokazala primjer ostalim gradovima Federacije Bosne i Hercegovine. Ujedno, ova \xc5\xa1kola, kao i jo\xc5\xa1 neke institucije, trebale su potvrditi \xc4\x8dinjenicu da je grad Konjic postao otvorenim gradom za sve one koji \xc5\xbeele ostvariti svoje pravo povratka._NEWLINE_Iako je Konjic otvoren grad, neki su u gradu svojim postupcima zatvarali vrata ovoga grada. \xc5\xa0kola je samo u govorima \xc4\x8delnika vladaju\xc4\x87ih stranaka i politike, postala s jedne strane za\xc5\xa1titnim znakom otvorenog grada Konjica, dok im je s druge strane trn u oku i nastoje na sve mogu\xc4\x87e na\xc4\x8dine da ova \xc5\xa1kola do\xc5\xbeivi svoj fijasko. Na \xc5\xbealost to je istina koja se vi\xc5\xa1e puta o\xc4\x8ditovala kako rije\xc4\x8dima tako i djelima._NEWLINE_Razgovorom s onda\xc5\xa1njim na\xc4\x8delnikom op\xc4\x87ine Konjic Almirom Alikadi\xc4\x87em koji je podr\xc5\xbeao ovu ideju i odobrio otvaranje Katoli\xc4\x8dkog \xc5\xa1kolskog centra u Konjicu (Ur. br: 01-012-124/97. od 03. 07. 1997. godine), K\xc5\xa0C-u dopu\xc5\xa1teno je i kori\xc5\xa1tenje prostorija I. osnovne \xc5\xa1kole "3 mart" gdje su se nalazili dok ne naprave svoj objekt. Od navedene \xc5\xa1kole dobili su 4 male u\xc4\x8dionice, 4 velike u\xc4\x8dionice i tri podrumske prostorije koje su sami renovirali i osposobili za izvo\xc4\x91enje nastave; prostor obuhva\xc4\x87a 577 m\xc2\xb2. Sve to nije zadovoljavalo sve uvjete koje jedna \xc5\xa1kola treba imati. Ali, toliko su prostora dobili i s tim su se u K\xc5\xa0C pomirili kao i s \xc4\x8dinjenicom da je to privremeno rje\xc5\xa1enje. Od na\xc4\x8delnika Almira Alikada\xc4\x87a nisu pismeno dobili rje\xc5\xa1enje kori\xc5\xa1tenja prostora, nego samo usmeni pristanak, o \xc4\x8demu je bio izvje\xc5\xa1ten i direktor Prve osnovne \xc5\xa1kole gospodin Osman Jelovac, a da nije s tim bio upoznat, sigurno ne bi dopustio ulazak u navedeni prostor \xc5\xa1kole. Problem s kojim se od 24. listopada 1997. godine je \xc5\xa1to je direktor te \xc5\xa1kole tra\xc5\xbeio i pla\xc4\x87anje tro\xc5\xa1kova prostora. U K\xc5\xa0C-u su se obvezali snositi tro\xc5\xa1kove re\xc5\xbeija, ali ne i tro\xc5\xa1kova kori\xc5\xa1tenja prostora. Dobivali su mnoge zahtjeve kao i prijetnje da \xc4\x87e morati napustiti prostor ako ne ispo\xc5\xa1tuju pla\xc4\x87anje prostora. U ljeto 1998. godine na ulaznim \xc5\xa1kolskim vratima bila je promijenjena i brava, tako da osoblje i u\xc4\x8denici nisu mogli u\xc4\x87i u \xc5\xa1kolu, \xc5\xa1to je ogor\xc4\x8dilo djelatnike, jer su i oni za ovaj objekt izdvajali nov\xc4\x8dana sredstva i svojim radom ga radili i u njega ugradili dio svoga \xc5\xbeivota. Sada se od njih i njihove djece tra\xc5\xbei da pla\xc4\x87aju privremeno kori\xc5\xa1tenje prostora koje bi i bez nazo\xc4\x8dnosti K\xc5\xa0C-a bilo neiskori\xc5\xa1teno._NEWLINE_\xc5\xbdupanijsko Ministarstvo za prosvjetu, \xc5\xa1port i kulturu do 17. velja\xc4\x8de 1999. jo\xc5\xa1 uvijek nije bilo verificiralo K\xc5\xa0C, unato\xc4\x8d vi\xc5\xa1ekratnim obra\xc4\x87anima ministarstvu. Preko ove \xc5\xa1kole se muslimanske gradske vlasti hvale kad im je potrebno dokazati demokrati\xc4\x8dnost i otvorenost. No preko \xc5\xa1kole su se lomila politi\xc4\x8dka koplja. Na konto ove \xc5\xa1kole otvoreni grad Konjic od Europske Zajednice dobio je mnoga nov\xc4\x8dana sredstva, od kojih u K\xc5\xa0C-u nisu imali nikakve koristi. Iz K\xc5\xa0C-a su bili prisiljeni iz svojih izvora financirati \xc5\xa1kolu bez koje Hrvati ne samo da se ne\xc4\x87e vratiti, nego \xc4\x87e i oni koji su tijekom rata ostali biti prisiljeni na odlazak a oni koji su planirali do\xc4\x87i ne\xc4\x87e uop\xc4\x87e ostvariti svoj povratak. U\xc4\x8denici su se suo\xc4\x8dili i s diskriminacijom, jer jedini u cijeloj Federaciji Bosne i Hercegovine i \xc5\xa1ire, ostali su bez prava na besplatan prijevoz javnog gradskog prijevoza._NEWLINE_1999. je \xc5\xa1kolu poha\xc4\x91alo 59 u\xc4\x8denika od I.-VIII. razreda osnovne \xc5\xa1kole, a u \xc5\xa1koli je zaposleno 22 djelatnika. Bio je otvoren svim zainteresiranim kandidatima, bez obzira na vjersku opredijeljenost ili nacionalnu pripadnost. O te\xc5\xa1ko\xc4\x87ama je amjeniku Visokog predstavnika Me\xc4\x91unarodne zajednice Hansu Schumacheru govorio biskup Pero Sudar, promicatelj katoli\xc4\x8dkog \xc5\xa1kolstva. _NEWLINE_Vlada RH dala je jedan manji iznos za nastavna pomagala \xc5\xa1koli 2002. godine._NEWLINE_Zbog ne povratka hrvatskog pu\xc4\x8danstva u op\xc4\x87inu Konjic te zbog odluke \xc5\xbeupanijskog ministarstva prosvjete HN\xc5\xbd/K o spajanju razreda osniva\xc4\x8d je odlu\xc4\x8dio 2005. godine zatvoriti rad \xc5\xa1kole u Konjicu.'