b'\n_START_ARTICLE_\nDaljinska istra\xc5\xbeivanja\n_START_SECTION_\nTehnike prikupljanja podataka\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovu za multispektralno prikupljanje i analizu \xc4\x8dine prou\xc4\x8davana podru\xc4\x8dja ili objekti koji reflektiraju ili emitiraju radijaciju koja se izdvaja od okolnog podru\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nGeodetske tehnike\n_START_PARAGRAPH_\nCjelovito geodetsko prikupljanje prvi put je kori\xc5\xa1teno u zra\xc4\x8dnom detektiranju podmornica, te u gravitacijskim podatcima kori\xc5\xa1tenima u vojnim kartama. Ovi podatci otkrivaju kako se minutne perturbacije u Zemljinom gravitacijskom polju (geodezija) mogu koristiti za determiniranje promjena u masenoj distribuciji Zemlje \xc5\xa1to se zatim mo\xc5\xbee koristiti u geolo\xc5\xa1kim ili hidrolo\xc5\xa1kim istra\xc5\xbeivanjima.\n_START_SECTION_\nAkusti\xc4\x8dne i paraakusti\xc4\x8dne tehnike\n_START_PARAGRAPH_\nPasivne; sonar se koristi za detektiranje, odre\xc4\x91ivanje raspona i mjerenje podvodnih objekata i terena. Seizmogrami uzeti na razli\xc4\x8ditim lokacijama mogu locirati i mjeriti potrese (nakon \xc5\xa1to se oni pojave) uspore\xc4\x91uju\xc4\x87i relativni intenzitet i precizno vrijeme. Aktivne; geolozi koriste pulseve za detektiranje naftnih polja._NEWLINE_Za koordinaciju nizom opse\xc5\xbenih osmatranja ve\xc4\x87ina \xc4\x87e istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkih sustava ovisiti o sljede\xc4\x87em; lokaciji platforme, trenuta\xc4\x8dnom vremenu, te rotaciji i orijentaciji senzora. Krajnji instrumenti danas \xc4\x8desto koriste pozicijske informacije iz satelitskih navigacijskih sustava. Rotaciju i orijentaciju \xc4\x8desto daju unutar jednog ili dva stupnja elektroni\xc4\x8dki kompasi. Kompasi mogu mjeriti ne samo azimut (tj. stupnjeve magnetskog sjevera), nego tako\xc4\x91er visinu (stupnjeve iznad horizonta) jer magnetsko polje ponire u Zemlju u razli\xc4\x8ditim stupnjevima na razli\xc4\x8ditim geografskim \xc5\xa1irinima. Egzaktnije orijentacije zahtjevaju \xc5\xbeiroskopsku orijentaciju, periodi\xc4\x8dno nanovo uskla\xc4\x91ene razli\xc4\x8ditim metodama uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i navigaciju pomo\xc4\x87u zvijezda ili poznatih referentnih to\xc4\x8daka._NEWLINE_Rezolucija utje\xc4\x8de na prikupljanje, a najbolje je obja\xc5\xa1njena sljede\xc4\x87im odnosom; ni\xc5\xbea rezolucija=manje detalja & ve\xc4\x87a pokrivenost, vi\xc5\xa1a rezolucija=vi\xc5\xa1e detalja, manja pokrivenost. Izvje\xc5\xbebano upravljanje prikupljanjem rezultira isplativim prikupljanjem i izbjegavanjem situacija poput uporabe vi\xc5\xa1estrukih visokorezolucijskih podataka koji uzrokuju zapreke transmisijskoj infrastrukturi i onoj za pohranu podataka.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nOsim primitivnih metoda daljinskog istra\xc5\xbeivanja koje se koristili na\xc5\xa1i najraniji pretci (npr. stajanje na visokoj litici ili stablu kako bi vidjeli krajolik), moderna disciplina nastala je tek razvojem letenja. Balonist G. Tournachon (alias Nadar) izradio je fotografije Pariza iz svog balona 1858. godine. Prva takti\xc4\x8dka uporaba zbila se tijekom gra\xc4\x91anskog rata. Golubi pismono\xc5\xa1e, zmajevi, rakete i bespilotni baloni tako\xc4\x91er su se koristili za rane snimke. S izuzetkom balona, ovi prvi pojedina\xc4\x8dni snimci nisu bili posebno korisni za izradu karata ili znanstvene svrhe._NEWLINE_Sustavna zra\xc4\x8dna fotografija razvijena je za svrhe vojnog nadzora i izvi\xc4\x91anja po\xc4\x8detkom Prvog svjetskog rata, a svoj vrhunac do\xc5\xbeivjela je tijekom Hladnog rata uporabom modificiranih borbenih zrakoplova kao \xc5\xa1to su P-51, P-38, RB-66, F4-C ili specifi\xc4\x8dno dizajniranih prikuplja\xc4\x8dkih platforma kao \xc5\xa1to su U2/TR-1, SR-71, A-5 i serija OV-1, kako za visinsko tako i za daljinsko prikupljanje. Nedavno su razvijena sve manja senzorna vozila koja koriste redarstvenici i vojska, a mogu biti u obliku bespilotnih ili pilotnih platforma. Napredak u tom pristupu o\xc4\x8dituje se u minimalnim zahtjevima modifikacije danog zra\xc4\x8dnog okvira. Kasnije \xc4\x87e vizualizacijske tehnologije uklju\xc4\x8divati infracrvene, konvencionalne i dopplerove radare te radare sa sinteti\xc4\x8dkom aperturom._NEWLINE_Razvoj umjetnih satelita u drugoj polovici 20. stolje\xc4\x87a omogu\xc4\x87io je napredak u daljinskim istra\xc5\xbeivanjima na globalnoj razini pri kraju Hladnog rata. Instrumentacija na razli\xc4\x8ditim meteorolo\xc5\xa1kim satelitima i satelitima za osmatranje Zemlje kao \xc5\xa1to su Landsat, Nimbus i nedavne misije RADARSAT-a i UARS-a omogu\xc4\x87ila je globalna mjerenja razli\xc4\x8ditih podataka u civilne, istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dke i vojne svrhe. Svemirske sonde poslane na druge planete tako\xc4\x91er su stvorile mogu\xc4\x87nost za obavljanje daljinskih istra\xc5\xbeivanja u ekstraterestri\xc4\x8dkom okoli\xc5\xa1u, a radar sa sinteti\xc4\x8dkom aperturom na svemirskoj letjelici Magellan dao je detaljne topografske karte Venere, dok su instrumenti na SOHO-u omogu\xc4\x87ili obavljanje prou\xc4\x8davanja Sunca i solarnog vjetra._NEWLINE_Nekoliko nedavno razvijenih istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkih grupa u Silicijskoj dolini, koje su svoj po\xc4\x8detak imale u 1960-ima i 1970-ima razvojem procesiranja snimaka dobivenih satelitskim snimanjem, a me\xc4\x91u kojima se nalaze NASA Ames Research Center, GTE i ESL Inc. razvili su tehnike Fourierove transformacije \xc5\xa1to je dovelo do prvog zna\xc4\x8dajnog napretka podataka sa snimanja._NEWLINE_Uvo\xc4\x91enje online web usluga za brzi pristup podatcima dobivenih daljinskim istra\xc5\xbeivanjima u 21. stolje\xc4\x87u (uglavnom snimaka niske/srednje rezolucije) kao \xc5\xa1to je Google Earth pribli\xc5\xbeilo je daljinska istra\xc5\xbeivanja velikom dijelu javnosti \xc5\xa1to je populariziralo znanost.\n_START_SECTION_\nSoftver za daljinska istra\xc5\xbeivanja\n_START_PARAGRAPH_\nPodatci dobiveni daljinskim istra\xc5\xbeivanjima procesiraju se i analiziraju pomo\xc4\x87u ra\xc4\x8dunalnog softvera poznatog kao aplikacija za daljinska istra\xc5\xbeivanja. Postoje brojne komercijalne aplikacije i one otvorenog koda za procesiranje podataka u daljinskim istra\xc5\xbeivanjima. Prema istra\xc5\xbeivanju koje je sponzorirala NOAA, a proveo Global Marketing Insights, Inc. naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e kori\xc5\xa1tena aplikacija me\xc4\x91u azijskim akademskim grupama uklju\xc4\x8denima u daljinska istra\xc5\xbeivanja bila je: ESRI 30%; ERDAS IMAGINE 25%; ITT Visual Information Solutions ENVI 17%; MapInfo 17%; ERMapper 11%. U akademskim krugovima na zapadu naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se koriste softveri: ESRI 39%, ERDAS IMAGINE 27%, MapInfo 9%, AutoDesk 7%, ITT Visual Information Solutions ENVI 17%.'