b"\n_START_ARTICLE_\nKamjanec-Podiljskyj\n_START_SECTION_\nZemljopisne osobine\n_START_PARAGRAPH_\nKamjanec-Podiljskyj le\xc5\xbei u ju\xc5\xbenom dijelu Hmeljni\xc4\x8dke Oblasti, u zapadnoj Ukrajini u regiji Podolje. Rijeka Smotri\xc4\x8d, lijeva pritoka rijeke Dnjestr, proti\xc4\x8de kroz grad. Teritorij grada je 27.84 km\xc2\xb2. Grad se nalazi _NEWLINE_oko 101 km udaljen od upravnog oblasnog sjedi\xc5\xa1ta  grada Hmel\xe2\x80\x99nickij.\n_START_SECTION_\nZa antike\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1e povjesni\xc4\x8dara dr\xc5\xbei su grad na tom mjestu je osnovali drevni Da\xc4\x8dani, koji su \xc5\xbeivjeli na prostorima dana\xc5\xa1nje Rumunjske, Moldavije, i dijelovima Ukrajine.  Povjesni\xc4\x8dari tako\xc4\x91er dr\xc5\xbee  da su prvotni osniva\xc4\x8di nazvali ovo naselje Petridava ili Klepidava, a to ime je slo\xc5\xbeenica od gr\xc4\x8dke rije\xc4\x8di petra ili lapis a obje te rije\xc4\x8di na latinskom zna\xc4\x8de kamen, i da\xc4\x8dke rije\xc4\x8di dava, koja zna\xc4\x8di  zna\xc4\x8di grad.\n_START_SECTION_\nZa srednjeg vijeka\n_START_PARAGRAPH_\nModerni grad Kamjanec-Podiljskyj prvi put je spomenut  1062 kao grad u sklopu dr\xc5\xbeave Kijevska Rus'. 1241. godine grad je razoren za vrijeme velike provaleMongolsko -Tatarske provale. 1352. godine grad je pripojen Kraljevini Poljskoj (1025-1385) za vrijeme vladavine kralja Kazimira III., i postao je glavni grad Vojvodsva Podolje. Utvrda Kamjanec-Podiljskyj je temeljno obnovljena i znatno pro\xc5\xa1irena za vladavine poljskih kraljeva, koji su na taj na\xc4\x8din \xc5\xbeeljeli za\xc5\xa1tititi Poljsku sa jugozapada protiv provala Osmanlija i Tatara.\n_START_SECTION_\nKamenec-Podol\xe2\x80\x99skij u novije doba\n_START_PARAGRAPH_\nZa vrijeme ustanka koza\xc4\x8dkog hetmana Bogdana Hmeljnickog (1648.-58.), \xc5\xbeidovska zajednica iz grada trpjela je nasilje \xc4\x8dmelni\xc4\x8dkih kozaka s jedne strane, ali i napada Krimskih Tatara s druge strane._NEWLINE_Nakon Mira iz Bu\xc4\x8da\xc4\x8da sklopljenog 1672 godine, Kamjanec-Podiljskyj na kratko je postao dio Osmanskog carstva i glavni grad vilajeta Podolje. Zbog stalne opasnosti koje je zna\xc4\x8dilo osmanska prisutnost na granicama Poljsko-Litavske unije, kralj Jan III. Sobjeski izgradio je utvrdu odmah pored Kamjanec-Podiljskog, - Okopy \xc5\x9awi\xc4\x99tej Tr\xc3\xb3jcy (Utvrdu svetog trojstva, danas Okopy). 1699 grad je vra\xc4\x87en pod Poljski suverenitet za vrijeme vladavine kralja Augusta II. Jakog kao dio ugovornih obaveza Karlova\xc4\x8dkog mira. Nakod toga utvrda je stalno pro\xc5\xa1irivana i oja\xc4\x8davana tako da je vremenom postala najja\xc4\x8da utvrda Poljsko-Litavske unije. _NEWLINE_O\xc4\x8duvane ru\xc5\xa1evine zidova tvr\xc4\x91ave jo\xc5\xa1 uvijek imaju po sebi bezbrojne \xc5\xbeeljezne topovske granate ispaljene za razli\xc4\x8ditih opsada grada._NEWLINE_Sredinom 18 st., Kamjanec-Podiljskyj postao je poznat kao sredi\xc5\xa1te \xc5\xbeestokih vjerskih sukoba izme\xc4\x91u \xc5\xbdidova, izme\xc4\x91u talmudovaca i frankovaca (slijedbenici reformatora Jacoba Franka, 1726\xe2\x80\x931791), u to vrijeme grad je bio sjedi\xc5\xa1te biskupa Dembowskog, koji je jednostrano stao na stranu frankovaca i naredio javno spaljivanje talmudskih kniga po ulicama grada 1757 godine_NEWLINE_Nakon Druge diobe Poljske iz 1793 grad je pripao Ruskom carstvu, i postao upravno sredi\xc5\xa1te Podolske gubernije. Ruski car Petar Veliki, posjetio je grad dvaput i bio je osobito odu\xc5\xa1evljen utvrdom. Jedan od tornjeva utvrde koristio se kao zatvor za vo\xc4\x91u selja\xc4\x8dkog ustanka sa _NEWLINE_po\xc4\x8detka 19 st. Ustima Karmeljuka, koji je upio pobje\xc4\x87i iz njega \xc4\x8dak tri puta._NEWLINE_Krajem 19. st. mnogi \xc5\xbeidovi iz grada iselili su se u Sjedinjene Ameri\xc4\x8dke Dr\xc5\xbeave, osobito  u New Yorku u kojem su organizirali svoja brojna udru\xc5\xbeenja.\n_START_SECTION_\nZa prvog svjetskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom Prvog svjetskog rata, grad je okupirala Austro-Ugarska 1915. Za kolapsa Ruskog Carstva 1917, grad je bio nakratko postao dijelom kratkotrajane dr\xc5\xbeave Ukrajinske Narodne Republike. Nakon toga u\xc5\xa1ao je u sastav Ukrajinske SSR u sklopu SSSR-a._NEWLINE_Tijekom  kratkotrajane ukrajinske dr\xc5\xbeave Kamjanec-Podiljskyj je bio de facto glavni grad Ukrajine nakon \xc5\xa1to su sovjetske snage zauzle Kijev. Za vrijeme poljsko-sovjetskog rata, grad je bila okupirala poljska vojska, ali je kasnije potpao pod SSSR-a Mirovnim ugovorom iz Rige 1921.\n_START_SECTION_\nZa sovjetske vlasti\n_START_PARAGRAPH_\nPoljaci i Ukrajinci su oduvijek najbrojniji stanovnici Kamjanec-Podiljskog, u gradu koji je odavnina i jak trgova\xc4\x8dki centrar, sa brojnom \xc5\xbeidovskom i armenskom manjinom._NEWLINE_Za sovjetske vlasti dio gra\xc4\x91ana poljske i ukrajinske nacionalnosti prisilno je deportiran u Sibir._NEWLINE_Ispo\xc4\x8detka je Kamjanec-Podiljskyj bio administrativno sredi\xc5\xa1te sovjetske ukrajinske  Oblasti Kamjanec-Podiljskyj, kasnije je to preseljeno u tada\xc5\xa1nji Proskuriv  dana\xc5\xa1nji grad Hmel\xe2\x80\x99nickij.\n_START_SECTION_\nZa drugog svjetskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nJedan od prvih i najve\xc4\x87ih masakra holokausta zbio se 27. kolovoza 1941 pored Kamjanec-Podiljskog. U svega dva dana pobijeno je 23 600 \xc5\xbeidova, najve\xc4\x87i dio od njih bili su ma\xc4\x91arski \xc5\xbeidovi (14,000-16,000) a ostatak su \xc4\x8dinili poljski \xc5\xbeidovi. Istra\xc5\xbeiva\xc4\x8di holokausta navode masakr iz Kamjanec-Podiljskog kao prvi primjer takvog zlo\xc4\x8dina u tzv. Kona\xc4\x8dnom rje\xc5\xa1enju \xc5\xbeidovskog pitanja. Po \xc5\xbeivim svjedocima tog doga\xc4\x91aja, po\xc4\x8dinitelji se uop\xc4\x87e nisu trudili da prikriju svoje zlo\xc4\x8dine od lokalnog stanovni\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti grada\n_START_PARAGRAPH_\nNajpoznatije atrakcije grada su stari dvorac, te brojne gra\xc4\x91evine  u starom dijelu grada, a to  je katedrala Sv. Petra i Pavla, Gradska vije\xc4\x87nica, te brojne utvrde."