b'\n_START_ARTICLE_\nObi\xc4\x8dna \xc4\x8dimpanza\n_START_SECTION_\nRasprostranjenost\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc4\x8dje koje nastanjuje obi\xc4\x8dna \xc4\x8dimpanza pru\xc5\xbea se u \xc5\xa1irokom pojasu preko sredi\xc5\xa1njeg dijela Afrike od Gvineje preko Konga sve do Ugande i Tanzanije. Ljudska naselja podijelila su to podru\xc4\x8dje na puno manjih podru\xc4\x8dja, \xc5\xa1to predstavlja potencijalnu opasnost jer spre\xc4\x8dava ozbiljniju razmjenu gena izme\xc4\x91u pojedinih, prostorno razdvojenih skupina.\n_START_SECTION_\nObilje\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nUspravljena, obi\xc4\x8dna \xc4\x8dimpanza je visoka izme\xc4\x91u 1 metra i 1,7 metara. Poput svih \xc4\x8dlanova porodice Hominidae, ni ova vrsta nema rep. Krzno im je crno ili tamno sme\xc4\x91e, lice im je golo, a ovisno o starosti i porijeklu, od boje mesa do crno. Prednji ekstremiteti su im dugi, i kad su uspravni, dose\xc5\xbeu im do ispod koljena. Mu\xc5\xbejaci su sa svojih 43 do 60 kg osjetno te\xc5\xbei od \xc5\xbeenki (33 do 45 kg). Osim toga, i o\xc4\x8dnjaci mu\xc5\xbejaka su bitno ve\xc4\x87i nego kod \xc5\xbeenki.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivota\n_START_PARAGRAPH_\nU odnosu na stani\xc5\xa1te, obi\xc4\x8dne su \xc4\x8dimpanze vrlo prilagodljive. \xc5\xbdive u ki\xc5\xa1nim \xc5\xa1umama kao i u suhim savanama i u brdovitim podru\xc4\x8djima do visina od 3.000 metara nadmorske visine. Dnevne su \xc5\xbeivotinje i ve\xc4\x87i dio vremena provode na stablima gdje jedu. Ve\xc4\x87e razdaljine prelaze i hodaju\xc4\x87i tlom na sva \xc4\x8detiri ekstremiteta, podupiru\xc4\x87i se pri tome na druge \xc4\x8dlanke "\xc5\xa1aka". Za no\xc4\x87 si grade gnijezda od granja i li\xc5\xa1\xc4\x87a a obi\xc4\x8dno ga koriste samo jednom._NEWLINE_Vrlo su dru\xc5\xa1tvene i \xc5\xbeive u grupama od 15 do 80 jedinki. Ujutro se grupe razilaze na manje, sve do pojedinca, kad krenu u potragu za hranom, da bi se ponovo okupile za no\xc4\x87enje. Ja\xc4\x8di i sna\xc5\xbeniji mu\xc5\xbejaci predvode cijeli \xc4\x8dopor. Imaju vrlo izra\xc5\xbeene i slojevite socijalne odnose. Uzajamna njega krzna znak je dobrohotnosti u odnosu na grupu. Mu\xc5\xbejaci imaju izme\xc4\x91u sebe vrlo izgra\xc4\x91ene odnose redosljeda koje utvr\xc4\x91uju raznim ritualima dokazivanja snage: glasni krikovi, "bubnjanje" po stablima, tre\xc5\xa1enje grana ili bacanje kamenja, kao i demonstriranje brzog tr\xc4\x8danja ili skakanja izme\xc4\x91u grana. Druge grupe \xc4\x8dimpanze susre\xc4\x87u u pravilu agresivno. Dok mu\xc5\xbejaci ostaju u grupi \xc4\x8ditav \xc5\xbeivot, \xc5\xbeenke ju napu\xc5\xa1taju kad postanu spolno zrele.\n_START_SECTION_\nKori\xc5\xa1tenje alata\n_START_PARAGRAPH_\nOve \xc5\xbeivotinje u prirodi koriste niz alata. Drvene \xc5\xa1tapi\xc4\x87e, koje su pripremili i obradili upavo za tu svrhu, koriste da njima ulaze u termitnjake za koje se termiti uhvate, a \xc4\x8dimpanze ih sa \xc5\xa1tapi\xc4\x87a skinu ustima i pojedu. Ponekad koriste komade grana da bi njima udarale po granama stabala i stresli tako zrelo vo\xc4\x87e, ili ih koriste u borbi s drugim grupama \xc4\x8dimpanza ili s drugim \xc5\xbeivotinjama. Kamenje koriste za razbijanje ljuske ora\xc5\xa1astih plodova. Iako to kamenje ne obra\xc4\x91uju, poznati su slu\xc4\x8dajevi da posebno prikladno kamenje nose sa sobom, ili ga dobro sakriju kako bi ga kasnije mogli ponovo koristiti. Osim toga, koriste sa\xc5\xbevakane listove kao spu\xc5\xbeve i time prikupljaju vodu za pi\xc4\x87e, ili ih koriste za pranje.\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dne \xc4\x8dimpanze su sve\xc5\xbederi, s te\xc5\xbei\xc5\xa1tem, ipak, na biljnoj hrani, vo\xc4\x87u, orasima i li\xc5\xa1\xc4\x87u. No, uz to jedu i kukce, a ponekad i love manje kralje\xc5\xbenjake, me\xc4\x91u ostalim parnoprsta\xc5\xa1e i druge primate, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e sakate majmune ili mlade pavijane (porodica Cercopithecidae). Zabilje\xc5\xbeeni su i slu\xc4\x8dajevima napada na ljude i jedenja ljudskog mesa. Lov na ove \xc5\xbeivotinje je "posao" starijih mu\xc5\xbejaka koji, nakon uspje\xc5\xa1nog lova, plijen dijele s ostalim \xc4\x8dlanovima grupe.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeavanje\n_START_PARAGRAPH_\nNakon skotnosti od prosje\xc4\x8dno 7,5 mjeseci, \xc5\xbeenka koti u pravilu jedno mladun\xc4\x8de, no ra\xc4\x91anje blizanaca je ne\xc5\xa1to \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e nego kod ljudi. Mladun\xc4\x8de se ra\xc4\x91a te\xc5\xa1ko oko 1,9 kg. Prvih \xc5\xa1est mjeseci se mladunac dr\xc5\xbei za maj\xc4\x8dino krzno na trbuhu, a kasnije "ja\xc5\xa1i" na njenim le\xc4\x91ima. Sisanje prestaje tek u dobi od 3,5 do 4,5 godina, no mladunac ostaje i dalje uz majku (i do 10 godina). \xc5\xbdenka ra\xc4\x91a mladun\xc4\x8de svakih \xc5\xa1est do osam godina, osim ako mladunac ranije ugine. Pubertet nastupa u dobi od sedam godina, no prvo parenje slijedi naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e par godina kasnije, kod \xc5\xbeenki u dobi od 13 do 14 godina, a kod mu\xc5\xbejaka sa 15 do 16 godina. Menopauza \xc5\xbeenki nastupa u dobi od 40 godina, a o\xc4\x8dekivana starost obi\xc4\x8dnih \xc4\x8dimpanza mo\xc5\xbee biti i do 60 godina.'