b'\n_START_ARTICLE_\nVodeni sat\n_START_SECTION_\nStari Egipat\n_START_PARAGRAPH_\nNajstariji vodeni sat za koji postoji dokaz je iz 1417. do 1379. pr. Kr., za vrijeme vladavine faraona Amenofisa III., a prona\xc4\x91en je zapis u hramu posve\xc4\x87enom bogu Amonu u Karnaku. Zapis je prona\xc4\x91en na nadgrobnom spomeniku dvorskog sudskog slu\xc5\xbebenika Amenemheta, koji se smatra izumiteljem vodenog sata. To je bio jednostavni vodeni sat, iz kojeg je istjecala voda, kamena posuda sa malim otvorom pri dnu posude. Bilo je 12 oznaka koje su ozna\xc4\x8davale satove, kada bi voda do\xc5\xa1la do njih. Ustvari, du\xc5\xbeina sata je bila razli\xc4\x8dita, ovisno o du\xc5\xbeini dana, po ljeti je bio du\xc5\xbei, a po zimi kra\xc4\x87i. Vodeni sat su koristili sve\xc4\x87enici za odre\xc4\x91ivanje vremena svojih obreda po no\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nBabilon\n_START_PARAGRAPH_\nU starom Babilonu vodeni sat se koristio za astronomske prora\xc4\x8dune. Nije sa\xc4\x8duvan ni jedan vodeni sat, ali postoje zapisi na glinenim plo\xc4\x8dicama. Ti vodeni satovi nisu imali oznake na sebi, ve\xc4\x87 se vrijeme ra\xc4\x8dunalo prema te\xc5\xbeini vode koja bi istekla. Du\xc5\xbeina sata je bila razli\xc4\x8dita, ovisno o du\xc5\xbeini dana, po ljeti je bio du\xc5\xbei, a po zimi kra\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nIndija\n_START_PARAGRAPH_\nPretpostavlja se da su se glinene posude iz nalazi\xc5\xa1ta Mohend\xc5\xbeo Daro, koristile kao vodeni satovi. Zapisi o njima postoje i u Atharuavedi, a to je \xc4\x8detvrta Veda. Vodeni satovi su se koristili u astrologiji. I danas se ponekad koriste u budisti\xc4\x8dkim \xc5\xa1kolama.\n_START_SECTION_\nKina\n_START_PARAGRAPH_\nU Kini su se vodeni satovi koristili u astronomiji i astrologiji. Najstariji zapis o njima datira iz 6 stolje\xc4\x87a pr. Kr. Vodeni satovi su se pode\xc5\xa1avali sa Sun\xc4\x8danim satovima, jer je primje\xc4\x87eno da protok vode ovisi o vla\xc5\xbenosti zraka i hlapljenju vode. Kasnije su zamijenili vodu sa \xc5\xbeivom ili pijeskom. Poznati astronom Zhang Heng je ugradio vodeni\xc4\x8dko kolo i jednu dodatnu posudu, jer je primijetio da protok vode ovisi o visini vode u posudi (hidrostati\xc4\x8dki tlak)._NEWLINE_Danas u Pekingu za turiste jo\xc5\xa1 uvijek radi vodeni sat na Kuli s bubnjevima. Na njoj svakih 15 minuta izlazi mala bron\xc4\x8dana figura koja udara u \xc4\x8dinele. Taj vodeni sat koristi jo\xc5\xa1 zapinja\xc4\x8d i lan\xc4\x8dani prijenos.\n_START_SECTION_\nStara Gr\xc4\x8dka i Rim\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc4\x8dki je svijet imao i rafiniranije vodene satove, primjerice onaj \xc5\xa1to ga je napravio izumitelj Ktesibije Aleksandrijski oko 270. pr. Kr. Kod njega je istjecanje vode, precizno upravljano pipcima, pokretalo svakovrsne automate pa su u njima zvonila zvonca, gibale se lutke i cvrkutale ptice - bio je to vjerojatno prvi sat s kukavicom. U anti\xc4\x8dkom Rimu, in\xc5\xbeenjer Vitruvije je opisao alarmne vodene satove sa bubnjevima i trubama._NEWLINE_Vodeni je sat jo\xc5\xa1 vredniju zada\xc4\x87u na\xc5\xa1ao u sudnici, gdje je strankama odre\xc4\x91ivao koliko smiju govoriti. Ako bi se govor morao na\xc4\x8das prekinuti, primjerice zbog uvida u spis, izlazna bi se cijev za\xc4\x8depila voskom, a od\xc4\x8depila tek kad bi govornik nastavio. U sportu se pak njima, na rimskim igrali\xc5\xa1tima, odre\xc4\x91ivao pobjednik utrka._NEWLINE_U Ateni je pak Kula vjetrova, koju je sagradio astronom Andronik negdje pri po\xc4\x8detku 1. stolje\xc4\x87a pr. Kr., na vrhu imala Sun\xc4\x8dani sat, a u unutra\xc5\xa1njosti slo\xc5\xbeeni vodeni sat, koji je pokazivao vrijeme preko broj\xc4\x8danika, dok je okretni disk pokazivao gibanje zvijezda i godi\xc5\xa1nji put Sunca kroz zvije\xc5\xbe\xc4\x91a.\n_START_SECTION_\nIslamski svijet\n_START_PARAGRAPH_\nKasnije su u islamskom svijetu bili napravljeni veli\xc4\x8danstveni vodeni satovi. Jedan su posebno ki\xc4\x87en primjerak emisari kalifa Haruna al-Ra\xc5\xa1ida donijeli iz Bagdada Karlu Velikom (724. - 814.), vladaru Svetoga Rimskog Carstva. U 11. stolje\xc4\x87u arapski mehanici u Toledu napravili par velikih vodenih sat s posudama koje su se punile kad bi mjesec rastao, a praznile kad bi opadao. One su pak bile napravljene tako promi\xc5\xa1ljeno, da su radile preko stotinu godina bez ikakve potrebe za uga\xc4\x91anjem.'