b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0vicarska garda\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vicarska garda je \xc5\xa1vicarska pla\xc4\x87eni\xc4\x8dka vojska koja je jo\xc5\xa1 od srednjeg vijeka slu\xc5\xbeila u vojskama mnogih europskih zemalja, sukladno ugovorima koje su sklapali pojedini njihovi kantoni. Me\xc4\x91u najpoznatijim pla\xc4\x87eni\xc4\x8dkim postrojbama bile su one u slu\xc5\xbebi francuskog monarha i pape._NEWLINE_Papinska \xc5\xa0vicarska garda (lat. Pontificia Cohors Helvetica, tako\xc4\x91er i Cohors Pedestris Helvetiorum a Sacra Custodia Pontificis; tal. Guardia Svizzera Pontificia) jedini je ostatak nekada\xc5\xa1nje \xc5\xa1vicarske vojne tradicije, jer \xc5\xa1vicarski ustav, osim za Vatikan, vi\xc5\xa1e ne dopu\xc5\xa1ta nova\xc4\x8denje svojih gra\xc4\x91ana u strane vojne postrojbe._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nju postrojbu papinske \xc5\xa0vicarske garde u pravilu \xc4\x8dine pet \xc4\x8dasnika, 26 do\xc4\x8dasnika i 78 helebardira, i jedina je na svijetu kojoj se zastava mijenja, s obzirom na to da su joj sastavni dijelovi grbovi i trenuta\xc4\x8dnog pape i njihova zapovjednika. Papinska \xc5\xa0vicarska garda zadu\xc5\xbeena je za sigurnost Apostolske pala\xc4\x8de, ulaze u Vatikanski Grad, ali i za sigurnost samog Pape.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nIako su \xc5\xa0vicarci kao vojnici slu\xc5\xbeili pape jo\xc5\xa1 od po\xc4\x8detka XIV. stolje\xc4\x87a, do njihova pravog osnutka kao vojske podlo\xc5\xbene izravno papi do\xc5\xa1lo je tek za pape Julija II. (1503. - 1513.). Na temelju ugovora s kantonima Z\xc3\xbcricha i Luzerna, on je zatra\xc5\xbeio da u Rim do\xc4\x91e 200 vojnika pod zapovjedni\xc5\xa1tvom Petera von Hertensteina kao condottiera i Caspara von Silenena kao kapetana. U Rim su stigli 22. sije\xc4\x8dnja 1506. i sam ih je papa blagoslovio na Trgu sv. Petra. Upravo se taj datum smatra danom slu\xc5\xbebenog osnutka te najstarije vojne postrojbe na svijetu._NEWLINE_Najcrnji dan u povijesti \xc5\xa0vicarske garde dogodio se 1998. godine kada je gardist Cedric Tornay na misteriozan na\xc4\x8din ubio zapovjednika Aloisa Estermanna i njegovu \xc5\xbeenu, a potom i sebe. Vatikan je tada objavio da je Tornay potpuno izgubio razum jer ga Estermann nije promaknuo, no njegova obitelj sumnja u slu\xc5\xbebenu verziju crkvenog vrha\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0vicarska garda u Francuskoj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vicarski pla\xc4\x87enici odigrali su va\xc5\xbenu ulogu u francuskoj vojnoj povijesti za vrijeme starog re\xc5\xbeima (fran. Ancien R\xc3\xa9gime). Iako su francuski kraljevi \xc4\x8desto u svojim ratnim pohodima unajmljivali \xc5\xa1vicarske vojnike, postojale su dvije postrojbe \xc5\xa1vicarskih pla\xc4\x87enika koje su bile u slu\xc5\xbebi francuskih kraljeva: Cent-Suisses (Stotina \xc5\xa0vicaraca), koji su slu\xc5\xbeili unutar kraljevske pala\xc4\x8de kao tjelesna stra\xc5\xbea i ceremonijalna postrojba, te Gardes Suisses (\xc5\xa0vicarski gardisti), koji su \xc4\x8duvali ulaz i vanjski pojas pala\xc4\x8de. Gardes Suisses tako\xc4\x91er su slu\xc5\xbeili i kao borbena postrojba u vrijeme rata._NEWLINE_Cent Suisses ustanovio je 1496. kralj Karlo VIII.. Oni su slu\xc5\xbeili kao dvorska stra\xc5\xbea, bio su dio garde du dedans du Palais (unutra\xc5\xa1nja garda Pala\xc4\x8de), iako su u ranijoj povijesti pratili kralja za vrijeme njegovih ratnih pohoda. Tako je, primjerice, u bitci kod Pavia 1525. mora biti slomljen otpor ovih vojnika, kako bi \xc5\xa0panjolci uspjeli zarobiti kralja Franju I. Cent Suisses dijelili su du\xc5\xbenost za\xc5\xa1tite dvorske unutra\xc5\xa1njosti zajedno s kraljevom osobnom tjelesnom stra\xc5\xbeom (Gardes du Corps), koji su \xc4\x8dinili isklju\xc4\x8divo Francuzi._NEWLINE_Godine 1616. Luj XIII. nadjenuo je pukovniji \xc5\xa1vicarskog pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tva ime Gardes suisse. Nova je postrojba imala primarnu zada\xc4\x87u \xc5\xa1titit ulaze i vanjski obrub kraljevskih pala\xc4\x8da. Iako se radilo prvenstveno oporbenoj postrojbi, ona je bila pridru\xc5\xbeena postrojba kraljeve vojne pratnje. Naime, obje ove postrojbe bile su dio maison militaire du roi, vojnog dijela Kraljevske ku\xc4\x87e.\n_START_SECTION_\nPravila slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc4\x8dno za 500-ti ro\xc4\x91endan Garde papa Benedikt XVI. donio je 22. sije\xc4\x8dnja 2006. nova Personalna, stegovna i administrativna pravila (njem. Personal-, Disziplinar- und Administrativreglement). To su \xc5\xa1esta po redu pravila slu\xc5\xbebe, a ranija su donesena 1858., 1878., 1914., 1959. i 1976. godine. Nova pravila ne donose fundamentalne promjene, ve\xc4\x87 se radi o doradi i osuvremenjivanju starih odredbi.\n_START_SECTION_\nUvjeti za slu\xc5\xbebu\n_START_PARAGRAPH_\nZa slu\xc5\xbeenje u Papinskoj \xc5\xa0vicarskoj gardi svaki kandidat mora ispunjavati sljede\xc4\x87e uvjete: mora biti katolik, besprijekornog vladanja, neo\xc5\xbeenjen, imati \xc5\xa1vicarsko dr\xc5\xbeavljanstvo, zavr\xc5\xa1iti vojnu \xc5\xa1kolu u \xc5\xa0vicarskoj. Kandidat mora biti star izme\xc4\x91u 19 i 30 godina, visok najmanje 174 cm, i mora biti obrazovan (najmanje srednjo\xc5\xa1kolsko obrazovanje). \xc5\xbdene ne mogu slu\xc5\xbeiti u gardi._NEWLINE_Svaki kandidat mora se prijaviti za slu\xc5\xbeenje u gardi. Nakon \xc5\xa1to budu primljeni, novi gardisti pola\xc5\xbeu prisegu na vjernost papi. Prisega se pola\xc5\xbee 6. svibnja svake godine. Ceremonija prisege odvija se u dvori\xc5\xa1tu San Damaso u Vatikanu. Vojni kapelan na glas pro\xc4\x8dita tekst prisege na jeziku gardista (uglavnom na njema\xc4\x8dkom, ponekad na francuskom ili talijanskom)._NEWLINE_Slu\xc5\xbeba u Gardi traje najmanje dvije godine (potpisuje se ugovor), a ve\xc4\x87ina pripadnika odlazi nakon isteka tog perioda.\n_START_SECTION_\nOdore\n_START_PARAGRAPH_\nDanas ne postoji pisani trag kako su izgledale odore \xc5\xa1vicarskih gardista kada su 1506. godine u\xc5\xa1li u Vatikan, ali vrlo je vjerojatno da su izgledale poput ostalih vojnih odora toga vremena (vjerojatno su na prsima imali iscrtan ili \xc5\xa1vicarski bijeli kri\xc5\xbe, ili papinske ukri\xc5\xbeene klju\xc4\x8deve). Ono \xc5\xa1to se jedino sa sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u mo\xc5\xbee re\xc4\x87i jest to da je opremanje vojnika bila papinska obveza i tro\xc5\xa1ak. Vojnici su bili naoru\xc5\xbeani helebardama i \xc5\xa1irokim ma\xc4\x8devima, a ramena, prsa i ruke su im bila za\xc5\xa1ti\xc4\x87eni metalnim oklopom. Dizajn odora mijenjao tijekom stolje\xc4\x87a i djelomi\xc4\x8dno je ovisio o modi odre\xc4\x91enog vremena, o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8de brojne freske i slike, a dodavani su i vrlo prakti\xc4\x8dni detalji, a bilo je poku\xc5\xa1aja kopiranja nekih dijelova odora drugih vojski._NEWLINE_Za dana\xc5\xa1nji izgled odora pripadnika Garde zaslu\xc5\xbean je zapovjednik Jules Repond (1910. \xe2\x80\x93 1921.), a uvedene su u uporabu oko 1914. godine. Pripadnici Garde danas nose \xc5\xbeivopisne renesansne plavo-\xc5\xbeuto-crvene odore, koje se ponekad vjeruje da ih je osmislio Michelangelo, iako je mnogo vjerojatnije da je na njihov razvoj utjecao Rafael, \xc4\x8dije je slike prou\xc4\x8davao Repond. Boje na odori u uskoj su vezi s obitelji Medici._NEWLINE_Na\xc4\x8delno postoje dvije vrste odora, sve\xc4\x8dana i radna, me\xc4\x91u kojima postoje odre\xc4\x91ene razlike u dizajnu i boji.\n_START_SECTION_\nRadna odora\n_START_PARAGRAPH_\nPlavu radnu odoru nose \xc4\x8dasnici te ostali gardisti u raznim ne-sve\xc4\x8danim prilikama. One se nose na vje\xc5\xbebi, u no\xc4\x87noj slu\xc5\xbebi, te nedjeljom i praznicima na stra\xc5\xbei pred vatikanskim vratima Sant\'Anna.\n_START_SECTION_\nBeretke - kacige\n_START_PARAGRAPH_\nTamnoplave beretke s oznakama \xc4\x8dinova sastavni su dio i sve\xc4\x8dane i radne odore. U posebnim prilikama, kao sastavni dio sve\xc4\x8dane odore, na glavi se nosi metalna kaciga bijele (metalne) boje, dok se nedjeljom i praznicima nosi kaciga crne boje, s nojevim perjem na vrhu (bijelo za brigadira i \xc4\x8dasni\xc4\x8dkog namjesnika, ljubi\xc4\x8dasto za \xc4\x8dasnike, crveno za ostale do\xc4\x8dasnike i gardiste, prljavo-\xc5\xbeuto za pripadnike vojnog orkestra - bubnjare)._NEWLINE_\xc4\x8casnici i \xc4\x8dasni\xc4\x8dki namjesnik nose civilnu odje\xc4\x87u dok obavljaju svakodnevne du\xc5\xbenosti. Odoru nose u sve\xc4\x8danim formalnim prilika (sve\xc4\x8danu odoru) te kad su na vje\xc5\xbebi (radnu odoru). Gardisti koji su zadu\xc5\xbeeni za neposrednu tjelesnu za\xc5\xa1titu Svetog Oca tako\xc4\x91er nose civilnu odje\xc4\x87u.\n_START_SECTION_\nZastava\n_START_PARAGRAPH_\nZastava \xc5\xa0vicarske garde promjenjiva je, jer su njezini sastavni dijelovi grb trenutnog pape i trenutnog zapovjednika._NEWLINE_Izgled zastave \xc5\xa0vicarske garde propisan je \xc4\x8dlankom 3. Pravila slu\xc5\xbebe, u kojem stoji da zastavu dijeli bijeli kri\xc5\xbe na \xc4\x8detiri polja. Na prvom, gornjem lijevom polju (polje bli\xc5\xbee koplju) nalazi se grb trenutnog pape, a na \xc4\x8detvrtom polju (polje dolje desno) grb je pape Julija II., osniva\xc4\x8da Garde. Ta su oba polja crvene boje. Drugo i tre\xc4\x87e polje sadr\xc5\xbee boje Garde - plavu, \xc5\xbeutu i crvenu. U sredini zastave nalazi se grb trenuta\xc4\x8dnog zapovjednika. Grb zapovjednika temelji se na tradicionalnim bojama \xc5\xa1vicarskog kantona iz kojega dolazi. Dimenzije zastave su 2,2 m x 2,2 m. Zastava je izra\xc4\x91ena od svilenog damasta._NEWLINE_Boje zastave podsje\xc4\x87aju na Sacco di Roma (plja\xc4\x8dka Rima), kada su pripadnici \xc5\xa0vicarske garde spasili papu Klementa VII., ina\xc4\x8de potomka obitelji Medici (krsno mu je ime Giulio de Medici), pretrpjev\xc5\xa1i velike gubitke. Prilikom polaganja prisege, novi gardisti dr\xc5\xbee lijevom rukom zastavu. Na posebne blagdane i sve\xc4\x8danosti zastava je izvje\xc5\xa1ena iznad Portone di Bronzo (Bron\xc4\x8dana vrata).\n_START_SECTION_\nNaoru\xc5\xbeanje\n_START_PARAGRAPH_\nPripadnici Papinske \xc5\xa0vicarske garde naoru\xc5\xbeani su tradicionalnim oru\xc5\xbejem - helebardama i ma\xc4\x8devima - koje danas slu\xc5\xbei uglavnom u ceremonijalne svrhe, odnosno kao sastavni dio odore. Helebarde, koje su stolje\xc4\x87ima bile sastavni dio naoru\xc5\xbeanja osobnih stra\xc5\xbea na europskim dvorovima, duga\xc4\x8dke su preko dva metara, a na vrhu imaju o\xc5\xa1tricu s \xc4\x8detiri vrha. Helebarda se nosi s desne strane. Ma\xc4\x8d je sastavni dio sve\xc4\x8dane \xc4\x8dasni\xc4\x8dke odore (rapir ili du\xc5\xbea sablja), ali i vi\xc5\xa1ih do-\xc4\x8dasni\xc4\x8dkih._NEWLINE_Danas su pripadnici Garde naoru\xc5\xbeani i suvremenim vatrenim oru\xc5\xbejem - pi\xc5\xa1toljima (vjerojatno P220 i Sturmgewehr 550) i automatskim pu\xc5\xa1kama (vjerojatno \xc5\xa1vicarskom Herstellers SIG), budu\xc4\x87i da osim ceremonijalne uloge imaju i za\xc5\xa1titnu ulogu, tj. slu\xc5\xbee kao osobna tjelesna stra\xc5\xbea Svetog Oca.\n_START_SECTION_\nDu\xc5\xbenosti\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna je zada\xc4\x87a Papinske \xc5\xa0vicarske garde skrb za sigurnost Svetog Oca te njegovih rezidencija. Druge zada\xc4\x87e uklju\xc4\x8duju pra\xc4\x87enje Svetog Oca na njegovim putovanjima, nadziranje ulaza u Dr\xc5\xbeavu Vatikanskog Grada, te obavljanje drugih slu\xc5\xbebenih i ceremonijalnih du\xc5\xbenosti (kao \xc5\xa1to su dr\xc5\xbeanje po\xc4\x8dasne stra\xc5\xbee)._NEWLINE_Za vrijeme audijencija i misa, pripadnici Garde nadgledaju sudionike na ulazu. Oni osiguravaju da ulazi i izlazi budu slobodni, te osiguravaju komunikaciju, posebice s medicinskom slu\xc5\xbebom. Od svog je osnutka \xc5\xa0vicarska garda imala zada\xc4\x87u obavljanja po\xc4\x8dasne stra\xc5\xbee, iako je to samo manji dio posla. Pripadnik Garde koji dr\xc5\xbei helebardu nalazi se na stra\xc5\xbei. Po\xc4\x8dasna garda obavlja svoju du\xc5\xbenost u posebnim prigodama, kao i kada u slu\xc5\xbebeni posjet Svetom Ocu dolaze \xc5\xa1efovi dr\xc5\xbeava, veleposlanici, ministri te drugi duhovni i sekularni du\xc5\xbenosnici._NEWLINE_Neposredna za\xc5\xa1tita Svetog Oca je isklju\xc4\x8diva zada\xc4\x87a \xc5\xa0vicarske garde. Za to su zadu\xc5\xbeeni stariji do\xc4\x8dasnici koji su za to posebno trenirani. Najve\xc4\x87i dio svakodnevnog posla odnosi se na za\xc5\xa1titu ulaza u Vatikan te Apostolsku pala\xc4\x8du (prije svega dvori\xc5\xa1te San Damaso, dvori\xc5\xa1te Belvedere, na katovima raznih "Loggias", u Sali Regia, ispred ureda dr\xc5\xbeavnog tajnika, kao i ispred ulaza u Papin privatni apartman). Gardisti se nalaze i na ulazima u Vatikan - Arco delle Campane, Portone di Bronzo te Sant\'Ann, ispred kojih se nalazi po jedan od mla\xc4\x91ih pripadnika Garde. Podru\xc4\x8dja unutar Vatikana koja su pod nadzorom \xc5\xa0vicarske garde nisu otvorena za javnost. Ovisno o zoni, postoje mjesta na koja ne mogu ulaziti niti \xc4\x8dlanovi Rimske Kurije, osim onih koji su na to posebno ovla\xc5\xa1teni, stoga gardisti moraju znati prepoznati one kojima je dopu\xc5\xa1ten ulazak, a ostale sprije\xc4\x8diti. Ostala podru\xc4\x8dja u Vatikanu koja nisu pod nadzorom Garde, nalaze se pod nadzorom vatikanske \xc5\xbeandarmerije._NEWLINE_Dvije tre\xc4\x87ine gardista potrebno je za redovno obavljanje svih svakodnevnih du\xc5\xbenosti. Ostali se nalaze na vje\xc5\xbebama, u\xc4\x8denju talijanskog (mla\xc4\x91i pripadnici), te slobodnim aktivnostima.'