b'\n_START_ARTICLE_\nSpirit of St. Louis\n_START_SECTION_\nUvod i po\xc4\x8detak razvoja\n_START_PARAGRAPH_\nZrakoplov je dizajnirao Donald A. Hall iz kopmanije Ryan Airlines. Dizajniran je na osnovu Ryana M-2, po\xc5\xa1tanskog zrakoplova izra\xc4\x91enog 1926. no "Spirit" je sadr\xc5\xbeavao mnoge promjene kako bi izdr\xc5\xbeao dugi let. Svoje ime je dobio po gradu St. Louisu u Missouriju zato \xc5\xa1to su investitori u Lindberghov pothvat, \xc5\xbeivjeli u tom gradu. Glavni poticaj Lindberghu je bila nagrada Orteig od 20.000 dolara, koju bi dobila prva osoba koja preleti Atlantik bez zaustavljanja.\n_START_SECTION_\nDizajn\n_START_PARAGRAPH_\nLindbergh je vjerovao, da \xc5\xa1to zrakoplov ima vi\xc5\xa1e motora, ve\xc4\x87a je \xc5\xa1ansa njihovog kvara te je sam odlu\xc4\x8dio kupiti jednog. Ubrzo je novi zrakoplov prilago\xc4\x91en svojoj namjeni, te je ostao zapam\xc4\x87en po svojim glatkim linijama koje su napravljane radi manjeg otpora zraka te ve\xc4\x87e iskoristivosti goriva. Spirit je imao dodatne tankove zbog pove\xc4\x87anja dometa, a glavni tank je bio smje\xc5\xa1ten ispred pilota \xc5\xa1to je uravnote\xc5\xbeavalo zrakoplov u letu. Zrakoplov nije imao prednje staklo, te je pilotov pogled bio ograni\xc4\x8den samo na manje bo\xc4\x8dne prozore i dodatno ugra\xc4\x91eni periskop. Za navigaciju je koristio najnovije kompase, koji su eliminirali mogu\xc4\x87nost zemljinog magnetskog otklona, omogu\xc4\x87uju\xc4\x87i precizno navo\xc4\x91enje na velikim udaljenostima. Pilot je sjedio u sku\xc4\x8denoj pilotskoj kabiniu koji je bio 94 cm \xc5\xa1irok, 81 cm duga\xc4\x8dak te 130 cm visok. Zrakoplov je pokretao jedan 9-cilindri\xc4\x8dni Wright J-5C "Whirlwind" radijalni motor. Hla\xc4\x91en je zrakom te je imao poseban mehanizam \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enja kako nebi do\xc5\xa1lo do zastoja rada tijekom leta.\n_START_SECTION_\nNakon povijesnog leta\n_START_PARAGRAPH_\nNakon \xc5\xa1to je doletio u Pariz i osvojio nagradu, Lindbergh je odletio i do Engleske i Belgije, nakon \xc4\x8dega je predsjednik Calvin Coolidge poslao mornari\xc4\x8dki brod po Lindbergha i njegov zrakoplov. Kad se vratio u SAD, Lindbergh je krenuo na promocijsko i opro\xc5\xa1tajno putovanje du\xc5\xbe SAD-a i Latinske Amerike. Posljednji let Spirita of St. Louis je bio 30. travnja 1928. kada je Charles Lindbergh poletio iz St. Louisa prema Washingtonu gdje je povijesni zrakoplov predao Smithsonian institutu. Napisao je knjigu "WE" o svom putovanju. Pod ovim "We" je mislio na sebe i svoj zrakoplov jer su bili jedini na tom putovanju. 1953. napisao je i knjigu The Spirit of St. Louis te je za nju osvojio Pulitzerovu nagradu.'