b'\n_START_ARTICLE_\nGrinje\n_START_SECTION_\nStani\xc5\xa1ta\n_START_PARAGRAPH_\nGrinje su naselile velik broj \xc5\xbeivotnih okoli\xc5\xa1a. Polovina poznatih vrsta \xc5\xbeivi u tlu gdje uz dobre uvjete vi\xc5\xa1e stotina tisu\xc4\x87a ovih \xc5\xbeivotinja mo\xc5\xbee \xc5\xbeivjeti i hraniti se. U njihova stani\xc5\xa1ta ubrajaju se i tako neobi\xc4\x8dna mjesta kao \xc5\xa1to su plu\xc4\x87a nekih majmuna, nosni otvori ptica ili otvori uzdu\xc5\xa1nica (traheja) kukaca. I ve\xc4\x87ina ljudi su doma\xc4\x87ini grinja, na primjer, na korijenu trepavica.\n_START_SECTION_\nObilje\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nDok su pauci isklju\xc4\x8divo grabe\xc5\xbeljivci i imaju u principu jednaku gra\xc4\x91u tijela, pojedine vrste grinja se zbog svog vrlo razli\xc4\x8ditog na\xc4\x8dina \xc5\xbeivota me\xc4\x91usobno zna\xc4\x8dajo razlikuju. Najmanje grinje velike su jedva 0,1 mm, dok \xc5\xbeenke najve\xc4\x87ih, krpelji, nahranjene u  punoj koli\xc4\x8dini, mogu dose\xc4\x87i do 3 cm. Imaju 8 nogu kao i pauci, iako ih u larvenom stadiju \xc4\x8desto imaju samo 6._NEWLINE_ _NEWLINE_Grinje nisu brze. Zbog toga mnoge vrste koriste druge \xc5\xbeivotinje kao prijevozno sredstvo (probioza). Pri tome, neke grinje samo "putuju", dok druge i si\xc5\xa1u tjelesne sokove svog "prijevoznika". _NEWLINE_Za razliku od grinja koje se hrane lovom, mnoge vrste obilje\xc5\xbeava sljepilo. Op\xc4\x87enito, grinje nemaju kao drugi pau\xc4\x8dnjaci sredi\xc5\xa1nje o\xc4\x8di, ili su se spojile u jedno oko. Op\xc4\x87enito, broj o\xc4\x8diju im se kre\xc4\x87e od nule do pet.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nPored grabe\xc5\xbeljivih, ima i grinja koje se hrane biljkama i gljivama, ali i takvih koje \xc5\xbeive od strvina ili odumrlog tkiva \xc5\xbeivih organizama (nekroti\xc4\x8dno tkivo). Pored toga, mnoge vrste grinja \xc5\xbeive parazitski.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tetnost i korisnost\n_START_PARAGRAPH_\nTako veliki broj vrsta kao i raznovrsnost stani\xc5\xa1ta i na\xc4\x8dina prehrane razlog je da grinje imaju vrlo razli\xc4\x8dito zna\xc4\x8denje za okoli\xc5\xa1 i druge \xc5\xbeive organizme. Dok su neke vrlo \xc5\xa1tetne kao izaziva\xc4\x8di (varoa) ili prijenosnici (proljetni encefalitis, neke vrste groznica) raznih bolesti, ima i korisnih grinja koje napadaju \xc5\xa1tetnike u poljoprivredi kao i takvih koje se zbog toga uzgajaju u laboratorijima .\n_START_SECTION_\nZanimljivost\n_START_PARAGRAPH_\nJedna tropska grinja, Archegozetes longisetosus, smatra se, u odnosu na svoju veli\xc4\x8dinu (0,8 mm) najsna\xc5\xbenijom \xc5\xbeivotinjom na svijetu. Ona mo\xc5\xbee dr\xc5\xbeati gotovo 1200 puta ve\xc4\x87u te\xc5\xbeinu od svoje vlastite'