b'\n_START_ARTICLE_\nIvo Maroevi\xc4\x87 \xc5\xa0puntin\n_START_PARAGRAPH_\nIvo Maroevi\xc4\x87 \xc5\xa0puntin (Stari Grad, 1. listopada 1937. - Zagreb, 20. sije\xc4\x8dnja 2007.), hrvatski povjesni\xc4\x8dar umjetnosti, muzeolog i konzervator._NEWLINE_Diplomirao je na Filozofskom fakultetu zagreba\xc4\x8dkog Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta 1960. godine. Doktorat stje\xc4\x8de 1971. na temu Sisak, grad i graditeljstvo. Radni je vijek proveo rade\xc4\x87i kao profesor u osnovnim \xc5\xa1kolama (1960.\xe2\x80\x9365.); Radio je kao kustos i konzervator u Muzeju grada Siska (1965.\xe2\x80\x9369.). Bio je voditelj dokumentacije, savjetnik i ravnatelj Restauratorskog zavoda Hrvatske od 1969. do 1983., a potom, 1983. stje\xc4\x8de status profesora muzeologije (\xc4\x8diju je katedru i utemeljio) i za\xc5\xa1tite spomenika kulture na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Sudjelovao je na vi\xc5\xa1e od 50 me\xc4\x91unarodnih znanstvenih skupova s izlaganjima o hrvatskom kulturnom naslije\xc4\x91u i teorijskim problemima za\xc5\xa1tite spomenika kulture i muzeologije. Ivo Maroevi\xc4\x87 dao je veliki doprinos za\xc5\xa1titi spomenika kulture u Hrvatskoj, te hrvatskoj znanosti i obrazovanju mladih stru\xc4\x8dnjaka. Bio je \xc4\x8dlan stru\xc4\x8dne savjetodavne komisije za obnovu Dubrovnika nakon potresa 1982. do 1989., te \xc4\x8dlan Odbora za obnovu Dubrovnika nakon Domovinskog rata. Sudjelovao je u radu Vladina savjeta prostornog ure\xc4\x91enja dr\xc5\xbeave od 2004. i Hrvatskog povjerenstva za UNESCO od 2005., te Savjeta za za\xc5\xa1titu spomenika kulture i Muzejskog vije\xc4\x87a Hrvatske. Izrazito je bio osjetljiv na svojatanje hrvatske ba\xc5\xa1tine te na znanstveno neutemljena stajali\xc5\xa1ta koju su pojedinci tvrdoglavo zastupali, a bila su na \xc5\xa1tetu hrvatske kulture. Uvijek je bio spreman javno reagirati na ne\xc4\x8dija opasna neznanja i nesposobnosti, bedasto\xc4\x87e i zlo\xc4\x8desto\xc4\x87e. Poznat je primjer iz Domovinskog rata, dok su velikosrbi dr\xc5\xbeali veliki dio Hrvatske pod okupacijom. Tih su godina velikosrbi i talijanski iredentisti poja\xc4\x8dano osporavali hrvatsku povijest, otimali pravo na zemlju i kulturu. Tad su neke povr\xc5\xa1ne osobe napravile ne\xc5\xa1to \xc4\x8dime bi se zapravo Hrvati sami odricali dijela hrvatske kulturne ba\xc5\xa1tine na slobodnom dijelu Hrvatske. To je bilo na savjetovanju koje se odr\xc5\xbealo o\xc5\xbeujka 1995. na temu Povijest i kultura Istre i Dalmacije u kontekstu mleta\xc4\x8dke i europske povijesti, koje je sufinanciralo Ministarstvo kulture RH. Povr\xc5\xa1ne osobe na tim su savjetovanjima u trima sjevernojadranskim gradovima (jedan u Italiji, dva u Hrvatskoj) govorilo o "mleta\xc4\x8dkoj kulturnoj ba\xc5\xa1tini u Istri i Dalmaciji", na \xc5\xa1to je Ivo Maroevi\xc4\x87 \xc5\xbeestoko reagirao u Vjesniku. Upozorio je da je to hrvatska, a ne nekakva "mleta\xc4\x8dka" kulturna ba\xc5\xa1tina, ne pori\xc4\x8du\xc4\x87i (isti\xc4\x8du\xc4\x87i) da to ujedno i mleta\xc4\x8dka umjetnost na tlu Hrvatske._NEWLINE_Otac je troje djece Igora, Lade i Domagoja._NEWLINE_Interesna podru\xc4\x8dja su mu bila istra\xc5\xbeivanje muzeologije, povijesnog i suvremenog urbanizma te arhitekture.'