b'\n_START_ARTICLE_\nLogaritam\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nJost Birgi, \xc5\xa1vicarski proizvo\xc4\x91a\xc4\x8d satova je prvi primijetio logaritme. Metodu prirodnog logaritma je prvi predlo\xc5\xbeio 1614 John Napier u svojoj knjizi Mirifici Logarithmorum Canonis Descriptio. Ova metoda doprinijela je napretku znanosti, a posebno astronomiji, \xc4\x8dine\xc4\x87i neke te\xc5\xa1ke ra\xc4\x8dunice mogu\xc4\x87im. Sve do uporabe ra\xc4\x8dunala u znanosti, ova metoda je kori\xc5\xa1tena u svim granama prakti\xc4\x8dne matematike. Pored svoje uporabe u ra\xc4\x8dunima, logaritmi su popunili va\xc5\xbeno mjesto u vi\xc5\xa1oj, teorijskoj matematici._NEWLINE_U po\xc4\x8detku, Napier je logaritme zvao "umjetnim brojevima", a antilogaritme "prirodnim brojevima". Kasnije, Napier je stvorio rije\xc4\x8d logaritam, zvu\xc4\x8dnu kovanicu koja je trebala ozna\xc4\x8diti odnos: \xce\xbbo\xce\xb3o\xcf\x82 (logos) i \xce\xb1\xcf\x81\xce\xb9\xce\xb8\xce\xbco\xcf\x82 (arithmos) \xc5\xa1to predstavlja broj. Termin antilogaritam je uveden pred kraj 17. stolje\xc4\x87a i, iako se nikada nije pretjerano koristio u matematici, postojao je u tablicama dok nije iza\xc5\xa1ao iz uporabe.'