b'\n_START_ARTICLE_\nFerdinand Kova\xc4\x8devi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nFedinand Kova\xc4\x8devi\xc4\x87 (Gospi\xc4\x87, 25. travnja 1838. \xe2\x80\x93 Zagreb, 27. svibnja 1913.), izumitelj, stru\xc4\x8dni pisac, pionir hrvatske telegrafije._NEWLINE_Potomak je kneza vinjera\xc4\x8dkog Dujma Kova\xc4\x8devi\xc4\x87a, koji je s rodona\xc4\x8delnikom uglednog plemi\xc4\x87kog roda Rukavina Vidovgradskih Jerkom Rukavinom poveo 1683. u seobu Bunjevce u Bag (Karlobag), a 1686. u Liku. Dujam Kova\xc4\x8devi\xc4\x87 smjestio se u Smiljan, a Ferdinand Kova\xc4\x8devi\xc4\x87 potje\xc4\x8de od te obitelji.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je 25. travnja 1838. u Gospi\xc4\x87u. Njegov roditelji bili su Marija ro\xc4\x91. Pavi\xc4\x8di\xc4\x87 i Matija koji je bio poru\xc4\x8dnik u regimenti u Oto\xc4\x8dcu. Do 1858. \xc5\xa1kolovao se u Gospi\xc4\x87u. Godine 1859. poslan je na jednogodi\xc5\xa1nje \xc5\xa1kolovanje na Vojnu akademiju u Be\xc4\x8dkom Novom Mjestu. U lipnju iste godine sudjeluje u ratu Austrije protiv Pijemonta. Dekretom od 1. lipnja 1860. imenovan je topni\xc4\x8dkim potporu\xc4\x8dnikom I. klase. Kao poru\xc4\x8dnik u topni\xc5\xa1tvu slu\xc5\xbei do 1866. kada je dodijeljen Telegrafskoj upravi u Josefstadtu (Josefovu), \xc4\x8ce\xc5\xa1ka. Iste se godine, 31. srpnja o\xc5\xbeenio \xc4\x8cehinjom Theresom Arnost s kojom \xc4\x87e imati sina Ferdu (slikar) i k\xc4\x87er Tereziju, a koja \xc4\x87e umrijeti 1876. Drugi put se \xc5\xbeeni 13. kolovoza 1878. Doricom pl. Kosovac s kojom \xc4\x87e imati k\xc4\x87er Dragu (Dragicu) (kasnije udanu H\xc3\xa4usler, pijanistica). Godine 1869. imenovan je podgra\xc4\x91ovo\xc4\x91om brzojava u Telegrafskom inspektoratu za Hrvatsku i Slavoniju u Zagrebu \xc4\x8diji \xc4\x87e voditelj postati 1870. Godine 1872. postaje tajnika Direkcije telegrafa za Hrvatsku i Slavoniju u Zagrebu. Iste je godine \xc4\x8dasno otpu\xc5\xa1ten iz vojske. Nakon umirovljenja 1887., prihvatio se du\xc5\xbenosti tajnika, a kasnije i ravnatelja \xe2\x80\x9ePrve \xc4\x8dinovni\xc4\x8dke zadruge\xe2\x80\x9c u Zagrebu. Godine 1886. postaje vanjski \xc4\x8dlan Elektrotehni\xc4\x8dkoga dru\xc5\xa1tva u Be\xc4\x8du. Umire 27. svibnja 1913. u Zagrebu. Pokopan je u mirogojskim Arkadama u kojima stoji spomen-plo\xc4\x8da s natpisom: Ferdinand Kova\xc4\x8devi\xc4\x87, kr. brzojavni tajnik u m., ravnatelj I. hrv. \xc4\x8dinovni\xc4\x8dke zadruge, 1838. \xe2\x80\x93 1913.\n_START_SECTION_\nPionir hrvatske telegrafije i za\xc4\x8detnik hrvatske elektrotehnike\n_START_PARAGRAPH_\nIzumio je niz pobolj\xc5\xa1anja elektri\xc4\x8dnog telegrafa pa je 1872. u cijelu Austro-Ugarsku Monarhiju uveden Kova\xc4\x8devi\xc4\x87ev pobolj\xc5\xa1ani telegrafski aparat. Godine 1874. izumio je dupleksnu i kvadripleksnu telegrafiju koja je omogu\xc4\x87avala slanje vi\xc5\xa1e poruka (dviju ili \xc4\x8detiriju) odjednom preko jedne \xc5\xbeice (vi\xc5\xa1e nije bilo potrebno nekoliko \xc5\xbeica da se prenese vi\xc5\xa1e poruka u isto vrijeme) unaprijediv\xc5\xa1i tako Morseov izum elektri\xc4\x8dnog sustava za prijenos poruka. Taj je izum patentirao u be\xc4\x8dkom patentnom uredu 12. velja\xc4\x8de 1876. pod brojem 4353. Sli\xc4\x8dnu patentnu ispravu pod brojem 2035/875, s istim datumom, izdalo je i ma\xc4\x91arsko ministarstvo u Budimpe\xc5\xa1ti. O tome su izvijestile Narodne novine br. 41 od velja\xc4\x8de 1876.: \xe2\x80\x9eIzum o brzojavstvu. Tajnik kr. po\xc5\xa1tah ravnateljstva u Zagrebu, gospodin Ferdo Kova\xc4\x8devi\xc4\x87, izumio je na\xc4\x8din, kako da se na jednoj te istoj \xc5\xbeici u jedan te isti \xc4\x8das mogu sa dva razna mjesta otpravljati brzojavke, i to tako da se za to mo\xc5\xbee jedna te ista \xc5\xbeica upotriebiti, do\xc4\x8dim su za to do sada trebale \xc4\x8detiri \xc5\xbeice. Gospodin Kova\xc4\x8devi\xc4\x87 dobio je za ovaj svoj izum povlasticu.\xe2\x80\x9c'