b'\n_START_ARTICLE_\nDiplomacija\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomacija je pojam koji ima vi\xc5\xa1estruka zna\xc4\x8denja, ali svima je zajedni\xc4\x8dko zadiranje u sferu me\xc4\x91unarodnih odnosa i vanjske politike._NEWLINE_Diplomacija je, prije svega, oblik dr\xc5\xbeavne djelatnosti usmjeren na odnose s drugim zemljama i me\xc4\x91unarodnim sudionicima. Isti pojam ozna\xc4\x8dava i cjelokupnu dr\xc5\xbeavnu strukturu koja slu\xc5\xbei za predstavljanje vlastite zemlje u svijetu i za odr\xc5\xbeavanje slu\xc5\xbebenih odnosa s drugim subjektima me\xc4\x91unarodnih  odnosa. Sastavni su dijelovi te strukture, gotovo u svakoj zemlji, ministarstvo vanjskih poslova te diplomatsko-konzularna predstavni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Diplomacija u subjektivnom smislu ozna\xc4\x8dava sposobnost, znanje, vje\xc5\xa1tinu, metodu komuniciranja, odr\xc5\xbeavanja me\xc4\x91unarodnih odnosa, pregovaranja, rje\xc5\xa1avanja konfliktnih situacija. To su karakteristike koje treba posjedovati diplomat, odnosno osoba \xc4\x8dija je profesija, karijera, odnosno struka, predstavljanje dr\xc5\xbeave u me\xc4\x91unarodnim odnosima. Profesija kojom se bave diplomati naziva se diplomacijom._NEWLINE_I na kraju, diplomacija je znanost koja prou\xc4\x8dava i podu\xc4\x8dava o relevantnim pitanjima u me\xc4\x91unarodnim odnosima i vo\xc4\x91enju vanjske politke. Kao znanost ona je kompilacija raznih znanstvenih podru\xc4\x8dja prije svega politike, ali i povijesti, zemljopisa, prava, ekonomije i drugih._NEWLINE_Rije\xc4\x8d "diplomacija"  potje\xc4\x8de od gr\xc4\x8dke rije\xc4\x8di diploma, koja je prvotno ozna\xc4\x8davala dvostruko presavijenu ispravu koja je slu\xc5\xbeila kao dokaz zavr\xc5\xa1enog studija. Kasnija je rije\xc4\x8d poprimila druga, \xc5\xa1ira zna\xc4\x8denja, a ozna\xc4\x8davala je slu\xc5\xbebene dokumente (izme\xc4\x91u ostalog sporazume izme\xc4\x91u vladara). Rije\xc4\x8d diplomatie skovana je, prema nekim izvorima, u Francuskoj u 18. stolje\xc4\x87u, odkud se pro\xc5\xa1irila i u druge europske jezike.\n_START_SECTION_\nFunkcija diplomacije i podru\xc4\x8dja diplomatskih aktivnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna funkcija diplomacije je predstavljanje svoje dr\xc5\xbeave u inozemstvu  i promicanje njezinih interesa i ciljeva. Ona je zadu\xc5\xbeena da kao instrument provodi vanjsku politiku koju utvr\xc4\x91uju tijela dr\xc5\xbeavne vlasti (dr\xc5\xbeavni poglavar, vlada, parlament ili druga ustavom odre\xc4\x91ena tijela), a putem njih grupa koja dr\xc5\xbei vlast u svojim rukama. Provo\xc4\x91enje vanjske politike i odr\xc5\xbeavanje me\xc4\x91unarodnih odnosa s drugim subjektima (dr\xc5\xbeavama, me\xc4\x91unarodnim organizacijama i sl.) podrazumijeva i razvoj specifi\xc4\x8dnih metoda (izme\xc4\x91u ostalog tu spada i diplomatski protokol) te aparata koji \xc4\x87e obavljati tu djelatnost (tzv. slu\xc5\xbeba vanjskih poslova). Jednostavno definirano, zada\xc4\x87e diplomacije su: predstavljati, zastupati, \xc5\xa1tititi i obavje\xc5\xa1tavati svoju zemlju, pregovarati._NEWLINE_Gledaju\xc4\x87i kroz povijest mo\xc5\xbee se re\xc4\x87i da su razvitak me\xc4\x91unarodnih odnosa, promicanje polo\xc5\xbeaja vlastite dr\xc5\xbeave i spre\xc4\x8davanje ratova, najva\xc5\xbenije aktivnosti diplomacije. Osim tradicionalnih politi\xc4\x8dkih, u diplomatske aktivnosti spadaju i gospodarski, kulturni, znanstveni, vojni i drugi odnosi. Suvremena diplomacija, osim tradicionalnih zada\xc4\x87a, bavi se i problemima ljudskih prava, nezakonitih migracija i za\xc5\xa1tite okoli\xc5\xa1a. Sudjeluje u borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala, bavi se promicanjem i ja\xc4\x8danjem demokracije, ali i postizanjem sveop\xc4\x87eg napretka (poiti\xc4\x8dkog, gospodarkog, kulturnog, znanstvenog).\n_START_SECTION_\nPovijesni razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nU svojoj dugoj povijesti diplomacija je prolazila kroz razli\xc4\x8dite promjene. Dokazi o savezima, te mirovnim i drugim sporazumima zabilje\xc5\xbeeni su na najstarijim povijesnim spomenicima i pisanim tragovima._NEWLINE_Anti\xc4\x8dka Gr\xc4\x8dka bila je pogodna, zbog svoje podijeljenosti na brojne gradove-dr\xc5\xbeave, za razvoj diplomatskih odnosa. Gr\xc4\x8dki su gradovi-dr\xc5\xbeave me\xc4\x91usobno slali izaslanike u diplomatske misije koje su bile prihva\xc4\x87ene i tretirane s du\xc5\xbenom i protokolarnom pa\xc5\xbenjom. Rimljani su tako\xc4\x91er po\xc5\xa1tovali strane izaslanke, te im davali odre\xc4\x91enu za\xc5\xa1titu i povlastice, ali su takav tretman tra\xc5\xbeili i za svoje izaslanike (fetiales) kod stranih vladara. Me\xc4\x91utim, do razvoja diplomacije dolazi tek u kasnijem razdoblju Rimskog Carstva (jer su do tada svi dijelovi europskog i mediteranskog prostora bili u sastavu Carstva, pa su se odnosi smatrali unutra\xc5\xa1njim pitanjem), naro\xc4\x8dito nakon njegove podjele 395. godine na Isto\xc4\x8dno i Zapadno, odnosno u doba Bizantskog Carstva. Odr\xc5\xbeavanje diplomatskih odnosa i slanje izaslanika kod drugih vladara u\xc4\x8destalo je i izme\xc4\x91u drevnih indijskih dr\xc5\xbeava, ali i izme\xc4\x91u dr\xc5\xbeava poput Sirije, Egipta, Kine. Arapski vladari tako\xc4\x91er \xc5\xa1alju svoje izaslanike. Za razdoblje starog i srednje vijeka karakteristi\xc4\x8dna je privremena ili "ad hoc" diplomacija._NEWLINE_Prvi pravi po\xc4\x8deci diplomacije javljaju se tek u doba renesanse, razvitkom ustanove stalne diplomacije, kada Venecija, Milano, Toskana, Firenca i drugi talijanski gradovi uvode imenovanje diplomatskih predstavnika. Tijekom 15. stolje\xc4\x87a stvara se diplomacija kao stalna djelatnost, a ne kao dotada\xc5\xa1nje povremeno slanje i primanje izaslanika. Stalni dipomatski predstavnici imaju jasna nazna\xc4\x8dena prava i du\xc5\xbenosti, uz utvr\xc4\x91enje pravila njihovog djelovnja._NEWLINE_Francuski kardinal Richelieu osnovao je 1626. godine prvo ministarstvo vanjskih poslova kao sredi\xc5\xa1nje tijelo za vo\xc4\x91enje posova u me\xc4\x91unarodnim odnosima. Nakon Francuske i druge europske dr\xc5\xbeave osnivaju svoja ministarstva vanjskih poslova._NEWLINE_Za konkretnije odre\xc4\x91enje polo\xc5\xbeaja i pravila u svezi s dipomatskim predstavnicima i njihovim funkcijama trebalo je \xc4\x8dekati do 1815. godine, kada su dr\xc5\xbeave sudionce Be\xc4\x8dkog kongresa nakon napoleonskih ratova prvi puta v\xc5\xa1estranim (multilateralnim) sporazumom utvrdile pojedina bitna pitanja._NEWLINE_Promjene nakon II. svjetskog rata dovodi do stvaranja suvremene diplomacije, za koju je karakteristi\xc4\x8dan razvoj vi\xc5\xa1estrane, multilateralne diplomacije, pored tradicionalne dvostrane, bilateralne diplomacije. Tomu je pridonijelo i veliko pove\xc4\x87anje broja subjekata me\xc4\x91unarodnog prava (prije svega dr\xc5\xbeava i me\xc4\x91unarodnih organizacija), \xc5\xa1to je dovelo do pove\xc4\x87anja me\xc4\x91unarodnih kontakata, ali i ja\xc4\x8danja dipomatske slu\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nDiplomatsko pravo\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomatsko pravo je skup pravila me\xc4\x91unarodnog prava koje se odnosi na prava i du\xc5\xbenosti subjekata me\xc4\x91unarodnog prava (dr\xc5\xbeava, me\xc4\x91unarnodnih organizacija i dr.) u svezi diplomatskih odnosima, funkcijama, privilegijama i imunitetima diplomatskih predstavni\xc5\xa1tava i osoblja._NEWLINE_Diplomatsko pravo u velikoj je ve\xc4\x87ini kodificirano Be\xc4\x8dkom konvencijom o diplomatskim odnosima, koja je usvojena na Konferenciji Ujedinjenih naroda  14. travnja 1961. godine, a stupila je na snagu 24. travnja 1964. Njome je kodificiran najva\xc5\xbeniji dio do tada postoje\xc4\x87eg obi\xc4\x8dajnog me\xc4\x91unarodnog prava, uz neke nove dispozicije. U njoj su sadr\xc5\xbeane odredbe o pravima i obvezama dr\xc5\xbeave primateljice i dr\xc5\xbeave \xc5\xa1iljateljice u pogledu stalnih diplomatskih misija bilateralnog karaktera, imuniteta i privilegija \xc4\x8dlanova diplomtaske misije, administrativnog i tehni\xc4\x8dkog osoblja._NEWLINE_Osim Be\xc4\x8dke konvencije o diplomatskim odnosima, valja spomenuti i Be\xc4\x8dku konvenciju o konzularnim odnosima, usvojenom 1963. godine, a stupila je na snagu 1967. godine. Tom konvencijom reguliran je najve\xc4\x87i dio pitanja koja su do tada bila rje\xc5\xa1avana bilateralnim sporazumima u pogledu karijernih i po\xc4\x8dasnih konzula, njihovih ureda, prava i obaveza dr\xc5\xbeava primateljice i dr\xc5\xbeave \xc5\xa1iljateljice, statusa konzularnih funkcionara i konzularnih slu\xc5\xbebenika._NEWLINE_Osim navedenih, izvori diplomatskog prava su i Konvencija o specijalnim misijama iz 1969. godine, bilateralni me\xc4\x91unarodni ugovori, partikularno obi\xc4\x8dajno me\xc4\x91unarodno pravo (primjerice ono izme\xc4\x91u zemalja Latinske Amerike), ali i op\xc4\x87e obi\xc4\x8dajno me\xc4\x91unarnodno pravo koje vrijedi za pitanja koja nisu ure\xc4\x91ena konvencijama i bilateralnim ugovorima (tu spadaju dijelovi diplomatskog protokola)._NEWLINE_Pod diplomatskim pravom u \xc5\xa1irem smislu podrazumijevaju se i propisi nacionalnog zakonodavstva pojedine dr\xc5\xbeave koje ure\xc4\x91uju djelatnost vanjskog zastupanje dr\xc5\xbeave (kao \xc5\xa1to je to u Hrvatskoj Ustav Republike Hrvatske te prije svega, Zakon o vanjskim poslovima).\n_START_SECTION_\nDiplomatska misija\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomatska misija je slu\xc5\xbebeno predstavni\xc5\xa1tvo dr\xc5\xbeave \xc5\xa1iljateljice u dr\xc5\xbeavi primateljici, odnosno pri me\xc4\x91unarodnoj organizaciji/konferenciji. Diplomatska misija mo\xc5\xbee biti stalna ili privremena, mo\xc5\xbee biti "ad hoc" za jedan specifi\xc4\x8dan posao ili jednu zada\xc4\x87u.'