b'\n_START_ARTICLE_\nORLEN Lietuva\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\n1964. godine sovjetska dr\xc5\xbeavna komisija za naftu je zapo\xc4\x8dela s ekonomskom studijom o otvaranju rafinerije nafte u Litvi. U to vrijeme je u SSSR-u izgra\xc4\x91en plinovod Polock - Ventspilis. Na kraju je dr\xc5\xbeavna komisija odlu\xc4\x8dila da \xc4\x87e nova rafinerija biti na podru\xc4\x8dju Litve gdje se 1966. zapo\xc4\x8delo s projektiranjem rafinerije i izgradnjom magistralnih cjevovoda sirove nafte u zemlji. 24. lipnja 1970. je odobreno da \xc4\x87e se rafinerija izgraditi na podru\xc4\x8dju blizine grada Ma\xc5\xbeeikiaija._NEWLINE_Gra\xc4\x91evinski radovi na izgradnji rafinerije su zapo\xc4\x8deli 1972. i trajali su do 1979. godine. Raspadom SSSR-a i osamostaljenjem Litve, Ma\xc5\xbeeiki\xc5\xb3 nafta koja je bila u dr\xc5\xbeavnom vlasni\xc5\xa1tvu je 1995. zapo\xc4\x8dela s pretvorbom u dioni\xc4\x8dko dru\xc5\xa1tvo. Litavska Vlada je imala u vlasni\xc5\xa1tvu 90% dok je preostalih 10% dionica dodijeljeno radnicima rafinerije._NEWLINE_2000. godine se zapo\xc4\x8delo sa sveobuhvatnim programom modernizacije rafinerije nafte.\n_START_SECTION_\nRafinerija\n_START_PARAGRAPH_\nSjedi\xc5\xa1te tvrtke je u gradu Ma\xc5\xbeeikiaiju gdje se nalazi i rafinerija nafte te ima kapacitet obrade 15 milijuna tona nafte godi\xc5\xa1nje. Tehni\xc4\x8dki, rafinerija godi\xc5\xa1nje obra\xc4\x91uje osam milijuna tona sirove nafte dok se preostali kapacitet koristi za obradu drugih energenata, primjerice zemnog plina. ORLEN Lietuva je jedina rafinerija nafte u zemljama Baltika._NEWLINE_U povijesti je primarna sirovina obrade bila ruska nafta koja se transportirala naftovodom ruske petrokemijske industrije Dru\xc5\xbeba. Me\xc4\x91utim, taj naftovod je zatvoren na ruskom teritoriju od srpnja 2006. zbog tobo\xc5\xbenjih popravaka. Danas se nafta dostavlja preko terminala B\xc5\xabting\xc4\x97 sa sjevera Litve.\n_START_SECTION_\nNaftovodi\n_START_PARAGRAPH_\nORLEN Lietuva raspola\xc5\xbee sa sustavom naftovoda ukupne du\xc5\xbeine oko 500 km. Taj sustav uklju\xc4\x8duje dva naftna crpili\xc5\xa1ta pokraj mjesta Bir\xc5\xbeai i Joni\xc5\xa1kis, cjevovode sirove nafte i dizelskog goriva koji vode do rafinerije u Ma\xc5\xbeeikiaiu i Ventspilsu i naftni terminal u B\xc5\xabting\xc4\x97u._NEWLINE_Terminal B\xc5\xabting\xc4\x97 je bio u vlasni\xc5\xa1tvu tvrtke B\xc5\xabting\xc4\x97s nafta da bi se 1998. spojila sa rafinerijom Ma\xc5\xbeeiki\xc5\xb3 nafta. Terminal se nalazi pokraj istoimenog pomorskog mjesta B\xc5\xabting\xc4\x97 te slu\xc5\xbei za izvoz nafte preko Balti\xc4\x8dkog mora. Prvi je sirovom naftom napunjen tanker ruskog Yukosa u ljeto 1999._NEWLINE_Sam terminal mo\xc5\xbee godi\xc5\xa1nje izvoziti 14 milijuna tona sirove nafte ali mo\xc5\xbee slu\xc5\xbeiti i za uvoz sirove nafte. Tako je prema izvje\xc5\xa1\xc4\x87u iz 2006., terminal B\xc5\xabting\xc4\x97 izvozio 2,93 milijuna kubnih metara a uvozio 54 milijuna kubnih metara sirove nafte._NEWLINE_Tijekom izgradnje postrojenja pratila se i za\xc5\xa1tita okoli\xc5\xa1a te uklju\xc4\x8duje testiranje morskih i podzemnih voda kako bi se otkrile potencijalne rupe na naftovodu.\n_START_SECTION_\nVlasni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\n29. listopada 1999. litavska Vlada te predstavnici rafinerija Ma\xc5\xbeeiki\xc5\xb3 nafte i Williamsa su potpisali sporazum prema kojem je ameri\xc4\x8dka tvrtka kupila 33% dionica doma\xc4\x87e naftne kompanije. Novi investicijski sporazum, ovaj puta izme\xc4\x91u litavske Vlade te predstavnika Williamsa i Yukosa je potpisan 18. srpnja 2002. prema kojem je ruski Yukos postao vlasnikom 26,85% Ma\xc5\xbeeiki\xc5\xb3 nafte. Ve\xc4\x87 nakon dva mjeseca Yukos je od Williamsa kupio dodatnih 26,85% tvrtke. Time je postao njezinim ve\xc4\x87inskim vlasnikom te je preuzeo sva prava i obveze Williamsa koji je on potpisao s Vladom Litve 1999. godine._NEWLINE_Ipak, ruski Yukos je oti\xc5\xa1ao u ste\xc4\x8daj po\xc4\x8detkom kolovoza 2006. te je bio primoran prodati svoju imovinu. Me\xc4\x91u potencijalnim kupcima litavske rafinerije bile su naftne industrije iz Rusije, Kazahstana i Poljske. Nakon mjeseci pregovaranja poljski naftni gigant PKN Orlen je postao novi ve\xc4\x87inski vlasnik Ma\xc5\xbeeiki\xc5\xb3 nafte koja je 1. rujna 2009. godine promijenila naziv u ORLEN Lietuva. Danas je PKN Orlen 100%-tni vlasnik litavske rafinerije.\n_START_SECTION_\nSponzorstva\n_START_PARAGRAPH_\n15. listopada 2004. tvrtka je sa 650.000 litasa financirala izgradnju crkve sv. Franje Asi\xc5\xa1kog u svojem gradu._NEWLINE_2008. godine rafinerija je bila sponzor litavske ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1ke reprezentacije na OI u Pekingu dok je tijekom 2011. i 2012. sponzorirala nacionalni filharmonijski orkestar._NEWLINE_Tvrtci je 2013. godine dodijeljena "Nagrada za socijalnu tvrtku 2012." zbog nesebi\xc4\x8dne podr\xc5\xa1ke gradu i zajednici grada Ma\xc5\xbeeikiaija.'