b"\n_START_ARTICLE_\nEnrico Sch\xc3\xb6nfeld (1873.)\n_START_PARAGRAPH_\nEnrico (de) Sch\xc3\xb6nfeld d. \xc3\x84. (ro\xc4\x91en kao Heinrich Sch\xc3\xb6nfeld von d. J.) Jedlersdorf, N\xc3\x96 Be\xc4\x8d, 1. travnja 1873. - Zadar, 29. studenoga 1942.), knji\xc5\xbear, izdava\xc4\x8d, \xc5\xa1portski djelatnik; talijanski iredentist: prista\xc5\xa1a pripojenja Dalmacije Italiji;  nakladnik, tiskar i prodava\xc4\x8d fotografske opreme i materijala, najve\xc4\x87i i najugledniji izdava\xc4\x8d zadarskih razglednica\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRodio se je u Jedlersdorfu kod Be\xc4\x8da. Iz ugledne je obitelji: stric je Petera v. S. d. \xc3\x84. (s. d.), sin Heinricha v. S. d. \xc3\x84. (\xc5\xbdatec, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, 19. listopada 1832. - vjerojatno Zadar, prije 1916.), ne\xc4\x87ak Theodora v. S. (s. d.), ro\xc4\x91ak Constantina v. S. (s. u. Theodor v. S.), brat Ludwiga (Ludovico de) v. S. (Jedlersdorf, 8. srpnja 1874. \xe2\x80\x94 Zadar, 1939.), otac Enrica. Prvo je bio namje\xc5\xa1tenik tvornice lokomotiva u rodnom mjestu. 1876. se je godine preselio s obitelji u Hrvatsku, u Zadar. U Zadru je pokrenuo knji\xc5\xbearski i papirni\xc4\x8darski posao. Poduzetni\xc4\x8dki pothvat bio je dugotrajan. Do danas je knji\xc5\xbear, nakladnik, tiskar i prodava\xc4\x8d fotografske opreme i materijala koji je bio najistaknutiji u Zadru. Osobito se je istakao izdava\xc5\xa1tvom zadarskih razglednica. Imao je obiteljsku knji\xc5\xbearu na Narodnom trgu. 1892. je godinue objavio prvu zadarsku razglednicu. Prodavao razglednice i fotografske vedute Dalmacije koje mu je tiskalo dra\xc5\xbe\xc4\x91anski Stengel & Co, Ugledna europska tvrtka za industrijsku proizvodnju razglednica i umno\xc5\xbeavanje fotografija. Tiskaru je Heinrich otvorio 1907. u ulici Svete Marije, su\xc4\x8delice ulazu u samostan. Tiskara mu je stradala u savezni\xc4\x8dkom bombardiranju 1943./44. Pripadao nacional-liberalskoj ideologiji Giuseppea Mazzinija. Knji\xc5\xbeara mu je bila mjesto okupljanja risorgimentista, zbog \xc4\x8dega je bila zatvarana, a on uhi\xc4\x87ivan. Vi\xc5\xa1egodi\xc5\xa1nji predsjednik nacionalisti\xc4\x8dkog \xc5\xa1portskog dru\xc5\xa1tva Societ\xc3\xa0 Canottieri Diadora i \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva Dante Alighieri. Za rata ga je pratio glavni sto\xc5\xbeer, a poslije rata zalagao se za pripojenje Dalmacije Italiji. Gabriele D'Annunzio ga je htio anga\xc5\xbeirati za odbor za javno zdravlje, koji je trebao izvesti intervenciju D'Annunzijevih snaga u Dalmaciji. Poslije rata kao talijanski dr\xc5\xbeavljanin aktivan u publicistici, izdavao list La Dalmazia i ponovno obnovio izla\xc5\xbeenje lista La rivista dalmatica koja je kao iredentisti\xc4\x8dka bila zabranjena 1914. godine. Umro je 29. studenoga 1942. godine."