b'\n_START_ARTICLE_\nKlement Aleksandrijski\n_START_PARAGRAPH_\nKlement Aleksandrijski (Tit Flavije Klement) (Atena, 150. - 215. Cezareja), idealist, voditelj katehetske \xc5\xa1kole, prvi "doktor kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva", svetac.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot\n_START_PARAGRAPH_\nKlement Aleksndrijski rodio se u Ateni od poganskih roditelja. Pretpostavlja se da je ondje primio i osnovno obrazovanje. Ne zna se mnogo niti o vremenu niti o mjestu njegova obra\xc4\x87enja. Nakon obra\xc4\x87enja kre\xc4\x87e na put te\xc5\xbee\xc4\x87i nau\xc4\x8davanju poznatih u\xc4\x8ditelja. Neki izvori potvr\xc4\x91uju da je bio zare\xc4\x91en za sve\xc4\x87enika. Krajem II. stolje\xc4\x87a, nakon lutanja po Mediteranu, Siriji i Palestini, napokon se skrasio u Aleksandriji (Egipat). Odlu\xc4\x8duju\xc4\x87 za njegovo usmjerenje bio je susret sa u\xc4\x8diteljem Pantenom. Oko 200. godine Klement postaje njegov u\xc4\x8denik i pomo\xc4\x87nik, a kasnije ga naslje\xc4\x91uje na mjestu voditelja katehetske \xc5\xa1kole. Nekoliko godina kasnije za progona cara Septimija Severa, bje\xc5\xbei iz Egipta u Kapadociju k svom u\xc4\x8deniku Aleksandru koji \xc4\x87e kasnije postati biskupom Jeruzalema i velikim prijateljem Origenovim. Umire ne\xc5\xa1to prije 215. godine, vjerojatno u Cezareji.\n_START_SECTION_\nDjela\n_START_PARAGRAPH_\nKlement pi\xc5\xa1e obilno: trilogija u kojoj iznosi cjelinu kr\xc5\xa1\xc4\x87anske teologije: apologetiku, etiku i dogmatiku sastoji se od tri djela: Protreptik (ili Nagovor \xe2\x80\x93 12 poglavlja gdje se obra\xc4\x87a Grcima i poziva ih da se obrate sa svojih praznih filozofija i priklone Kristu - Logosu \xc4\x8dija je pjesma silnija od one Orfejeve); Pedagog (niz od 3 knjige \xe2\x80\x93 prakti\xc4\x8dno moralno \xe2\x80\x93 asketskih opomena, savjeta i propisa; Pedagog je sam Krist); Stomati (ili Tapiserije \xe2\x80\x93 sustavno nepovezanoj zbirci razli\xc4\x8ditih tema u sedam knjiga); slijede Excerpta ex Theodoto, Eclogae propheticae, Adumbrationes, Quis divius salvetur? (Gdje se bavi \xc4\x87udorednim zna\xc4\x8denjem zemajskog posjeda).\n_START_SECTION_\nNauka\n_START_PARAGRAPH_\nSmatra ga se prvim \xe2\x80\x9cdoktorom kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva\xe2\x80\x9c  zbog njegove velike u\xc4\x8denosti i dobrog poznavanja, kako svih do tada napisanih spisa kr\xc5\xa1\xc4\x87anske tematike, tako i profanih spisa onog vremena. Premda kritizira vjeru pogana pribli\xc5\xbeava im se u raspravama stavljaju\xc4\x87i u odnos kr\xc5\xa1\xc4\x87ansku objavu sa spoznajom i predkr\xc5\xa1\xc4\x87anskom filozofijom. Spretno pak tvrdi da se filozofija i vjera ne sukobljavaju nego da filozofija dobro dolazi vjeri poma\xc5\xbeu\xc4\x87i joj da do\xc4\x91e do dublje spoznaje vjerskih istina. Ovo \xc4\x87e kasnije biti i jasnije izre\xc4\x8den stav Crkve. \xc5\xbdele\xc4\x87i ipak pod svaku cijenu stavljati u odnos ove dvije stavrnosti na kraju upada u izvjesne gre\xc5\xa1ke i pretjeranosti precjenjuju\xc4\x87i filozofiju. Jezik i stil mu u zanosu pisanja prerasta u pjesni\xc4\x8dki. Bez obzira na sve ovo Klement se mnogo bavio prakti\xc4\x8dnim kr\xc5\xa1\xc4\x87anskim temama.\n_START_SECTION_\nNauka o Logosu\n_START_PARAGRAPH_\nKlement \xc5\xbeeli utemeljiti svoj teolo\xc5\xa1ki sistem na ideji Logosa, otprije poznatoj ideji koju je doticao me\xc4\x91u ostalima i sv. Justin. On ju jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e razvija \xc4\x8dine\xc4\x87i je konkretnijom i plodnijom. Logos je uzvi\xc5\xa1eni princip teolo\xc5\xa1kog obja\xc5\xa1njenja svemira. Logos je tvorac svijeta. On je objavio Boga u Zakonu starog zavijeta, u gr\xc4\x8dkoj filozofiji i kona\xc4\x8dno u punini vremena u utjelovljenju samoga sebe.\n_START_SECTION_\nEkleziologija\n_START_PARAGRAPH_\nSuprostavljaju\xc4\x87i se gnosti\xc4\x8dkim i hereti\xc4\x8dkim tvrdnjama on Crkvu vidi utemeljenu na Kristu i ro\xc4\x91enu prije svih hereza pod znakom neraskidiva jedinstva. Isti\xc4\x8de tri temeljna stupnja Crkvene hijerarhije: episkopat, prezbiterat i \xc4\x91akonat.\n_START_SECTION_\nO sakramentima\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1tenje je novo ro\xc4\x91enje kojim se prepora\xc4\x91amo i postajemo posinjeni sinovi Bo\xc5\xbeji i bra\xc4\x87a Kristova. Poslije kr\xc5\xa1tenja se, po njemu kao i po drugim kr\xc5\xa1\xc4\x87anskim spisima tog vramena, samo jednom prima milost opro\xc5\xa1tenja grijeha u pokori. Brak poti\xc4\x8de, a djev\xc4\x8danstvo ne smatra savr\xc5\xa1enijim izborom od braka.'