b"\n_START_ARTICLE_\nAlatni stroj\n_START_PARAGRAPH_\nAlatni stroj je stroj za oblikovanje obradaka ili izra\xc4\x91evina od razli\xc4\x8ditih materijala. Prije industrijske revolucije materijal se obra\xc4\x91ivao uglavnom ru\xc4\x8dno ili se za pogon jednostavnih strojeva koristila vodena energija. Izumom parnoga stroja dobiven je siguran i pokretan izvor mehani\xc4\x8dke energije za pogon strojeva, a poslije su se za pogon upotrijebili elektromotori. Tijekom 18. i 19. stolje\xc4\x87a konstruirana je ve\xc4\x87ina osnovnih alatnih strojeva. Krajem 19. stolje\xc4\x87a alatni su strojevi postali temelj za masovnu proizvodnju i za razvoj industrijskog dru\xc5\xa1tva. Tijekom 20. stolje\xc4\x87a uvedena su mnoga pobolj\xc5\xa1anja, osobito glede ve\xc4\x87e proizvodnosti i to\xc4\x8dnosti obrade te u elektroni\xc4\x8dkom upravljanju i automatizaciji proizvodnje. Razvijaju se razli\xc4\x8dite vrste novih postupaka obrade temeljenih na elektrokemijskim i ultrazvu\xc4\x8dnim osnovama. Posebno je va\xc5\xbean razvoj visokobrzinske obrade i visokodinami\xc4\x8dkih CNC alatnih strojeva, kojima se vrijeme obrade mo\xc5\xbee smanjiti 5 do 10 puta. _NEWLINE_Alatni stroj je stroj na kojem \xc4\x8dovjek u proizvodnom procesu upravlja alatom. Osnovni zadatak alatnih strojeva je zamjena ljudskog rada uz pove\xc4\x87anje to\xc4\x8dnosti, produktivnosti, ekonomi\xc4\x8dnosti i drugog. Strojna obrada odvajanjem \xc4\x8destica se obavlja na alatnom stroju s unaprijed odre\xc4\x91enim alatima, kako bi se u \xc5\xa1to kra\xc4\x87em vremenu dobio proizvod zadovoljavaju\xc4\x87e kvalitete. Dana\xc5\xa1nja proizvodnja je nezamisliva bez alatnih strojeva. Ru\xc4\x8dna obrada i kori\xc5\xa1tenje ru\xc4\x8dnih alata je skupo i presporo, te je u serijskoj ili masovnoj proizvodnji nemogu\xc4\x87e proizvoditi bez pomo\xc4\x87i alatnih strojeva. Prednosti alatnih strojeva su: zamjena fizi\xc4\x8dkog rada radnika, smanjenje broja radnika, bolja iskoristivost alatnog stroja, smanjenje vremena rada, pove\xc4\x87anje proizvodnosti, smanjenje tro\xc5\xa1kova izrade, pove\xc4\x87ana ekonomi\xc4\x8dnost.\n_START_SECTION_\nPogonski dio\n_START_PARAGRAPH_\nPogonski dio se mijenjao s napretkom tehnike kroz stolje\xc4\x87a. Po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od pogona snagom \xc5\xbeivotinja, vode, vjetra, zatim u industrijskoj revoluciji upotrebom parnog stroja, te do Nikole Tesle koji nam je dao trofazni elektromotor, koji je i danas osnovni pokreta\xc4\x8d svih alatnih strojeva. Elektromotor je elektri\xc4\x8dni stroj koji pretvara elektri\xc4\x8dnu energiju u mehani\xc4\x8dki rad. Trofazni kavezni asinkroni elektromotor se naglo razvijao i upotreba se \xc5\xa1iri cijelim svijetom. Iako se nekad nije moglo precizno upravljati brojem okretaja, razvoj elektronike danas uvelike omogu\xc4\x87uje regulaciju pokretanja, regulaciju broja okretaja i regulaciju momenta trofaznog kaveznog asinkronih elektromotora.\n_START_SECTION_\nPrijenos snage, momenta i sile\n_START_PARAGRAPH_\nPrijenos snage, momenta i sile se mijenjao s promjenama pogonskih strojeva i pove\xc4\x87anjem snage motora, ovisno o potrebnoj pretvorbi mehani\xc4\x8dkog rada napretkom tehnike kroz stolje\xc4\x87a. Prigoni su prijenosnici momenta i snage, a mogu biti reduktori (smanjuju broj okretaja, ali pove\xc4\x87avaju snagu) ili multiplikatori. Dijele se prema na\xc4\x8dinu gibanja pogonjenog elementa na rotacijske i translacijske (pravolinijske) prigone. Mogu se podijeliti prema na\xc4\x8dinu rada na elektri\xc4\x8dne, mehani\xc4\x8dke i hidrauli\xc4\x8dke. Prema prijenosnom omjeru dijele se na prigone sa stalnim ili promjenjivim prijenosnim omjerom.\n_START_SECTION_\nIzvr\xc5\xa1ni ili radni dio\n_START_PARAGRAPH_\nIzvr\xc5\xa1ni ili radni dio su razli\xc4\x8diti alati i naprave. Alati su sredstva u direktnom dodiru s predmetom koji se obra\xc4\x91uje, koji ga preoblikuju ili mijenjaju dimenzije ili svojstva. Naprave su pomo\xc4\x87na sredstva koja se koriste u tijeku proizvodnje, ali direktno ne obra\xc4\x91uju predmet, ve\xc4\x87 sudjeluju kao samostalni ure\xc4\x91aji ili dijelovi alatnog stroja.\n_START_SECTION_\nUpravlja\xc4\x8dki dio\n_START_PARAGRAPH_\nUpravlja\xc4\x8dki dio alatnog stroja slu\xc5\xbei za upravljanje gibanjima alata i obratka, te odabiranje parametara obrade.\n_START_SECTION_\nStrojna obrada\n_START_PARAGRAPH_\nRelativna razlika izme\xc4\x91u brzine gibanja o\xc5\xa1trice reznog alata i obratka (glavno gibanje) naziva se brzinom rezanja, a relativna brzina napredovanja alata u neobra\xc4\x91eni dio obratka (pomo\xc4\x87no gibanje ili posmak) naziva se posmi\xc4\x8dnom brzinom. Prilikom rezanja razvija se toplina i pove\xc4\x87ava se temperatura pa radi pobolj\xc5\xa1anja trajnosti alata i proizvodnosti valja provoditi hla\xc4\x91enje. To nije u tolikoj mjeri potrebno jedino prilikom visokobrzinske obrade, gdje se toplina odvodi s odvojenim \xc4\x8desticama, a alat i obradak ostaju relativno hladni._NEWLINE_U klasi\xc4\x8dnom procesu obrade dr\xc5\xbealo se da alat treba biti mnogo tvr\xc4\x91i od obratka. Suvremeni su materijali vrlo tvrdi, posebno u zrakoplovnoj industriji (na primjer visokolegirani \xc4\x8delici i slitine na bazi nikla) pa su se zbog toga razvili alternativni, nekonvencionalni na\xc4\x8dini obrade: elektronskim mlazom, mlazom iona inertnoga plina, elektri\xc4\x8dnom iskrom visoke frekvencije, galvanskim otapanjem, laserom, plazmom, ultrazvukom, vodenim mlazom i kemijskim otapanjem. Tako se, na primjer, u obradi mlazom elektrona ili iona na obradak usmjeruju visokoenergetski elektroni ili ioni plemenitog plina (argon), u elektrokemijskoj obradi i obradi elektri\xc4\x8dnim izbijanjem elektri\xc4\x8dni naboj pospje\xc5\xa1uje otapanje obratka prolaze\xc4\x87i teku\xc4\x87im sredstvom kroz uski otvor, u ultrazvu\xc4\x8dnoj obradbi vibriraju\xc4\x87e teku\xc4\x87e abrazivno sredstvo odvaja \xc4\x8destice s obratka, i tako dalje.\n_START_SECTION_\nPodjela alatnih strojeva\n_START_PARAGRAPH_\nAlatni strojevi se mogu podijeliti na alatne strojeve za obradu bez odvajanja \xc4\x8destica i alatne strojeve za obradu odvajanjem \xc4\x8destica. Alatni strojevi oblikuju obratke na vi\xc5\xa1e na\xc4\x8dina: odvajanjem \xc4\x8destica, deformacijom, odrezivanjem, primjenom elektriciteta i ultrazvuka ili razli\xc4\x8ditim kemijskim postupcima. Alatni strojevi koji oblikuju odvajanjem \xc4\x8destica uz kru\xc5\xbeno glavno gibanje jesu tokarilice, glodalice, bu\xc5\xa1ilice i brusilice, te kru\xc5\xbene i krunske strojne pile, uz ravnocrtno glavno gibanje blanjalice i strojne vrp\xc4\x8daste pile, a deformacijom i odrezivanjem pre\xc5\xa1e i strojne \xc5\xa1kare. Suvremeni alatni strojevi mogu proizvesti obratke s to\xc4\x8dno\xc5\xa1\xc4\x87u \xc2\xb1 0,002 5 mm, a posebni strojevi i \xc2\xb1 0,000 05 mm.\n_START_SECTION_\nAlatni strojevi za obradu bez odvajanja \xc4\x8destica\n_START_PARAGRAPH_\nAlatni strojevi za obradu bez odvajanja \xc4\x8destica se mogu podijeliti na alatne strojeve za plasti\xc4\x8dno oblikovanje (kovanje: batovi i pre\xc5\xa1e, duboko vu\xc4\x8denje, savijanje: savijanje limova i savijanje cijevi, provla\xc4\x8denje, valjanje, hladno oblikovanje, ispre\xc5\xa1avanje ili ekstruzija), alatne strojeve za lijevanje (kalupljenje, pe\xc4\x87i, \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enje odljevaka), alatne strojeve za spajanje (zavarivanje, tvrdo i meko lemljenje, lijepljenje) i alatne strojeve za obradu promjenom strukture (pe\xc4\x87i i kupke).\n_START_SECTION_\nKova\xc4\x8dki strojevi\n_START_PARAGRAPH_\nKova\xc4\x8dki strojevi su alatni strojevi za obradu preoblikovanjem sirovca, te promjenom dimenzija. Volumen sirovca je konstantan, to jest ne mijenja se po zavr\xc5\xa1etku obrade. S obzirom na konstrukciju i na\xc4\x8din rada dijele se na: batove i pre\xc5\xa1e. Otkivak kao gotov proizvod na batu ili otpresak kao gotov proizvod na pre\xc5\xa1i, se razlikuju po postupku nastajanja. Neki materijali ne podnose nagle promjene oblika (udarce na batovima), te ih je potrebno postepeno preoblikovati (na pre\xc5\xa1ama). Zato su konstruktivna rje\xc5\xa1enja alatnih strojeva prilago\xc4\x91ena materijalu proizvoda: batovima koji otkivak obra\xc4\x91uju udarcima, odnosno pre\xc5\xa1ama koje postepeno preoblikuju otpresak pove\xc4\x87avanjem pritiska, te ga zadr\xc5\xbeavaju konstantnim odre\xc4\x91eno vrijeme.\n_START_SECTION_\nAlatni strojevi za duboko vu\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nDuboko vu\xc4\x8denje metala je postupak u kojem se obradak (platina ili rondela), naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e u hladnom stanju, provla\xc4\x8di kroz jednu ili vi\xc5\xa1e matrica u novi \xc5\xbeeljeni oblik kori\xc5\xa1tenjem specijalnih alata. Duboko vu\xc4\x8dene proizvode karakterizira dubina proizvoda, koja je ve\xc4\x87a od polovice promjera rondele. Proizvodi mogu imati razli\xc4\x8dite popre\xc4\x8dne presjeke s ravnim, konusnim (sto\xc5\xbeastim) ili zakrivljenim stjenkama, ali naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i oblici su cilindri\xc4\x8dne (valjkaste) ili pravokutne geometrije. Duboko vu\xc4\x8denje upotrebljava rastezljive metale kao \xc5\xa1to su aluminij, mjed, bakar i meki \xc4\x8delici u proizvodnji auto dijelova, limenog posu\xc4\x91a i ambala\xc5\xbee, municije itd.\n_START_SECTION_\nAlatni strojevi za savijanje limova i cijevi\n_START_PARAGRAPH_\nSavijanje limova je postupak obrade metala bez skidanja strugotine kod kojeg se u popre\xc4\x8dnom presjeku unutra\xc5\xa1nji dio skra\xc4\x87uje i optere\xc4\x87en je na tlak, dok se vanjski dio produljuje i optere\xc4\x87en je na vlak. Savijanje lima se dijeli na: kru\xc5\xbeno savijanje, savijanje pod kutom (o\xc5\xa1trokutno savijanje) i profilno savijanje._NEWLINE_Savijanje cijevi je postupak obrade metala bez skidanja strugotine kod kojeg se ravna cijev savija za neki kut. Pri savijanju cijevi pola cijevi u popre\xc4\x8dnom presjeku (unutra\xc5\xa1nji dio) se skra\xc4\x87uje i optere\xc4\x87en je na tlak, dok se druga polovica cijevi u presjeku (vanjski dio) produljuje i optere\xc4\x87ena je na vlak. Ta naprezanja dovode do deformacija presjeka, smanjenja ili \xc4\x8dak do potpunog zatvaranja presjeka. Alatni strojevi za savijanje cijevi moraju odr\xc5\xbeati nakon savijanja konstantni presjek cijevi. Po konstrukciji se dijele na: savija\xc4\x8dice za rotacijsko savijanje, tla\xc4\x8dne savija\xc4\x8dice, savija\xc4\x8dice za savijanje \xc5\xbeigom, savija\xc4\x8dice s tri valjka.\n_START_SECTION_\nAlatni strojevi za hladno oblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPostupcima hladnog oblikovanja proizvodi se sitna metalna roba masovne potro\xc5\xa1nje. To su razli\xc4\x8diti vijci, svornjaci, matice, dijelovi aparata i instrumenata, metalni novac, medalje.  Svojstvo svih proizvodnih postupaka hladnim oblikovanjem je pove\xc4\x87ana tvrdo\xc4\x87a i \xc4\x8dvrsto\xc4\x87a deformiranog materijala. Kako ovi postupci zahtjevaju velike tlakove, to utje\xc4\x8de na vijek trajanja alata i cijenu. Postupci hladnog oblikovanja su: hladno sabijanje, duboko utiskivanje, povr\xc5\xa1insko valjanje, utiskivanje navoja i ozubljivanje, pe\xc4\x8datiranje.\n_START_SECTION_\nIzvla\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nIzvla\xc4\x8denje je postupak obrade materijala bez skidanja \xc4\x8destica, koji se koristi u proizvodnji \xc5\xbeica, traka, cijevi, \xc5\xa1ipki. Postupak se koristi uglavnom za promjenu dimenzija (promjera i debljine stijenke), a rje\xc4\x91e za promjenu oblika. Izvla\xc4\x8denje se primjenjuje kada je potrebna gla\xc4\x91a povr\xc5\xa1ina i to\xc4\x8dnije dimenzije, ili kada je presjek vrlo mali ili tankih stijenki, te se druge metode na mogu primjenjivati (neekonomi\xc4\x8dno). Izvla\xc4\x8denje se provodi u hladnom stanju, te se samo be\xc5\xa1avne boce i \xc4\x8dahure izvla\xc4\x8de u toplom stanju. To je postupak u kojem metal prolazi kroz jednu ili vi\xc5\xa1e matrica. Pri izvla\xc4\x8denju mora se voditi ra\xc4\x8duna o: sili izvla\xc4\x8denja, optimalnom obliku izvla\xc4\x8denja, stupnju redukcije (smanjivanja), brzini izvla\xc4\x8denja i vrsti maziva. Hladno izvla\xc4\x8deni postupak daje proizvod dimenzijski izrazito precizan i pobolj\xc5\xa1ava \xc4\x8dvrsto\xc4\x87u. Koristi se za proizvodnju preciznih \xc4\x8deli\xc4\x8dnih, bakrenih i aluminijskih \xc5\xa1ipki, \xc5\xbeica i traka koje moraju zadovoljiti uske fizikalne i mehani\xc4\x8dke specifikacije.\n_START_SECTION_\nIspre\xc5\xa1avanje\n_START_PARAGRAPH_\nIspre\xc5\xa1avanje ili ekstruzija slu\xc5\xbei u proizvodnji raznovrsnih profila, \xc5\xa1ipki, traka, cijevi konstantnog presjeka, od lakih i obojenih metala, te mekih \xc4\x8delika (ispre\xc5\xa1avanjem se proizvode i plasti\xc4\x8dni i kerami\xc4\x8dki proizvodi, te proizvodi u prehrambenoj industriji). Najve\xc4\x87e prednosti su: mogu\xc4\x87nost priozvodnje profila najslo\xc5\xbeenijih oblika, te odli\xc4\x8dno stanje povr\xc5\xa1ine gotovog proizvoda. Gotovi proizvod mo\xc5\xbee biti: kontinuirani (teoretski beskona\xc4\x8dno dugi proizvod) ili  polukontinuirani (proizvodnja rezanih ili kra\xc4\x87ih predmeta). Proizvodi se koriste u gra\xc4\x91evinskoj industriji, industriji namje\xc5\xa1taja, ku\xc4\x87anskih ure\xc4\x91aja, industriji vozila, elektroindustriji. Povijest ispre\xc5\xa1avanja po\xc4\x8dinje od 1797., kada je Joseph Bramah patentirao prvi postupak ispre\xc5\xa1avanja za izradu cijevi. Ekstruzija mo\xc5\xbee biti hladna ili topla.\n_START_SECTION_\nTokarilice\n_START_PARAGRAPH_\nTokarilice su alatni strojevi za strojnu obradu odvajanjem \xc4\x8destica, pomo\xc4\x87u kojih se rezanjem obra\xc4\x91uju i izra\xc4\x91uju dijelovi rotacijskog oblika. Tokarilice se dijela: jednostavne tokarilice, univerzalne tokarilice, kopirne tokarilice, planske tokarilice, karusel tokarilice, revolverske tokarilice, CNC tokarilice. Tokarenje je postupak strojne obrade skidanjem \xc4\x8destica kojim se proizvode obratci rotacijskih povr\xc5\xa1ina (valjkasti proizvodi). Izvodi se na alatnim strojevima tokarilicama. Obradak obavlja glavno gibanje, dok alat obavlja posmi\xc4\x8dno, pripremno i dostavna gibanja.\n_START_SECTION_\nGlodalice\n_START_PARAGRAPH_\nGlodalice su alatni strojevi za strojnu obradu odvajanjem \xc4\x8destica pomo\xc4\x87u kojih se rezanjem obra\xc4\x91uju dijelovi prete\xc5\xbeno ravnog oblika (poravnavanja, utori, \xc5\xbeljebovi), te profili, navoji, zubi. Glavno gibanje je uvijek rotacijsko, dok je posmi\xc4\x8dno gibanje pravocrtnog ili kru\xc5\xbenog oblika i uvijek je okomito ili pod nekim kutom na os rotacije._NEWLINE_Glodanje je nakon tokarenja najva\xc5\xbeniji postupak obrade materijala skidanjem \xc4\x8destica. Tim postupkom mo\xc5\xbeemo obraditi ravne plohe, prizmati\xc4\x8dne \xc5\xbeljebove i utore, zup\xc4\x8danike, navoje, te uzdu\xc5\xbeno i prostorno profilirane povr\xc5\xa1ine. Glodanje je postupak obrade skidanjem \xc4\x8destica kod kojeg alat obavlja glavno gibanje. Posmi\xc4\x8dno gibanje je uvijek pod nekim kutom u odnosu na os rotacije alata i obavlja ga ili obradak ili alat. Obavlja se alatima s vi\xc5\xa1e jednakih o\xc5\xa1trica ili sa sastavljenim alatima. Sve o\xc5\xa1trice toga alata nisu istodobno u zahvatu. Zato je glodanje slo\xc5\xbeenija operacija od tokarenja ili bu\xc5\xa1enja zbog ve\xc4\x87eg broja o\xc5\xa1trica alata i zbog promjenjivog presjeka strugotine koju skida pojedini zub za vrijeme obrade. Zubi glodala dolaze jedan za drugim u zahvat s materijalom i za vrijeme zahvata jako se mijenja optere\xc4\x87enje zuba.\n_START_SECTION_\nStrojne bu\xc5\xa1ilice\n_START_PARAGRAPH_\nBu\xc5\xa1ilice su alatni strojevi kojima se pomo\xc4\x87u alata za bu\xc5\xa1enje izra\xc4\x91uju okrugle rupe. Dijele se na: stolne bu\xc5\xa1ilice, stolno stupne bu\xc5\xa1ilice, stupne bu\xc5\xa1ilice, redne bu\xc5\xa1ilice, revolverske bu\xc5\xa1ilice, vi\xc5\xa1evretene bu\xc5\xa1ilice, radijalne bu\xc5\xa1ilice, vodoravne  bu\xc5\xa1ilice, bu\xc5\xa1ilice glodalice, koordinatne bu\xc5\xa1ilice, bu\xc5\xa1ilice za duboko bu\xc5\xa1enje, bu\xc5\xa1ilice za urezivanja navoja.\n_START_SECTION_\nBlanjalice i dubilice\n_START_PARAGRAPH_\nBlanjanje je postupak obrade metala odvajanjem \xc4\x8destica kojim se obra\xc4\x91uju ravne povr\xc5\xa1ine (vodoravno, okomito ili koso), razli\xc4\x8diti prizmati\xc4\x8dni utori, kanali, vodilice. Alat za blanjanje je no\xc5\xbe odre\xc4\x91ene geometrije, dok re\xc5\xbee obavlja pravocrtno glavno gibanje. Povrat alata u po\xc4\x8detni polo\xc5\xbeaj je po istoj putanji. Nakon povratka slijedi posmak koji je okomit na glavno gibanje i kod kratkohodnih blanjalica ga obavlja radni stol (obradak). Dubina reza se odre\xc4\x91uje spu\xc5\xa1tanjem ili podizanjem no\xc5\xbea u dr\xc5\xbea\xc4\x8du alata. Osnovno svojstvo blanjanja je mala produktivnost, te se \xc4\x8desto zamjenjuje glodalicama. Blanjalice se dijele prama vrsti glavnog gibanja na kratkohodne blanjalice i dugohodne blanjalice._NEWLINE_Dubilice su posebne kratkohodne blanjalice kod kojih je glavno gibanje okomito. Obavlja ga alat. Posmak obavlja obradak. Posmak je naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e  rotacioni. Upotrebljavaju se kod posebnih vrsta obrada koje se blanjalicama ne mogu napraviti.\n_START_SECTION_\nProvla\xc4\x8dilice i izvla\xc4\x8dilice\n_START_PARAGRAPH_\nProvla\xc4\x8dilice su alatni strojevi za obradu odvajanjem \xc4\x8destica, koji rade bez posmi\xc4\x8dnih gibanja i obavljaju zavr\xc5\xa1nu finu obradu rupa. Izvla\xc4\x8dilice obra\xc4\x91uju vansku povr\xc5\xa1inu obratka. Provla\xc4\x8dilice i izvla\xc4\x8dilice mogu biti: okomite (kra\xc4\x87e) i  vodoravne (du\xc5\xbee). Prigoni na provla\xc4\x8dilicama (ili izvla\xc4\x8dilicama) moge biti: mehani\xc4\x8dki pogon (rje\xc4\x91e), mehanizam sa zup\xc4\x8dastom letvom, navojno vreteno i matica, hidrauli\xc4\x8dki pogon (naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i), dvoradni hidrauli\xc4\x8dki cilindar.\n_START_SECTION_\nStrojne pile\n_START_PARAGRAPH_\nPiljenje je postupak obrade odvajanjem \xc4\x8destica koji obi\xc4\x8dno slu\xc5\xbei za rezanje \xc5\xa1ipkastog materijala. Glavno gibanje izvodi alat, dok pomo\xc4\x87no (posmi\xc4\x8dno) gibanje obi\xc4\x8dno vr\xc5\xa1i alat, a mo\xc5\xbee i obradak. Alat je pila s vi\xc5\xa1e reznih o\xc5\xa1trica, od kojih je samo nekoliko istovremeno u zahvatu. Rezne se o\xc5\xa1trice nalaze na zubima pile. Oblik zubaca pile ovisi o materijalu koji se pili i o postupku piljenja. Odre\xc4\x91uje se i grubo\xc4\x87a pile, kojom se izra\xc5\xbeava broj zubaca na jedinicu duljine. \xc5\xa0to je manja debljina ili promjer obratka, to zubi trebaju biti sitniji, kako bi u zahvatu s obratkom bila barem 3 zuba.\n_START_SECTION_\nPoliranje\n_START_PARAGRAPH_\nPostoji nekoliko na\xc4\x8dina izvo\xc4\x91enja obrade poliranjem, od ru\xc4\x8dnog s krpama za poliranje, ru\xc4\x8dnog elektri\xc4\x8dnom prijenosnom polirkom s kolutom, ru\xc4\x8dnog na stacionarnoj polirki s kolutovima za poliranje, potpuno automatiziranog poliranja na alatnom stroju polirki, numeri\xc4\x8dki upravljanim NC polirkama, te robotima za poliranje.\n_START_SECTION_\nAlatni strojevi za lepanje\n_START_PARAGRAPH_\nStrojevi za lepanje prili\xc4\x8dno su jednostavni, a sastoje se iz rotiraju\xc4\x87eg stola na kojem se mogu nalaziti s tri ili \xc4\x8detiri podesiva prstena. Standardni strojevi imaju plo\xc4\x8de za lepanje promjera od 300 do 1 200 mm, a veliki strojevi imaju plo\xc4\x8de promjera i do 3 600\xc2\xa0mm. Elektromotori koji se upotrebljavaju u strojevima za lepanje imaju snagu od 0,75 do 15 kW._NEWLINE_Plo\xc4\x8da za lepanje naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e je napravljena iz visokokvalitetnog lijevanog \xc5\xbeeljeza. To je sivi lijev perlitne strukture tvrdo\xc4\x87e od 150 do 140 HB. No, koriste se i drugi materijali kao \xc5\xa1to su: bakar i njegove legure, meki \xc4\x8delik, kositar (bijeli metal), antimon i olovo. Plo\xc4\x8de za lepanje moraju biti idealno ravne. Obratci se dr\xc5\xbee u podesivim prstenima. Ovi prsteni rotiraju u istom smjeru kao i plo\xc4\x8da za lepanje. Rotacijom se izvr\xc5\xa1avaju dva zadatka: prvi je regulacija plo\xc4\x8de za lepanje na takav na\xc4\x8din da se raspore\xc4\x91uje tro\xc5\xa1enje, kako bi ona imala dugotrajnu upotrebu. Drugi zadatak rotacije je da ona dr\xc5\xbei obradak na mjestu. Brzina okretanja plo\xc4\x8de zavisi od operacije koju treba obaviti. Kod izrade kompliciranih obradaka koristi se brzina okretanja od 10 do 15 o/min, a kod poliranja i do 150 o/min._NEWLINE_Prilikom lepanja potreban je pritisak lepanja od 20 kPa. Ponekad je i vlastita te\xc5\xbeina obratka dovoljna. No, ako su obratci lagani postavljaju se te\xc5\xa1ke plo\xc4\x8de na reguliraju\xc4\x87e prstene. Kod velikih strojeva za lepanje koriste se pneumatska ili hidrauli\xc4\x8dna dizala za postavljanje i skidanje te\xc5\xa1kih plo\xc4\x8da. Plo\xc4\x8da za lepanje mora biti mek\xc5\xa1a ili u krajnjem slu\xc4\x8daju isto toliko tvrda kao i obradak, kako abrazivna zrna se ne bi zabadala u obradak i degradirala njegovu obradu. Zavisno o operaciji poliranje za ciklus lepanja potrebno je od 1 do 20 minuta. Vrijeme obrade zavisi od veli\xc4\x8dine dodatka za obradu, vrste abrazivnog zrna i tra\xc5\xbeene kvalitete obrade.\n_START_SECTION_\nAlatni strojevi za honanje\n_START_PARAGRAPH_\nHonanje ili vla\xc4\x8dno gla\xc4\x8danje je sli\xc4\x8dno unutarnjem bru\xc5\xa1enju. Alat je izra\xc4\x91en od istog materijala, ali sitnije je zrnatosti. Kod bru\xc5\xa1enja je samo dio alata u zahvatu, dok je kod honanja alat istovremeno u zahvatu sa svim kamenima za honanje. Brzina honanja je manja od brzine bru\xc5\xa1enja, dok su posmaci honanja puno ve\xc4\x87i od posmaka kod bru\xc5\xa1enja. Zbog male brzine honanja ne razvija se toplina pri obradi i nije potrebno nikakvo specijalno hla\xc4\x91enje  \xe2\x80\x93 obradak je hladan (kod nekih materijala je ipak potrebno malo hla\xc4\x91enja, npr. honanje \xc4\x8delika ili sivog lijeva hladi se petrolejom ili smjesom petroleja i lakog mineralnog ulja)._NEWLINE_Glava za honanje ima tri ili vi\xc5\xa1e kamena za honanje, koji se potiskuju istom silom na obra\xc4\x91ivanu povr\xc5\xa1inu. Honanjem se proizvode kvaliteta hrapavosti povr\xc5\xa1ine u klasama N1 do N4. Dodatak za obradu kre\xc4\x87e se od 0,05 do 0,5\xc2\xa0mm. Standardni unutarnji promjeri koji se mogu honati su od 1,5 do 150\xc2\xa0mm. Duljina posmaka kre\xc4\x87e se od 10 do 200\xc2\xa0mm na manjim strojevima, dok ve\xc4\x87i imaju du\xc5\xbeinu obrade do 600\xc2\xa0mm. Specijalni strojevi mogu honati i promjere preko 1200\xc2\xa0mm, s du\xc5\xbeinom hoda do 3500\xc2\xa0mm. Honanje se odre\xc4\x91uje prema vrsti abraziva, granulaciji abraziva, tvrdo\xc4\x87i kamena za honanje, strukturi i vrsti veziva, vrsti honanja (grubo ili fino), te podru\xc4\x8dju kori\xc5\xa1tenja.\n_START_SECTION_\nAlatni strojevi za superfini\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nAlatni strojevi za superfini\xc5\xa1 se nazivaju titraju\xc4\x87e gla\xc4\x8dalice i to su ure\xc4\x91aji s pomo\xc4\x87u kojih se mogu na vanjskim cilindri\xc4\x8dnim plohama radnog komada posti\xc4\x87i najkvalitetnije fino\xc4\x87e obra\xc4\x91ene povr\xc5\xa1ine. Razlika izme\xc4\x91u titraju\xc4\x87eg i vla\xc4\x8dnog gla\xc4\x8danja (honanje) je u finijem zrnu brusnog tijela, uz ispiranje odre\xc4\x91enom mje\xc5\xa1avinom mineralnog ulja i petroleja. Osim toga se glavnom reznom kretanju, tj. okretanju radnog komada, i posmi\xc4\x8dnom uzdu\xc5\xbenom kretanju profiliranog prizmati\xc4\x8dnog brusnog tijela, doda osciliraju\xc4\x87e (titraju\xc4\x87e) brzo kretanje brusnog tijela u uzdu\xc5\xbenom smjeru, tj. u smjeru uzdu\xc5\xbenog pomaka. To titraju\xc4\x87e kretanje brusnog tijela, elasti\xc4\x8dno pritisnutog na cilindri\xc4\x8dnu povr\xc5\xa1inu radnog komada, znatno povisuje u\xc4\x8dinak gla\xc4\x8danja. Titraju\xc4\x87e gla\xc4\x8danje profinjuje obra\xc4\x91enu povr\xc5\xa1inu, ali nema utjecaja na geometrijski oblik.\n_START_SECTION_\nAutomatizacija alatnih strojeva\n_START_PARAGRAPH_\nAutomatizacija alatnih strojeva zapo\xc4\x8dela je vrlo rano, i to uglavnom u upravljanju brzinom rezanja, posmakom i izmjenjivanjem razli\xc4\x8ditih vrsta alata. U po\xc4\x8detku su rje\xc5\xa1enja bila mehani\xc4\x8dka, ali nakon 1950., osobito od 1960., razvijali su se takozvani NC alatni strojevi (eng. Numerical Control), to jest numeri\xc4\x8dki upravljani strojevi, dakle upravljani bu\xc5\xa1enim vrpcama, karticama ili magnetskim vrpcama, koje prema utvr\xc4\x91enom kodu aktiviraju sustav releja i servomehanizama, tako da su pojedini dijelovi procesa automatizirani. Me\xc4\x91utim, ti su strojevi bili slabije fleksibilnosti. Od 1970. u upravljanju alatnim strojevima upotrebljavaju se minira\xc4\x8dunala ili mikrora\xc4\x8dunala. To su takozvani CNC alatni strojevi (engl. Computer Numerical Control). Ti se strojevi mogu vrlo lako prilagoditi za razli\xc4\x8dite radnje jednostavnijom promjenom programa. Upravlja\xc4\x8dki je dio jednostavniji, jeftiniji, odr\xc5\xbeavanje je lak\xc5\xa1e pa je izradak to\xc4\x8dniji i ekonomski isplativiji. Sustav DNC (engl. Direct Numerical Control) obuhva\xc4\x87a nekoliko spregnutih alatnih strojeva CNC, vo\xc4\x91enih ve\xc4\x87im sredi\xc5\xa1njim ra\xc4\x8dunalom. Suvremeni alatni strojevi CNC imaju adaptivno upravljanje (povratnu spregu), kojim se \xc5\xa1tite stroj i alat od mogu\xc4\x87eg o\xc5\xa1te\xc4\x87enja i posti\xc5\xbee ve\xc4\x87a proizvodnost. Tako se, na primjer, zakretni moment glavne osovine posebnim servoure\xc4\x91ajem odr\xc5\xbeava unutar zadanih parametara._NEWLINE_Daljnjim razvojem automatizacije alatnih strojeva nastaju takozvani obradni centri, obi\xc4\x8dno glodalice s automatskom zamjenom alata i obradaka te s nekoliko osi upravljanja. Na taj se na\xc4\x8din obradak mo\xc5\xbee obraditi bez premje\xc5\xa1tanja na drugi alatni stroj. Fleksibilni proizvodni sustav (engl. Flexible Manufacturing System', FMS) sastoji se od vi\xc5\xa1e proizvodnih jedinica, a povezan je s ure\xc4\x91ajem za automatsko rukovanje materijalom preko sredi\xc5\xa1njega ra\xc4\x8dunala. Osnovna mu je zna\xc4\x8dajka \xc5\xa1to promjena vrste izratka ne zahtijeva zaustavljanje proizvodnje, koja je jeftina i pri izradbi vrlo malih koli\xc4\x8dina proizvoda. U suvremenome pristupu alatnim strojevima CNC ujedinjuju se funkcije konstrukcije i proizvodnje. To je takozvana koncepcija CAD/CAM (engl. Computer Aided Design/Computer Aided Manufacture) ili proizvodnja s pomo\xc4\x87u ra\xc4\x8dunala, u kojoj se ve\xc4\x87 prilikom konstruiranja analizira i proizvodnja, pa se odmah izra\xc4\x91uje i program obrade na CNC stroju. Ra\xc4\x8dunalno povezivanje svih funkcija proizvodnje (engl. Computer Integrated Manufacturing, CIM) omogu\xc4\x87it \xc4\x87e razvoj automatizirane tvornice.\n_START_SECTION_\nProizvodnja alatnih strojeva u Hrvatskoj\n_START_PARAGRAPH_\nHrvatska ima dugogodi\xc5\xa1nju tradiciju u gradnji alatnih strojeva. Prva tvornica alatnih strojeva osnovana je u Zagrebu 1922. godine kao Metalska radionica Bra\xc4\x87a \xc5\xa0ev\xc4\x8dik. U toj su tvornici 1936. izra\xc4\x91eni prvi alatni strojevi, a 1937. zapo\xc4\x8deta je serijska proizvodnja tokarilica. Nakon Drugog svjetskog rata stru\xc4\x8dnjaci i radnici te tvornice prelaze u novoosnovanu tvornicu alatnih strojeva Prvomajska, koja je ubrzo postala najve\xc4\x87om takvom tvornicom u regiji. U skladu sa svjetskim razvojem strojeva, Prvomajska je 1963. proizvela prvi programirani stroj, a 1969. prvi NC stroj; godine 1982. u toj je tvornici razvijena prva vlastita upravlja\xc4\x8dka naprava, a 1986. i prvi NC laserski stroj za rezanje lima i tokarski obradni centar s robotom. Tijekom 1970-ih proizvodnja se iz Zagreba \xc5\xa1irila u Ra\xc5\xa1u, Ivanec, Split. Usporedno s time, razvijala se i proizvodnja alatnih strojeva u Zadru, gdje je 1961. iz tvornice \xc5\xa1iva\xc4\x87ih strojeva Bagat osnovana tvornica specijalnih strojeva SAS-Zadar. U posljednja tri desetlje\xc4\x87a proizvodnja je alatnih strojeva u Hrvatskoj u stagnaciji."