b'\n_START_ARTICLE_\nKonzervacija papira\n_START_SECTION_\nPovijest papira i njegov razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPapir kao podloga za pisanje, u dana\xc5\xa1njem obliku, pojavio se u Kini oko 105._NEWLINE_godine. Do tada, u Kini se pisalo na svili._NEWLINE_Papir se izradivao ru\xc4\x8dno od bambusove trske, ri\xc5\xbeine slame, lika, konoplje,_NEWLINE_starih ribarskih mre\xc5\xbea, uop\xc4\x87e, od sirovina koje u osnovi imaju vlaknastu strukturu. Spomenuti materijali usitnjavali su se tucanjem u kamenim posudama ili mljeli s ciljem da se dobiju udrobljena sitna vlakna. Udrobljena vlakna stavljala su se u posudu, prelila vapnenom vodom i kuhala. Kuhanjem dobijena ka\xc5\xa1asta masa nalijevala se na sito, ciju su mre\xc5\xbeicu cinila vlakna od svilenih niti ili tankih \xc5\xa1tapica izrezanih od stabljika bambusa. Potresanjem sita dolazilo je do isprepletanja vlakanaca a suvi\xc5\xa1na voda cijedila se kroz sito u podmetnutu posudu sa ka\xc5\xa1astom masom. Ovim postupkom dobio se vla\xc5\xbean list "papira" vrlo slican dana\xc5\xa1njoj mokroj buga\xc4\x8dici. Vla\xc5\xbean list formiran na situ pa\xc5\xbeljivo se odvojio od sita i stavljao na su\xc5\xa1enje. Odvajanje vode iz lista obavljalo se polaganjem mokrog lista na ravnu povr\xc5\xa1inu (daska, kamen,_NEWLINE_glinena ploca) i isparavanjem vode na suncu._NEWLINE_Osu\xc5\xa1eni list papira uranjao se zatim u ljepljivu masu dobivenu kuhanjem ri\xc5\xbee_NEWLINE_(\xc5\xa1krob) i ponovno se su\xc5\xa1io. Osu\xc5\xa1eni listovi poslije faze lijepljenja i su\xc5\xa1enja slagali su se u kupove, pre\xc5\xa1ali u drvenim pre\xc5\xa1ama a zatim su se pojedinacni listovi peglali na mramornoj ploci pomocu slonove kosti ili glatkog kamena. Na ovako izra\xc4\x91en papir moglo se sasvim dobro pisati tu\xc5\xa1em ili tintom biljnog,_NEWLINE_odnosno mineralnog porijekla. Kinezi su papir rezali u odredeni format. Gotovo identicno i danas se rucno proizvodi papir koji se upotrebljava za specijalne tiskanice i reprodukciju umjetni\xc4\x8dkih djela._NEWLINE_Dugo godina je proizvodnja papira u Kini bila strogo \xc4\x8duvana tajna. Tek 500 godina kasnije papir se poceo proizvoditi u Koreji, i ne\xc5\xa1to kasnije, u Japanu._NEWLINE_Oko 750. godine Arapi su poceli proizvodnju papira iz krpa koje su mljeli u kamenim mlinovima i tako dobijali potrebna vlakanca. Daljnji postupak bio je isti kao u Kini. No, Arapi su upotrebljavali sita sa mre\xc5\xbeicom ispletenom iz metalnih niti, a kao ljepilo koristili su \xc5\xa1krob dobiven iz prosijanog p\xc5\xa1eni\xc4\x8dnog_NEWLINE_bra\xc5\xa1na. Arapi su prvi poceli bojiti i izrezivati papir u vi\xc5\xa1e odredenih formata._NEWLINE_U Europi papir se po\xc4\x8deo proizvoditi znatno kasnije, tek oko 1100 - tih godina._NEWLINE_Najme, u to vrijeme javile su se prve radionice za ru\xc4\x8dnu izradu papira, i to na_NEWLINE_Siciliji i u Valenciji, \xc5\xa0panjolska. U Francuskoj u 14-om stolje\xc4\x87u Talijani osnivaju prve radionice. U Njema\xc4\x8dkoj poznata je radionica iz 1390. godine._NEWLINE_Izumom tiskarskog stroja zapo\xc4\x8dinje era modernog tiskarstva koja uzrokuje znatno pove\xc4\x8danje potro\xc5\xa1nje papira._NEWLINE_Po\xc4\x8dinje se polako razvijati manufaktura|manufakturna proizvodnja papira, a kao sirovine koriste se pamuk, lan, konoplja i stare krpe. No, osje\xc4\x87a se stalni nedostatak papira zbog sve vece potro\xc5\xa1nje i manjka osnovnih sirovina, krpa..._NEWLINE_Francuz Luis Rober 1799. godine uvodi u proizvodnju prvi parni stroj pomo\xc4\x87u kojeg se mogla proizvoditi beskona\xc4\x8dna papirna traka uz primjenu beskona\xc4\x8dnog sita iz krpa kao osnovne sirovine, a nje je bilo nedovoljno da se zadovolje sve ve\xc4\x87e potrebe za papirom. Nijemac Keller bru\xc5\xa1enjem drveta dobio je drvena vlakna koja su, pomije\xc5\xa1ana s krpama, davala sasvim dobru osnovnu sirovinu za izradu papira._NEWLINE_Na ovaj na\xc4\x8din se zapravo dobila drvenja\xc4\x87a kao osnovna sirovina za izradu papira koja se i danas koristi za izradu novine|novinskih papira._NEWLINE_Godine 1870. pojavljuju se nove sirovine za izradu papira: bijeljena celuloza iz slame i natronska celuloza iz drva \xc4\x8detinja\xc4\x8da. Godine 1884. po\xc4\x8dinje proizvodnja sulfitne celuloze iz \xc4\x8detinja\xc4\x8da. No, pravi tehnolo\xc5\xa1ki napredak za masovnu industrijsku proizvodnju papira, i upotreba drveta kao baze za osnovnu sirovinu, po\xc4\x8deo je tek u prvoj polovici dvadesetog stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nKonzervacija  papira u  Hrvatskoj\n_START_PARAGRAPH_\nU Hrvatskoj vode\xc4\x87u ulogu u konzervaciji papirnatih predmeta ima laboratorij za konzervaciju papira pri hrvatskoj Nacionalnoj i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1noj knji\xc5\xbenici, te 1954. godine utemeljen laboratorij Hrvatskog dr\xc5\xbeavnog arhiva u Zagrebu._NEWLINE_U sklopu Hrvatskog restauratorskog zavoda, od 1998. djeluju dva specijalizirana odsjeka za restauriranje umjetnina na papiru, pergameni i ko\xc5\xbei, u Zagrebu - Odsjek za papir i ko\xc5\xbeu te u Dubrovniku - Odsjek za papir.\n_START_SECTION_\nPreventivna  za\xc5\xa1tita predmeta  od  papira\n_START_PARAGRAPH_\nPredmete \xc4\x8duvati na temperaturi od oko 15 - 20 C,45 - 55\xc2\xa0% relativne vla\xc5\xbenosti zraka, te do 50 lx razine rasvjete. Ultraljubi\xc4\x8dasto zra\xc4\x8denje svesti na minimum. Obavezno kontrolirati stanje zraka u \xc4\x8duvaonicama(kemijsko i mikrobiolo\xc5\xa1ko zaga\xc4\x91enje)!Obavezno \xc5\xa1to \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e kontrolirati eventualnu prisutnost \xc5\xa1tetnika!Direktan dodir sa objektima svesti na minimum!Posebno vrijedne predmete \xc4\x8duvati u prostorima ili ambala\xc5\xbei sa modificiranom atmosferom!_NEWLINE_Ambala\xc5\xbea mora obavezno biti od bezkiselinskog ili puferiranog materijala!U \xc4\x8duvaonici izbjegavati police od drveta ili \xc5\xa1perplo\xc4\x8de te iverice!Sve spomenute mjere primjenjivati i kod izlaganja predmeta!\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kolovanje  konzervatora papira i knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nKod nas je \xc5\xa1kolovanje za konzervatora restauratora papira mogu\xc4\x87e samo na studiju konzervacije restauracije Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Dubrovniku. Nastavu vode talijanski stru\xc4\x8dnjaci, uz obaveznu praksu u Italiji.'