b'\n_START_ARTICLE_\nHrvatska Kostajnica\n_START_SECTION_\nGradska naselja\n_START_PARAGRAPH_\nGrad se sastoji od 7 naselja, to su: \xc4\x8cukur, Hrvatska Kostajnica, Panjani, Rausovac, Rosulje, Seli\xc5\xa1te Kostajni\xc4\x8dko i Utolica.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nHrvatska Kostajnica je grad na Banovini (Sisa\xc4\x8dko-moslava\xc4\x8dka \xc5\xbeupanija). Smje\xc5\xa1ten je u sredi\xc5\xa1njem djelu hrvatskog Pounja, podno Zrinske gore. Grad je nastao na oto\xc4\x8di\xc4\x87u usred rijeke Une, a glavnina naselja pru\xc5\xbea se uz lijevu obalu rijeke. Ime potje\xc4\x8de od rije\xc4\x8di "kostanj", \xc5\xa1to je jedna od starijih varijanti hrvatske rije\xc4\x8di "kesten"._NEWLINE_Kroz Hrvatsku Kostajnicu prolaze va\xc5\xbeni prometni smjerovi (cestovni i \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dki) prvenstveno dolinom rijeke Une prema jugu.\n_START_SECTION_\nPopis stanovni\xc5\xa1tva 1910. godine\n_START_PARAGRAPH_\nPrema popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 1910. godine tada Kostajnica je imala 2.090 stanovnika, od \xc4\x8dega 1629 Hrvata, 363 Srbina, 31 Nijemca, 18 Ma\xc4\x91ara, 5 Slovaka i 34 ostalih. Prema vjeroispovjesti katolika je bilo 1689, a pravoslavaca 364.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNajstariji pisani dokumenti koji govore o Kostajnici i njenoj okolici su isprave koje knezovima Vodi\xc4\x8dkim (1200.) kasnije knezovi Baboni\xc4\x87i - Blagajski pi\xc5\xa1u ugarsko-hrvatski kraljevi. Knezovi Vodi\xc4\x8dki tijekom 13. stolje\xc4\x87a pro\xc5\xa1iruju svoje posjede na podru\xc4\x8dje izme\xc4\x91u Une, \xc5\xbdirovca, Zrinske gore te Hrvatske Kostajnice. Godine 1218. godine Andrija II. potvr\xc4\x91uje knezovima Baboni\xc4\x87ima prava i posjede u Pounju._NEWLINE_Prvi put u povijesti Kostajnica se spominje 1240. godine, u ispravi me\xc5\xa1tra templarskog reda u Dubici, a kojom se potvr\xc4\x91uje kupovina neke zemlje u dubi\xc4\x8dkom kotaru. Opisuju\xc4\x87i zemlju, isprava govori da njena me\xc4\x91a "... dolazi do puta koji iz Kostajnice vodi u Dubicu..."_NEWLINE_U ispravi hrvatsko-ugarskog kralja Bele IV. od 4. srpnja 1258. godine ponovno se spominje Kostajnica u sporu oko zemlje. Isprava rje\xc5\xa1ava spor koji je nastao zbog zemlje koja se zove Kostajnica, a spor je nastao zato \xc5\xa1to neki podlo\xc5\xbenici dubi\xc4\x8dkog kastruma tvrde, da je kostajni\xc4\x8dki gra\xc4\x91anin Hutinka zaposjeo tu zemlju Kostajnicu silom, po smrti kralja Kolomana. Hutinka tvrdi obratno, da je tu zemlju u\xc5\xbeivao ve\xc4\x87 za kraljeva \xc5\xbeivota i sve do sada u miru. Kralj povjerava rje\xc5\xa1avanje problema zagreba\xc4\x8dkom Kaptolu, a njihov \xc4\x8dovjek ispitav\xc5\xa1i slu\xc4\x8daj na licu mjesta, rje\xc5\xa1ava ga tako da je Hutinka vratio sam dio te zemlje Dubi\xc4\x8danima. Izme\xc4\x91u njihovih posjeda odre\xc4\x91ene su me\xc4\x91e._NEWLINE_Isprava hrvatsko-ugarskog kralja Stjepana iz 1272. godine potvr\xc4\x91uje ispravu kralja Bele IV. iz 1258. godine \xc5\xa1to su tra\xc5\xbeili Hutinkini sinovi, plemi\xc4\x87i Marin, Petar i Ivan._NEWLINE_Ban Ivan, 11. travnja 1324. godine Dioniziju Kostajni\xc4\x8dkom daje neki posjed Grdjen, a isprava Dionizija naziva magistrom (visoki kraljevski slu\xc5\xbebenik). On je "sin Petra kostajni\xc4\x8dkog" ili od Kostajnice, o\xc4\x8dito sin Petra, kojeg spominje isprava iz 1272. godine, sina Hutinkova._NEWLINE_Ponovni spor oko zemlje doga\xc4\x91a se 1351. kojeg rje\xc5\xa1avaju svjetovna i duhovna vlast u Dubici. Spor je nastao zato \xc5\xa1to su Benko i Matija sa svojim ljudima i ro\xc4\x91acima magistra Ivana, sina Dionizija Kostajni\xc4\x8dkog, nanijeli nekim dubi\xc4\x8dkim gra\xc4\x91anima dosta veliku \xc5\xa1etu na posjedu Gorica. Spor rje\xc5\xa1ava Zagreba\xc4\x8dki kaptol 1352. tako da su Petar i Nikola knezovi Kostajni\xc4\x8dki zamijenili neke svoje zemlje za zemlje nekih dubi\xc4\x8dkih gra\xc4\x91ana.\n_START_SECTION_\nBorbe s Turcima 1556. - 1562.\n_START_PARAGRAPH_\nBosanske su se pa\xc5\xa1e vi\xc5\xa1e puta trudili da osvoje koji hrvatski grad na rijeci Uni. Odande bi mogli lak\xc5\xa1e provaljivati u podru\xc4\x8dje rijeke Kupe i njenih pritoka. Na prolje\xc4\x87e 1556. posjedao je bosanski pa\xc5\xa1a gradove Kostajnicu i Krupu na Uni. Ovi gradovi pripadali su banu Nikoli Zrinskom koji je njihovu obranu prije nekoliko godina povjerio kralju Ferdinandu. U te je gradove kralj postavio svoje posade koje su bile nedostatne za obranu od Turaka._NEWLINE_Ali Zrinski je po svojim uhodama na vrijeme doznao namjere turske te je u Kostajnicu i Krupu na Unu postavio i svoju vojsku. Samo tako spasi\xc5\xa1e se ovaj put spomenuti gradovi od pada pod sultanovu vlast._NEWLINE_U ljeto 1556. Nikola Zrinski spema se na polazak u ju\xc5\xbenu Ugarsku, gdje ga je bio pozvao kralj da pomogne obraniti Siget od turske opsade._NEWLINE_Uhode o ovome javi\xc5\xa1e bosanskom pa\xc5\xa1i i stade se Ulama-pa\xc5\xa1a iza toga dogovarati s Malko\xc4\x8d-begom hercegova\xc4\x8dkim i sa kli\xc5\xa1kim zapovjednikom. Stvori\xc5\xa1e odluka da \xc4\x87e na Kostajnicu navaliti, \xc4\x8dim Zrinski oti\xc4\x91e u ju\xc5\xbenu Ugarsku. S velikom vojskom bosanski pa\xc5\xa1a 16. srpnja 1556. sti\xc5\xbee pred Kostajnicu. U gradu se dodu\xc5\xa1e nalazila posada, ali bez zapovjednika. Kapetan Pankracije Lusthaller, komu bija\xc5\xa1e povjerena obrana Kostajnice, dogodio se upravo onda s nekim \xc4\x8dasnicima u Steni\xc4\x8dnjaku na gozbi. Posada kostajni\xc4\x8dka poku\xc5\xa1a se braniti, no Turci bijahu nerazmjerno mnogobrojniji._NEWLINE_Jedni se dokopa\xc5\xa1e gradskih vrata i po\xc4\x8dnu ih ru\xc5\xa1iti, do\xc4\x8dim se drugi po ljestvama uspe\xc5\xa1e na zidine gradske. Za \xc4\x8das bija\xc5\xa1e Kostajnica puna Turaka, koji su branitelje sasjekli bez velike borbe. Tako do\xc4\x91o\xc5\xa1e Turci uz male \xc5\xbertve do najtvr\xc4\x91eg bedema hrvatskog na rijeci Uni._NEWLINE_Narod stade proklinjati kapetana Lusthallera, koji da izmakne kazni pobje\xc5\xbee iz Hrvatske k pa\xc5\xa1i bosanskomu, koji ga je lijepo primio. _NEWLINE_A kod nas se stalo pripovijedati, da je Lusthaller za 2000 dukata izdao Turcima grad Kostajnicu, oti\xc5\xa1av\xc5\xa1i iz njega namjerice u Steni\xc4\x8dnjak. Prodao ga je 23. srpnja 1556. godine.\n_START_SECTION_\nDomovinski rat\n_START_PARAGRAPH_\nHrvatska je Kostajnica do\xc5\xa1la na udar velikosrpskih snaga u ranoj fazi Domovinskog rata. S obzirom na ishod obrane i brzinu pada, general Janko Bobetko zaklju\xc4\x8dio je u svojoj knjizi Sve moje bitke da je "izdana i nikakve objektivne mogu\xc4\x87nosti ne opravdavaju one koji su izjavljivali ili izjavljuju da se Kostajnica nije mogla braniti".\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPounje d.d. Hrvatska Kostajnica\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1905. do 1995. godine u naselju je djelovao nogometni klub NK Mladost Kostajnica. Nakon Oluje, odnosno 1998. godine na temeljima NK Mladosti i NK Una Dubica u Hrvatskoj Dubici osniva se NK Una-Mladost Hrvatska Dubica._NEWLINE_2007. godine stanovnici naselja osnivaju NK Zrinski Hrvatska Kostajnica, ali se klub gasi po\xc4\x8detkom 2010. godine.'