b'\n_START_ARTICLE_\nStarije kameno doba\n_START_SECTION_\nPodjela paleolitika\n_START_PARAGRAPH_\n1. donji paleolitik: oko 2 500 000 god. pr. Kr. - oko 120 000 god. pr. Kr._NEWLINE_2. srednji paleolitik: oko 800 000 god. pr. Kr. - oko 30 000 god. pr. Kr._NEWLINE_3. gornji paleolitik: oko 100 000 god. pr. Kr. - oko 10 000 god. pr. Kr._NEWLINE_Donji se paleolitik jo\xc5\xa1 naziva stariji, a gornji mla\xc4\x91i. Neki autori govore i o kasnom paleolitiku (10 000 - 8000 god. pr. Kr.). _NEWLINE_Katkad se kulture donjega i srednjega paleolitika zajedni\xc4\x8dki nazivaju protolitik, a one gornjega paleolitika i mezolitika, miolitik._NEWLINE_U Europi se paleolitik podudara s geolo\xc5\xa1kim razdobljem pleistocena (po\xc4\x8dinje prije 2,5 milijuna god.), dok u Africi zapo\xc4\x8dinje ve\xc4\x87 u pliocenu; prije 4 milijuna god. Zavr\xc5\xa1io je sa zadnjim ledenim dobom 10 000 god. pr. Kr.\n_START_SECTION_\nPaleolitik na prostoru Europe\n_START_PARAGRAPH_\nDonji ili stariji paleolitik (od 2 500 000 pr. Kr. do 200 000 ili 100 000 pr. Kr.) razdoblje je u kojem se javljaju hominidi (Homo habilis, Australopitecus, Homo erectus, javanski \xc4\x8dovjek, pekin\xc5\xa1ki \xc4\x8dovjek, heidelber\xc5\xa1ki \xc4\x8dovjek itd.). Prvi hominidi \xc5\xbeivjeli su u srednjoj i isto\xc4\x8dnoj Africi, a odatle zbog klimatskih promjena prelaze u Europu i Aziju. U na\xc4\x8dinu obrade kamena u tom se razdoblju razlikuje nekoliko faza nazvanih po nalazi\xc5\xa1tima: abvilijenska ili \xc5\xa1elejenska, \xc5\xa1alosijenska, klaktonijenska te a\xc5\xa1elejenska kultura. Najstarije poznato oru\xc4\x91e je oblutak koji je po strani ili na vrhu razbijen udarcem te grubo nao\xc5\xa1tren, a \xc4\x8diji su primjerci na\xc4\x91eni na prostoru ju\xc5\xbe. Europe, Afrike i Azije (od Bliskog istoka preko Indije i Kine do jugoisto\xc4\x8dne Azije). \xc4\x8cesti su nalazi ru\xc4\x8dnoga klina te kamenih okresina, koje su slu\xc5\xbeile kao \xc5\xa1ila, strugala, gla\xc4\x8dala i no\xc5\xbeevi. To je razdoblje u kojem je \xc4\x8dovjek zapo\xc4\x8deo upotrebljavati vatru. Neki nalazi upu\xc4\x87uju i na prisutnost kanibalizma povezanog s kultom lubanje. _NEWLINE_Srednji paleolitik (od oko 200 000 ili 100 000 pr. Kr. do 40 000 pr. Kr.) razdoblje je u kojem \xc5\xbeive neandertalci (Homo sapiens neanderthalensis). Unutar sr. paleolitika mogu\xc4\x87e je razlikovati nekoliko na\xc4\x8dina obrade kamena i razvojnih faza, npr. tajasijensku, levaloazijensku, mikokijensku i musterijensku kulturu. Ostvaren je znatan napredak u tehnologiji obrade kamena, \xc4\x8dime je postignuta velika raznolikost oblika te kvaliteta izrade. U upotrebi je bilo i ko\xc5\xa1tano oru\xc4\x91e i oru\xc5\xbeje. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i predmeti su no\xc5\xbeevi, \xc5\xa1ila i strugala, koja su se vjerojatno koristila za obradu drva. Prona\xc4\x91eni su i ostaci crne i crvene boje, koja se mogla koristiti za bojenje tijela i predmeta. Postojao je i obi\xc4\x8daj sahranjivanja mrtvaca, a u grobovima je na\xc4\x91eno i cvije\xc4\x87e. I dalje je bio prisutan kult lubanje i kanibalizam. _NEWLINE_Gornji ili mla\xc4\x91i paleolitik (od oko 40 000 pr. Kr. do 10 000 pr. Kr.), katkad nazivan i leptolitik, razdoblje je u kojem se javlja Homo sapiens sapiens. To je razdoblje visoko razvijene lova\xc4\x8dke kulture. Tehnologija obrade kamena i kosti dalje se razvija, a bolje oru\xc5\xbeje osigurava lak\xc5\xa1i ulov i osiguranje sredstava potrebnih za \xc5\xbeivot. Unutar njega mogu se razlikovati razvojne faze (kulture): orinasijenska, solitrejenska, magdalenijenska i gravetijenska. U orinasijenskoj kulturi javlja se igla bez u\xc5\xa1ice, u solitrejenskoj igle s u\xc5\xa1icom od bjelokosti, luk i strijela, a u magdalenijenskoj osti, baca\xc4\x8di, fini kremeni \xc5\xa1iljci i rezaljke za obradu drvenog i ko\xc5\xa1tanog oru\xc4\x91a. Nakit izra\xc4\x91ivan od \xc5\xbeivotinjskih zuba, kosti, kamena, bjelokosti, \xc5\xa1koljaka, a sa\xc4\x8duvane su i kamene svjetiljke. Tom razdoblju pripadaju i najstarija prona\xc4\x91ena umjetni\xc4\x8dka djela, tzv. \xc5\xa1piljsko slikarstvo, kipovi izra\xc4\x91eni od kamena ili kosti, rezbarije na kostima. Na\xc4\x91eni su prikazi pojedinih ljudskih i \xc5\xbeivotinjskih likova, scene iz dnevnog \xc5\xbeivota, lova, rata, prikazi ceremonija, a pristup autora varira od naturalisti\xc4\x8dkog do shematskog. Dr\xc5\xbei se da su ta djela nastala iz magijsko-religioznih razloga. Najzna\xc4\x8dajnija nalazi\xc5\xa1ta \xc5\xa1piljskog slikarstva nalaze se u jugozap. Francuskoj (Lascaux, Combarelles, Font-de-Gaume), u podru\xc4\x8dju Pireneja (Trois-Fr\xc3\xa8res, Tuc-d\xe2\x80\x99Audoubert, Niaux) i Kantabrijskoga gorja (Altamira), te u isto\xc4\x8dnoj \xc5\xa0panjolskoj. U skulpturi, uz prikaze razli\xc4\x8ditih \xc5\xbeivotinja (nalazi\xc5\xa1ta Isturitz, P\xc3\xa9rigord, Les Eyzies, Vogelherd, Pek\xc3\xa1rna itd.), \xc4\x8deste su i \xc5\xbeenske figure, ve\xc4\x87inom s vrlo nagla\xc5\xa1enom steatopigijom, nazivane i orinasijenskim Venerama (nalazi\xc5\xa1ta Lespugue, Brassempouy, Grimaldi, Savignano, Willendorf, Brno, Gagarino, Kostjenki itd.). Smatra se da su povezane s kultom plodnosti.\n_START_SECTION_\nNalazi\xc5\xa1ta u Hrvatskoj\n_START_PARAGRAPH_\nNa podru\xc4\x8dju Hrvatske postoje mnogobrojna paleoliti\xc4\x8dka nalazi\xc5\xa1ta. Najstariji nalaz predstavlja jednostavni udara\xc4\x8d od okresanog poto\xc4\x8dnog oblutka iz \xc5\xa1pilje \xc5\xa0andalje I. kraj Pule. Kameni ru\xc4\x8dni klinovi iz razdoblja starijeg paleolitika prona\xc4\x91eni su u Ponikvama kraj Ivanca, Golubovcu i Donjem Pazari\xc5\xa1tu u Lici. Najpoznatije nalazi\xc5\xa1te u Hrvatskoj je Hu\xc5\xa1njakovo brdo kraj Krapine gdje su na\xc4\x91eni ostaci neandertalaca (varijanta poznata pod imenom krapinski pra\xc4\x8dovjek) uz artefakte iz srednjeg paleolitika. Ostaci neandertalaca na\xc4\x91eni su i u \xc5\xa1pilji Veternici kraj Zagreba, u Vindiji kraj Ivanca i Velikoj pe\xc4\x87ini kraj Trako\xc5\xa1\xc4\x87ana. U Hrvatskoj zasad nema tragova paleoliti\xc4\x8dke umjetnosti, ali postoje drugi nalazi iz razdoblja mla\xc4\x91ega paleolitika. Uz ostatke Homo sapiens sapiensa prona\xc4\x91ena su kamena i ko\xc5\xa1tana oru\xc4\x91a i oru\xc5\xbeja iz toga razdoblja u Romualdovoj pe\xc4\x87ini kraj Rovinja, Vergottinovoj pe\xc4\x87ini kraj Pore\xc4\x8da, Pupi\xc4\x87inoj pe\xc4\x87i,  Vindiji, Velikoj pe\xc4\x87ini, na lokalitetu \xc5\xa0andalje II., Cresu, Lo\xc5\xa1inju, Krku, Rabu, Dugom otoku. Paleoliti\xc4\x8dki nalazi na\xc4\x91eni su i u pe\xc4\x87ini Bukovac u Gorskom kotaru, Cerova\xc4\x8dkoj \xc5\xa1pilji u Lici i kanjonu \xc4\x8cikole.'