b'\n_START_ARTICLE_\nKraljevina Francuska\n_START_SECTION_\nPozadina\n_START_PARAGRAPH_\n481. godine Klodvig I. ujedinjuje neka frana\xc4\x8dka plemena i osniva Frana\xc4\x8dku dr\xc5\xbeavu na teritoriju dana\xc5\xa1nje Francuske. Najve\xc4\x87i vladar te dr\xc5\xbeave je bio Karlo Veliki, koji je umro 814. godine a njegovi nasljednici nisu uspjeli u\xc4\x8dinkovito vladati dr\xc5\xbeavom. Cijelom kaosu su se pridru\xc5\xbeili i napadi Vikinga. 843. godine je sklopljen Verdunski ugovor te je Frana\xc4\x8dka podijeljena na tri dijela, a jedan od tih dijelova je bila i Zapadna Frana\xc4\x8dka. Stanovnici Zapadne Frana\xc4\x8dke su se i dalje nazivali Francima, iako se ve\xc4\x87ina njih uskoro pomije\xc5\xa1ala s doma\xc4\x87im stanovni\xc5\xa1tvom. Nastao je novi narod: Francuzi. _NEWLINE_987. godine je prestala vlast kraljeva Zapadne Frana\xc4\x8dke, te je ubrzo nastala Kraljevina Francuska. Za prvog kralja je 987. izabran Hugo Capet. Monarhija je trajala preko 900 godina.\n_START_SECTION_\nRazvijeni srednji vijek (1000. - 1250.)\n_START_PARAGRAPH_\nHuga su ubrzo naslijedili njegovi potomci iz dinastije Capet, ali nisu uspjeli ba\xc5\xa1 u\xc4\x8dinkovito vladati zemljom. Visoki plemi\xc4\x87i su zauzimali mnoge teritorije, a kralj u to doba nije imao apsolutnu vlast. _NEWLINE_Nezgodna situacija se stvorila u 11. stolje\xc4\x87u kad je tada\xc5\xa1nji vojvoda od Normandije Vilim I. osvojio Englesku (on je bio i zadnji kojemu je to uspjelo), te je postao engleski kralj. On je jo\xc5\xa1 uvijek obna\xc5\xa1ao i titulu vojvode od Normandije, te je imao posjed u Francuskoj. Francuskom kralju se nije svidjelo \xc5\xa1to on izgleda kao da je ravan kralju, a tako\xc4\x91er i \xc5\xa1to Engleska (dr\xc5\xbeava protiv koje su \xc4\x8desto ratovali kasnije) ima posjed u njihovoj zemlji._NEWLINE_Henrik II., tada\xc5\xa1nji kralj Engleske, je naslijedio vojvodstvo Normandiju i grofoviju Anjou, te se o\xc5\xbeenio za Eleonoru Akvitansku koja je imala brojne posjede na jugu Francuske. Postao je najmo\xc4\x87niji feudalac u Francuskoj, \xc5\xa1to ga je dovelo u sukob s francuskim kraljem. Nakon \xc5\xa1to su tri Eleonorina sina povela pobunu protiv njega, ona ga je \xc4\x8dak i podr\xc5\xbeala, zbog \xc4\x8dega ju je Henrik bacio u zatvor. Zatim je u\xc4\x8dinio vojvodu od Bretanje svojim vazalom i zavladao zapadnom Francuskom ve\xc4\x87om mo\xc4\x87i nego \xc5\xa1to je vladao kralj Luj VII. cijelom dr\xc5\xbeavom. Ipak, kasnije je kralj Ivan bez Zemlje u ratovima s Francuskom izgubio ve\xc4\x87inu posjeda, a nakon Bitke kod Bouvinesa Englezi su vladali samo jugozapadnim vojvodstvom Guyenne, dijelom dana\xc5\xa1nje Akvitanije.\n_START_SECTION_\nKasni srednji vijek (1250. - 1492.)\n_START_PARAGRAPH_\nSmrt Karla IV., francuskog kralja, dovela je nevolje u kraljevstvo. Naime, njegovom smr\xc4\x87u izumrla je glavna linija dinastije Capet, a prema zakonu njegova k\xc4\x87er nije mogla naslijediti prijestolje. Dva \xc4\x8dovjeka su htjela do\xc4\x87i na tron: engleski kralj Edvard III., njegov unuk po majci, i njegov ne\xc4\x87ak Filip. Zbog toga je pokrenut rat poznat kao Stogodi\xc5\xa1nji rat, koji je trajao od 1337. godine pa sve do 1453. godine. U po\xc4\x8detku je Engleska pobje\xc4\x91ivala Francusku, kao \xc5\xa1to je to bio slu\xc4\x8daj u Bitci za Poitiers, te je 1360. sklopljen Ugovor u Bretignyju na \xc5\xa1tetu Francuske. Engleska je tada vladala dobrim dijelom Francuske. Me\xc4\x91utim, uskoro je Francuska ipak po\xc4\x8dela pobje\xc4\x91ivati Englesku. Rat je trajao dugo i bio je iscrpljuju\xc4\x87 za obe zemlje.\n_START_SECTION_\nFrancuska u novom vijeku (1492. - 1791.)\n_START_PARAGRAPH_\nU novom vijeku Francuska je \xc4\x8desto ratovala. U razdoblju reformacije u Francuskoj je bilo mnogo protestanata, koji su vodili rat protiv katolika. Ti ratovi, koji su uz prekide trajali od 1562. do 1598., zovu se Hugenotski ratovi. Ti ratovi su trideset i \xc5\xa1est godina trajali u Francuskoj, i bili su pogubni za stabilnost kraljevstva. Iako su ratovi prestali krajem 16. stolje\xc4\x87a, hugenoti (protestanti) su dobili vjersku slobodu tek 1789. tijekom Francuske revolucije._NEWLINE_U to doba je Francuska istra\xc5\xbeivala druge kontinente. Pod svoju kontrolu stavili su kanadski grad Quebec, a puno ih je bilo i u Indiji te na Madagaskaru.\n_START_SECTION_\nTridesetogodi\xc5\xa1nji rat (1618. - 1648.)\n_START_PARAGRAPH_\nZa povijest Francuske u novom vijeku va\xc5\xbean je i Tridesetogodi\xc5\xa1nji rat, u kojem je Francuska sudjelovala, iako nije imala glavnu ulogu. U to doba Francuskom je vladao kralj Luj XIII.. Francuska, premda katoli\xc4\x8dka zemlja, u ratu je podr\xc5\xbeavala protestante s ciljem smanjivanja mo\xc4\x87i Svetog Rimskog Carstva i dinastije Habsburg. Na njezinoj strani su bili i Danska, \xc5\xa0vedska, Engleska, Nizozemska i Rusija, a u Katoli\xc4\x8dkoj ligi su bili \xc5\xa0panjolska, Papinska dr\xc5\xbeava i Poljska. Kraj rata je zavr\xc5\xa1io pozitivno za Francusku, a na \xc5\xa1tetu Svetog Rimskog Carstva.\n_START_SECTION_\nVladavina Luja XIV. (1643. - 1715.)\n_START_PARAGRAPH_\nZa francusku povijest jedan od najva\xc5\xbenijih vladara je kralj Luj XIV., poznat i kao "Kralj Sunce", "Veliki" i "Bogomdani". Iako francuska javnost nije o\xc4\x8dekivala nagle promjene kada je 1643. Luj do\xc5\xa1ao na vlast, to se ipak dogodilo. Prva odluka koju je Luj donio jest ta da \xc4\x87e on sam vladati dr\xc5\xbeavom, za razliku od njegovog oca, za \xc4\x8dije je vladavine plemstvo imalo glavnu ulogu. Tako\xc4\x91er, u po\xc4\x8detnoj fazi svoje vladavine Luj se pokazao i kao veliki ratnik. 1647. godine je porazio \xc5\xa0panjolsku, a nakon toga je pobijedio u ne\xc5\xa1to duljem ratu protiv Nizozemske._NEWLINE_Francuska je u to doba postala najja\xc4\x8da europska sila i uzor ostalim monarhijama. Ipak, uskoro u Europi nastaje zabrinutost, te nastaje i Velika alijansa protiv njegovih osvajanja. Umro je 1715. omra\xc5\xbeen od strane naroda. Ipak, ovaj kralj je va\xc5\xbean zbog jo\xc5\xa1 tri stvari: za njegove vladavine pojavio se novi oblik vlasti zvan apsolutizam, koji je postojao i prije ali se zvao druk\xc4\x8dije. Luj je bio poznat i po progonu hugenota, koji su naselili prazne francuske kolonije, a i po tome \xc5\xa1to je izgradio najve\xc4\x87i dvorac tog doba - Versailles.\n_START_SECTION_\nKralj Luj XV. (1715. - 1774.)\n_START_PARAGRAPH_\n18. stolje\xc4\x87e je za Kraljevinu Francusku dovelo samo probleme. Nakon smrti Luja XIV., apsolutista kojeg narod nije volio, na prijestolje je do\xc5\xa1ao Luj XV., koji je vladao od 1715. do 1774. No i njegova vladavina je obilje\xc5\xbeena nezadovoljstvom naroda. Kralj Luj XV. je u povijesti uglavnom poznat po svojim mnogobrojnim ljubavnicama, ali i po tome \xc5\xa1to je izgubio Kanadu koja je do\xc5\xa1la pod englesku vlast. Mnogi su vjerovali da Luj XV. ima mo\xc4\x87 da poja\xc4\x8da monarhiju, ali on ju je oslabio. Ignorirao je kritike od strane filozofa kao \xc5\xa1to je Voltaire. Kao i njegov djed, i on je umro u dvorcu Versailles omra\xc5\xbeen od naroda.\n_START_SECTION_\nFrancuska revolucija i pad apsolutizma (1789. - 1791.)\n_START_PARAGRAPH_\nKralja Luja XV. naslijedio je unuk Luj XVI., posljednji kralj Kraljevine Francuske, posljednji apsolutisti\xc4\x8dki monarh Francuske (osim cara Napoleona) i posljednji ustavni monarh Francuske do 1815. On je o\xc5\xbeenio austrijsku nadvojvotkinju Mariju Antoanetu, koju francuski narod nije volio. Pridru\xc5\xbeivanje ratu u Americi je bio velik udarac dr\xc5\xbeavnoj blagajni, kao i \xc4\x8dinjenica da je Marija Antoaneta obo\xc5\xbeavala kockati. Sve to je bilo povod za revoluciju i pobune._NEWLINE_14. srpnja 1789. sru\xc5\xa1ena je utvrda Bastilla, zatvor koji je bio simbol apsolutizma i tiranije (iako je u to doba bio gotovo prazan). Ubrzo je plemstvo i sve\xc4\x87ensto izgubilo sve povlastice, a donesena je i Deklaracija o pravima \xc4\x8dovjeka i gra\xc4\x91ana, jedan od najnaprednijih dokumenata ljudske povijesti. Ustavotvorna skup\xc5\xa1tina je ubrzo dovela Ustav, prema kojem kralj nije mogao donositi odluke bez dozvole ministara._NEWLINE_Kralj je poku\xc5\xa1ao pobje\xc4\x87i, ali je uhva\xc4\x87en i 14. rujna 1791. je morao priznati ustav. Tu je bio kraj apsolutisti\xc4\x8dke Kraljevine Francuske. Nastala je ustavna monarhija, a uskoro je progla\xc5\xa1ena i republika a kralj je uhva\xc4\x87en i pogubljen.\n_START_SECTION_\nUtjecaj\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevina Francuska je imala jako veliki utjecaj na onda\xc5\xa1nji \xc5\xbeivot Europe, te je bila najve\xc4\x87a velesila tog kontinenta nakon Engleske. Za vladavine kralja Luja XIV. Francuska je postala dominantna dr\xc5\xbeava i uzor ostalim monarhijama.'