b'\n_START_ARTICLE_\nTijesak\n_START_PARAGRAPH_\nPre\xc5\xa1a ili tijesak (njem.\xc2\xa0Presse\xc2\xa0<\xc2\xa0srednjovj. lat. pressa, prema klas. lat. pressus: stisnut) je stroj za sabijanje  tije\xc5\xa1tenje, tiskanje, probijanje, sje\xc4\x8denje, kovanje i druge vrste obrada kod kojih se primjenjuje velika sila na razmjerno malenu putu. Na\xc4\x8din rada se zasniva na sabijanju materijala pokretnim alatom koji ima okomito vo\xc4\x91enje, a predmet se nalazi na stabilnom postolju. Pre\xc5\xa1a djeluje lagani, uz postupni porast sabijaju\xc4\x87e sile koja dolazi i do jezgre predmeta. Prednost rada s pre\xc5\xa1ama je ravnomjerno sabijanje, tih i miran rad, a nedostatak je skuplji rad u odnosu na rad s mehani\xc4\x8dkim \xc4\x8deki\xc4\x87ima (bat). _NEWLINE_Namijenjena je ponajprije tla\xc4\x8dnom optere\xc4\x87ivanju obratka ili njegovoj deformaciji pravocrtnim gibanjem malja ili drugog alata prema radnomu stolu. Jednostavna drvena pre\xc5\xa1a s navojnim vretenom od davnine je slu\xc5\xbeila za cije\xc4\x91enje gro\xc5\xbe\xc4\x91a, uljarica i sli\xc4\x8dno, a prvi tiskarski strojevi tako\xc4\x91er su bili jednostavne pre\xc5\xa1e kojima se drvena plo\xc4\x8da sa slovima pritiskala na papir. Za potrebe obrta i industrije razvijen je niz pre\xc5\xa1a razli\xc4\x8ditih po konstrukciji, namjeni i pritisku. Prema izvedbi razlikuju se vretenasta, mehani\xc4\x8dka i hidrauli\xc4\x8dka pre\xc5\xa1a. _NEWLINE_Pre\xc5\xa1a je alatni stroj konstruiran za primjenu vrlo velike snage za oblikovanje ili rezanje materijala. Pre\xc5\xa1e se izra\xc4\x91uju u rasponu od malih ru\xc4\x8dnih do velikih industrijskih postrojenja. Odlikuje ih mirniji rad od batova, te sa zato mogu koristiti ve\xc4\x87im silama.\n_START_SECTION_\nVretenasta pre\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nVretenasta pre\xc5\xa1a pretvara kru\xc5\xbeno gibanje zama\xc5\xa1njaka u pravocrtno gibanje malja uz pomo\xc4\x87 navojnoga vretena. Zama\xc5\xa1njak se pokre\xc4\x87e ru\xc4\x8dnim, hidrauli\xc4\x8dnim ili elektri\xc4\x8dnim putem (kada je rotor elektromotora ujedno i zama\xc5\xa1njak). Na nekim pre\xc5\xa1ama zama\xc5\xa1njak se kre\xc4\x87e u jednome pa u drugome smjeru, a kod drugih stalno se vrti (rotira) u istom smjeru. Vretenasta pre\xc5\xa1a mo\xc5\xbee biti razli\xc4\x8ditih veli\xc4\x8dina, od one male, s radnom mo\xc4\x87i od 1 do 10\xc2\xa0kJ (od 0,1 do 1 tonu) i ritmom rada od 40 do 60 hodova u minuti, pa do velike, koja ostvaruje 6 000 do 10\xc2\xa0000\xc2\xa0kJ (od 600 do 1 000 tona), uz 6 do 15 hodova u minuti.\n_START_SECTION_\nVretenasta ru\xc4\x8dna pre\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nVretenasta ru\xc4\x8dna pre\xc5\xa1a izra\xc4\x91uje se u portalnoj (most) i konzolnoj izvedbi. Kolo pre\xc5\xa1e se ru\xc4\x8dno zakre\xc4\x87e i prenosi se okretni moment na navojno vreteno (obi\xc4\x8dno promjera 78 mm). Navojno vreteno je spojeno na gornju \xc4\x8deljust pre\xc5\xa1e. Hod je 260 mm, povr\xc5\xa1ina pritiska 470 \xcb\x91 230 mm, dok je pritisak do 28 tona. Izrazito veliki pritisak ru\xc4\x8dne pre\xc5\xa1e ne zahtjeva jako temeljenje, nema prijenosa, vibracija, jednostavne je konstrukcije, jednostavna je upotreba i odr\xc5\xbeavanje.\n_START_SECTION_\nVretenasta tarna ili frikcijska pre\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nNaj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i tip frikcijske ili tarne pre\xc5\xa1e ima tarni prijenos s dva okomita tarna diska (tarenicu 1 i tarenicu 2) i jedan vodoravni gonjeni tarni disk (tarenicu 3). Tarenica 3 je na okomitom navojnom vretenu (vi\xc5\xa1evojnom) s trapeznim navojem. Na drugom kraju vretena je \xc4\x8deljust (bat) pre\xc5\xa1e. Pogonske tarenice 1 i 2 su na vodoravnom vretenu i dobivaju okretni moment od zama\xc5\xa1njaka spojenog remenskim prigonom na remenicu elektromotora. Upravlja\xc4\x8dki mehanizam omogu\xc4\x87uje dodir samo jedne od pogonskih tarenica s gonjenom i time odre\xc4\x91uje pravac rotacije vretena. U kombinaciji tarenica 1 i tarenica 3, navojno vreteno se spu\xc5\xa1ta i bat pre\xc5\xa1e ima sve ve\xc4\x87u brzinu. Najve\xc4\x87a je u trenutku dodira s otpreskom. Bat tla\xc4\x8di otpresak, ali se sila ne mo\xc5\xbee pove\xc4\x87avati, jer dolazi do proklizavanja izme\xc4\x91u tarenica. Obrnuti slu\xc4\x8daj je kontakt tarenice 2 i tarenice 3, kada se navojno vreteno podi\xc5\xbee i odvaja bat od otpreska. Koriste se za pre\xc5\xa1anje u kalupima (ukovnjima) u toplom i hladnom stanju._NEWLINE_Tarne pre\xc5\xa1e se koriste za kovanje u dvodjelnim ukovnjima sa samo jednom gravurom, u maloserijskoj proizvodnji predmeta, kao \xc5\xa1to su vijci, zakovice, svornjaci i sli\xc4\x8dno. Sastoje se od navojnog vretena koje je s gornje strane spojeno sa zama\xc5\xa1njakom, a s donje strane s batom. Na vodoravnom vratilu nalaze se dva tarna (frikciona) diska, koji dolaze u dodir sa zama\xc5\xa1njakom i omogu\xc4\x87uju gibanje po kliznim vodilicima, u radnom ili povratnom hodu.\n_START_SECTION_\nVretenasta hidrauli\xc4\x8dka pre\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nKod tarnih pre\xc5\xa1a okretni moment tarenice zama\xc5\xa1njaka se dobiva tarnim prigonom s pogonskom tarenicom, koja je spojena remenom na elektromotor. Kod hidrauli\xc4\x8dkih vretenastih pre\xc5\xa1a okretni moment zama\xc5\xa1njaka dobiva se iz rotacije hidrauli\xc4\x8dkog motora koji okre\xc4\x87e zama\xc5\xa1njak tarenicom. Tako\xc4\x91er postoje konstrukcije koje okre\xc4\x87u zama\xc5\xa1njak pomo\xc4\x87u mehanizma sa zup\xc4\x8dastom letvom. Svojstva vretenastih pre\xc5\xa1a su jednostavnost konstrukcije, bez djelovanja na okolinu, lako se odre\xc4\x91uje ritam rada, bez specijalnih zahtjeva za temeljenjem, duga trajnost i lako odr\xc5\xbeavanje (osim hidraulike), pogodne za jednu centralnu gravuru, nisu pogodne za obradu malih predmeta u toplom stanju jer su prespore, jako tro\xc5\xa1e tarne povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nVretenasta elektri\xc4\x8dna pre\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nVretenaste elektri\xc4\x8dne pre\xc5\xa1e imaju elektromotorni pogon koji direktno tarenicom ili srednjim remenom pogoni zama\xc5\xa1njak.\n_START_SECTION_\nMehani\xc4\x8dka pre\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nMehani\xc4\x8dka pre\xc5\xa1a pretvara kru\xc5\xbeno gibanje zama\xc5\xa1njaka u pravocrtno gibanje malja uz pomo\xc4\x87 motornoga mehanizma s ekscentarskim ili koljenastim vratilom, uz dodatak polu\xc5\xbenoga mehanizma ili mehanizma klina. Stoga se razlikuje ekscentarska pre\xc5\xa1a (s razmjerno kratkim hodom malja), koljenasta pre\xc5\xa1a (s du\xc5\xbeim putem malja), polu\xc5\xbena pre\xc5\xa1a i pre\xc5\xa1a s klinom. Ima naj\xc5\xa1iru primjenu u proizvodnom strojarstvu, a tako\xc4\x91er se primjenjuje u prehrambenoj industriji, industriji ambala\xc5\xbee i pakiranja, industriji lijekova i drugdje. Male mehani\xc4\x8dke pre\xc5\xa1e razvijaju silu do 1 000\xc2\xa0kN (100 tona), one najve\xc4\x87e i do 160\xc2\xa0000\xc2\xa0kN (16 000 tona); ritam rada je od 40 do 800 i vi\xc5\xa1e hodova u minuti, ovisno o namjeni i sili.\n_START_SECTION_\nMehani\xc4\x8dka ekscentar pre\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nElektromotor okre\xc4\x87e zama\xc5\xa1njak na kojem je ekscentar (dio koljena koljenastog vratila), koji se koristi za pretvaranje kru\xc5\xbenog gibanja u pravocrtno (preko ojnice koja obavlja oscilacijsko ili titraju\xc4\x87e gibanje). Koriste se za sve vrste obradaka (od najmanjih do najve\xc4\x87ih) i obrade pre\xc5\xa1anjem u toplom i hladnom stanju, rade s velikom to\xc4\x8dno\xc5\xa1\xc4\x87u i precizno\xc5\xa1\xc4\x87u, relativno jednostavne konstrukcije i izvedbe, ali visoke produktivnosti i ekonomi\xc4\x8dnosti. Trajnost im je duga, jednostavne su za odr\xc5\xbeavanje i lako se automatiziraju. Nedostatak im je visoka cijena i stru\xc4\x8dno poslu\xc5\xbeivanje. _NEWLINE_Ekscentar pre\xc5\xa1e se koriste za brzo kovanje predmeta malih izmjera (dimenzija). Sastoji se od ku\xc4\x87i\xc5\xa1ta u kojem se okre\xc4\x87e ekscentar vratilo, koje je spojeno s klipnja\xc4\x8dom, koja je spojena s kliza\xc4\x8dem na kojemu se nalazi bat. Time se pretvara kru\xc5\xbeno gibanje vratila elektromotora u izmjeni\xc4\x8dno pravocrtno gibanje kliza\xc4\x8da s batom. Sve ove pre\xc5\xa1e imaju posebnu tarnu grupu koja slu\xc5\xbei za uklju\xc4\x8divanje i isklju\xc4\x8divanje prijenosa gibanja sa zama\xc5\xa1njaka na ekscentar vratilo, kao i ko\xc4\x8dnicom za zaustavljanje gibanja ekscentar vratila.\n_START_SECTION_\nMehani\xc4\x8dka koljenasta pre\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nMehani\xc4\x8dka koljenasta pre\xc5\xa1a se danas u masovnoj proizvodnji sve \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e upotrebljava umjesto bata. Rotacijsko gibanje se iz elektromotora, reduktora i spojke prenosi na koljenasto vratilo, koje ima jedno ili dva koljena. Na koljeno je spojena ojnica (klipnja\xc4\x8da), koja se giba  oscilacijski (titranje), te pretvara rotaciju koljena u translaciju kliza\xc4\x8da u vodilicama pre\xc5\xa1e. Na kliza\xc4\x8du je bat kojim se pre\xc5\xa1a obradak.\n_START_SECTION_\nHidrauli\xc4\x8dna pre\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nHidrauli\xc4\x8dna pre\xc5\xa1a ili hidrauli\xc4\x8dka pre\xc5\xa1a je ure\xc4\x91aj s pomo\xc4\x87u kojega se mogu proizvesti vrlo velike sile tla\xc4\x8denja, dizanja, probijanja, oblikovanja i sli\xc4\x8dno. Sastoji se od dvaju me\xc4\x91usobno spojenih cilindara, ispunjenih teku\xc4\x87inom. Hidrauli\xc4\x8dna pre\xc5\xa1a djeluje na principu jednakoga \xc5\xa1irenja tlaka na sve strane u teku\xc4\x87inama (Pascalov zakon: u teku\xc4\x87ini koja se nalazi u zatvorenoj posudi vanjski tlak \xc5\xa1iri se jednako na sve strane, to jest \xc4\x8destice teku\xc4\x87ine prenose tlak u svim pravcima jednako). Tlak u malome cilindru nastaje zbog gibanja malog klipa, koji se pomi\xc4\x8de ru\xc4\x8dno preko poluge ili elektromotorom. Tlak proizveden u malome cilindru prenosi se u veliki cilindar, gdje djeluje na veliki klip. Tlakovi su u oba cilindra jednaki, ali zbog razli\xc4\x8ditih promjera klipova sile su na klipovima i brzine pomicanja klipova razli\xc4\x8dite. Sila koja podi\xc5\xbee veliki klip onoliko je puta ve\xc4\x87a od sile kojom mali klip priti\xc5\xa1\xc4\x87e teku\xc4\x87inu koliko je povr\xc5\xa1ina presjeka velikog klipa ve\xc4\x87a od povr\xc5\xa1ine presjeka malog klipa. Brzine pomicanja klipova obrnuto su proporcionalne povr\xc5\xa1inama klipova, to jest hod velikoga klipa onoliko je puta manji od hoda maloga klipa koliki je omjer povr\xc5\xa1ine presjeka klipova. Dio je hidrauli\xc4\x8dne pre\xc5\xa1e i spremnik teku\xc4\x87ine, iz kojega pumpa (mali cilindar), preko nepovratnoga ventila si\xc5\xa1e teku\xc4\x87inu za dizanje velikoga klipa, u koji se teku\xc4\x87ina vra\xc4\x87a posebnim vodom kada se klip spu\xc5\xa1ta. Kao radna teku\xc4\x87ina danas se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e upotrebljava ulje ili emulzija ulja s vodom (hidrauli\xc4\x8dki fluid). Male prijenosne hidrauli\xc4\x8dne pre\xc5\xa1e slu\xc5\xbee kao dizalice za automobile, ali se izra\xc4\x91uju i za sile dizanja ve\xc4\x87e od 1 000 000\xc2\xa0N (100 000 tona). Stabilne hidrauli\xc4\x8dne pre\xc5\xa1e slu\xc5\xbee kao dizalice (na primjer u autoservisima) i kao pre\xc5\xa1e u mnogim granama industrije. Hidrauli\xc4\x8dne pre\xc5\xa1e imaju svestranu primjenu, ali im je nedostatak mala radna brzina. _NEWLINE_Hidrauli\xc4\x8dna pre\xc5\xa1a razvija silu malja uz pomo\xc4\x87 hidrauli\xc4\x8dnih cilindara i teku\xc4\x87ine pod tlakom do 300\xc2\xa0bara, koji se posti\xc5\xbee uz pomo\xc4\x87 klipne ili krilne pumpe (crpka). Gradi se za sile od 100\xc2\xa0kN do 300\xc2\xa0000\xc2\xa0kN i vi\xc5\xa1e, a razvija najve\xc4\x87u dopu\xc5\xa1tenu silu na cijelome putu malja. Nezaobilazna je u proizvodnji profila od aluminijskih legura ispre\xc5\xa1avanjem (ekstruzijom), proizvoda iz bakrenih slitina za vojne potrebe, pri izradbi dijelova brodskoga trupa u brodogradnji i drugdje. Hidrauli\xc4\x8dke pre\xc5\xa1e se koriste za slobodno kovanje ve\xc4\x87ih i te\xc5\xbeih otkivaka, za kovanje u ukovnjima, za skidanje srha, te za radove s limovima (na primjer savijanje limova). Iako prema vrsti kovanja postoje i konstruktivne raznolikosti me\xc4\x91u hidrauli\xc4\x8dkim pre\xc5\xa1ama, zajedni\xc4\x8dka svojstva su im male i jednolike brzine gibanja alata, miran rad, ne\xc5\xa1to ni\xc5\xbea produktivnost od batova, te ve\xc4\x87a cijena. Pre\xc5\xa1e se koriste kod velikih otkivaka da se izbjegnu veliki batovi, koji negativno utje\xc4\x8du na okolinu, te za materijale lo\xc5\xa1ije plasti\xc4\x8dnosti, koji ne podnose udarce i nagle promjene oblika. Hidrauli\xc4\x8dki motor je pretvara\xc4\x8d mehani\xc4\x8dke energije nekog pogonskog stroja (naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e elektromotora) u energiju tlaka hidrauli\xc4\x8dkog fluida (mineralna ulja)._NEWLINE_Prednosti hidrauli\xc4\x8dkog pogona su: u prijenosu velikih sila (dok je postrojenje malih dimenzija), laka promjena smjera kretanja izvr\xc5\xa1nog \xc4\x8dlana (klipa ili hidromotora), laka i kontinuirana promjena brzine pomo\xc4\x87u prigu\xc5\xa1nica ili regulatora protoka, lagan i brz prijelaz s malih na velike brzine (i obrnuto), lagani prijelaz s rotacionog u translacijsko gibanje,  kontinuirana regulacija i lako ograni\xc4\x8denje pritiska, tihi rad i jednostavna konstrukcija, u slu\xc4\x8daju preoptere\xc4\x87enja jednostavno isklju\xc4\x8divanje i zaustavljanje, lagana automatizacija sustava. Zbog ovih prednosti hidraulike, kori\xc5\xa1tenje hidrauli\xc4\x8dkih pre\xc5\xa1a je vi\xc5\xa1e nego opravdano.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPrimjena vijka se javlja u 3. st. pr. Kr. Jedna od prvih primjena, a mo\xc5\xbeda i prva, je naprava za podizanje vode poznata kao Arhimedov vijak, kori\xc5\xa1ten za dizanje vode iz kanala ili za izbacivanje vode iz broda. Bez obzira na to prihva\xc4\x87amo li tradiciju da je sam Arhimed odgovoran za taj izum ili da je pobolj\xc5\xa1ao vijak koji je ve\xc4\x87 bio u uporabi u drevnom Egiptu i Mezopotamiji ili ne\xc5\xa1to tre\xc4\x87e, treba naglasiti da vijak, daleko vi\xc5\xa1e od bilo kojeg drugog jednostavnog stroja, ovisi o razradi i primjeni matemati\xc4\x8dke konstrukcije. _NEWLINE_Druga va\xc5\xbena primjena vijka je tijesak s vijkom. Najjednostavniji tijesak za ulje ili vino sastojao se od poluge ili grede koja je izravno pritiskana. Ta je naprava najprije izmijenjena  pomo\xc4\x87u razli\xc4\x8ditih mehanizama, poput konopca koji prelazi preko valjka, ili vijka, da bi se poja\xc4\x8dao pritisak na kraj poluge. Tada dolazi na red tijesak s vijkom u pravom smislu, u kojem se ne pritiska neizravno na kraj grede, ve\xc4\x87 izravno na vrh samog tijeska pomo\xc4\x87u vijka ili para vijaka. Plinije Stariji, pi\xc5\xa1u\xc4\x87i oko 75. godine, ka\xc5\xbee da je takav tijesak uveden unatrag posljednje 22 godine, premda na neke vrste tijesaka s vijkom upu\xc4\x87uje ve\xc4\x87 Vitruvije oko 25. pr. Kr. Potanki prikaz tijeska s dva vijka je dao Heron (O mehanici), koji je koristio vijak u mnogim svojim napravama i koji je prvi opisao napravu za narezivanje vijaka. _NEWLINE_Tijesak kao sprava za odvajanje teku\xc4\x87ine od tvrdih tvari bila je sastavnim dijelom opreme svake stare ljekarne. Jedni od najstarijih tijesaka su tijesci za gro\xc5\xbe\xc4\x91e.'