b'\n_START_ARTICLE_\nBabino Polje\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nSmje\xc5\xa1ten je na sredini otoka, u podno\xc5\xbeju Velikog Grada (najvi\xc5\xa1eg vrha na otoku), a iznad istoimenog vrlo plodnog polja, 6 km jugozapadno od luke Sobra, 18 km jugoisto\xc4\x8dno od Pola\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nBabino Polje je jedno od najstarijih naselja na otoku. Naselili su ga Slaveni kroz 7. i 8. stolje\xc4\x87e, kada su migracijama prema zapadu otoka nai\xc5\xa1li na plodno tlo. Prema legendi, ime duguje starici kojoj je knez Desa poklonio zemlju kao nagradu za dobre savjete koje mu je davala za vrijeme borbe s neprijateljem dukom Reminom, dok ta "baba" zapravo zna\xc4\x8di dvanaest babinopoljskih rodova, koji su, u znak zahvalnosti za sudjelovanje u bitci protiv Rimljana na zapadu otoka, dobili zemlju uz plodno polje. Granice zemlje tih dvanaest rodova vidljive su i danas te one iscrtavaju dana\xc5\xa1njih dvanaest babinopoljskih zaselaka (imena zaselaka su prezimena i svako od njih jo\xc5\xa1 i danas postoji na otoku): Andri\xc4\x8devi\xc4\x87i, Hajdi\xc4\x87i, Stra\xc5\xbei\xc4\x8di\xc4\x87i, Hazdov\xc4\x8di\xc4\x87i, Sr\xc5\xa1enovi\xc4\x87i, \xc4\x8cumbeli\xc4\x87i, Matanovi\xc4\x87i, Benkovi\xc4\x87i, Marketi, Lazovi\xc4\x87i, Dabeli\xc4\x87i i Palun\xc4\x8di\xc4\x87i. Tijekom XI. stolje\xc4\x87a stanovnici Babinog Polja grade prvu crkvu koju su posvetili svetom Pankraciju, prvom za\xc5\xa1titniku otoka. Zahumski knez Ljutovit daruje crkvu sv. Pankracija i cijeli posjed, koji je bio vezan za nju, opatu Petru, zaprijetiv\xc5\xa1i svim ostalim stanovnicima da ni na koji na\xc4\x8din ne smiju ogro\xc5\xbeavati ili ometati taj posjed. Tom darovnicom, najva\xc5\xbeniji posjed na otoku u ono vrijeme dolazi pod vlast lokrumskih benediktinaca. U selu je ustanovljena rimokatoli\xc4\x8dka \xc5\xbeupa ve\xc4\x87 tijekom XI. stolje\xc4\x87a. Time je Babino Polje postalo upravno i crkveno sredi\xc5\xa1te cijelog otoka, kao najve\xc4\x87e naselje na otoku, prvi put spominje 1222. godine. Dolaskom benediktinaca iz Apulije, dolazi do sukoba s benediktincima s Lokruma oko prava na posjed. Babino Polje su kasnije dobili mljetski benediktinci, koji grade upravnu zgradu Sotnicu u koju su spremali i prihode u naturi koje su dobivali sa samostanskih zemalja, posebno vinograda iz Babina Polja i okolnih polja._NEWLINE_Diplomatskom borbom, dubrova\xc4\x8dko plemstvo, na prevaru, dobiva vlast na Mljetu te odmah postavlja kneza \xc5\xa0ipana i Otoka kao vrhovnu vlast na otoku. U po\xc4\x8detku je knez, za vrijeme svog mandata, dolazio tri puta na deset dana, a kad je Republika izgradila Kne\xc5\xbeev dvor u Babinom Polju, knez se do ukidanja Dubrova\xc4\x8dke Republike birao na Mljetu. _NEWLINE_U 20. stolje\xc4\x87u, Babino Polje ostaje glavno mjesto na otoku, a kad je Mljet postao zasebna op\xc4\x87ina, Babino Polje postaje sjedi\xc5\xa1tem op\xc4\x87ine Mljet. Danas je u mjestu osmogodi\xc5\xa1nja osnovna \xc5\xa1kola, policijska postaja, zdravstvena stanica, po\xc5\xa1ta, \xc5\xbeupni ured sv. Vlaha te dom kulture \xe2\x80\x9eZabrije\xc5\xbeje\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nBabino Polje jo\xc5\xa1 uvijek bilje\xc5\xbei najve\xc4\x87i broj stanovnika na otoku, ali problem iseljavanja iz mjesta, starog stanovni\xc5\xa1tva i u ovom naselju uzimaju danak. Prema popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2001. godine, Babino Polje je imalo 336 stanovnika._NEWLINE_Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nStanovnici Babinog Polja naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se bave poljoprivredom (poglavito uzgojem vinove loze i maslinarstvom) jer polo\xc5\xbeaj uz plodno polje daje idealne uvjete za tu vrstu gospodarstva. Osim poljoprivrede, stanovnici se bave i ribolovom, ali udaljen polo\xc5\xbeaj od mora, uvjetovao je da se stanovnici nikad nisu bavili ribarstvom u tolikoj mjeri. Kako se u drugoj polovici 20. stolje\xc4\x87a cijeli otok okrenuo prema turizmu, i Babino Polje se po\xc4\x8delo turisti\xc4\x8dki razvijati. Udaljenost od mora uvjetovala je da da se u mjestu otvori autokamp, a najvi\xc5\xa1i vrh otoka je idealan za pje\xc5\xa1a\xc4\x8dko \xe2\x80\x93 planinarske ture, koje se organiziraju u prolje\xc4\x87e i jesen.'