b"\n_START_ARTICLE_\nArhitektonski kamen\n_START_PARAGRAPH_\nArhitektonski kamen je \xc4\x8dvrsta nemetalna sirovina. Koristi se u arhitekturi, kod ure\xc4\x91ivanja unutarnjih i vanjskih, vodoravnih i okomitih, ovisno o svojstvima.\n_START_SECTION_\nPetrolo\xc5\xa1ka/Petrografska klasifikacija kamena\n_START_PARAGRAPH_\nStijene se promatraju s brojnih stajali\xc5\xa1ta, s obzirom na fizi\xc4\x8dka i kemijska svojstva, mineralo\xc5\xa1ki sastav, in\xc5\xbeenjersko-geolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dajke i brojna druga svojstva, te se s obzirom na ta svojstva vr\xc5\xa1e podjele i klasifikacije stijena. Glavna podjela koja se koristi u svim podru\xc4\x8djima je genetska podjela koja se temelji na postanku stijena. Prema toj podjeli stijene se dijele u tri skupine: magmatske, sedimentne i metamorfne stijene.\n_START_SECTION_\nKomercijalna podjela kamena\n_START_PARAGRAPH_\nKlasifikacija kamena s obzirom na njegove primjene dijeli kamen u dvije skupine: tehni\xc4\x8dki gra\xc4\x91evni kamen i prirodni ili arhitektonsko-gra\xc4\x91evni (arhitektonski) kamen.\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dki gra\xc4\x91evni kamen\n_START_PARAGRAPH_\nOvoj skupini pripadaju nemetalne mineralne sirovine koje se miniraju, eksploatiraju i koriste kao: drobljeni kamen kod izgradnje i odr\xc5\xbeavanja cesta; kamena sitne\xc5\xbe za izradu bitumeniziranog materijala na cestama; lomljeni kameni agregat za izradu betona; tucanik za izradu zastora \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkih pruga; lomljeni kamen za zidanje, te kao sirovina za proizvodnju raznih drugih gra\xc4\x91evinskih materijala, poput veziva i termoizolacijskih materijala. Tako\xc4\x91er, u ovu skupinu se svrstavaju i pijesak i \xc5\xa1ljunak kao jedni od temeljnih gra\xc4\x91evinskih materijala._NEWLINE_Prema mineralo\xc5\xa1kom i petrografskom sastavu tehni\xc4\x8dki gra\xc4\x91evni kamen dijelimo u dvije grupe: silikatni i karbonatni kamen. U grupu silikatnih kamena pripada tehni\xc4\x8dki gra\xc4\x91evni kamen koji se eksploatira u magmatskim i metamorfnim le\xc5\xbei\xc5\xa1tima silikatnog sastava, dok se karbonatni kamen eksploatira u sedimentnim i metamorfnim le\xc5\xbei\xc5\xa1tima karbonatnog sastava.\n_START_SECTION_\nArhitektonski kamen\n_START_PARAGRAPH_\nArhitektonski kamen se, poput tehni\xc4\x8dkog gra\xc4\x91evnog kamena, dijeli prema mineralo\xc5\xa1kom i petrografskom sastavu u dvije grupe: silikatni i karbonatni kamen. Danas se ova klasifikacija na svjetskom tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu gotovo i ne koristi, ve\xc4\x87 se arhitektonski kamen dijeli u svrhu komercijalnog tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta. Silikatni kamen magmatskog je i metamorfnog porijekla, a na komercijalnom se tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu pojavljuje pod nazivom graniti. U ovu skupinu pripadaju stijene poput petrolo\xc5\xa1kih granita, diorita, gnajsa i kvarcita. Neke stijene sedimentnog i metamorfnog podrijetla, poput vapnenaca, dolomita, travertina te kalcitnih i dolomitnih mramora, na komercijalnom tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu pojavljuju se pod nazivom mramori. Dakle, komercijalnu podjelu arhitektonskog kamena predstavljaju graniti i mramori._NEWLINE_U skupinu granita pripadaju sve izrazito tvrde stijene silikatnog porijekla, za \xc4\x8diju se obradu koristi tehnologija obrade granita. Zajedni\xc4\x8dko svojstvo im je visoka trajnost i nepromjenjivost izgleda, \xc4\x8dak i obojenih ina\xc4\x8dica koje sadr\xc5\xbee stabilne prirodne pigmente. Graniti se odlikuju i visokom izdr\xc5\xbeljivo\xc5\xa1\xc4\x87u na optere\xc4\x87enja, te se stoga \xc4\x8desto koriste u razli\xc4\x8ditim konstrukcijama u interijeru i eksterijeru, bez obzira na intenzitet optere\xc4\x87enja. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se graniti gla\xc4\x8daju i poliraju do visokog sjaja, ali povr\xc5\xa1ine im se mogu obraditi i na druge na\xc4\x8dine, ovisno o njihovoj primjeni i estetskim \xc5\xbeeljama pojedinaca. Zbog kvalitetnih fizi\xc4\x8dko-mehani\xc4\x8dkih svojstava, primjena granita je vrlo ra\xc5\xa1irena._NEWLINE_Pod pojmom mramori obuhva\xc4\x87aju se sve stijene karbonatnog sastava, bez obzira na genezu, kako sedimentne stijene (vapnence i dolomite), tako i mramore u petrolo\xc5\xa1kom smislu, dakle metamorfne stijene. Ova skupina objedinjuje kategorije tvrdih i srednje tvrdih karbonatnih, kalcitnih i dolomitnih stijena, sedimentnog i metamorfnog postanka. Naime, mramor je produkt sedimentnih stijena koje sadr\xc5\xbee zna\xc4\x8dajan udio kalcijevog karbonata (CaCO\xe2\x82\x83). Tijekom procesa metamorfoze amorfne kalcitne molekule tvore kristale i potpuno nove vrste stijena, pri \xc4\x8demu fosilni ostaci, slojevitost i dekorativni elementi (\xc5\xbeilne inkluzije vidljive na povr\xc5\xa1ini kamena) potpuno nestaju. Glavna boja prelazi u bijelu s obojanim crtama (\xc5\xbeicama) druge boje. Ishodi\xc5\xa1ne stijene mramora prili\xc4\x8dno se jednostavno i dobro obra\xc4\x91uju tehnologijom obrade mramora, za razliku od ishodi\xc5\xa1nih stijena granita, kod \xc4\x8dije su obrade potrebna ve\xc4\x87a ulaganja truda i znanja, ali i ulaganja u financijskom pogledu. Nije slu\xc4\x8dajnost da je obrada mramora jednostavnija od obrade granita. Naime, gra\xc4\x91a mramora je jednostavnija, te se stoga i puno lak\xc5\xa1e i br\xc5\xbee tro\xc5\xa1i od granita. Tako\xc4\x91er, u obzir treba uzeti i fizi\xc4\x8dko-mehani\xc4\x8dka svojstva koja definiraju primjenu mramora. Mramori su nepostojani prema djelovanju atmosferilija, pokazuju brojna o\xc5\xa1te\xc4\x87enja u podru\xc4\x8djima hladnih i vla\xc5\xbenih klima, u podru\xc4\x8djima smrzavanja, a posebno u uvjetima kiselih ki\xc5\xa1a u urbanim sredinama, te u podru\xc4\x8djima gdje je zimi potrebno posipavanje solju za sprje\xc4\x8davanje zale\xc4\x91ivanja. Slojevitost i dekorativni elementi, kao i sjaj, potpuno nestaju kod obrade i gla\xc4\x8danja, a stalnost boje ovisi o stabilnosti prirodnog pigmenta. Uz gubitak boje, kod mramora je posebno izra\xc5\xbeeno izblje\xc4\x91ivanje, razli\xc4\x8ditog intenziteta i brzine. Ovaj kamen se zbog svih navedenih svojstava koristi naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e u interijeru, iako njegova upotreba u eksterijeru, posebice kod oblaganja fasada na zgradama, nije zanemariva. Naime, iako se zbog ve\xc4\x87e trajnosti u eksterijeru \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e koriste graniti, ponekad se zbog estetske funkcije, ali i zbog ni\xc5\xbeih tro\xc5\xa1kova, ipak odabiru mramori.\n_START_SECTION_\nSvojstva kamena\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna fizi\xc4\x8dka i mehani\xc4\x8dka svojstva kamena su njegova boja, gusto\xc4\x87a, prostorna masa, poroznost, voda koja se nalazi u kamenu i upijanje vode. Ta svojstva definiraju kvalitetu kamena i odre\xc4\x91uju njegovu upotrebu ovisno o funkciji prostora ili objekta za koji se kamen koristi.\n_START_SECTION_\nBoja\n_START_PARAGRAPH_\nBoja je naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e prvo svojstvo koje se zapazi kod promatranja arhitektonskog kamena te je jedan od glavnih estetskih \xc4\x8dimbenika pri odabiru \xc5\xbeeljenog kamena. Boja kamena ovisi o boji dominantnih minerala, njihovom prostornom rasporedu i veli\xc4\x8dini zrna, te udjelu prirodnih pigmenata. Zbog toga je \xc4\x8desto potrebno promatrati kamen u njegovom presjeku, ili ga smrviti u prah kako bi otkrili njegovu pravu boju.\n_START_SECTION_\nGusto\xc4\x87a kamena\n_START_PARAGRAPH_\nGusto\xc4\x87a kamena predstavlja omjer mase \xc4\x8dvrste faze kamena i njegova volumena pri odre\xc4\x91enoj temperaturi i tlaku. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se izra\xc5\xbeava u g/cm3 ili kg/m3. Gusto\xc4\x87a kamena ovisi o kemijskom sastavu i strukturi pojedinih minerala. Gusto\xc4\x87a \xc4\x87e biti ve\xc4\x87a \xc5\xa1to je ve\xc4\x87i atomski broj elemenata koji izgra\xc4\x91uju mineral i \xc5\xa1to je gu\xc5\xa1\xc4\x87e slaganje materijalnih \xc4\x8destica. Zbog toga kristali nekog minerala imaju ve\xc4\x87u gusto\xc4\x87u od njegove amorfne modifikacije. Tako relativna gusto\xc4\x87a kvarca iznosi 2,65, dok gusto\xc4\x87a amorfnog kvarca iznosi 2,23.\n_START_SECTION_\nProstorna masa\n_START_PARAGRAPH_\nProstorna masa predstavlja omjer mase \xc4\x8dvrste faze prema ukupnom obujmu uzorka kamena, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i pore i \xc5\xa1upljine. Odre\xc4\x91ena je mineralnim sastavom kamena i udjelom \xc5\xa1upljina. Ukoliko su \xc5\xa1upljine u kamenu izolirane, to predstavlja povoljno fizi\xc4\x8dko svojstvo. Prostorna masa genetska je zna\xc4\x8dajka kamena te je uzrokovana razli\xc4\x8ditim genetskim, dijagenetskim i postdijagenetskim procesima koji djeluju na kamen. Uvijek je manja od gusto\xc4\x87e kamena.\n_START_SECTION_\nPoroznost\n_START_PARAGRAPH_\nTrajnost poroznih kamena \xc4\x8dvrsto je povezana s njihovom poroznom strukturom, na koju mogu djelovati vanjski \xc4\x8dimbenici poput atmosferilija, ali i neki drugi antropogeni \xc4\x8dimbenici. Kako bi karakterizirali materijale i razumjeli mehanizam njihovih alteracija, nu\xc5\xbeno je promatrati i mjeriti strukture pora kori\xc5\xa1tenih materijala. _NEWLINE_Struktura poroznih kamena \xc4\x8desto je opisana kao 'kaoti\xc4\x8dna', iako je direktno uvjetovana postankom stijene (primarna poroznost), preslagivanjem \xc4\x8destica nakon postanka stijene (sekundarna poroznost), i razaraju\xc4\x87im procesima koji djeluju na stijenu nakon njenog nastanka. Tro\xc5\xa1enje i razaranje materijala uzrokovano je kombiniranim djelovanjem kemijskog tro\xc5\xa1enja i mehani\xc4\x8dkog naprezanja. Pore u kamenu su glavna mjesta gdje se odvijaju \xc5\xa1tetni procesi uzrokovani djelovanjem atmosferilija, smrzavanjem i odmrzavanjem te \xc5\xa1tetnim djelovanjem okoli\xc5\xa1a. Zbog toga je potrebno pozorno promatrati poroznost kamena pri odabiru kod razli\xc4\x8ditih konstrukcija. Djelovanje mraza ili kristalizacija soli direktno su povezane s mjestima u kamenu gdje postoje pore, dok na ta mjesta mehani\xc4\x8dki procesi djeluju indirektno, stvaraju\xc4\x87i mikropukotine i pukotine.\n_START_SECTION_\nVoda u kamenu\n_START_PARAGRAPH_\nMinerali u kamenu, a time i kamen, sadr\xc5\xbee vodu koja mo\xc5\xbee biti razli\xc4\x8ditog porijekla i u razli\xc4\x8ditim oblicima ispunjavati kamen na razli\xc4\x8ditim mjestima u njegovoj strukturnoj gradi. Ona mo\xc5\xbee imati negativan, ali i pozitivan utjecaj na kamen. Razlikujemo kemijski i fizi\xc4\x8dki vezanu vodu te slobodnu vodu.\n_START_SECTION_\nArhitektonski kamen u Hrvatskoj\n_START_PARAGRAPH_\nU Hrvatskoj se danas u komercijalne svrhe eksploatira gotovo isklju\xc4\x8divo kamen sedimentnog porijekla. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e su to razli\xc4\x8diti tipovi vapnenaca i karbonatni klastiti kredne, a rje\xc4\x91e jurske i paleogenske starosti. Dakle, prevladava eksploatacija komercijalnog mramora, dok od kamenoloma stijena silikatnog sastava treba spomenuti Fu\xc5\xbeinski Benkovac, u kojem se eksploatiraju andeziti u svrhu tehni\xc4\x8dkog gra\xc4\x91evnog kamena . Treba napomenuti da u Hrvatskoj tako\xc4\x91er nema le\xc5\xbei\xc5\xa1ta mramora u petrolo\xc5\xa1kom smislu. Hrvatska se na temelju svoje geolo\xc5\xa1ke razli\xc4\x8ditosti mo\xc5\xbee podijeliti u 5 regija: Sjeverozapadna Hrvatska, Sjeveroisto\xc4\x8dna Hrvatska, Li\xc4\x8dko-velebitska regija, Istra, i Dalmacija.\n_START_SECTION_\nSjeverozapadna Hrvatska\n_START_PARAGRAPH_\nMiocenski vapnenci prevladavaju u Hrvatskom zagorju i Medvednici, a trijaski vapnenci u Samoborskom gorju. Zbog poreme\xc4\x87enosti gra\xc4\x91e starijih stijena, kamenolomi arhitektonsko-gra\xc4\x91evnog kamena bili su smje\xc5\xa1teni u mla\xc4\x91im tercijarnim sedimentima. Upravo u tim sedimentima eksploatiran je mekani i porozni vapnenac vinicit kraj Vinice, zapadno od Vara\xc5\xbedina. Uz vinicit, vrlo zna\xc4\x8dajan kamen za ovo podru\xc4\x8dje je najpoznatiji zagreba\xc4\x8dki arhitektonsko-gra\xc4\x91evni kamen litotamnijski vapnenac ili litavac. To su badenske naslage debljine i do 40 metara. Stijene su \xc5\xbeu\xc4\x87kastosive boje i bogate su fosilima algi, \xc5\xa1koljka\xc5\xa1a i je\xc5\xbeinaca, a naziv su dobile po obilju skeleta algi Lithothamnium. Poznato je da je ovaj kamen kori\xc5\xa1ten u izgradnji zagreba\xc4\x8dke katedrale. Odre\xc4\x91ena koli\xc4\x8dina toga kamena izdr\xc5\xbeala je atmosferilije, no veliku koli\xc4\x8dinu bilo je potrebno zamijeniti, te se taj kamen u obnovi katedrale mijenja rimskim travertinom. Travertin je odabran kao dobra zamjena za litavac zbog povoljnijih fizi\xc4\x8dko-mehani\xc4\x8dkih svojstava i sli\xc4\x8dnog izgleda, a te kvalitete provjerene su kod izgradnje pro\xc4\x8delja hotela Dubrovnik u Zagrebu. Dva su najzna\xc4\x8dajnija kamenoloma gdje se nekada eksploatirao litotamnijski vapnenac: to su kamenolomi u Bizeku i Vrap\xc4\x8de potoku. U tim kamenolomima eksploatirana je ve\xc4\x87ina arhitektonsko-gra\xc4\x91evnog kamena kori\xc5\xa1tenog za potrebe izgradnje grada. U Bizeku se kamen eksploatirao i u tehni\xc4\x8dko-gra\xc4\x91evinske svrhe, za potrebe podsusedske cementare. Danas su oba kamenoloma zatvorena i napu\xc5\xa1tena.\n_START_SECTION_\nSjeveroisto\xc4\x8dna Hrvatska\n_START_PARAGRAPH_\nZa ovo podru\xc4\x8dje zanimljiva je velika zastupljenost magmatskih, metamorfnih i sedimentnih stijena, no kamen se ne eksploatira zbog jeke tektonske poreme\xc4\x87enosti naslaga. Novija geolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja pokazala su u ovim stijenama granitima velik broj potencijalnih kamenoloma tehni\xc4\x8dkog gra\xc4\x91evnog kamena, no samo u nekima se do\xc5\xa1lo do zdrave i kvalitetne stijene. Uz granite, perspektivnima su se pokazali i amfiboliti.\n_START_SECTION_\nLi\xc4\x8dko-Velebitska regija\n_START_PARAGRAPH_\nS obzirom na geolo\xc5\xa1ku gra\xc4\x91u i poreme\xc4\x87enost stijenske mase, ovo podru\xc4\x8dje ne predstavlja veliku mogu\xc4\x87nost u nala\xc5\xbeenju le\xc5\xbei\xc5\xa1ta arhitektonskog kamena. Najpoznatiji i narasprostranjeniji arhitektonski kamen li\xc4\x8dkog podru\xc4\x8dja je tamnosivi do posve crni vapnenac lijaske starosti, koji je osobito privla\xc4\x8dnog izgleda kada je pro\xc5\xa1aran obiljem bijelih lju\xc5\xa1tura \xc5\xa1koljka\xc5\xa1a Lithiotis problematica. Za ovaj kamen geolozi naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e koriste naziv litiotis vapnenac. Litiotis vapnenac va\xc4\x91en je u desetak kamenoloma na podru\xc4\x8dju od \xc5\xbdute Lokve na sjeverozapadu, preko Gospi\xc4\x87a, Lovinca i Ri\xc4\x8dica, do Gra\xc4\x8daca na jugoistoku. Danas su svakako najpoznatiji crvenkasti i sme\xc4\x91asto sivi bre\xc4\x8dasti vapnenci i vapnena\xc4\x8dke bre\xc4\x8de romanovac i tulovac, koji se eksploatiraju sjeverno od Obrovca u kamenolomu Romanovac.\n_START_SECTION_\nIstra\n_START_PARAGRAPH_\nUz ovo podru\xc4\x8dje ve\xc5\xbee se vi\xc5\xa1e od dva tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a duga tradicija eksploatacije kamena pa ne iznena\xc4\x91uje \xc4\x8dinjenica da neki od najpoznatijih arhitektonskih kamena hrvatskog porijekla potje\xc4\x8du upravo s ovoga podru\xc4\x8dja. Najpoznatiji aktivni kamenolom ovog podru\xc4\x8dja je onaj ju\xc5\xbeno od sela Kirmenjak, u kojem se eksploatira istoimeni kamen. Dva su na\xc4\x8dina piljenja ovoga kamena. Piljenjem kamena \xe2\x80\x9ekontra\xe2\x80\x9c ili \xe2\x80\x9eokomito na dasku\xe2\x80\x9c stiloliti dolaze do punog izra\xc5\xbeaja daju\xc4\x87i kamenu visoku estetsku vrijednost i prepoznatljiv izgled. Piljenjem \xe2\x80\x9epo dasci\xe2\x80\x9c, odnosno paralelno slojevito\xc5\xa1\xc4\x87u i stilolitima, kamen tako\xc4\x91er ima visoku estetsku vrijednost, ali nije u tolikoj mjeri prepoznatljiv. Vapnenac se polira do visokog sjaja, a zbog svoje velike \xc4\x8dvrsto\xc4\x87e i otpornosti pogodan je za jako prometne povr\xc5\xa1ine._NEWLINE_Kirmenjak je izuzetno cijenjen i vrlo tra\xc5\xbeen kamen kako u Hrvatskoj, tako i u svijetu. U pro\xc5\xa1losti je bio od velikog zna\xc4\x8daja u izgradnji Venecije, gdje je kori\xc5\xa1ten u vi\xc5\xa1e od 2/3 vanjskih radova, te u izgradnji Ravene i Loreta. U Hrvatskoj se danas mo\xc5\xbee prepoznati u brojnim gra\xc4\x91evinama: ugra\xc4\x91en je u podove zra\xc4\x8dne luke Pleso i Glavnog kolodvora u Zagrebu, potom u poznatim robnim ku\xc4\x87ama \xe2\x80\x9eNama\xe2\x80\x9c u Zagrebu, Bjelovaru i Vinkovcima, te u brojnim hotelima poput \xe2\x80\x9eLagune\xe2\x80\x9c u Zagrebu i \xe2\x80\x9eParentiuma\xe2\x80\x9c u Pore\xc4\x8du._NEWLINE_U vapnencima donje krede, u kamenolomima eksploatacijskog polja Kanfanar eksploatira se arhitektonski kamen kanfanar ili istarski \xc5\xbeuti, tako\xc4\x91er poznat pod nazivom giallo d'Istria, te istovrsna ina\xc4\x8dica kamena u kamenolomu Selina. U podru\xc4\x8dju sjeveroisto\xc4\x8dno od grada Pule nalazi se le\xc5\xbei\xc5\xa1te arhitektonsko-gra\xc4\x91evnog kamena poznatog pod komercijalnim nazivom valtura. Ovo le\xc5\xbei\xc5\xa1te \xc4\x8dine homogeni vapnenci sa\xc4\x8dinjeni od lo\xc5\xa1e sortiranih i slabo zaobljenih lju\xc5\xa1tura rudista. Sitnozrnate stijene tipa unito nalaze se ispod oko 1,5 metara debelih slojeva okr\xc5\xa1enih vapnenaca, dok se ni\xc5\xbee nalaze sedimenti krupnozrnatijih fragmenata tipa fiorito. Ovim kamenom oblo\xc5\xbeen je donji dio zida perona Glavnog kolodvora u Zagrebu._NEWLINE_Jugoisto\xc4\x8dno od grada Pule eksploatira se kamen poznat po komercijalnom nazivu vinkuran. Ovo istoimeno le\xc5\xbei\xc5\xa1te jedno je od najstarijih i najpoznatijih istarskih kamenoloma. Ovo je le\xc5\xbei\xc5\xa1te gornjokrednih rudistnih vapnenaca iz kojeg se eksploatiraju tri razli\xc4\x8dite vrste kamena poznate pod komercijalnim nazivima vincuran statuario, vincuran unito i vincuran fiorito. Ovaj kamen karakteristi\xc4\x8dan je po izrazitoj poroznosti, a tip fiorito je dijelom izraito \xc5\xa1upljikav i tada se naziva travertino. Vincuran statuario razvijen je u najdubljem dijelu le\xc5\xbei\xc5\xa1ta, lako se obra\xc4\x91uje i izrazito je popularan kod kipara i klesara. Vapnenac iz Vinkurana slabo se polira, a pogodan je za oblaganje vanjskih i unutarnjih vertikalnih povr\xc5\xa1ina. Blokovima ovog kamena izgra\xc4\x91en je vanjski pla\xc5\xa1t pulskog amfiteatra, a tako\xc4\x91er je \xc4\x8desto i kori\xc5\xa1ten u zagreba\xc4\x8dkim gra\xc4\x91evinama poput pro\xc4\x8delja Doma Hrvatske vojske u Zvonimirovoj ulici i na portalima i vijencima na zgradi Rektorata zagreba\xc4\x8dkog sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta. Tako\xc4\x91er je njime ure\xc4\x91ivan kompleks termalnog lje\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Pie\xc5\xa1tanima u Slova\xc4\x8dkoj i u brojnim drugim gra\xc4\x91evinama u svijetu.\n_START_SECTION_\nDalmacija\n_START_PARAGRAPH_\nU kontinentalnom dijelu va\xc5\xbeno je napomenuti trogirsko podru\xc4\x8dje gdje se nalaze kamenolomi Seget, Plano i Vrsine s istoimenim nazivima kamena. Jedno od najpoznatijih podru\xc4\x8dja u ovom dijelu Hrvatske u kojemu se nalaze le\xc5\xbei\xc5\xa1ta arhitektonskog kamena je otok Bra\xc4\x8d. Ovdje su brojna poznata le\xc5\xbei\xc5\xa1ta u krednim naslagama koncentrirana najvi\xc5\xa1e u sredi\xc5\xa1njem dijelu, u okolici Pu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87a, zatim na isto\xc4\x8dnom dijelu otoka oko Selca, te na zapadnom dijelu u blizini Nerezi\xc5\xa1\xc4\x87a. U uvali Veselje u Pu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87ima eksploatiraju se slabo dolomitizirane biomikritne stijene tipa madston-vekston, poznate pod komercijalnim nazivom adria grigio. Stijene se pojavljuju u obliku metarski debelih paketa slojeva bioturbiranih mikrita (macchiato) i slojeva ispresijecanih prete\xc5\xbeito subvertikalnim pukotinama ispunjenim \xc4\x8dvrstom bitumenskom tvari (venato). U kamenolomima Ze\xc4\x8devu i Glave iskori\xc5\xa1tava se sli\xc4\x8dan kamen, komercijalnog naziva san giorgio, a kad je pro\xc5\xa1aran bitumenski \xc5\xbeilama, naziva se san giorgio venato, poput varijetata adria grigio venato. Navedeni kameni, zbog povoljnih fizi\xc4\x8dko-mehani\xc4\x8dkih svojstava mogu se koristiti kod izvo\xc4\x91enja svih vanjskih i unutarnjih radova na raznim objektima._NEWLINE_U neposrednoj blizini Pu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87a nalaze se veliki kamenolomi Punta, Barbakan i Kupinovo u kojima se eksploatira bijeli bra\xc4\x8dki mramor, graditeljima poznat jo\xc5\xa1 od anti\xc4\x8dkih vremena. To su stijene tipa vekstona-floutstona s bioklasti\xc4\x8dnim matriksom u kojima dominira skeletno kr\xc5\xa1je nastalo razgradnjom rudistnih biolitnih tijela. Taj bijeli bra\xc4\x8dki kamen poznat je pod komercijalnim nazivima veselje unito i veselje fiorito. U varijetetu unito skeletno kr\xc5\xa1je relativno je ujedna\xc4\x8deno, dok kod varijeteta fiorito krupni rudistni ulomci ili cijeli rudisti sme\xc4\x87kste boje plivaju u bijeloj osnovi kamena._NEWLINE_Tako\xc4\x91er, u podru\xc4\x8dju Pu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87a nalazi se facijes bioklasti\xc4\x8dnih vapnenaca, koji su ranije eksploatirani u podru\xc4\x8dju uvale Rasotica i pod tim imenom su se probili na tr\xc5\xbei\xc5\xa1te i postali vrlo tra\xc5\xbeena vrsta kamena. Danas se ovaj kamen eksploatira u le\xc5\xbei\xc5\xa1tu \xc5\xbdaganj Dolac zapadno od Sumartina. Potrebno je i napomenuti da se ne\xc5\xa1to ju\xc5\xbenije, u dubrova\xc4\x8dkom podru\xc4\x8dju eksploatira fosiliferni rudistni vapnenac poznat pod komercijalnim nazivom mironja."