b'\n_START_ARTICLE_\nMravojedi\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliku od ljenivca, druge porodice reda krezubica, oni uop\xc4\x87e nemaju zube ve\xc4\x87 samo duga\xc4\x8dku nju\xc5\xa1ku u obliku surle koja zavr\xc5\xa1ava malenim ustima s vrlo duga\xc4\x8dkim jezikom. Vrste se veli\xc4\x8dinom me\xc4\x91usobno zna\xc4\x8dajno razlikuju. Dok je dvoprsti mravojed te\xc5\xbeak samo oko 250 grama, veliki mravojed mo\xc5\xbee \xc4\x8dak i prema\xc5\xa1iti 30 kilograma, i zajedno s repom biti dug i vi\xc5\xa1e od dva metra. _NEWLINE_Na prednjim nogama sve vrste imaju upadljivo duga\xc4\x8dke i vrlo o\xc5\xa1tre kand\xc5\xbee. Njima se koriste za otvaranje mravinjaka i termitnjaka, i za obranu od grabe\xc5\xbeljivaca. Broj kand\xc5\xbei je razli\xc4\x8dit. Dok dvoprsti mravojed ima dvije, veliki mravojed ih ima tri a obje vrste roda Tamandua imaju po \xc4\x8detiri. Kand\xc5\xbee na stra\xc5\xbenjim nogama su daleko manje izra\xc5\xbeene._NEWLINE_Sve vrste imaju duge repove koji se pone\xc5\xa1to razlikuju. Rep velikog mravojeda je obrastao dugom dlakom i djeluje \xc4\x8dupavo. Ostale vrste imaju kratku dlaku na repovima koji su s donje strane goli. Goli dio repa je prilagodba funkciji koju ima kod tih vrsta da im slu\xc5\xbei za prihva\xc4\x87anje za grane, kao "peti ekstremitet"._NEWLINE_O\xc4\x8di su im male i niti jedna vrsta ne vidi dobro, no zato imaju vrlo dobro razvijeno osjetilo mirisa. U\xc5\xa1ima se slu\xc5\xbee kao drugim vrlo dobro razvijenim osjetilom, obje vrste roda Tamandua.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivota\n_START_PARAGRAPH_\nKao \xc5\xa1to se razlikuju veli\xc4\x8dinom i razvijeno\xc5\xa1\xc4\x87u osjetila, mravojedi i nastanjuju razli\xc4\x8diti \xc5\xbeivotni okoli\xc5\xa1. Maleni dvoprsti mravojed \xc5\xbeivi isklju\xc4\x8divo na drve\xc4\x87u, i hrani se mravima koji tako\xc4\x91er \xc5\xbeive na drve\xc4\x87u, nastanjuju\xc4\x87i prete\xc5\xbeno \xc5\xa1ume odnosno \xc5\xa1umovita podru\xc4\x8dja. Veliki mravojed se kre\xc4\x87e samo po tlu i najra\xc4\x91e se zadr\xc5\xbeava na savanama, dok su obje vrste tamandua prilago\xc4\x91ene i \xc5\xbeivotu na stablima ali i tlu.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nKao \xc5\xa1to im ime govori, mravojedi se hrane gotovo isklju\xc4\x8divo mravima i termitima. Kand\xc5\xbeama otvaraju mravinjake i termitnjake, te svojim duga\xc4\x8dkim (veliki mravojed ima jezik dug 60 cm) jezikom prevu\xc4\x8denim ljepljivom slinom, skupljaju kukce iz nastambi. Nakon \xc5\xa1to progutaju kukce, vrlo mi\xc5\xa1i\xc4\x87av ulazni dio \xc5\xbeeluca ih zdrobi. U zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu, jedu i ponu\xc4\x91eno vo\xc4\x87e.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeavanje\n_START_PARAGRAPH_\nO razmno\xc5\xbeavanju mravojeda ne zna se puno. Nakon skotnosti od 120 do 190 dana, \xc5\xbeenka koti samo jedno mladun\xc4\x8de. Sljede\xc4\x87ih mjeseci majka mladun\xc4\x8de nosi na le\xc4\x91ima. Dvoprsti mravojed ponekad ostavi mladun\xc4\x8de na za\xc5\xa1ti\xc4\x87enim ra\xc4\x8dvama grane i sama odlazi u potragu za hranom. Veliki mravojed postaje spolno zreo u dobi od dvije do tri godine, a za druge vrste nije poznato. Isto tako, nije poznat ni o\xc4\x8dekivani \xc5\xbeivotni vijek mravojeda u divljini.\n_START_SECTION_\nUgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nMravojede se ne smatra ugro\xc5\xbeenim, jer \xc5\xbeive na vrlo velikim podru\xc4\x8djima, a pored toga nisu ovisni o isklju\xc4\x8divo jednoj vrsti hrane, tako da ih se smatra nezahtjevnim. Jedino je veliki mravojed uvr\xc5\xa1ten u popis UICN kao ugro\xc5\xbeen.'