b'\n_START_ARTICLE_\nStarigrad\n_START_SECTION_\nOp\xc4\x87inska naselja\n_START_PARAGRAPH_\nU sastavu op\xc4\x87ine su tri naselja: Starigrad Paklenica, Seline i Tribanj\n_START_SECTION_\nZemljopisni polo\xc5\xbeaj i vegetacija\n_START_PARAGRAPH_\nStarigrad se nalazi na krajnjem sjeverozapadnom dijelu Zadarske \xc5\xbeupanije, a zemljopisno pripada sjevernoj Dalmaciji. Naselja op\xc4\x87ine prote\xc5\xbeu se du\xc5\xbe dvadesetak kilometara obale Jadranskog mora, a nadvisuje ih planina Velebit, na \xc4\x8dijim se ju\xc5\xbenim padinama nalazi Nacionalni park Paklenica. Ovo podru\xc4\x8dje u cijelosti je u za\xc5\xa1ti\xc4\x87enom prirodnom okru\xc5\xbeenju jer Velebit zajedno sa svojom obalom od 1981. godine ima status parka prirode. Zbog karbonatne gra\xc4\x91e, karakterizira ga iznimno bogatstvo hidrolo\xc5\xa1kih i geomorfolo\xc5\xa1kih oblika i pojava. Manita pe\xc4\x87 i Jama Vodarica najpoznatiji su speleolo\xc5\xa1ki objekti. Najvi\xc5\xa1i planinski vrh Velebita je Vaganski vrh (1757 m), a slijede ga Sveto brdo (1752 m) i Babin vrh (1723 m). Prostor je pod utjecajem submediteranske i planinske klime \xc5\xa1to utje\xc4\x8de na raznolikost vegetacije i njezine promjene s nadmorskom visinom. U Paklenici prevladavaju kr\xc5\xa1ki predjeli s niskim raslinjem i bukova \xc5\xa1uma. Zastupljeni su bijeli i crni grab te crni bor na podru\xc4\x8dju nacionalnog parka. Vegetacija obiluje ljekovitim biljem (kadulja, komora\xc4\x8d, metvica, vrisak, gospina trava), endemskim i reliktnim vrstama.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2011. godine, op\xc4\x87ina ima 1.876 stanovnika, u Starigradu Paklenici 1.140, u Selinama 469 i u Tribnju 267 stanovnika.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nVelebitski prostor naseljen je jo\xc5\xa1 od razdoblja paleolitika, o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8de kerami\xc4\x8dki fragmenti prona\xc4\x91eni u pe\xc4\x87inama. Sonda\xc5\xbeno iskopavanje Vagana\xc4\x8dke pe\xc4\x87ine pokazuje kontinuitet naseljavanja od mezolitika do \xc5\xbeeljeznog doba. Nakon tre\xc4\x87eg vala panonsko-balkanskih seoba, na prijelazu  iz 10. u 9. stolje\xc4\x87e prije Krista, na ovim prostorima oblikuje se liburnska kultura i formiraju se gradinska naselja. Dubolni\xc4\x87 opisuje sljede\xc4\x87e gradine: Lisarica, Sveta Trojica, Koji\xc4\x87i Milovci, Gradina i Gradinica na Malom Rujnu, Gradina na Velikom Rujnu, Starigrad \xe2\x80\x93 centar, Gradina Marasovi\xc4\x87i, Paklari\xc4\x87, Gradina Seline, Gradina Kne\xc5\xbeevi\xc4\x87i, Gradina Modri\xc4\x8d te nekoliko novootkrivenih lokaliteta. Dolaskom Rimljana gradine nastavljaju funkcionirati unutar grada Argyruntuma koji je dobio status municipija za vrijeme vladavine cara Tiberija. Argirunt se spominje u 1. stolje\xc4\x87u nakon Krista u djelu Naturalis Historia, autora Plinija Starijeg. Tijekom sukoba bizantske vlasti s Ostrogotima u 6. stolje\xc4\x87u, bizantski car Justinijan I. gradi utvrdu na polo\xc5\xbeaju liburnske gradine Sveta Trojica, nedaleko od dana\xc5\xa1njeg naselja Tribanj-\xc5\xa0ibuljina. Mihovil Abrami\xc4\x87 i Anton Colnago 1908. godine provode prva arheolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja uzdu\xc5\xbe glavne anti\xc4\x8dke ceste kojom se ulazilo u grad, na podru\xc4\x8dju gdje su mje\xc5\xa1tani pokapali svoje incinerirane pokojnike. Tako je grad mrtvih razjasnio detalje o \xc5\xbeivotu grada, kulturi, obi\xc4\x8dajima, socijalnoj strukturi i trgova\xc4\x8dkoj povezanosti. Unutar 400 grobova prona\xc4\x91eni su raznoliki i rijetki grobni prilozi: nakit od bronce, srebra, stakla i jantara, oru\xc4\x91e, oru\xc5\xbeje, bron\xc4\x8dane, kerami\xc4\x8dke i staklene posude te brojne uljane svjetiljke (lucerne) s reljefnim \xc5\xbeigovima \xc4\x8dak 25 razli\xc4\x8ditih proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da. Argyruntum se odr\xc5\xbeao do 4. stolje\xc4\x87a, nakon \xc4\x8dega mu se gubi trag. Pretpostavka je da se zbog slabljenja ekonomske mo\xc4\x87i stanovni\xc5\xa1tvo povuklo na neku od predrimskih gradina na kojima su se mogli baviti sto\xc4\x8darstvom. U ranom srednjem vijeku zapo\xc4\x8dinje starohrvatsko naseljavanje, o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8de sakralni objekti. Ovdje se doseljavaju Morlaci. Tijekom najve\xc4\x87ih osmanskih opasnosti u 16. i prvoj polovici 17. stolje\xc4\x87a podru\xc4\x8dje biva opusto\xc5\xa1eno, a Mle\xc4\x8dani ga nakon Kandijskog rata naseljavaju Bunjevcima. Sukobi Mle\xc4\x8dana i Habsburgovaca oko podvelebitskih naselja vodili su se sve do pada Mleta\xc4\x8dke Republike 1797. godine.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nStanovni\xc5\xa1tvo se u pro\xc5\xa1losti bavilo nomadskim sto\xc4\x8darstvom, o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8de ljetni planinski pastirski stanovi, \xc5\xa1umarstvom i oskudnom poljoprivredom. Razvojem prometnica te zbog specifi\xc4\x8dnih ambijentalnih i klimatskih zna\xc4\x8dajki, u gospodarstvu su danas dominantne uslu\xc5\xbene djelatnosti i turizam. To je potisnulo tradicionalne gospodarske grane, a posljedi\xc4\x8dno dovelo i do demografskog pusto\xc5\xa1enja pakleni\xc4\x8dkih zaselaka. Starigrad ima preduvjete za razvoj posebnih oblika turizma, kao \xc5\xa1to su seoski i avanturisti\xc4\x8dki odnosno sportski turizam. \xc4\x8cist okoli\xc5\xa1 pru\xc5\xbea mogu\xc4\x87nosti za proizvodnju autohtone hrane visoke kvalitete, \xc4\x8dime bi se razvile brojne grane gospodarstva: maslinarstvo, vo\xc4\x87arstvo, povrtlarstvo, sto\xc4\x8darstvo, p\xc4\x8delarstvo, ribarstvo i marikultura. Iako ukupne obradive poljoprivredne povr\xc5\xa1ine zauzimaju mali postotak podru\xc4\x8dja op\xc4\x87ine, tradicionalne gospodarske grane se revitaliziraju i nastoje se istaknuti na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu zdrave hrane i prehrambenih proizvoda visoke kakvo\xc4\x87e i specifi\xc4\x8dnosti.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dko staklo\n_START_PARAGRAPH_\nStaklo prona\xc4\x91eno na nekropoli uvozilo se iz Egipta, Sirije, Cipra, Italije, galsko-rajnskih oblasti i dijelom iz Panonije, \xc5\xa1to govori o postojanju brojnih trgova\xc4\x8dko-ekonomskih odnosa Argyruntuma i provincije Dalmacije s gotovo svim podru\xc4\x8djima Rimskog Carstva. Nekoliko primjeraka pripisuje se doma\xc4\x87oj staklarskoj radionici.  Zbirka se sastoji se od 146 ve\xc4\x87inom cjelovitih primjeraka, me\xc4\x91u kojima su: boce, bo\xc4\x8dice, posudice za pomasti, zdjelice, vr\xc4\x8devi, vr\xc4\x8di\xc4\x87i, \xc4\x8da\xc5\xa1e, pehari s jednom ru\xc4\x8dkom (modiolus), amorfisci (amphoriskos), balzmariji (balsamarium), urne (olla cineraria) te po jedan primjerak aribalosa (aryballos), gutusa, ritona i kapalice (infundibulum). Ve\xc4\x87ina ovih predmeta je \xc4\x8duvana u fundusu Arheolo\xc5\xa1kog muzeja u Zadru, a od 2009. godine u Muzeju anti\xc4\x8dkog stakla u Zadru.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nOd 2002. odr\xc5\xbeava se me\xc4\x91unarodna planinska utrka Starigrad \xe2\x80\x93 Veliko Rujno, koja je povremeno dr\xc5\xbeavno prvenstvo u planinskom tr\xc4\x8danju.'