b'\n_START_ARTICLE_\nManufaktura\n_START_PARAGRAPH_\nManufaktura (lat. manu facere \xe2\x80\x93 rukom raditi) predstavlja karakteristi\xc4\x8dan i dominantan oblik kapitalisti\xc4\x8dkog privre\xc4\x91ivanja, a da bi ona to postala bilo je potrebno mnogo uvjeta, posebno znatna koncentracija individualnih kapitala, raspolo\xc5\xbeiva masa radnika, i \xc5\xa1iroko tr\xc5\xbei\xc5\xa1te za realizaciju proizvedene robe._NEWLINE_Manufakturni oblici rada prevladavaju tek sredinom 16. stolje\xc4\x87a, iako se pojavljuju ve\xc4\x87 u 14. stolje\xc4\x87u. Postaje temelj kapitalisti\xc4\x8dke robne proizvodnje i to ostaje sve do posljednje tre\xc4\x87ine 18 stolje\xc4\x87a. _NEWLINE_Zbog toga se to razdoblje i naziva doba manufakture ili manufakturni period kapitalizma. Za manufakturu je karakteristi\xc4\x8dna unutra\xc5\xa1nja podjela rada u poduze\xc4\x87u: proizvodnja predmeta koji su u suradnji (u istom procesu proizvodnje ili u razli\xc4\x8ditim me\xc4\x91usobno povezanim produkcijskim procesima radi ve\xc4\x87i broj radnika, nema unutra\xc5\xa1nje podjele rada, svaki radnik sam izra\xc4\x91uje cijeli proizvod, koristi se jednostavan ru\xc4\x8dni alat) bili jo\xc5\xa1 proizvodi pojedinih radnika, dijeli se sada na niz radnih operacija, a svaku od tih radnih operacija obavlja pojedini radnik ili grupa radnika._NEWLINE_Na taj na\xc4\x8din se proizvod pretvara u dru\xc5\xa1tveni proizvod grupe proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da, od kojih svaki vr\xc5\xa1i samo jednu djelomicnu operaciju cjelokupnog procesa produkcije. Manufaktura se pojavila u dva glavna oblika, a jedan od tih oblika bila je centralizirana manufaktura, tj. poduze\xc4\x87e koje je pod isti krov skupljalo ve\xc4\x87i broj radnika i u kojem je radni proces po na\xc4\x8delu podjele rada bio podijeljen na vi\xc5\xa1e radnih operacija. Drugi oblik manufakture sastojao se u tome \xc5\xa1to je poduzetnik \xe2\x80\x93 obi\xc4\x8dno trgovac \xe2\x80\x93 opskrbljivao pojedine zanatlije sirovinama, a ovi su mu predavali gotovu robu._NEWLINE_Takve zanatlije su o\xc4\x8duvale izgled samostalnosti, a ustvari su bili najamni radnici svog kapitalisti\xc4\x8dkog opskrbljiva\xc4\x8da. Zbog toga samostalne zanatlije i nisu vi\xc5\xa1e mogle neposredno nabavljati mnoge sirovine, ve\xc4\x87 samoposredovanjem kapitalisti\xc4\x8dkih opskrbljiva\xc4\x8da od kojih su zato postali ovisni kao i najamni radnici u centraliziranoj manufakturi. U manufakturi je isto kao i u suradnji jo\xc5\xa1 upotrebljivan ru\xc4\x8dni alat. Me\xc4\x91utim, dok je u suradnji upotrebljavano jedno te isto radno oru\xc4\x91e za cijeli niz poslova, u manufakturi se pokazala potreba za usavr\xc5\xa1avanjem oru\xc4\x91a za rad da bi se ono \xc5\xa1to bolje prilagodilo pojedinim radnim operacijama. Zbog toga je manufaktura ubrzavala razvoj sredstava za proizvodnju i u\xc4\x8dinila boljim i raznovrsnijim time \xc5\xa1to ih je prilagodila isklju\xc4\x8divim posebnim operacijama pojedinog radnika. Time je ostvarila i jedan od materijalnih uvjeta za uvo\xc4\x91enje strojeva u proizvodnju. Stroj, koja je kombinacija jednostavnih oru\xc4\x91a, po\xc4\x8dela se upotrebljavati u manufakturi za neke radne procese koje je trebalo obavljati masovno i uz upotrebu velike snage._NEWLINE_Njihov zna\xc4\x8daj bio je mali u usporedbi s ru\xc4\x8dnim radom koji su obavljali najamni radnici. Specifi\xc4\x8dnim strojevima manufakturnog perioda ostaje sam ukupni radnik sastavljen iz mnogih djelomi\xc4\x8dnih radnika. Iako je manufakturni rad zbog svog kapitalisti\xc4\x8dkog karaktera vrlo \xc5\xa1tetno djelovao na samog proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da \xe2\x80\x93 koji se psihi\xc4\x8dki i tjelesno deformira, od samostalnog obrtnika pretvara u pukog izvr\xc5\xa1itelja niza jednostavnih operacija i time stavlja u jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87u zavisnost od kapitalisti\xc4\x8dkog vlasnika \xe2\x80\x93 manufaktura je ipak izvr\xc5\xa1ila va\xc5\xbenu ulogu u procesu pove\xc4\x87anja produktivnosti ljudskog dru\xc5\xa1tva. Pored svih ostalih prednosti kooperativnog rada, manufakturna podjela rada dovodi do specijalizacije proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da i njihovih alata, stvara hijerarhiju radnih snaga, razlikovanje kvalificiranih i nekvalificiranih radnika, a time ujedno i uvjete za usavr\xc5\xa1avanje i diferenciranje oru\xc4\x91a za rad, koja se oblikuju, mijenjaju i prilago\xc4\x91avaju zahtjevima i potrebama pojedinih konkretnih operacija. Potkraj 18. stolje\xc4\x87a i po\xc4\x8detkom 19. stolje\xc4\x87a, manufakturu potiskuje strojarska proizvodnja, pa time nastupa period industrijskog kapitalizma.'