b'\n_START_ARTICLE_\nDavid Ricardo\n_START_SECTION_\nTeorija komparativnih prednosti\n_START_PARAGRAPH_\nA. Smith u teoriji apsolutnih prednosti dokazao je da se isplati specijalizacija i izvoz robe koja se u zemlji proizvodi efikasnije nego u inozemstvu. D.Ricardo postavlja pitanje \xc5\xa1to bi se dogodilo kad bi jedna zemlja imala apsolutnu prednost u proizvodnji svih proizvoda?_NEWLINE_Pretpostavke ove teorije su: - razmatraju se dva proizvoda - razmjena se obavlja izme\xc4\x91u dva proizvoda - postoje stalni tro\xc5\xa1kovi proizvodnje - jednoli\xc4\x8dan je sastav kapitala - zanemariju se transportni tro\xc5\xa1kovi - apstrahira se novac kao sredstvo razmjene_NEWLINE_Teorija komparativnih prednosti nastoji objasniti strukturu me\xc4\x91unarodne razmjene. Bavi se odre\xc4\x91ivanjem dobara koje \xc4\x87e neka zemlja sudionica vanjske trgovine izvoziti i uvoziti u odre\xc4\x91enom trenutku. Dvije su verzije teorije komparativnih prednosti koje dominiraju u razvoju suvremene teorije vanjske teorije:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Ricardova \xe2\x80\x93 razloge specijalizacije i razmjene vidi u razli\xc4\x8ditoj produktivnosti proizvodnih faktora. Ovo je na\xc4\x8delo formulirao 1817. David Ricardo na modelu dviju zemalja koje proizvode dva ista proizvoda s razli\xc4\x8ditim tro\xc5\xa1kovima proizvodnje. Pretpostavio je za razliku od Smitha da jedna od dviju zemalja ima apsolutnu prednost u proizvodnji oba proizvoda. Prema tom na\xc4\x8delu svaka zemlja u\xc5\xbeiva korist ako se specijalizira za proizvodnju i izvoz onih dobara koje mo\xc5\xbee proizvesti uz relativno ni\xc5\xbee tro\xc5\xa1kove._NEWLINE_Ricardo je smatrao kako je trgovina me\xc4\x91u zemljama odre\xc4\x91ena onim u \xc4\x8demu je svaka zemlja relativno bolja. Ricardo isti\xc4\x8de da \xc2\xabisto pravilo\xc2\xbb, koje ravna relevantnom vrijedno\xc5\xa1\xc4\x87u robe u jednoj zemlji, ne ravna relativnom vrijedno\xc5\xa1\xc4\x87u robe, koja se zamjenjuje izme\xc4\x91u dvije zemlje ili vi\xc5\xa1e njih u sistemu potuno slobodne trgovine. Npr. Koli\xc4\x8dina vina koju Portugal mora dobiti u zamjenu za englesko platno, nije odre\xc4\x91ena odnosnim koli\xc4\x8dinama rada ulo\xc5\xbeenim u jednu ili drugu robu, kao \xc5\xa1to bi to bilo kad bi one bile proizvedene u Engleskoj ili Portugalu. Na primjeru trgovine ove dvije zemlje i dva proizvoda Ricardo dokazuje da bi bilo dobro za Portugal da izvozi vino u zamjenu za platno \xc4\x8dak i u slu\xc4\x8daju da se platno mo\xc5\xbee proizvoditi u Portugalu uz manja ulaganja nego u Engleskoj._NEWLINE_David Ricardo napisao je "Na\xc4\x8dela politi\xc4\x8dke ekonomije i oporezivanja" 1817.g. Posve\xc4\x87uje se pitanju raspodjele bogatstva, a ne nejgovog stvaranja, smatraju\xc4\x87i da je Smith sasvim dobro rije\xc5\xa1io problem stvaranja bogatstva. Ricardo zastupa radnu teoriju vrijednosti. Roba, ako je korisna, dobiva prometnu vrijednost iz dva razloga\xc2\xa0: njena rijetkost i koli\xc4\x8dina rada koja je potrebna za njenu proizvodnju._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Heckscher-Ohlinova \xe2\x80\x93 razoge za specijalizaciju i razmjenu vidi u razli\xc4\x8ditoj raspolo\xc5\xbeivosti proizvodnih faktora'