b'\n_START_ARTICLE_\nEcatepec de Morelos\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom vremena Asteka, Mexicali su koristili grad za kontrolu trgova\xc4\x8dkih putova prema sjeveru._NEWLINE_Ecatepec se smatralo "Rep\xc3\xbablica de Indios" (Indijanskom Republikom) 1560. godine, \xc4\x8dime je naselje odr\xc5\xbeavalo odre\xc4\x91enu koli\xc4\x8dinu autonomije s tlatoaniem na \xc4\x8delu. Me\xc4\x91utim, u prvoj polovici 17. stolje\xc4\x87a, to se promijenilo te su \xc5\xa0panjolci promijenili administraciju i uveli gradona\xc4\x8delnika._NEWLINE_Op\xc4\x87ina je slu\xc5\xbebeno nastala 13. listopada 1874. godine. Dana 1. listopada 1877., San Crist\xc3\xb3bal Ecatepec progla\xc5\xa1en je selom i u naziv dobio "de Morelos"._NEWLINE_Nacionalni heroj Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Morelos y Pav\xc3\xb3n je pogubljen u Ecatepecu 1815. godine od strane \xc5\xa0panjolaca tijekom Meksi\xc4\x8dkog rata za neovisnost. Ku\xc4\x87a u kojoj je pogubljen je sada Muzej de Morelos. Ecatepec je progla\xc5\xa1en gradom 1. prosinca 1980. godine.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nGrad se nalazi u sredi\xc5\xa1njem dijelu zemlje. Administrativno pripada saveznoj dr\xc5\xbeavi M\xc3\xa9xico te je najve\xc4\x87i grad u aglomeraciji Mexico Cityija. Susjedne op\xc4\x87ine su Tec\xc3\xa1mac, Nezahualc\xc3\xb3yotl, Acolman, San Salvador Atenco, Tlalnepantli i Distrito Federal. Op\xc4\x87ina se prostire na 155 km \xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema privremenim podacima o popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2010. godine u gradu \xc5\xbeivi 1.658.806 stanovnika, dok u cjeloj op\xc4\x87ini \xc5\xbeivi 1.688.258 stanovnika, te je najmnogoljudnija op\xc4\x87ina u dr\xc5\xbeavi'