b'\n_START_ARTICLE_\nGuillaume Apollinaire\n_START_PARAGRAPH_\nGuillaume Apollinaire (Rim, 26. kolovoza 1880. - Pariz, 9. studenog 1918.), francusko-poljski pisac i dramati\xc4\x8dar. Rodio se kao Wilhelm Apolinaris de Kostrowitsky, ali je promijenio ime.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nMajka mu je poljska grofica i pustolovka Agnes de Kostrowitsky ro\xc4\x91ena u Bjelorusiji, a otac mu je navodno talijansko-\xc5\xa1vicarski diplomat, koji ga nikad nije priznao._NEWLINE_I\xc5\xa1ao je u najbolje \xc5\xa1kole na Azurnoj obali i na drugim mjestima. Nakon zavr\xc5\xa1etka \xc5\xa1kolovanja uputio se u Pariz, gdje je postao ugledni \xc4\x8dlan zajednice boema na Montparnasseu. Postao je vrlo popularan i me\xc4\x91u njegovim prijateljima i suradnicima u ovom razdoblju ubrajaju se Pablo Picasso, Gertrude Stein, Marc Chagall i drugi. Marie Laurencin mu je bila i ljubavnica, a \xc4\x8desto ju je nazivao i svojom muzom._NEWLINE_Krajem 1909. ili po\xc4\x8detkom 1910. Jean Metzinger je naslikao kubisti\xc4\x8dki portret Apollinaiera. U svom "Vie anecdotique", 16. listopada 1911., pjesnik je ponosno napisao: "\xc4\x8cast mi je biti prvi model kubisti\xc4\x8dkog slikara, Jeana Metzingera, za portret izlo\xc5\xbeen u Salonu neovisnosti (Salon des ind\xc3\xa9pendants)". Po Apollinaireu, to nije bio samo prvi kubisti\xc4\x8dki portret, ve\xc4\x87 i prvi veliki portret pjesnika javno izlo\xc5\xbeen. Dana 7. rujna 1911. godine policija ga je uhitila zbog sumnje da je sudjelovao u kra\xc4\x91i Mona Lise , ali je pu\xc5\xa1ten tjedan dana kasnije._NEWLINE_Sudjelovao je u Prvom svjetskom ratu, gdje je pogo\xc4\x91en u glavu, nakon koje se nikad u potpunosti nije oporavio. Za vrijeme oporavka napisao je svoju dramu "Tiresijine dojke". Tijekom ovog razdoblja prvi je put upotrijebio rije\xc4\x8d "nadrealizam" u programu napomena za mjuzikl "Parada" Jeana Cocteaua i Erika Satiea._NEWLINE_ \xe2\x80\x9e"Autori mjuzikla su postigli jedinstvo slike i plesa, izme\xc4\x91u plasti\xc4\x8dnih umjetnosti i mimike, postavljaju\xc4\x87i osnovu za novu umjetnost koja tek treba sti\xc4\x87i. Ovo novo jedinstvo u mjuziklu "Parada" je neka vrsta nadrealizma, koje smatram po\xc4\x8detnom to\xc4\x8dkom za nastajanje novih umjetni\xc4\x8dkih manifestacija. U zraku se osje\xc4\x87a nova duhovna inspiracija koja \xc4\x87e bez sumnje privu\xc4\x87i najbistrije glave umetnoosti na\xc5\xa1ega doba. Mo\xc5\xbeemo o\xc4\x8dekivati \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bkorjenite promjene u umjetnosti vo\xc4\x91ene duhom univerzalnosti. Jednostavno, prirodno je da umjetnost napreduje istim korakom kao i znanosti i industrije."\xe2\x80\x9d_NEWLINE_(Guillaume Apollinaire)_NEWLINE_On je tako\xc4\x91er objavio i umjetni\xc4\x8dki manifest, "L\'Esprit Nouveau et les Po\xc3\xa8tes". Apolinerov status knji\xc5\xbeevnog kriti\xc4\x8dara je najpoznatiji i najutjecajniji u svom priznanju Marquisa de Sade, \xc4\x8diji radovi su dugo bili nejasni, ali u to vrijeme postaju popularni pod utjecajem dadaisti\xc4\x8dkih i nadrealisti\xc4\x8dkih doga\xc4\x91aja u Montparnasseu po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a, kao "najslobodnijeg duha koji je ikad postojao"._NEWLINE_Najpoznatiji je kao pjesnik (zbirke "Alkohol" i posthumno objavljeni "Kaligrami" gdje tekst pravi sliku onog \xc5\xa1to je tema pjesme), a tako\xc4\x91er i kao autor poluerotskih romana "Jedanaest tisu\xc4\x87a buzdovana" ("Les onzes milles Verges"). Prvom do smrti nije htio priznati autorstvo. Volio se elegantno odjevati. Umro je dva dana prije kraja Prvog svjetskog rata , sa 38 godina, u svom pari\xc5\xa1kom stanu, od napadaja \xc5\xa1panjolske gripe. Estetski nasljednici su mu David Herbert Lawrence i Henry Miller.'