b'\n_START_ARTICLE_\nHenry Dudeney\n_START_PARAGRAPH_\nHenry Ernest Dudeney (Mayfield, 10. travnja 1857. \xe2\x80\x93 Lewes, 23. travnja 1930.) bio je engleski matemati\xc4\x8dar i jedan od vode\xc4\x87ih svjetskih sastavlja\xc4\x8da matemati\xc4\x8dkih zagonetaka.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot\n_START_PARAGRAPH_\nHenry Dudeney poti\xc4\x8de iz obitelji s matemati\xc4\x8dkom tradicijom, njegov otac i djed bili su u\xc4\x8ditelji u Lewesu. Iako je imao samo osnovno obrazovanje, osobito ga je zanimala matematika, te je izu\xc4\x8davao matematiku i njenu povijest u svoje slobodno vrijeme._NEWLINE_S 13 godina po\xc4\x8deo je raditi u Civil Service (vrsta dr\xc5\xbeavne uprave u UK), ali je nastavio prou\xc4\x8davanje matematike i \xc5\xa1aha. Po\xc4\x8deo je pisati \xc4\x8dlanke za \xc4\x8dasopise i pridru\xc5\xbeio se grupi pisaca u kojoj je bio i Arthur Conan Doyle. Istovremeno je pod pseudonimom Sphinx objavljivao matemati\xc4\x8dke zagonetke. O\xc5\xbeenio se 1884. s Alice Whiffin, koja je u to doba bila popularna spisateljica, \xc5\xa1to je omogu\xc4\x87avalo obitelji dobro financijsko stanje._NEWLINE_Cijeli \xc5\xbeivot posvetio je matematici i matemati\xc4\x8dkim zagonetkama. Imao je i dosta hobija (biljar, kuglanje i kroket), a kao pijanist i organist interesirao se za crkvenu glazbu. Umro je od raka grla 1930.\n_START_SECTION_\nRad\n_START_PARAGRAPH_\nSam Loyd je 1893. po\xc4\x8deo slati svoje zagonetke u Englesku. Uskoro su on i Dudeney po\xc4\x8deli prepisku, kao vode\xc4\x87i sastavlja\xc4\x8di zagonetaka u to doba. Od njih dvojice, Dudeney je pokazivao vi\xc5\xa1e matemati\xc4\x8dkog umije\xc4\x87a. Mnoge zagonetke je poslao Loydu. Bio je vrlo uzrujan kad ih je Loyd po\xc4\x8deo objavljivati pod svojim imenom i prekinuo je suradnju s njim._NEWLINE_Nakon raskida suradnje s Loydom, Dudeney je po\xc4\x8deo slati svoje priloge mnogim tada\xc5\xa1njim \xc4\x8dasopisima (Blighty, Cassell\'s, The Queen, Tit-Bits i Weekly Dispatch), a preko 30 godina ure\xc4\x91ivao je kolumnu Perplexities u \xc4\x8dasopisu Strand Magazine._NEWLINE_Kraljevsko dru\xc5\xa1tvo je bilo zainteresirano za njegov haberdasher\'s problem, zagonetku iz geometrije u kojoj jednakostrani\xc4\x8dni trokut treba razrezati u 4 dijela i od njih slo\xc5\xbeiti kvadrat. Dudeney je problem predstavio Kraljevskom dru\xc5\xa1tvu 1905.\n_START_SECTION_\nVerbalna aritmetika\n_START_PARAGRAPH_\nDudeniju se pripisuju zasluge za izum kriptograma (iako je zagonetka dosta starija), odnosno "verbalne aritmetike" kako je on to nazvao u zadatku objavljenom u srpnju 1924. u Strand Magazineu:_NEWLINE__NEWLINE_    S E N D_NEWLINE_+   M O R E_NEWLINE_= M O N E Y_NEWLINE_Rje\xc5\xa1enje kriptograma je: O = 0, M = 1, Y = 2, E = 5, N = 6, D = 7, R = 8, i S = 9\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ah\n_START_PARAGRAPH_\nPored zagonetaka, Dudeney se dosta bavio \xc5\xa1ahovskim problemima. Predsjedavao je osniva\xc4\x8dkoj skup\xc5\xa1tini najstarijeg svjetskog dru\xc5\xa1tva problemista, British Chess Problem Society. Kao i Loyd, izdao je mnogo nestandardnih \xc5\xa1ahovskih problema, kao npr. na\xc4\x87i mat u 6 poteza: bijeli ima sve figure na svojim po\xc4\x8detnim poljima, dok crni ima samo kralja na po\xc4\x8detnom polju.'