b'\n_START_ARTICLE_\nZatrovanje reaktora\n_START_PARAGRAPH_\nZatrovanje reaktora je pojava koja utje\xc4\x8de na smanjenje reaktivnosti nuklearnog reaktora, a razlog je \xc5\xa1to su proizvodi nuklearne fisije dodatni apsorberi neutrona. U toku rada reaktora u nuklearnom gorivu dolazi do nakupljanja proizvoda fisije, a me\xc4\x91u fisijskim proizvodima koji potje\xc4\x8du iz fisija uranija-235 mo\xc5\xbee na\xc4\x87i oko 200 raznih nuklida. Ako se uzme u obzir zastupljenost pojedinih nuklida u fisijskim provodima, njihovo vrijeme poluraspada kao i nuklearni udarni presjek za apsorpciju neutrona, mo\xc5\xbee se do\xc4\x87i do zaklju\xc4\x8dka da zna\xc4\x8dajan dio tih nuklida ima zanemariv utjecaj na zatrovanje reaktora. Naime, pri ocjeni zna\xc4\x8daja pojedinih nuklida za reaktivnost treba uzeti u obzir da je u reaktoru svaki nuklid istovremeno podvrgnut sljede\xc4\x87im procesima: stvaranje nuklida u fisijama ili u radioaktivnim raspadima drugih fisijskih produkata, te dezintegracija nuklida zbog vlastitog radioaktivnog raspada ili zbog apsorpcije neutrona. Utjecaj nekog nuklida na reaktivnost reaktora ovisi o njegovoj koncentraciji i udarnom presjeku za apsorpciju neutrona. Koncentracija svakog nuklida u stacionarnom radu reaktora mijenja se prema nekoj ravnote\xc5\xbenoj koncentraciji odnosno prema tzv. zasi\xc4\x87enju. Vrijeme dostizanja ravnote\xc5\xbene koncentracije i njezina veli\xc4\x8dina su funkcije intenziteta procesa nastajanja i nestajanja doti\xc4\x8dnog nuklida. Konkretne analize pokazuju da pribli\xc5\xbeno polovica nuklida u fisijskim proizvodima ima zanemariv zna\xc4\x8daj za reaktivnost reaktora. _NEWLINE_Drugu polovicu mo\xc5\xbeemo podijeliti na dva dijela. U prvi dio spadaju nuklidi koji u toku rada reaktora relativno brzo posti\xc5\xbeu maksimalnu koncentraciju. tj. koji brzo dolaze do zasi\xc4\x87enja. Me\xc4\x91u ovima su sa gledi\xc5\xa1ta utjecaja na reaktivnost posebno zna\xc4\x8dajni neki izotopi ksenona i samarija (ksenon-135 i samarij-149). U drugi dio mo\xc5\xbeemo grupirati nuklide koji zasi\xc4\x87enje posti\xc5\xbeu u dugom vremenu rada reaktora, ili ga uop\xc4\x87e u tom vremenu ne posti\xc5\xbeu. Zatrovanje reaktora uglavnom se javlja kao pove\xc4\x87anje parazitne apsorpcije termi\xc4\x8dkih neutrona, iz \xc4\x8dega slijedi da \xc4\x87e zatrovanje prvenstveno utjecati na smanjenje stupnja iskori\xc5\xa1tenja termi\xc4\x8dkih neutrona.\n_START_SECTION_\nZatrovanje reaktora drugim fisijskim proizvodima\n_START_PARAGRAPH_\nOsim ksenona i samarija, \xc4\x8diji je utjecaj na reaktivnost od posebnog zna\xc4\x8daja, i drugi fisijski proizvodi imaju ve\xc4\x87eg ili manjeg udjela u zatrovanju reaktora. Intenzitet zatrovanja je funkcija koncentracije i udarnog presjeka za apsorpciju neutrona svakog nuklida. Broj fisijskih proizvoda koji nastaju direktno u fisijama, ili u radioaktivnim raspadima fisijskih fragmenata, se kre\xc4\x87e oko 200. Pojedina\xc4\x8dni nuklidi koji imaju primjetljiv upliv na zatrovanje reaktora su npr. kadmij-113, samarij-151, europij-155, gadolinij-157. Ra\xc4\x8dunanje zatrovanja od svakog pojedina\xc4\x8dnog nuklida na rad reaktora je slo\xc5\xbeeno i mo\xc5\xbee se izvesti samo pomo\xc4\x87u ra\xc4\x8dunala. Za pribli\xc5\xbene procjene dozvoljeno je da se ta pojava promatra sumarno.'