b'\n_START_ARTICLE_\nMagna Graecia\n_START_PARAGRAPH_\nMagna Graecia (latinski \xe2\x80\x9eVelika Gr\xc4\x8dka\xe2\x80\x9c; gr\xc4\x8dki: Megal\xc3\xaa Hellas / \xce\x9c\xce\xb5\xce\xb3\xce\xac\xce\xbb\xce\xb7 \xe1\xbf\xbe\xce\x95\xce\xbb\xce\xbb\xce\xac\xcf\x82) je naziv za regije u anti\xc4\x8dkoj ju\xc5\xbenoj Italiji i Siciliji koje su od 8. stolje\xc4\x87a prije Krista kolonizirali gr\xc4\x8dki naseljenici. _NEWLINE_Magna Graecia sastojala se od mnogih gusto naseljenih gradova i neovisnih dr\xc5\xbeava koje su me\xc4\x91usobno \xc4\x8desto ratovale.\n_START_SECTION_\nNastanak\n_START_PARAGRAPH_\nOd 8. stolje\xc4\x87a prije Krista po\xc4\x8deli su Grci naseljavati pojedine regije du\xc5\xbe obale ju\xc5\xbene Italije u blizini rijeka i izvora  na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Kalabrije, Kampanije, Bazilikate, Apulije te jugoistok otoka Sicilije. Tamo su osnovali brojne gradove:  Taranto, Kume, Metapontion, Sybaris, Kroton, Rhegion, Paestum i Napulj bili su glavni centri Velike Gr\xc4\x8dke. I na Siciliji su osnovane gr\xc4\x8dke kolonije (Naxos, Zankle i Sirakuza). Njih me\xc4\x91utim stari Grci za razliku od rimskih povjesni\xc4\x8dara nisu ubrajali u podru\xc4\x8dje tzv. Velike Gr\xc4\x8dke. _NEWLINE_Od 3. stolje\xc4\x87a prije Krista te se gr\xc4\x8dke kolonije po\xc4\x8dinju nazivati Magna Graecia (Meg\xc3\xa1le Hell\xc3\xa1s) odnosno Velika Gr\xc4\x8dka, vjerojatno zato kako bi se naglasila njihova veli\xc4\x8dina nasuprot gr\xc4\x8dkoj mati\xc4\x8dnoj zemlji. Oznaka Magna Grecia odnosi se na stanovni\xc5\xa1tvo i kulturu gr\xc4\x8dkih kolonija u ju\xc5\xbenoj Italiji i na Siciliji, a ne na odre\xc4\x91eni politi\xc4\x8dki teritorij.\n_START_SECTION_\nGr\xc4\x8dke kolonije\n_START_PARAGRAPH_\nMnogi su gr\xc4\x8dki kolonijalni grdovi brzo postali mo\xc4\x87ni i bogati, na primjer Kapu\xc3\xaa (Kapua), Neapolis (\xce\x9d\xce\xb5\xce\xac\xcf\x80\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x82, Napulj) i Sibaris (\xce\xa3\xcf\x8d\xce\xb2\xce\xb1\xcf\x81\xce\xb9\xcf\x82).'