b'\n_START_ARTICLE_\nIzotropija\n_START_PARAGRAPH_\nIzotropija je svojstvo nekih kemijskih tvari da u svim smjerovima imaju jednaka fizikalna svojstva. Tako je na primjer deformacija izotropnih elasti\xc4\x8dnih materijala jednakih (po Hookeovu zakonu) u svim smjerovima, opti\xc4\x8dki izotropni materijali provode svjetlost u svim smjerovima jednako i tako dalje. Izotropne tvari obi\xc4\x8dno su plinovi i teku\xc4\x87ine te materijali nekristalne gra\xc4\x91e va\xc5\xbeni u tehnologiji: amorfni poluvodi\xc4\x8di, polimerni materijali i staklo. U filozofiji znanosti, za matemati\xc4\x8dko-logi\xc4\x8dki pojam izotropnog i homogenoga prostora zaslu\xc5\xbean je B. Russell, a korijeni takvim formulacijama le\xc5\xbee u fizikalnoj i matemati\xc4\x8dkoj teoriji prostora Frane Petri\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nAnizotropija\n_START_PARAGRAPH_\nAnizotropija (gr\xc4\x8d. \xe1\xbc\x84\xce\xbd\xc4\xb1\xcf\x83\xce\xbf\xcf\x82: nejednak) je osobitost nekog sredstva da njegova fizikalna svojstva poprimaju razli\xc4\x8dite vrijednosti za razli\xc4\x8dite smjerove. Anizotropne su mnoge krute tvari: monokristali elemenata i spojeva, polikristali kojih zrna nisu potpuno nasumce usmjerena, drvo, vlaknaste tvari i tako dalje. Fizikalna svojstva anizotropnih kristala jesu elasti\xc4\x8dnost, elektri\xc4\x8dna vodljivost (kositar pokazuje veliku elektri\xc4\x8dnu otpornost za prolaz elektri\xc4\x8dne struje u jednome smjeru, a malu u drugome), opti\xc4\x8dka gusto\xc4\x87a (razli\xc4\x8dita brzina svjetlosti u razli\xc4\x8ditim smjerovima kod kalcita), magnetizacija (kubi\xc4\x8dno \xc5\xbeeljezo lako je magnetizirati u smjeru nekog od triju bridova). Anizotropija se mo\xc5\xbee i umjetno izazvati. Opti\xc4\x8dku anizotropiju pokazuje izotropno staklo izlo\xc5\xbeeno mehani\xc4\x8dkom naprezanju (tla\xc4\x8denju ili rastezanju; Thomas Johan Seebeck, 1813.) kao i ve\xc4\x87ina teku\xc4\x87ina u elektri\xc4\x8dnom polju (John Kerr, 1875.).'