b'\n_START_ARTICLE_\nRadiometrijski u\xc4\x8dinak\n_START_PARAGRAPH_\nRadiometrijski u\xc4\x8dinak ili radiometrijski efekt je pojava pokretanja tijela obje\xc5\xa1enog u razrije\xc4\x91enome plinu (vakuum) kada se obasja svjetlo\xc5\xa1\xc4\x87u. Radiometrijski u\xc4\x8dinak primjenjuje se za mjerenje energije zra\xc4\x8denja, osobito u podru\xc4\x8dju vidljivog i infracrvenoga dijela spektra elektromagnetskih valova. Prvi radiometar s tim na\xc4\x8dinom rada sagradio je W. Crookes. Crookesov radiometar sastoji se od \xc4\x8detiriju metalnih plo\xc4\x8dica, s jedne strane poliranih, a s druge pocrnjenih, ugra\xc4\x91enih kri\xc5\xbeno na osovini, u obliku vrtuljka. Cio ure\xc4\x91aj nalazi se u staklenoj boci s vrlo razrije\xc4\x91enim zrakom. Obasja li se radiometar, svjetlost (ili infracrvene zrake) \xc4\x87e se vi\xc5\xa1e apsorbirati na tamnoj strani plo\xc4\x8dica; ta strana postaje toplija i molekule zaostalog (rezidualnoga) plina ja\xc4\x8de od nje odska\xc4\x8du i reakcijom pokre\xc4\x87u vrtuljak. Brzina okretanja ovisi o apsorbiranoj toplini, te je ujedno mjera izra\xc4\x8dene energije. Radiometrijski u\xc4\x8dinak ne smije se zamijeniti s takozvanim svjetlosnim tlakom (tlak elektromagnetskog zra\xc4\x8denja), to jest izravnim djelovanjem svjetlosti na plohe.\n_START_SECTION_\nRadiometrija\n_START_PARAGRAPH_\nRadiometrija je grana optike koja se bavi mjerenjem svojstava elektromagnetskih valova. Mjerenja se izvode elektroni\xc4\x8dkim mjernim instrumentima koji se nazivaju radiometrima. Primjenjuju se u\xc2\xa0radio astronomiji, u medicinskoj dijagnostici, za\xc2\xa0daljinska istra\xc5\xbeivanja i tako dalje. Radiometrijske veli\xc4\x8dine\xc2\xa0jakost zra\xc4\x8denja,\xc2\xa0ozra\xc4\x8denost,\xc2\xa0ozra\xc4\x8denje,\xc2\xa0tok zra\xc4\x8denja i druge obuhva\xc4\x87aju cijeli spektar elektromagnetskoga zra\xc4\x8denja.'