b'\n_START_ARTICLE_\nPolarizator\n_START_PARAGRAPH_\nPolarizator je opti\xc4\x8dki sustav koji polarizira svjetlost. Polarizatori se mogu podijeliti prema fizikalnoj pojavi koja se koristi kako bi se postigla polarizacija. Pri dvolomu u dvolomnim kristalima (na primjer kalcit) svjetlost se dijeli na dvije zrake polarizirane u me\xc4\x91usobno okomitim ravninama, pri refleksiji (odbijanju) mo\xc5\xbee nastati potpuno polarizirana svjetlost, zbog dikroizma tanki listi\xc4\x87i nekih materijala (na primjer polivinil klorida impregniranoga jodom) propu\xc5\xa1taju samo svjetlost odre\xc4\x91ene polarizacije.\n_START_SECTION_\nPolarizacija svjetlosti pomo\xc4\x87u kristala\n_START_PARAGRAPH_\nPojave interferencije i ogiba (difrakcije) svjetlosti potvr\xc4\x91uju da je svjetlost valovite prirode. Me\xc4\x91utim, iz njih se ne dobiva odgovor da li je svjetlost longitudinalno ili transverzalno valovito gibanje. Na to pitanje daje odgovor polarizacija svjetlosti._NEWLINE_Uzmimo dvije plo\xc4\x8dice kristala turmalina koje su bru\xc5\xa1ene paralelno s glavnom kristalnom osi. Svaka plo\xc4\x8dica za sebe propu\xc5\xa1ta svjetlost kako je god postavimo. Postavimo li obje plo\xc4\x8dice turmalina jednu prema drugoj, prozirnost \xc4\x87e ovisiti o njihovu me\xc4\x91usobnom polo\xc5\xbeaju. Svjetlost \xc4\x87e najja\xc4\x8de prolaziti kada su kristalne osi obiju plo\xc4\x8dica me\xc4\x91usobno paralelne. Zakretanjem jedne plo\xc4\x8dice prema drugoj prolazit \xc4\x87e sve manje svjetlosti, a kod okomitog polo\xc5\xbeaja obiju kristalnih osi plo\xc4\x8de \xc4\x87e biti neprozirne. Iz toga izlazi da prva plo\xc4\x8dica mijenja svojstva zrake svjetlosti koja kroz nju prolazi tako da zraka svjetlosti ima razli\xc4\x8dita svojstva u smjerovima okomitim na zraku svjetlosti. Tu pojavu nazivamo polarizacijom svjetlosti._NEWLINE_Iz pojave polarizacije svjetlosti nu\xc5\xbeno izlazi da su valovi svjetlosti transverzalni, to jest da se titranje zbiva okomito na smjer \xc5\xa1irenja zrake svjetlosti. Kod longitudinalnih valova, na primjer kod valova zvuka ne mo\xc5\xbee u zraku biti nikakve razlike u bilo kojem smjeru, okomitom na smjer \xc5\xa1irenja zvuka. U prirodnoj svjetlosti titraji su okomiti na smjer \xc5\xa1irenja, to jest na zraci u razli\xc4\x8ditim ravninama. Zato takvu svjetlost zovemo nepolarizirana svjetlost._NEWLINE_Turmalinsku plo\xc4\x8dicu mo\xc5\xbeemo zamisliti kao neku mehani\xc4\x8dku mre\xc5\xbeicu koja od svih titraja propu\xc5\xa1ta samo onu komponentu koja le\xc5\xbei u izvjesnoj ravnini. Takva se svjetlost kod koje se titranje zbiva samo u jednoj ravnini zove se polarizana svjetlost. Naprava (u na\xc5\xa1em slu\xc4\x8daju prva plo\xc4\x8dica), koja prirodnu svjetlost pretvara u polariziranu, zove se polarizator. Kako je svjetlost koja je iza\xc5\xa1la iz turmalinske plo\xc4\x8dice polarizirana, to \xc4\x87e ona pro\xc4\x87i kroz drugu plo\xc4\x8dicu samo onda ako su im kristalne osi paralelne. Kod okomitih osi svjetlost ne\xc4\x87e mo\xc4\x87i pro\xc4\x87i, i plo\xc4\x8dice \xc4\x87e biti neprozirne. Kod ostalih polo\xc5\xbeaja plo\xc4\x8dica, to jest kod zakreta za bilo koji kut manji od 90\xc2\xb0, prolazit \xc4\x87e samo jedan mali dio, to jest jedna komponenta polarizirane svjetlosti. Druga plo\xc4\x8dica koja je isto polarizator pomo\xc4\x87u koje mo\xc5\xbeemo odrediti da li je svjetlost polarizirana ili nije zove se analizator._NEWLINE_Iz dosada\xc5\xa1njeg razmatranja mo\xc5\xbeemo re\xc4\x87i da je polarizacija svjetlosti titranje svjetlosti samo u jednoj ravnini koja se zove ravnina titranja. To je linearno polarizirana svjetlost. Ravnina polo\xc5\xbeena kroz zraku okomito na ravninu titranja zove se ravnina polarizacije. Polarizacija svjetlosti kod prolaza kroz turmalin i druge kristale tuma\xc4\x8di se rasporedom molekula u kristalu koji propu\xc5\xa1taju titraje samo u jednoj ravnini.\n_START_SECTION_\nAnalizator\n_START_PARAGRAPH_\nAnalizator, u fizici, ili to\xc4\x8dnije re\xc4\x8deno analizator elektromagnetskoga zra\xc4\x8denja, sastavni je dio nekog ure\xc4\x91aja koja propu\xc5\xa1ta samo zra\xc4\x8denje linearno polarizirano u jednome smjeru, a zra\xc4\x8denje okomito polarizirano na taj smjer prigu\xc5\xa1uje. Upotrebljava se za utvr\xc4\x91ivanje polariziranosti elektromagnetskoga zra\xc4\x8denja, a ako je to svjetlost, naziva se opti\xc4\x8dkim analizatorom.\n_START_SECTION_\nNicolova prizma\n_START_PARAGRAPH_\nNicolova prizma je jedna od najpoznatijih naprava za stvaranje linearno polarizirane svjetlosti. Upotrebljava se kao polarizator i analizator. Sastoji se od dvaju komada kristala islandskoga dvolomca, zalijepljenih kanadskim balzamom u obliku romboedarske prizme. Nepolarizirana zraka svjetlosti koja padne na brid Nicolove prizme dvostruko se lomi te daje ordinarnu i ekstraordinarnu zraku. Za ordinarnu je zraku\xc2\xa0indeks loma islandskoga dvolomca 1,658, a za ekstraordinarnu 1,486. Indeks loma kanadskoga balzama za obje je zrake jednak, i to 1,53 (za \xc5\xbeutu natrijevu svjetlost). Ordinarna zraka koja na spojnicu od kanadskoga balzama dolazi pod kutom ve\xc4\x87im od kriti\xc4\x8dnoga totalno se reflektira, a ekstraordinarna zraka prolazi gotovo nesmetano kroz prizmu. Rezultat je da je izlazna zraka potpuno polarizirana. Taj sustav prizmi konstruirao je \xc5\xa1kotski fizi\xc4\x8dar William Nicol (1768. \xe2\x80\x93 1851.). Modifikacije Nicolove prizme upotrebljavaju se i za druge, posebne (specijalne) svrhe.'