b'\n_START_ARTICLE_\nVelika Gorica\n_START_SECTION_\nNaselja u sastavu Grada Velike Gorice\n_START_PARAGRAPH_\nVelika Gorica se sastoji od 58 naselja, to su: Bap\xc4\x8da, Bukov\xc4\x8dak, Bu\xc5\xa1evec, Cerovski Vrh, Cvetkovi\xc4\x87 Brdo, \xc4\x8crnkovec, Donja Lomnica, Donje Podoto\xc4\x8dje, Drenje \xc5\xa0\xc4\x87itarjevsko, Dubranec, Gornja Lomnica, Gornje Podoto\xc4\x8dje, Gradi\xc4\x87i, Gudci, Gustelnica, Jagodno, Jerebi\xc4\x87, Klju\xc4\x8di\xc4\x87 Brdo, Kobili\xc4\x87, Kozja\xc4\x8da, Ku\xc4\x8de, Lazi Turopoljski, Lazina \xc4\x8ci\xc4\x8dka, Lekneno, Lukavec, Mala Buna, Mala Kosnica, Marku\xc5\xa1evec Turopoljski, Mi\xc4\x8devec, Mraclin, Novaki \xc5\xa0\xc4\x87itarjevski, Novo \xc4\x8ci\xc4\x8de, Obrezina, Ogulinec, Okuje, Petina, Petravec, Petrovina Turopoljska, Poljana \xc4\x8ci\xc4\x8dka, Prvono\xc5\xbeina, Rakitovec, Ribnica, Sasi, Selnica, Sop Bukevski, Staro \xc4\x8ci\xc4\x8de, Strmec Bukevski, \xc5\xa0\xc4\x87itarjevo, \xc5\xa0iljakovina, Trnje, Turopolje, Velika Buna, Velika Gorica, Velika Kosnica, Velika Mlaka, Vukomeri\xc4\x87, Vukovina i Zablatje Posavsko.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nVelika Gorica nalazi se jugoisto\xc4\x8dno od Zagreba, u nizinskom dijelu Turopolja i na rubu bre\xc5\xbeuljkastog dijela Vukomeri\xc4\x8dkih gorica. Od rijeke Save na sjeveroistoku i Kupe na jugozapadu, velikogori\xc4\x8dko se podru\xc4\x8dje prostire na povr\xc5\xa1ini od 566 \xc4\x8detvornih kilometara.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema popisu stanovnika iz 2011. sam grad Velika Gorica ima 31.553 stanovnika, dok na gradskom podru\xc4\x8dju \xc5\xbeivi 63.517 stanovnika, \xc5\xa1to je \xc4\x8dini \xc5\xa1estim najnaseljenijim gradskim podru\xc4\x8djem u Hrvatskoj._NEWLINE_Kretanje broja stanovnika 1857.-2011._NEWLINE_Velika Gorica je sedmi po veli\xc4\x8dini grad u Hrvatskoj. U gradu Velikoj Gorici i u okolnim op\xc4\x87inama Pokupsko, Orle i Kravarsko i njihovim naseljima \xc5\xbeivi  69.703 stanovnika.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nUz velikogori\xc4\x8dko naselje Pleso smje\xc5\xa1tena je Zra\xc4\x8dna luka \xe2\x80\x9eFranjo Tu\xc4\x91man\xe2\x80\x9d, a sam grad le\xc5\xbei na trasi \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dke pruge Zagreb-Sisak. _NEWLINE_Glavna cestovna poveznica je sa Zagrebom je Velikogori\xc4\x8dka cesta, a njome te\xc4\x8de sav cestovni promet iz smjera Siska prema Zagrebu te je zbog toga jedna od najprometnijih cesta u Republici Hrvatskoj. Trenutno je u izgradnji isto\xc4\x8dna obilaznica kojom \xc4\x87e se Velika Gorica spojiti sa isto\xc4\x8dnim dijelom Zagreba preko Domovinskog mosta, te Autocesta Zagreb-Sisak koja \xc4\x87e Zagreb sa Siskom spajati preko Velike Gorice._NEWLINE_Osim Zra\xc4\x8dne luke \xe2\x80\x9eFranjo Tu\xc4\x91man\xe2\x80\x9d, Velika Gorica ima tri manja letjeli\xc5\xa1ta; Letjeli\xc5\xa1te Bu\xc5\xa1evec, Letjeli\xc5\xa1te u Vele\xc5\xa1evcu te letjeli\xc5\xa1te Zrakoplovnog tehni\xc4\x8dkog zavoda u samoj Velikoj Gorici._NEWLINE_Javni gradski prijevoz izme\xc4\x91u Velike Gorice i Zagreba, te okolnih naselja obavlja ZET (Zagreba\xc4\x8dki elektri\xc4\x8dni tramvaj).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSvoj gospodarski razvoj Velika Gorica temelji na malom gospodarstvu i poljoprivredi. Uz 1.460 obrta, 983 malih te 17 srednjih i velikih poduze\xc4\x87a, na podru\xc4\x8dju je registrirano i oko 4.700 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Poduzetnici i obrtnici se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e bave trgovinom (27%), poslovnim servisima i uslu\xc5\xbenim djelatnostima (15%), gra\xc4\x91evinarstvom (11%) i ugostiteljstvom (8%). Me\xc4\x91utim, podru\xc4\x8dje je gospodarski najpoznatije po drvoprera\xc4\x91iva\xc4\x8dkoj i metaloprera\xc4\x91iva\xc4\x8dkoj industriji, kao i raznolikoj ponudi uslu\xc5\xbenih djelatnosti i trgovine. Drvo, posebice hrast lu\xc5\xbenjak od kojeg se od davnina pravilo sve - od igra\xc4\x8dki za djecu do starih turopoljskih ku\xc4\x87a, glavna je sirovina podru\xc4\x8dja kao i u_NEWLINE_susjednim \xc5\xbeupanijama. Na podru\xc4\x8dju grada nalazi se nekoliko pilana (najve\xc4\x87a u Turopolju - poznata kao DIP Turopolje) i vi\xc5\xa1e prera\xc4\x91iva\xc4\x8da drva._NEWLINE_Polovinom 2007. godine velikogori\xc4\x8dki poduzetnici i obrtnici zapo\xc5\xa1ljavali su 14.663 radnika._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1e je zaposlenih bilo u prera\xc4\x91iva\xc4\x8dkoj industriji (17%) i trgovini (16%), a zatim i na prijevozu, skladi\xc5\xa1tenju i vezama (9%).Gospodarska je osnova drvna, prehrambena, gra\xc4\x91evinska, ko\xc5\xbena i grafi\xc4\x8dka industrija, te poljodjelstvo. Sa 9,7 milijardi kuna ukupnih prihoda i 9,4 milijarde kuna ukupnih rashoda u 2006. godini, trgova\xc4\x8dka dru\xc5\xa1tva Velike Gorice ostvarila su pozitivan konsolidirani financijski rezultat od 210,8 milijuna kuna. Od ostvarenih prihoda, 8,9% je bilo ostvareno od izvoza. Nositelji ukupnog prihoda u Velikoj Gorici jesu poduzetnici trgovine i djelatnosti prijevoza, skladi\xc5\xa1tenja i veza koji zajedno ostvaruju \xc4\x8dak 84,2% ukupnog prihoda i zapo\xc5\xa1ljavaju 33% od ukupnog broja od 10.469 zaposlenih u trgova\xc4\x8dkim dru\xc5\xa1tvima. U Velikoj Gorici je smje\xc5\xa1ten i Zrakoplovno-tehni\xc4\x8dki zavod, jedinstvena institucija u sastavu Ministarstva obrane Republike Hrvatske za servisiranje i popravak civilnih i vojnih zrakoplova i helikoptera. (izvor:, uz dozvolu)\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nVelika Gorica se prvi put spominje kao selo 1228. godine. Mjesto dobiva na va\xc5\xbenosti nakon 1560. godine, kada je Turopolju dodijeljen status Povla\xc5\xa1tene plemenite op\xc4\x87ine. Godine 1610. sagra\xc4\x91en je u Velikoj Gorici drveni dvor Plemenite op\xc4\x87ine turopoljske. U srednjem vijeku, Velika Gorica postala je sredi\xc5\xa1te \xc5\xbeupe. Srednjovjekovna \xc5\xbeupna crkva stradala je u turskim provalama, a nova je izgra\xc4\x91ena u drugoj polovici 17. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_U povijesti je glavna gospodarska djelatnost Velike Gorice bila trgovina, a na glavnom su se trgu redovito odr\xc5\xbeavali sajmovi. U \xc4\x8ditavom kraju je osim trgovine bilo razvijeno sto\xc4\x8darstvo i \xc5\xa1umarstvo. Prva \xc5\xa1kola sagra\xc4\x91ena je u 18. stolje\xc4\x87u, ali je nakon nekoliko desetlje\xc4\x87a sru\xc5\xa1ena radi tro\xc5\xa1nosti i nedovoljnog interesa lokalnog stanovni\xc5\xa1tva za \xc5\xa1kolovanje. Izgradnja prve \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dke pruge u Hrvatskoj 1862. godine, onoj od Zagreba do Siska, imala je zna\xc4\x8daj za \xc5\xa1ire podru\xc4\x8dje, ali ne osobito i za Veliku Goricu, budu\xc4\x87i da je \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka postaja smje\xc5\xa1tena daleko od njezina sredi\xc5\xa1ta. _NEWLINE_Ja\xc4\x8di gospodarski razvoj Velika Gorica do\xc5\xbeivljava krajem 19. i po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a, kada se podru\xc4\x8dje oko glavnih trgova postupno urbanizira i izgra\xc4\x91uje. Stari trg ispred vije\xc4\x87nice i crkve naziva se Konjskim trgom jer se na njemu trguje konjima, dok se Trg kralja Tomislava naziva Marvinskim trgom jer je ondje tr\xc5\xbenica stoke. Bogati trgovci podi\xc5\xbeu niz ku\xc4\x87a (Tarbuk, Trdak, \xc4\x8cop, Rosner, Jane\xc5\xa1, Fanton, Brigljevi\xc4\x87), kojom se formira sredi\xc5\xa1te Velike Gorice kao naselja. Plemenita op\xc4\x87ina turopoljska inicijator je \xc4\x8ditavog niza javnih projekata, osobito u doba \xc5\xbeupana  Ljudevita Josipovi\xc4\x87a. Tada nastaju zgrada Kotarske oblasti, Kotarski sud, Prva hrvatska \xc5\xa1tedionica, javna bolnica, zgrade \xc5\xa1kola u Zagreba\xc4\x8dkoj i Kurilove\xc4\x8dkoj ulici, te najamne vile za predstojnika Kotarske oblasti i Turopoljskog nad\xc5\xa1umara. Najpoznatiji graditelj tog vremena bio je Nikola Hribar koji je sagradio ve\xc4\x87inu zgrada. Godine 1901. u Velikoj Gorici \xc5\xbeivi 1041 stanovnik. Za\xc4\x8detak javnog prijevoza u mjestu je konjski tramvaj, tj. kojna\xc4\x8da, koji je od 1907. do 1937. povezivao sredi\xc5\xa1te Velike Gorice sa \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkom postajom te industrijskim pogonom u Novom \xc4\x8ci\xc4\x8du. _NEWLINE_Razvoj mjesta prekinut je Drugim svjetskim ratom, nakon \xc4\x8dega nastupa intenzivna vi\xc5\xa1estambena izgradnja, a Velika Gorica postaje satelitski grad zagreba\xc4\x8dkog prstena. Godine 1974. Velika Gorica postaje jedna od zagreba\xc4\x8dkih op\xc4\x87ina. Status grada dobiva 1995. godine.\n_START_SECTION_\nSpomenici i znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nU Velikoj Gorici i bli\xc5\xbeoj okolici nalaze se vrijedna arheolo\xc5\xa1ka nalazi\xc5\xa1ta. Potje\xc4\x8du iz doba prapovijesti (kultura grobnih polja sa \xc5\xbearama), antike (rimski ranocarski grobovi) i ranoga srednjeg vijeka (razni predmeti, keramika u upotrebi u karolin\xc5\xa1kome kulturnome krugu). Va\xc5\xbenije i poznatije naselje iz doba Rimskog Carstva je Andautonija na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njeg naselja \xc5\xa0\xc4\x87itarjevo i po otkrivenim nalazima datira iz prvog stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Jedinstvene su vrijednosti Velike Gorice i Turopolja drvene kapelice i plemi\xc4\x87ke kurije, takozvane "turopoljske ljepotice". Blizina Vukomeri\xc4\x8dkih gorica, rijeke Lomnice, Save i Odre, upotpunjuje raznolikost turopoljskog kraja. Podru\xc4\x8dje je bogato hrastom, koji je jedan od glavnih prirodnih resursa. Hrast je i omogu\xc4\x87io \xc4\x8duvenu gradnju sakralnih i drugih objekata od drva, a stari "turski" hrast lu\xc5\xbenjak, nedaleko od Velike Gorice, posebno je za\xc5\xa1ti\xc4\x87eni objekt - spomenik prirode._NEWLINE_ _NEWLINE_U u\xc5\xbeem podru\xc4\x8dju Velike Gorice, koje obuhva\xc4\x87a nekada\xc5\xa1nja sela Veliku Goricu, Malu Goricu, Kurilovec, Pleso i Rakarje, ne nalazimo mnogo sa\xc4\x8duvanih povijesnih znamenitosti. Na starom velikogori\xc4\x8dkom trgu nalazi se barokna vije\xc4\x87nica Plemenite op\xc4\x87ine turopoljske, zvana i Turopoljski grad, sagra\xc4\x91ena 1765. godine na mjestu ranije drvene zgrade. Danas se u njoj nalazi Muzej Turopolja. Stara povijesna jezgra Velike Gorice djelomi\xc4\x8dno je o\xc4\x8duvala niz historicisti\xc4\x8dkih ku\xc4\x87a s kraja 19. i po\xc4\x8detka 20. stolje\xc4\x87a. Najzna\xc4\x8dajnije su neorenesansna zgrada Kotarskog suda (danas Op\xc4\x87inski sud) iz 1894.-95. godine i zgrada Prve hrvatske \xc5\xa1tedionice (1907.). \xc5\xbdupna crkva Navje\xc5\xa1tenja Bla\xc5\xbeene Djevice Marije (1893.-94. g.) gra\xc4\x91ena je u neoromani\xc4\x8dkom stilu, prema projektu zagreba\xc4\x8dkog arhitekta Hermanna Boll\xc3\xa9a. _NEWLINE_Od tradicionalne drvene arhitekture, vrlo malo toga je sa\xc4\x8duvano. U Ple\xc5\xa1kom polju, izme\xc4\x91u naselja Podbre\xc5\xbenica i Pleso nalazi se drvena kapela Ranjenog Isusa, sagra\xc4\x91ena 1896. godine na mjestu ranije barokne kapele. Vrijedne drvene kurije  Jela\xc4\x8di\xc4\x87 i Josipovic u Kurilovcu u ru\xc5\xa1evnom su stanju. Djelomi\xc4\x8dno je o\xc4\x8duvano naselje drvenih ku\xc4\x87a \xe2\x80\x93 nekada\xc5\xa1nja Mala Gorica, danas u Turopoljskoj ulici. Od moderne arhitekture u Velikoj Gorici postoji nekoliko zna\xc4\x8dajnih ostvarenja arhitekta Stjepana Plani\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nU gradu postoji \xc5\xa1est osnovnih \xc5\xa1kola (najve\xc4\x87a je O\xc5\xa0 Nikole Hribara, ostale \xc5\xa1kole su: O\xc5\xa0 Eugena Kumi\xc4\x8di\xc4\x87a, O\xc5\xa0 Eugena Kvaternika, O\xc5\xa0 Juraja Habdeli\xc4\x87a, O\xc5\xa0 Vukovina, O\xc5\xa0 Velika Mlaka), pet srednjih \xc5\xa1kola (Srednja Zrakoplovna tehni\xc4\x8dka, Srednja strukovna, Ekonomska, Gimnazija Velika Gorica i Umjetni\xc4\x8dka \xc5\xa1kola Franje Lu\xc4\x8di\xc4\x87a) te Veleu\xc4\x8dili\xc5\xa1te Velika Gorica._NEWLINE_Velika Gorica nosi titulu "grada prijatelja djece".'