b'\n_START_ARTICLE_\nKorjenizacija\n_START_PARAGRAPH_\nKorjenizacija je bila sovjetska nacionalna politika usmjerena prema neruskim autohtonim narodima Sovjetskog Saveza, odnosno \xc4\x8detrnaest neruskih sovjetskih republika i titularnim narodima autonomnih sovjetskih socijalisti\xc4\x8dkih republika Ruske SFSR. Iako je prestala biti slu\xc5\xbebena politika poslije 1930-ih, korjenizacija je \xc4\x8dinjeni\xc4\x8dno bila politika neruskih dijelova Sovjetskog Saveza. Korjenizacija je ja\xc4\x8dala nacionalni identitet, promicala uporabu mjesnih jezika i stvarala izvornu nomenklaturu._NEWLINE_Jezi\xc4\x8dna i kulturalna rusifikacija ostala je i dalje veliki problem, a Rusi su i dalje vodili sekundarne polo\xc5\xbeaje u svakoj politi\xc4\x8dkoj, industrijskoj, obrazovnoj i znanstvenoj hijerarhiji. Korjenizacija je udarila temelj razvoju nacionalizma 1980-ih u vrijeme perestrojke i glasnosti. U vrijeme demokratizacije, nacionalne elite su napustile komunizam i prihvatile populizam ili rusofobiju s ciljem osiguranja polo\xc5\xbeaja ili promicanja politi\xc4\x8dko-gospodarskih ciljeva.\n_START_SECTION_\nUvo\xc4\x91enje\n_START_PARAGRAPH_\nKorjenizacija je u Sovjetski Savez uvedena kao preventivna nacionalna politika koja bi ubla\xc5\xbeila i sprije\xc4\x8dila razvoj nacionalizma neruskih naroda u Sovjetskom Savezu, koji su prethodno bili potla\xc4\x8deni kao neruski kolonijalni narodi u Ruskom Carstvu. Njome se tim narodima trebao dati nacionalni teritorij, promicati mjesni jezici, elite i kulture. Bolj\xc5\xa1evici su u sklopu politike dekolonizacije razvili pojam "kulturne zaostalosti", te su vjerovali da je caristi\xc4\x8dka Rusija svojom kolonijalisti\xc4\x8dkom politikom pogor\xc5\xa1ala takvo stanje. Bolj\xc5\xa1evi\xc4\x8dko vjerovanje u jedan put napretka i ideja kulturne zaostalosti ukazivali su da su sovjetski narodi na razli\xc4\x8ditim to\xc4\x8dkama tog puta. Njihovo ciljanje da dramati\xc4\x8dno ubrzaju modernizaciju biv\xc5\xa1eg Ruskog Carstva podrazumijevalo je industrijalizaciju, urbanizaciju, sekularizaciju, obrazovanje, op\xc4\x87u pismenost i narodnu teritorijalnost. Bolj\xc5\xa1evici su shva\xc4\x87ali da su neki njihovi narodi "zaostali", naro\xc4\x8dito isto\xc4\x8dni, a izraz "kulturalna" dodan je kako bi se izbjegle rasisti\xc4\x8dke implikacije. Prema tome, modernizacija Sovjetskog Saveza podrazumijevala je i neke posebne mjere, koje su obe\xc4\x87ane rezolucijom o nacionalnostima iz 1923., u kojoj su se obvezali prevladati "stvarnu gospodarsku i kulturalnu nejednakost", izme\xc4\x91u naprednih i zaostalih naroda Sovjetskog Saveza. Armenski sovjetski prvak, Aleksandar Mjasnikjan, zvan "Lenjin Kavkaza", ukazao je da je pitanje jezika i obrazovanja Ahilova peta komunizma._NEWLINE_Pitanje koji su sovjetski narodi usporedbi s kim su bili kulturno zaostali bilo je vrlo u\xc5\xbeareno. Prihva\xc4\x87eno je da su Rusi bili narod koji se smatrao razvojnim modelom za druge narode, no bilo je jasno da oni nisu najrazvijeniji narod. Status najnaprednijih pripao je zapadnim nacionalnim manjinama, Nijemcima, Poljacima, Fincima i sl. Rusi su svrstani u isti stupanj naprednosti kao Bjelorusi, Ukrajinci, \xc5\xbdidovi, Gruzi i Armenci, iako su potonja dva naroda smatrani isto\xc4\x8dnim i zaostalim kada se govorilo o feudalnim obi\xc4\x8dajima. Linija razdvajanja na kulturno napredne i zaostale crtala se prema zastupljeni pismenih u pojedinim narodima, a prema kojoj su najnapredniji bili balti\xc4\x8dki narodi, Estonci, Latvijci i Litvanci, \xc5\xbdidovi, potom Nijemci, Poljaci, Rusi, Ukrajinci itd._NEWLINE_Me\xc4\x91u zaostalijim narodima bili su nomadski narodi, a najzaostalijima smatrani su autohtoni narodi Sjevera. No, slu\xc5\xbebena granica izme\xc4\x91u naprednih i zaostalih nacionalnosti nije objavljena do 1932. Tada se pojavila kontroverza oko toga tko je bio podoban popuniti savezne sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ne pristupne kvote za kulturno zaostale nacionalnosti. Komesarijat obrazovanja potom je kona\xc4\x8dno objavio slu\xc5\xbebeni popis devedeset sedam kulturno zaostalih nacionalnosti. Izme\xc4\x91u ostalih, na listi zaostalih nacionalnosti na\xc5\xa1li su se Kazaci, Moldavci, Tad\xc5\xbeici, Turkmeni, Azeri i Uzbeci._NEWLINE_Potom su se javile dvije bitne posljedice izme\xc4\x91u podjele na isto\xc4\x8dne i zapadne nacionalnosti u sklopu korjenizacije. Prva posljedica bila je prevelika razlika u razvijenosti izme\xc4\x91u isto\xc4\x8dnih i zapadnih republika. Tu razliku istakao je i gruzinski komunist Avel Enukidze u Orgbirou tijekom rasprave o korjenizaciji 1927. Uo\xc4\x8dio je postojanje dvaju sustava, te je istaknuo da je razlog tomu vi\xc5\xa1i postotak pismenosti u zapadnim republikama nego u isto\xc4\x8dnim, \xc5\xa1to je olak\xc5\xa1alo promicanje i obuku zapadnih kadrova, dok je mala pismenost u isto\xc4\x8dnim republikama to uvelike ote\xc5\xbeavala. Enukidzeov prijedlog bio je uspsotavljanje posebnih nacionalnih te\xc4\x8daja u isto\xc4\x8dnim republikama kako bi se stvorio zadovoljavaju\xc4\x87i kadar. Tako su se isto\xc4\x8dne republike vi\xc5\xa1e usredoto\xc4\x8dile na afirmativno djelovanje, a zapadne na jezi\xc4\x8dnu korjenizaciju, kako je provo\xc4\x91eno primjerice u Ukrajinskoj i Bjeloruskoj SSR. U Ukrajini je u sklopu politike korjenizacije provo\xc4\x91ena ukrajinizacija, koja je neuspje\xc5\xa1no poku\xc5\xa1ala zaustaviti uplitanje saveznih instutucija koje su sabotirale ukrajinizaciju._NEWLINE_Upravo suprotno doga\xc4\x91alo se u isto\xc4\x8dnim republikama. Kako su obuka narodnog kadra i op\xc4\x87a naobrazba pu\xc4\x8danstva bili skupi i kako su isto\xc4\x8dna nacionalna podru\xc4\x8dja imala malo neovisnih resursa, isto\xc4\x8dne republike skupljale su savezno uplitanje u vidu o\xc4\x8dajno potrebne nov\xc4\x8dane pomo\xc4\x87i. U tome su se uvelike oslanjale na retoriku "kulturalne zaostalosti" i obe\xc4\x87anje sredi\xc5\xa1njih vlasti da \xc4\x87e im pomo\xc4\x87i da stignu napredne republike. Sovjetski Istok bio je mjesto gdje su se javila dva bitna pitanja u sovjetskoj nacionalnoj politici. Prvo pitanje bilo je mogu li isto\xc4\x8dne republike obrnuti u\xc4\x8dinke caristi\xc4\x8dkog kolonijalizma izbacivanjem slavenskih useljenika i davaju\xc4\x87i kategori\xc4\x8dke preferencije autohtonom narodu u raspodjeli zemlje. No, takvo \xc5\xa1to bilo je odba\xc4\x8deno, a naj\xc5\xbee\xc5\xa1\xc4\x87e borbe oko ovog pitanja vodile su s u Kazakstanskoj SSR. Drugo pitanje je bilo treba li op\xc4\x87a privr\xc5\xbeenost sredi\xc5\xa1njih vlasti u novna\xc4\x8dnoj i ekonomskoj pomo\xc4\x87i neruskim republikama biti preoblikovana u pravo na preferencijalnu pomo\xc4\x87 izra\xc5\xbeenu u zasebnom prora\xc4\x8dunu za pomaganje kulturno zaostalim republikama. Zbog ovog pitanja vodila se borba oko uspostave i institucionaliziranja zasebnog "kulturalnog fonda" radi pomo\xc4\x87i neruskim republikama kako bi implementirale korjenizaciju.'