b'\n_START_ARTICLE_\nHvarska katedrala\n_START_SECTION_\nPovijest izgradnje\n_START_PARAGRAPH_\nNa mjestu dana\xc5\xa1nje gra\xc4\x91evine nekad se nalazila starija stolna crkva iz sredine 12. stolje\xc4\x87a o kojoj danas nema mnogo podataka, a njezini dijelovi nisu sa\xc4\x8duvani. Vjerojatno je gra\xc4\x91ena u predromani\xc4\x8dkom stilu. U 14. stolje\xc4\x87u ta se crkva pregra\xc4\x91uje u goti\xc4\x8dkom stilu, a o njoj danas svjedo\xc4\x8di tek goti\xc4\x8dki svod u prostoru izme\xc4\x91u glavnog broda i naknadno pro\xc5\xa1irena sveti\xc5\xa1ta koje slu\xc5\xbei kao kor. Graditelji crkve nisu poznati sve do pregradnje koja se doga\xc4\x91a u 15. stolje\xc4\x87u, a pisani izvori spominju kor\xc4\x8dulanske majstore. Tada je crkvi nadodana la\xc4\x91a s pro\xc4\x8deljem, no i ona je u 17. stolje\xc4\x87u sru\xc5\xa1ena. Prema istra\xc5\xbeivanjima u prvoj polovici 15. stolje\xc4\x87a jednobrodnoj goti\xc4\x8dkoj crkvi dodana je goti\xc4\x8dko-renesansna la\xc4\x91a s bo\xc4\x8dnim kapelama odijeljenim stupovima, a u 17. stolje\xc4\x87u ona je zamijenjena trobrodnim tijelom crkve. Stariji raspored crkve djelomi\xc4\x8dno nalazimo u opisu Augustina Valiera, biskupa iz Verone koji 1579. godine obilazi Hvar. Unutar nekada\xc5\xa1nje crkve biskup spominje kapele, \xc4\x8dije je postojanje potvr\xc4\x91eno u bilje\xc5\xa1kama i ra\xc4\x8dunima o ru\xc5\xa1enju. Ve\xc4\x87 za pohoda biskupa smatra se da je zapo\xc4\x8dela gradnja nove, dana\xc5\xa1nje katedrale te se prote\xc5\xbee sve do 18. stolje\xc4\x87a. Razlog za\xc5\xa1to on daje opis starije crkve je taj \xc5\xa1to se paralelno grade pro\xc4\x8delje i apsida, dok la\xc4\x91a gotovo ostaje u obliku iz 14. i 15. stolje\xc4\x87a, uz manje preinake. Na apsidi katedrale po nacrtu rade Ivan Pomeni\xc4\x87 i Nikola Vlahoti\xc4\x87. U posljednjim desetlje\xc4\x87ima 17. stolje\xc4\x87a do\xc5\xa1lo je do barokne obnove crkve. Uklopljen je srednjovjekovni kor i renesansno-barokno pro\xc4\x8delje. Stvorena je cjelina zahvaljuju\xc4\x87i osvijetljenoj apsidi, a posebno kapelama sv. Kri\xc5\xbea i Pro\xc5\xa1pera koje se nastavljaju na bo\xc4\x8dne brodove te su uzdignute za dvije stepenice od razine poda crkve._NEWLINE_U kapeli sv. Kri\xc5\xbea u ju\xc5\xbenoj la\xc4\x91i hvarske katedrale \xc4\x8duva se u posebnom okviru malo goti\xc4\x8dko raspelo koje se prema predaji 6. velja\xc4\x8de, na dan sv. Doroteje 1510. godine, u osvit pu\xc4\x8dkog ustanka Matija Ivani\xc4\x87a, orosilo krvlju i tako pozvalo stanovnike komune na pokoru i pomirenje._NEWLINE_U potonjoj se \xc4\x8duvaju kosti sveca suza\xc5\xa1titnika grada Hvara \xe2\x80\x93 Sv. Pro\xc5\xa1pera \xe2\x80\x93 koje je iz Rima donio biskup Ivan Andreis u 17. stolje\xc4\x87u. Crkva je bila posve\xc4\x87ena 1706. godine, no ne i gotova. Prema istra\xc5\xbeivanjima Cvita Fiskovi\xc4\x87a pro\xc4\x8delje je dovr\xc5\xa1eno 1755. godine pod majstorom Vickom Portolanom, a 1756. godine kona\xc4\x8dno je o\xc5\xbebukana i apsida, \xc4\x8dime je nakon gotovo tri stolje\xc4\x87a dovr\xc5\xa1ena kompletna katedrala.\n_START_SECTION_\nZvonik\n_START_PARAGRAPH_\nIz pisanih dokumenata poznato je da gradnja zvonika zapo\xc4\x8dinje u tre\xc4\x87em desetlje\xc4\x87u 16. stolje\xc4\x87a. Na njemu rade kor\xc4\x8dulanski majstori Marko i Nikola Karli\xc4\x87, a kona\xc4\x8dno je dovr\xc5\xa1en 1549. godine. Broj otvora na zvoniku pove\xc4\x87ava se \xe2\x80\x93 zapo\xc4\x8dinje s monoforama na dnu do kvadrifora na vrhu. U njegovu je podno\xc5\xbeju renesansni portal kroz koji se izravno ulazi u sjeverni brod crkve. Uzor za izgradnju najvjerojatnije je bio zvonik franjeva\xc4\x8dke crkve na Hvaru \xe2\x80\x93 tako\xc4\x91er djelo kor\xc4\x8dulanskih majstora \xe2\x80\x93 a mogu se povu\xc4\x87i paralele i s primjerima zvonika sa same Kor\xc4\x8dule.\n_START_SECTION_\nPro\xc4\x8delje\n_START_PARAGRAPH_\nKada govorimo o izgradnji pro\xc4\x8delja i graditeljima, susre\xc4\x87emo se s vi\xc5\xa1e razli\xc4\x8ditih mi\xc5\xa1ljenja, ali i nedostatkom dokumentacije za odre\xc4\x91ene segmente izgradnje. Zidano je paralelno sa zvonikom, no ne mo\xc5\xbee se sa sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u utvrditi autor. Jedan je od mogu\xc4\x87ih graditelja spomenuti Nikola Karli\xc4\x87 koji radi na zvoniku katedrale. Iz sudskih sporova i drugih dokumenata saznajemo da je gradnja pro\xc4\x8delja bila ve\xc4\x87 u tijeku 1540-ih. Uz Karli\xc4\x87a spominje se jo\xc5\xa1 jedan mogu\xc4\x87i sudionik izgradnje \xe2\x80\x93 lokalni majstor Ivan Pomeni\xc4\x87 Pomeni\xc4\x87 je radio na pro\xc4\x8delju do 1650. godine, ali ga nije dovr\xc5\xa1io, \xc5\xa1to zbog nedostatka sredstava, \xc5\xa1to zbog nemara upravitelja gradnje. Kona\xc4\x8dne su dijelove dovr\xc5\xa1ili drugi kor\xc4\x8dulanski majstori uz splitskog protomajstora Matiju Rossi Beltera (Bellera?) 1754. godine. U arhivu su se sa\xc4\x8duvala i tri nacrta koja nam poma\xc5\xbeu pri njegovom prou\xc4\x8davanju. \xc5\xa0to se njegova izgleda ti\xc4\x8de, ono ima oblik okomito postavljenog pravokutnika. Bogato je ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjeno i zavr\xc5\xa1ava trolisnim zabatom. U samom sredi\xc5\xa1tu pro\xc4\x8delja smje\xc5\xa1ten je ulazni portal oblikovan poput romani\xc4\x8dkog baldahina s upisanom lunetom koja nosi kip sv. Stjepana pape, kome je katedrala i posve\xc4\x87ena. Na pro\xc4\x8delju je vidno prisutan duh manirizma i venecijanske tradicije koju mo\xc5\xbeemo i\xc5\xa1\xc4\x8ditati iz mramornih intarzija, a masivnost postamenata i jake profilacije povezuju se sa stilom Michelea Sanmichelija. Ono svjedo\xc4\x8di o vje\xc5\xa1tom spoju vanjskih utjecaja i trendova s jadranskom tradicijom. Pro\xc4\x8delju zapravo odgovara tek srednji, glavni brod katedrale. Ve\xc4\x87 spomenuti travej ju\xc5\xbenog bo\xc4\x8dnog broda je uvu\xc4\x8den, dok je u sjevernom smje\xc5\xa1ten zvonik. Tako je opti\xc4\x8dki rije\xc5\xa1en problem pro\xc4\x8delja i ono je u potpunosti vidljivo, dominira trgom ispred i uklopljeno je u ambijent. Takvo rje\xc5\xa1enje pro\xc4\x8delja uvr\xc5\xa1tava katedralu me\xc4\x91u vode\xc4\x87u arhitekturu tog vremena na ovim prostorima._NEWLINE_Dok u eksterijeru dominira renesansa tek s naznakama baroka, unutra\xc5\xa1njost je barokizirana, \xc5\xa1to je najvidljivije na oltarima i stropu. Glavni brod poplo\xc4\x8dan je kamenim plo\xc4\x8dama, no jo\xc5\xa1 su vidljive pojedine nadgrobne plo\xc4\x8de s natpisima, jedne od rijetkih koje su ostale nakon novog poplo\xc4\x8davanja. Baroknim oltarima \xe2\x80\x93 djelima majstora iz Mletaka \xe2\x80\x93 dominiraju rasko\xc5\xa1no izvedeni arhitektonski elementi te vrijedne oltarne slike talijanskih majstora, kao \xc5\xa1to je Palma Mla\xc4\x91i. Vratnice i dio ograde pjevali\xc5\xa1ta oslikao je hrvatski renesansni slikar Petar Bartu\xc4\x8devi\xc4\x87._NEWLINE_Prostori katedrale i danas se redovito koriste. Ona \xe2\x80\x93 zajedno s biskupskim dvorom u kojem je smje\xc5\xa1tena zbirka liturgijskog posu\xc4\x91a i druge znamenitosti, kaptolskom knji\xc5\xbenicom smje\xc5\xa1tenom iznad sakristije (utemeljena jo\xc5\xa1 u 15. stolje\xc4\x87u) i arhivom \xe2\x80\x93 svjedo\xc4\x8di o nekada\xc5\xa1njoj va\xc5\xbenosti ovog prostora._NEWLINE_Orgulje u hvarskoj katedrali sagradio je Dominik Moscatelli, 1786. godine. Imale su 14 registara i bile me\xc4\x91u najve\xc4\x87im Moscatellijevim orguljama. Uklonjene su polovicom 20. stolje\xc4\x87a, a dijelovi su pohranjeni u \xc5\xbdupanijskom muzeju u \xc5\xa0ibeniku.'