b'\n_START_ARTICLE_\nGradina (Vrgorac)\n_START_PARAGRAPH_\nGradina je tvr\xc4\x91ava u Vrgorcu, Hrvatska. Pripada nizu dobro o\xc4\x8duvanih materijalnih ostataka osmanske kulturne ba\xc5\xa1tine u gradu, prije svega kul\xc3\xa2._NEWLINE_U gradu su danas sedam turskih kula znane pod imenima Kula Avala, Dizdarevi\xc4\x87eva kula, Cukarinovi\xc4\x87eva kula, Pakerova kula, Muminova kula, Kapetanovi\xc4\x87a kula, Raosova kula.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nNalazi se na strate\xc5\xa1kom polo\xc5\xbeaju u produ\xc5\xbeetku pravca \xc5\xa1to ga tvore najvi\xc5\xa1e \xc4\x8detvrti Vrgorca i kula Avala. Pristup Gradini sa svih strana \xc4\x8duva kula Avala, \xc5\xa1to ju \xc4\x8dini gotovo neosvojivom. _NEWLINE_Smje\xc5\xa1tena je na kri\xc5\xbeanju puteva koji vode od primorja ka unutra\xc5\xa1njosti. Dominirala je kao sredi\xc5\xa1nja fortifikacijska gra\xc4\x91evina cijelim vrgorskim krajem.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nTvr\xc4\x91ava datira iz predturskih vremena. \xc4\x8cini se da je grad u svezi sa tvr\xc4\x91avom. Prva vrela koje poimence spominje Vrgorac tj. Vrhgolaz jesu povelje stranih kraljeva. 1444./1445. aragonski kralj Alfons V. u povelji ga spominje kao jedno od va\xc5\xbenijih mjesta Gorske \xc5\xbeupe. Povelja iz 1448. kralja Fridrika III. spominje grad Vrhgolaz kao posjed Kosa\xc4\x8da. S obzirom na to da je Vrgorac u pro\xc5\xa1losti nazivan ,,Grad Vrh Gore\xe2\x80\x9d i poslije ,,Vrh Gorac", pretpostavlja se da je utvrda dobila ime po svom dominantnom polo\xc5\xbeaju. Do osmanskih osvajanja, bila je va\xc5\xbena u obrani.  _NEWLINE_Osmanlije su ove krajeve okupirale 1477. godine. I onda je bila vrlo va\xc5\xbena strate\xc5\xa1ki. Vrgorac je istrpio dva stolje\xc4\x87a osmanlijske vlasti. Iz tog vremena ostalo je dosta o\xc4\x8duvanih objekata, za razliku od ostatka ju\xc5\xbenih hrvatskih krajeva.  Iz osmanskih vremena datira pro\xc5\xa1irenje Gradine, jer je bila vr\xc5\xbeno va\xc5\xbena, pa je vi\xc5\xa1e puta nadogra\xc4\x91ivana i pro\xc5\xa1irivana, a u blizini je izgra\xc4\x91ena obli\xc5\xbenja kula Avala koja je \xc5\xa1titila prilaz tvr\xc4\x91avi Gradini.  Oko Gradine jo\xc5\xa1 je izgra\xc4\x91en pojas ku\xc4\x87a kula od kojih su neke bile dvokatne ili trokatne. Jedna je u naselju ispod Gradine. Zabiokovlje je u osmanska vremena bilo turska nahija a Vrgorac joj je bio sjedi\xc5\xa1te. Od 1562. godine Zabiokovlje sudbeno ima drugo sredi\xc5\xa1te, kad je pripalo Makarskom, a poslije Imotskom kadiluku. _NEWLINE_Nakon prvih poku\xc5\xa1aja oslobo\xc4\x91enja Vrgorca od Turaka 1685., oslobo\xc4\x91ena je 1690. godine. Tad su Mle\xc4\x8dani u unutarnjem dijelu tvr\xc4\x91ave izgradili kapelu sv. Ante (Antuna)._NEWLINE_Pod Mleta\xc4\x8dkom Republikom Vrgorcem i Makarskom zapovijedao je isti providur. U mjestu je civilnu vlast obna\xc5\xa1ao je serdar (vojvoda), a na \xc4\x8delu sela bili su haramba\xc5\xa1e (kapetani). _NEWLINE_Iz mleta\xc4\x8dkih vremena su najstariji prikazi Vrgorca. Iz 17. stolje\xc4\x87a je prvi (1689. ili 1694.)._NEWLINE_Pisac smatra da je utvrda \xe2\x80\x9eVergoraz" neosvojiva zbog svog polo\xc5\xbeaja pa daje mogu\xc4\x87nost Mleta\xc4\x8dkoj Republici zauzimanje Imotskog, Ljubu\xc5\xa1kog, \xc4\x8citluka i Mostara. Drugi opis s po\xc4\x8detka 18. stolje\xc4\x87a (1708.) je crte\xc5\xbe generalnog providura dalmatinskih utvrda G.Justera i tre\xc4\x87i je crte\xc5\xbe mleta\xc4\x8dkog vojnog in\xc5\xbeenjera Ivana Frana Rossinia iz 1749. godine. Juster je zapisao da je tad utvrda imala veliku \xc4\x8detverouglastu kulu, predzi\xc4\x91e s vojarnom, zapovjednikov stan od tri zgrade i barutane, te ve\xc4\x87 spomenutu kapelicu (crkvicu) sv. Antuna izgra\xc4\x91enu odmah po mleta\xc4\x8dkom zauzimanju. Tvr\xc4\x91ava je imala zapovjednika. Obrambenu posadu tvr\xc4\x91ave \xc4\x8dinili su sami stanovnici varo\xc5\xa1i kojom su upravljali poglavari i serdari. _NEWLINE_Va\xc5\xbenost je izgubila austro-ugarskim zaposjedanjem BiH 1878. godine.'