b'\n_START_ARTICLE_\nEgipatski kalendar\n_START_PARAGRAPH_\nDrevni egipatski kalendar poznatiji kao Annus Vagus ili "Pomi\xc4\x8dna godina" imao je godinu podijeljenu u 12 mjeseci s po 30 dana, a na kraju svake godine se dodavalo pet dana. Mjeseci su bili grupirani u tri godi\xc5\xa1nja doba, odnosno tri poljoprivredna ciklusa: vrijeme poplave (Akhet), sjetve (Proyet) i \xc5\xbeetve (Shomu)._NEWLINE_Kalendar se svake sun\xc4\x8deve godine razlikovao za jedan dan, pa se vi\xc5\xa1e nije podudarao s godi\xc5\xa1njim razdobljima._NEWLINE_Tek poslije 1460 godina (tzv. Sotis-razdoblja) bi godina opet po\xc4\x8dela u pravo doba. To je ispravljeno dodavanjem jednog dana svake \xc4\x8detvrte godine (prijestupna godina)._NEWLINE_Rimski pisac Cenzorin je tvrdio da je egipatska Nova godina po\xc4\x8dela 20. srpnja po julijanskom kalendaru 139. godine pr. Kr. kada je zabilje\xc5\xbeeno helijakalno uzdizanje Siriusa. Na temelju toga se izra\xc4\x8dunalo da je prije toga Nova godina po\xc4\x8dela u taj dan 1322. pr. Kr., a prije toga 2782. pr. Kr.. Smatra se da je upravo tada izmi\xc5\xa1ljen kalendar, ali neki autori tvrde da se koristio od godine 4442. pr. Kr.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8detci kalendara\n_START_PARAGRAPH_\nZa jednu tablicu iz vremena vladavine kralja D\xc5\xbeera (Prva dinastija) iz oko 3000. pr. Kr., prvi egiptolozi su pretpostavili da ukazuje na to da su Egip\xc4\x87ani ve\xc4\x87 ustanovili vezu izme\xc4\x91u helijakalnog izlaska Sothis-a (Siriusa) i po\xc4\x8detka godine. Me\xc4\x91utim, novija ra\xc5\xa1\xc4\x8dlamba slikovne scene na ovoj tablici je dovela u pitanje upu\xc4\x87uje li ona uop\xc4\x87e na Sothis. Na\xc5\xa1e poznavanje ovog razdoblja ostaje vi\xc5\xa1e stvar naga\xc4\x91anja nego utvr\xc4\x91ene \xc4\x8dinjenice.\n_START_SECTION_\nVrste kalendara\n_START_PARAGRAPH_\nU starom Egiptu su znali za gra\xc4\x91ansku godinu (svaka duljine 365 dana, bez iznimke) i dva lunisolarna kalendara: jedan reguliran pojavom Sirijusa i drugi shematski, uskla\xc4\x91en s gra\xc4\x91anskom godinom._NEWLINE_Egip\xc4\x87ani su u ranijem razdoblju mogli koristiti lunarni kalendar, ali kada su otkrili nesklad izme\xc4\x91u lunarnog kalendara i smjene godi\xc5\xa1njih doba, vjerojatno su pre\xc5\xa1li na kalendar zasnovan na izlijevanju Nila. Prvo izlijevanje prema ovom kalendaru je opa\xc5\xbeeno u najstarijoj egipatskoj prijestolnici, Memfisu, u isto vrijeme kada i helijakalni izlazak Sirijusa (egipatski Sopdet, gr\xc4\x8dki Sothis). Egipatska godina bila je podijeljena u tri sezone (godi\xc5\xa1nja doba): akhet (Izlijevanje ili Poplava), peret (Rast - Zima) i shemu (\xc5\xbdetva - Ljeto)._NEWLINE_Razlika izme\xc4\x91u sezonske i gra\xc4\x91anske godine je bila oko 1 dan svake 4 godine, pa se helijakalni izlazak Sothisa vra\xc4\x87ao na istu to\xc4\x8dku kalendara svakih oko (4\xc3\x97365=) 1460 godina (Sotis-razdoblje). Po\xc5\xa1to je ovo lutaju\xc4\x87a godina, ipak je zadr\xc5\xbean i lunarni kalendar, reguliran izlascima Sirijusa, za vjerske, poljoprivredne i svakodnevne svrhe, dok je gra\xc4\x91anski 365-dnevni kalendar kori\xc5\xa1ten u upravi. Egip\xc4\x87ani su tako\xc4\x91er znali da je 309 lunacija skoro jednako 9 125 dana, ili 25 gra\xc4\x91anskih godina, \xc5\xa1to je vjerojatno kori\xc5\xa1teno u konstrukciji sekundarnog lunarnog kalendara, na koji je preneseno odre\xc4\x91ivanje vjerskih proslava i du\xc5\xbenosti. Prijestupni mjesec je umetan onda kada bi lunarna godina po\xc4\x8dinjala prije gra\xc4\x91anske.\n_START_SECTION_\nBrojenje godina\n_START_PARAGRAPH_\nNije postojala neka sveop\xc4\x87a kalendarska era, nego samo vladavina faraona, npr. "Godina 1 Kralja N.N.". Brojenje se vra\xc4\x87alo na "1" sa svakim novim ustoli\xc4\x8denjem.\n_START_SECTION_\nPtolemejsko i rimsko razdoblje\n_START_PARAGRAPH_\nPrema rimskom piscu Cenzorinu, dan egipatske Nove godine je pao 20. srpnja 139. po. Kr. po julijanskom kalendaru, kada je u Egiptu bio i helijakalni izlazak Sirijusa. Iz ovoga je mogu\xc4\x87e izra\xc4\x8dunati da se ovo poklapanje prethodno dogodilo 1322. pr. Kr., a prije toga 2782. pr. Kr. Ovaj drugi nadnevak postuliran je kao vrijeme kada je kalendar izmi\xc5\xa1ljen, ali gore spomenuta Djerova vladavina prethodi tomu. Drugi povjesni\xc4\x8dari pomi\xc4\x8du po\xc4\x8detak kalendara za jo\xc5\xa1 jedan ciklus, do 4242. pr. Kr._NEWLINE_Ptolemejski vladari Egipta su 238. pr. Kr. dekretirali da \xc4\x87e svaka \xc4\x8detvrta godina biti duga\xc4\x8dka 366 dana umjesto 365, \xc5\xa1to nije za\xc5\xbeivjelo. Reforma \xc4\x87e stupiti na snagu tek kada August uvede "Aleksandrijski kalendar" 26./25. pr. Kr., koji je uklju\xc4\x8divao \xc5\xa1esti epagomenalni dan i to 22. pr. Kr. po prvi put. Ovim je skoro zaustavljeno pomicanje prvog dana godine (1 Thoth) u odnosu na godi\xc5\xa1nja doba, ostavljaju\xc4\x87i ga vezanim na 29. kolovoza po julijanskom kalendaru, odnosno 30. pred julijansku prijestupnu godinu.\n_START_SECTION_\nReformirani kalendar\n_START_PARAGRAPH_\nOvaj reformirani egipatski kalendar se i danas koristi u Egiptu kao koptski kalendar egipatske crkve, a i \xc5\xa1ire egipatske populacije, osobito zemljoradnika (fellah) za ra\xc4\x8dunanje poljoprivrednih sezona. Suvremeni egipatski farmeri, poput njihovih drevnih predaka, dijele godinu u tri sezone: zimu, ljeto i poplavu. Kalendar je tako\xc4\x91er povezan s mjesnim festivalima poput godi\xc5\xa1njeg Izlijevanja Nila i starim proljetnim festivalom sham en nisim._NEWLINE_Astronomi u srednjem vijeku rabili su egipatski kalendar zbog njegove matemati\xc4\x8dke pravilnosti. Kopernik je npr. konstruirao svoje tablice kretanja planeta na osnovi egipatske godine._NEWLINE_Etiopski kalendar je zasnovan na ovom kalendaru, samo \xc5\xa1to koristi amharska imena za svoje mjesece i koristi druk\xc4\x8diju eru. Francuski revolucionarni kalendar je imao istu strukturu (12\xc3\x9730+ 5 ili 6 dana), ali je zapo\xc4\x8dinjao godinu jesenjom ravnodnevnicom. Britanski tvorac planetarija John Gleave predstavio je egipatski kalendar u rekonstrukciji antikiterskog mehanizma.'