b'\n_START_ARTICLE_\nZa\xc4\x8dinjavci\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8dinjavci u hrvatskoj literaturi naju\xc4\x8destalije ozna\xc4\x8davaju anonimne stvaraoce hrvatskoga nabo\xc5\xbenoga pjesni\xc5\xa1tva u 14. i 15. stolje\xc4\x87u. Sama definicija nije u potpunosti razja\xc5\xa1njena. Za\xc4\x8dinjavce spominje Marko Maruli\xc4\x87 u predgovoru svoje Judite iz 1501, gdje navodi da je djelo spravljeno \'po obi\xc4\x8daju na\xc5\xa1ih za\xc4\x8dinjavac\'. Ono implicira kori\xc5\xa1tenje versifikacije, tj. vrste rimovanog dvanaesterca koje navodi kao i \'versih harvacki\' i koja se ve\xc5\xbeu uz za\xc4\x8dinjava\xc4\x8dku pjesni\xc4\x8dku djelatnost. Isti \'\xc4\x8detverosrokovani\' stil dvanaesterca rabio je u svom drugom dijelu Susana, a koristili su ga i kasniji pjesnici poput Brna Karnaruti\xc4\x87a._NEWLINE_Zanottijev talijansko-hrvatsko-latinski rukopisni rje\xc4\x8dnik termin "za\xc4\x8dinjavac" prevodi kao \'pjeva\xc4\x8d\' (cantatore) ili \'pojac\', a uobi\xc4\x8dajeno zna\xc4\x8denje pojma\xc2\xa0\xc2\xbbza\xc4\x8dinjavci\xc2\xab\xc2\xa0kao Maruli\xc4\x87evih (srednjovjekovnih) knji\xc5\xbeevnih prethodnika temelji se na zna\xc4\x8denju glagola za\xc4\x8deti (impf. za\xc4\x8dinjati) \'po\xc4\x8deti\'. Petar Skok, pozivaju\xc4\x87i se na ranije tvrdnje povjesni\xc4\x8dara, tvrdi da se termin javlja u zna\xc4\x8denju \'hrvatskoga versifikatora sveta\xc4\x8dkih legendi\'. Neki ih povjesni\xc4\x8dari povezuju sa Pari\xc5\xa1kom pjesmarnicom iz 14. stolje\xc4\x87a, specifi\xc4\x8dno sa svjetovnim dvanaestercem \'Svit se kon\xc4\x8da\', ali materijal sa kojim bi ih se sigurno moglo povezati nije sa\xc4\x8duvan.'