b'\n_START_ARTICLE_\nGordan Lederer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nGordan Lederer rodio se je u Zagrebu 1958. godine. Osnovnu \xc5\xa1kolu i gimnaziju zavr\xc5\xa1io je u Zagrebu. Nakon toga zavr\xc5\xa1io je \xc5\xa1kolu za fotoreportere Jugoslavenskog instituta za novinarstvo u Beogradu. Studij filmskog i tv-snimanja na Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu upisao je 1983. godine gdje je i diplomirao 1989. godine s dokumentarnim filmom Samo\xc4\x87a (S. Ani\xc4\x8di\xc4\x87, 1987.) u produkciji ADU. Godine 1986. zapo\xc4\x8deo je studij arheologije na Filozofskom fakultetu, a 1989. godine u Inter-univerzitetskom centru u Dubrovniku zapo\xc4\x8deo je poslijediplomski studij Kulturna povijest isto\xc4\x8dnojadranske obale._NEWLINE_Kao fotograf po narud\xc5\xbebi uve\xc4\x87avao je fotografske portrete, npr. za predvorje Kinoteke i kinematografa "Studio". U "Croatia-filmu" radio je kao snimatelj animacije na dugometra\xc5\xbenom animiranom filmu \xc4\x8cudesna \xc5\xa1uma na kojem je primijenio i opisao vlastita inovativna rje\xc5\xa1enja za scenu oluje (posmrtno objavljeno 2000. godine), kao i na drugim kratkim animiranim radovima. Pre\xc5\xa1av\xc5\xa1i na televiziju pokrenuo je rad strukovne snimateljske sekcije, s fotografskom izlo\xc5\xbebom profesionalnih snimatelja pokraj "trga" u zgradi Hrvatske televizije. _NEWLINE_Kao televizijski snimatelj radio je u raznim ambijentima, od do\xc4\x8deka Nove 1990. godine na Trgu bana Jela\xc4\x8di\xc4\x87a, preko nogometnih stadiona do redakcija emisija iz kulture. Na poticaj voditeljice televizijskih vijesti Mirjane Raki\xc4\x87 kod nas je prvi primijenio krupni snimateljski kadar ("talking head" iz televizijskog \xc5\xbeargona). Za televizijske prijenose je snimao i prve sjednice Hrvatskoga sabora, pri dono\xc5\xa1enju Ustava slu\xc4\x8dajno na mjestu uz stol predsjedavaju\xc4\x87ega, no kao tehni\xc4\x8dko osoblje nije na\xc5\xa1ao svoje mjesto na saborskoj slici prisutnih koju je naslikala akad. slikarica Jadranka Fatur._NEWLINE_Zahvaljuju\xc4\x87i arheolo\xc5\xa1koj izobrazbi je u nizu produkcija obavljao scenaristi\xc4\x8dke zadatke stru\xc4\x8dnog suradnika. Na ovaj je na\xc4\x8din dospio u nesvakida\xc5\xa1nji polo\xc5\xbeaj autora-snimatelja, kakva je ina\xc4\x8de karakteristi\xc4\x8dnija za autore putopisnih filmova. Iz tih je razloga, me\xc4\x91u ostalima, nastalo filmsko djelo Knin bez komentara koje je snimio samo s rasvjetljiva\xc4\x8dem Dra\xc5\xbeenom \xc5\xa0imi\xc4\x87em (o\xc5\xbeujak 1990. godine), reporta\xc5\xbeni rad visoke snimateljsko-estetske, monta\xc5\xbene i novinarske kakvo\xc4\x87e u kojem su pred kamerom bili samo doma\xc4\x87i govornici._NEWLINE_Kao arheolog-amater prijavio je i predao nalaz skulpture rimskog vojnika kod Vratnika iznad Senja. U terenskim bilje\xc5\xbenicama su mu ostali mnogobrojni zapisi izvi\xc4\x91anja neistra\xc5\xbeenih nalazi\xc5\xa1ta i obilazaka lokaliteta (okolica Zagreba, Istra, Dalmacija, Hercegovina, Prokletije itd.). Bio je pred prijavom filmografije kulturne povijesti isto\xc4\x8dnojadranske obale kao magistarskog rada (studij "Kulturna povijest isto\xc4\x8dnojadranske obale" u Me\xc4\x91unarodnom centru hrvatskih sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Dubrovniku 1990/1991.).\n_START_SECTION_\nOkolnosti pogibije\n_START_PARAGRAPH_\nBudu\xc4\x87i da njegova inovativna snimateljska rje\xc5\xa1enja nisu i\xc5\xa1la na u\xc5\xa1trb pouzdanosti snimka, ve\xc4\x87 u ranoj fazi Domovinskog rata je bivao slan na snimanje i u rizi\xc4\x8dnim okolnostima. Njegov nemontirani snimak borbi za policijsku postaju u Pakracu iste je ve\xc4\x8deri 2. o\xc5\xbeujka 1991. godine u zgradu HTV na Prisavlju do\xc5\xa1ao vidjeti tada\xc5\xa1nji hrvatski predsjednik vlade Josip Manoli\xc4\x87. Nakon rata u Sloveniji za snimanje mu je davana i jedna od naprednijih ENG-kamera kojom je raspolagao HTV, ali mu \xc4\x8duveni dokumentarni snimci poput avionskog raketiranja teretnih kamiona u cestovnoj blokadi tenkovske kolone pri emitiranju nisu autorski potpisani. Kako bi uslijed takvih postupaka osigurao autorsku potpisanost svojih snimaka prihva\xc4\x87ao se i sve riskantnijih snimanja._NEWLINE_Snajperski pogodak na snimateljskom zadatku pred Hrvatskom Kostajnicom 10. kolovoza 1991. godine nije bio slu\xc4\x8dajan, jer je u skupini s vojnicima koji su mu pokazali boji\xc5\xa1te ga\xc4\x91an samo on a potom ga se na padini niz koju se otkotrljao ga\xc4\x91alo ru\xc4\x8dnim baca\xc4\x8dem granata. Novinar Vlado Mare\xc5\xa1 i snimatelj Veljko \xc4\x90urovi\xc4\x87 su 11. kolovoza snajperista intervjuirali za informativni program RTS. Njegovu su anonimiziranu siluetu po tvrdnji novinskog \xc4\x8dlanka od 22. kolovoza 1991. godine prepoznali sugra\xc4\x91ani iz Siska i \xc4\x8dlan obitelji. Po tim je tvrdnjama rije\xc4\x8d o Milanu Zori\xc4\x87u, koji je za vrijeme ro\xc4\x8dne vojne slu\xc5\xbebe bio uvje\xc5\xbeban za snajperista._NEWLINE_Iako se radilo o profesionalnom novinaru bez afilijacije s oru\xc5\xbeanim snagama, doskora i snimateljski aktivnom s obje strane crte razdvajanja, zapovjednik zagreba\xc4\x8dkog zbornog podru\xc4\x8dja JNA general Andrija Ra\xc5\xa1eta nije dopustio helikopterski let do bolnice u Zagrebu. Sati izgubljeni u cik-cak prijevozu zaprije\xc4\x8denim cestama bili su presudni za gubitak snimateljevog \xc5\xbeivota._NEWLINE_Novine su objavile rukom pisani list majke poginulog snimatelja, primarijusa anesteziolo\xc5\xa1ko-reanimatolo\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe Klini\xc4\x8dke bolnice Sv. Duh dr. Vlaste Lederer, kojim je javnosti obznanila da su za smrt njenog sina krivi \xc4\x8detnici i JNA._NEWLINE_Milan Zori\xc4\x87 je 26. studenoga 1999. godine na \xc5\xbdupanijskom sudu u Sisku u izo\xc4\x8dnosti osu\xc4\x91en na kaznu zatvora od 15 godina. Na njegovu \xc5\xbealbu Vrhovni sud Republike Hrvatske je 18. rujna 2002. godine odbacio optu\xc5\xbebu jer je Vojni sud 7. listopada 1996. godine u Zagrebu u ovom postupku obustavio kazneni postupak zbog primjene Zakona o op\xc4\x87em oprostu. Ledererova obitelj saznala je za presude tek 2011. godine.'