b'\n_START_ARTICLE_\nMaksimilijan Vrhovac\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimilijan Vrhovac (ma\xc4\x91.: Verhov\xc3\xa1cz Miksa) (Karlovac, 23. studenog 1752. - Zagreb, 16. prosinca 1827.), zagreba\xc4\x8dki biskup.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nOtac mu je bio Elek (Aleksije) Vrhovac, grani\xc4\x8darski kapitan, a majka mu je bila Antonija Znikija. U Karlovcu zavr\xc5\xa1io osnovnu \xc5\xa1kolu. Premje\xc5\xa1tajem oca u Graz, Maksimilijan se ondje nastavlja \xc5\xa1kolovati. Izabrao je vojni\xc4\x8dko zvanje, ali se s 15 godina predomislio i odlu\xc4\x8dio je oti\xc4\x87i u zagreba\xc4\x8dko sjemeni\xc5\xa1te. Ondje je 1768. primio tonzuru i ni\xc5\xbee redove. Studirao je teologiju u hrvatskom kolegiju u Be\xc4\x8du. _NEWLINE_Rujna 1775. zare\xc4\x91en za \xc4\x91akona. Na Badnjak iste godine zare\xc4\x91en za sve\xc4\x87enika.  Profesor dogmatike na Zagreba\xc4\x8dkoj akademiji i vicerektor sjemeni\xc5\xa1ta u Zagrebu a 1784. kanonik, potom - istodobno s ukidanjem sjemeni\xc5\xa1ta u Zagrebu (i istodobno s ukidanjem svih drugih studija teologije uz biskupije i nadbiskupije) - postavlja ga car Josip II. Bio je profesor i u zagreba\xc4\x8dkoj Klasi\xc4\x8dnoj gimnaziji od 1776. do 1787. godine. 1786. godine za rektora Sredi\xc5\xa1njeg teolo\xc5\xa1kog u\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Pe\xc5\xa1ti, jedne od najva\xc5\xbenijih institucija koje su trebale osigurati uspjeh  jozefinisti\xc4\x8dkih reformi; na toj du\xc5\xbenosti do\xc4\x8dekuje imenovanje (izbor) za biskupa u Zagrebu kolovoza 1787. godine.  U povijesti zagreba\xc4\x8dke biskupije zabilje\xc5\xbeen je kao najmla\xc4\x91i ordinarij (ustoli\xc4\x8den je u dobi od 35 godina), s najdu\xc5\xbeim "mandatom" (40 godina). Potvr\xc4\x91en je i zare\xc4\x91en za biskupa 1788. godine.  Kada je uveden u svoju biskupiju, uveo je rimski obred i ukinuo stari zagreba\xc4\x8dki obred. _NEWLINE_Godine 1788. godine biskup Vrhovac je uredbom Regulatio divinorum in ecclesia cathedrali propisao uvo\xc4\x91enje rimskog obreda._NEWLINE_Trag vojni\xc4\x8dke strasti iz mladosti vidio se kasnije. Kad su Rusija i osmanska dr\xc5\xbeava zaratile, pomagao je ranjenicima i radio je na zbrinjavanju vojske koja je prolazila kroz Zagreb.  _NEWLINE_Svjestan potrebe kulturne i politi\xc4\x8dke integracije svih hrvatskih zemalja. Jedan je od idejnih za\xc4\x8detnika hrvatskog narodnog preporoda, 1794. godine u Zagrebu osniva tiskaru, koja uglavnom tiska naslove na hrvatskom jeziku. Bio je mecena mnogim umjetnicima, uvijek uz naglasak da se promovira "ilirska" kultura. Vrhov\xc4\x8deva prosvjetiteljska usmjerenost najja\xc4\x8de je izra\xc5\xbeena u njegovu neumornom zalaganju na prikupljanju nacionalnog duhovnog blaga i \xc5\xa1irenju knjige u hrvatskom narodu. On sam nabavlja sve \xc5\xa1to bi moglo pridonjeti duhovnom probitku naroda i razvoju znanosti u Hrvata. 1808. predla\xc5\xbee Hrvatskom saboru da se njegova knji\xc5\xbenica otvori javnosti._NEWLINE_Ljubitelj knjiga. Pozvao na sabiranje svih vrsta starih knjiga i rukopisa. Kao takav jedan je od osniva\xc4\x8da dana\xc5\xa1nje Nacionalne i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ne knji\xc5\xbenice.  Va\xc5\xbean u pokretanju gospodarskog \xc5\xbeivota u Hrvatskoj u po\xc4\x8detku 19. stolje\xc4\x87a. Svjestan \xc5\xa1to je bitno za gospodarski napredak Hrvatske, upustio se u pothvat nastojanja izgradnje prometnih veza koje su trebale povezivati Bansku Hrvatsku s Jadranskim morem. _NEWLINE_1827. godine osniva Dru\xc5\xa1tvo skladnoglasja za Hrvatsku, koje od 1925. djeluje pod imenom Hrvatski glazbeni zavod. Vrhovac je proku\xc5\xa1ao sastaviti Bibliju na narodnom jeziku, odnosno prevesti Sveto pismo na kajkavsko narje\xc4\x8dje hrvatskog jezika. U planu su djelovali zagreba\xc4\x8dki sve\xc4\x87enici, kao Stjepan Korolija, Ivan Krstitelj Birling, Toma\xc5\xa1 Miklou\xc5\xa1i\xc4\x87, Ivan Nepomuk Laba\xc5\xa1, Ivan Rupert Gusi\xc4\x87 i Antun Vrani\xc4\x87. Neke knjige Starog i Novog zavjeta su uspjeli prevesti, ali kako je Vrhovac umro, program se prekinuo. Zatim je Ignac Kristijanovi\xc4\x87 probao produ\xc5\xbeiti prevo\xc4\x91enje kajkavske Biblije. Me\xc4\x91utim je u to vrijeme ve\xc4\x87 bila sazrela opcija, da se hrvatski knji\xc5\xbeevni jezik nastavi razvijati na osnovama \xc5\xa1tokavskog govora.\n_START_SECTION_\nKontroverze\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimilijana Vrhovca se \xc4\x8desto povezuje s masonima, jer je uhi\xc4\x87en zbog sumnje u vezu s urotom Ignjata Martinovi\xc4\x87a 1795. godine, a 1913. godine je u Zagrebu bila osnovana i slobodnozidarska lo\xc5\xbea pod imenom "Maksimilijan Vrhovac". Sa sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u se zna da je biv\xc5\xa1i franjevac i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni profesor Ignjat Martinovi\xc4\x87 oko 1791. god. bio mason, a da se s M. Vrhovcem dobro poznavao jo\xc5\xa1 od 1770-ih, kada su obojica predavali na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Pe\xc5\xa1ti. U sudskoj istrazi (nakon koje su sudionici urote uglavnom bili osu\xc4\x91eni na smrt, a slobodno zidarstvo je bilo zabranjeno u \xc4\x8ditavoj Austriji i Ugarskoj) je M. Vrhovec tvrdio da njegovo poznanstvo s Ignjatom Martinovi\xc4\x87em nije imalo nikakve veze ni s masonerijom, ni sa zavjerom. Ni iz iskaza drugih okrivljenika nije se moglo utvrditi da bi M. Vrhovec bio umije\xc5\xa1an u zavjeru kojoj je svrha bila pokretanje prevrata po uzoru na Francusku revoluciju. U "Dnevniku" M. Vrhovca nema podataka o vezi s masonima. Neki autori na temelju dokumenata koje su prezentirali \xc4\x8dlanovi masonskih lo\xc5\xbea po\xc4\x8detkom 1980.- ih godina, zaklju\xc4\x8duju da je Vrhovac ipak bio povezan sa slobodnim zidarima._NEWLINE_Nakon istrage o vezama s Ignjatom Martinovi\xc4\x87em, vlasti su dopustile da se Maksimilijan Vrhovac vrati na va\xc5\xbeno mjesto zagreba\xc4\x8dkog biskupa, gdje je narednih desetlja\xc4\x87a mnogo pridonio hrvatskoj kulturi i dobrobiti naroda. Jedva da ima kulturno-prosvjetne, dru\xc5\xa1tvene ili humanitarne institucije potkraj 18. i po\xc4\x8detkom 19. stolje\xc4\x87a koju Maksimilijan Vrhovac nije utemeljio, potpomogao ili potaknuo.'