b'\n_START_ARTICLE_\nSinteti\xc4\x8dka goriva\n_START_PARAGRAPH_\nSinteti\xc4\x8dko gorivo je teku\xc4\x87e gorivo dobiveno od  ugljena, prirodnog plina, ulja \xc5\xa1kriljevca ili biomase.  Mo\xc5\xbee se tako\xc4\x91er odnositi na goriva dobivena od raznih krutih otpada, npr. polimera ili gume. Mo\xc5\xbee se tako\xc4\x91er (ne tako \xc4\x8desto) odnositi na plinovita goriva koja se dobivaju na sli\xc4\x8dan na\xc4\x8din. Termin "sinteti\xc4\x8dka goriva" se koristi da bi se opisala goriva proizvedena Fischer Tropsch procesom, pretvorbom metanola u benzin ili direktnim ukapljivanjem ugljena._NEWLINE_U srpnju 2009. godine kapacitet proizvodnje sinteti\xc4\x8dkih goriva u svijetu iznosio je preko 240 000 barela dnevno, s brojnim novim projektima u izgradnji ili razvoju.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija i na\xc4\x8dela\n_START_PARAGRAPH_\nTermin \'sinteti\xc4\x8dko gorivo\' ima nekoliko razli\xc4\x8ditih zna\xc4\x8denja i mo\xc5\xbee uklju\xc4\x8divati razli\xc4\x8dite tipove goriva. Tradicionalna definicija postavljena od strane Me\xc4\x91unarodne energetske agencije definira \'sinteti\xc4\x8dko gorivo\' kao bilo koje teku\xc4\x87e gorivo dobiveno od ugljena ili prirodnog plina.  Udruga iz SAD-a za energetske informacijae definira sinteti\xc4\x8dka goriva u njezinom godi\xc5\xa1njem izvje\xc5\xa1\xc4\x87u 2006., kao gorivo proizvedeno od ugljena, prirodnog plina, biomase ili hrane za \xc5\xbeivotinje kroz kemijske pretvorbe u sinteti\xc4\x8dke nafte i/ili  sinteti\xc4\x8dke teku\xc4\x87e proizvode.  Brojne definicije sinteti\xc4\x8dkih goriva uklju\xc4\x8duju goriva proizvedena iz biomase, te industrijskog i komunalnog otpada.  Definicija sinteti\xc4\x8dkih goriva ka\xc5\xbee da se mo\xc5\xbee sastojati od uljnog pijeska i ulja \xc5\xa1kriljevca kao izvora sinteti\xc4\x8dkog goriva.  U priru\xc4\x8dniku \'Sinteti\xc4\x8dka goriva\' petrokemi\xc4\x8dar James G. Speight uklju\xc4\x87uje teku\xc4\x87a i plinovita goriva jednako kao i kruta goriva dobivena konverzijom ugljena, ulje \xc5\xa1kriljevca ili katran, i razne oblike biomase kao izvore sinteti\xc4\x8dkog goriva, iako priznaje da je u kontekstu  zamjene naftnih derivata ima \xc4\x8dak i \xc5\xa1ire zna\xc4\x8denje.  Ovisno o kontekstu  metanol, etanol i vodik mogu tako\xc4\x91er biti uzeti u obzir._NEWLINE_Sinteti\xc4\x8dka goriva su dobivena postupkom kemijske pretvorbe. Metode pretvorbe mogu biti direktna pretvorba u teku\xc4\x87a transportna goriva, ili indirektna pretvorba u kojoj se tvar prvo pretvara u sintetski plin koji onda prolazi kroz dodatne procese pretvorbe da bi postao teku\xc4\x87e gorivo.  Osnovne metode uklju\xc4\x8duju pouglji\xc4\x8davanje, pirolizu, hidrogenaciju i toplinsku obradu.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nDirektna pretvorba ugljena u sinteti\xc4\x8dko gorivo je prvotno razvijena u Njema\xc4\x8dkoj._NEWLINE_Bergiuosov proces je razvio Friedrich Bergius, prijaviv\xc5\xa1i patent 1913.godine. Karl Goldschmidt pozvao ga je da sagradi industrijsko postrojenje za njegovu tvornicu Th. Goldschmidt AG (poznatu kao Evonik Industries)  1914. godine. Proizvodnja je po\xc4\x8dela  tek 1919. godine._NEWLINE_Indirektna konverzija ugljena (gdje se ugljen rasplinjava a potom pretvara u sinteti\xc4\x8dko gorivo) je tako\xc4\x91er razvijena u Njema\xc4\x8dkoj. Tu tehnologiju razvili su Franz Fischer i  Hans Tropsch 1923. godine  Tijekom Drugog svjetskog rata Njema\xc4\x8dka je koristila sinteti\xc4\x8dka ulja (njem. Kohleverfl\xc3\xbcssigung) za proizvodnju zamjenskih naftnih derivata koriste\xc4\x87i Bergiusov proces (za ugljen), Fischer Tropsch proces i druge metode (U gradu Zeitzu kori\xc5\xa1teni su TTH i MTH procesi)._NEWLINE_1931.godine, britanski Zavod za znanstvena i industrijska istra\xc5\xbeivanja smje\xc5\xa1ten u Greenwichu u Engleskoj osniva malo postrojenje gdje se vodik u plinovitom stanju dodavao ugljiku na ekstremno visokim tlakovima s ciljem proizvodnje sinteti\xc4\x8dkih goriva._NEWLINE_Postrojenja s Bergiusovim procesom bila su nacisti\xc4\x8dkoj Njema\xc4\x8dkoj primarni izvor visoko kvalitetkog zrakoplovnog benzina, sinteti\xc4\x8dkog ulja, sinteti\xc4\x8dke gume, sinteti\xc4\x8dkog metanola, amonijaka i du\xc5\xa1i\xc4\x8dne kiseline.  Pribli\xc5\xbeno jedna tre\xc4\x87ina proizvodnje Bergiusovim procesom je obavljana u gradovima Police i Leuna u Poljskoj. Grad Ludwigshafen je imao puno manje postrojenje s Bergiusovim procesom gdje je dodatno pobolj\xc5\xa1ana "kvaliteta benzina dehidrogenacijom" koriste\xc4\x87i DHD proces._NEWLINE_Razredi kvalitete sintetskog ulja uklju\xc4\x8duju T.L. jet gorivo, visokokvalitetni zrakoplovni benzin, benzin za zrakoplovne luke i benzin srednje kvalitete;  a proizvedeni plin i diesel su sintetizirani za gorivo (npr. preure\xc4\x91eni oklopni tenkovi su koristili proizvedeni plin).  Do po\xc4\x8detka 1944., proizvodnja njema\xc4\x8dkog sinteti\xc4\x8dkog goriva je dosegnula vi\xc5\xa1e od  25 postrojenja,uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i 10 postrojenja na podru\xc4\x8dju Ruhra.  _NEWLINE_Godine 1937., \xc4\x8detiri glavna Njema\xc4\x8dka postrojenja za proizvodnju ugljena (lignita)u gradovima B\xc3\xb6hlen, Leuna, Magdeburg/Rothensee i Zeitz, zajedno s tvornicama iz Ruhra za preradu bitumenskog ugljena u gradu Scholven/ Buer su proizvodili 4,8 milijuna barela goriva.  \xc4\x8cetiri nova hidrogenacijska postrojenja  (njem. Hydrierwerke) su naknadno sagra\xc4\x91eni u gradovima Bottrop Welheim (gdje se koristio bitumenski ugljeni katran), Gelsenkirchen (Nordstern), P\xc3\xb6litz, i Wesseling.  Nordstern i P\xc3\xb6litz/Stettin su koristili bitumenski ugljen, kao i nova Blechhammer postrojenja.  U gradu Heydebrecku sintetizirano je jestivo ulje, koje je testirano na zatvorenicima u koncentracijskom logoru._NEWLINE_ Osoblje Edmunda Geilenberga je koristilo 350,000 uglavnom stranih radnika na prisilnom radu za rekonstrukciju bombardiranih postrojenja za sintetizaciju ulja, u programu hitne decentralizacije za gradnju 7 podzemnih hidrogenacijskih postrojenja za za\xc5\xa1titu od bombardiranja (nijedno nije dovr\xc5\xa1eno). Projektanti su odbili takav zahtjev jer bi rat bio dobiven prije nego \xc5\xa1to bi se bunkeri dovr\xc5\xa1ili. U lipnju 1944., projekt \'Cuckoo\' - podzemno postrojenje za proizvodnju sinteti\xc4\x8dkog ulja (800,000 m\xc2\xb2) je izgra\xc4\x91eno u Himmelsburgu,  sjeverno od Mittelwerka, ali je postrojenje ostalo nedovr\xc5\xa1eno sve do kraja Drugog svjetskog rata._NEWLINE_Indirektni  Fischer Tropsch (FT) proces je doveden u SAD nakon Drugog svjetskog rata u postrojenje koje je proizvodilo 7000 barela nafte dnevno, a sagra\xc4\x91eno je gradu Brownsvilleu,u Texasu. Postrojenje je predstavljalo prvi komercijalno upotrebljivu visoko temperaturnu Fischer  Tropschovu konverziju. Postrojenje je bilo u funkciji od 1950. do 1955., kada je uga\xc5\xa1eno zato jer je cijena nafte pala zbog pove\xc4\x87ane proizvodnje i velikih nalazi\xc5\xa1ta na Bliskom istoku._NEWLINE_Godine 1949., demonstracijsko postrojenje za pretvorbu ugljena u benzin je sagra\xc4\x91eno i pu\xc5\xa1teno u funkciju od strane SAD-ovog nacionalnog ureda za rudnike u gradu Louisiana, Missouri.  Postrojenja za direktnu pretvorbu su tako\xc4\x91er razvijena u SAD-u nakon Drugog svjetskog rata, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i 3 TPD postrojenje u gradu Lawrenceville, New Jersey.\n_START_SECTION_\nProcesi\n_START_PARAGRAPH_\nPostoje brojni procesi koji se mogu koristiti za proizvodnju sinteti\xc4\x8dkih goriva. Te procese mo\xc5\xbeemo svrstati na\xc4\x8delno u 3 skupine: indirektni, direktni i procesi proizvodnje biogoriva._NEWLINE_Ovo je popis razli\xc4\x8dith tehnologija kori\xc5\xa1tenih za proizvodnju sinteti\xc4\x8dkih goriva. Valja imati na umu da, iako je ovaj popis napravljen za tehnologiju pretvorbe ugljena u kapljevinu, mnogi od ovih procesa su identi\xc4\x8dni procesima koji se koriste za proizvodnju od sirovina biomase ili prirodnog plina.\n_START_SECTION_\nIndirektna konverzija\n_START_PARAGRAPH_\nIndirektna konverzija je do\xc5\xbeivjela najve\xc4\x87i razvoj u svijetu, s proizvodnjom od oko 260.000 barela dnevno,  i s mnogim drugim dodatnim vezanim projektima proiza\xc5\xa1lima iz njezina razvoja._NEWLINE_Indirektna konverzija u \xc5\xa1irem smislu se odnosi na procese u kojima biomasa, ugljen ili prirodni plin se pretvaraju u mje\xc5\xa1avinu vodika i ugljikovog monoksida poznatijeg kao sinteti\xc4\x8dki plin ili preko rasplinjavanja ili pretvaranjem para metana, te se ti plinovi pretvaraju u teku\xc4\x87e transportno gorivo koriste\xc4\x87i jednu od brojnih tehnologija pretvorbe ovisno o \xc5\xbeeljenom kona\xc4\x8dnom proizvodu._NEWLINE_Glavne tehnologije za proizvodnju sinteti\xc4\x8dkih goriva iz sinteti\xc4\x8dkog plina su Fischer Tropschova sinteza i Mobil proces - proces u kojem se pretvara metanol u benzin (eng. Methanol-To-Gasoline, tj. MTG). Postoje neke tehnologije koje su u razvoju za proizvodnju etanola iz sinteti\xc4\x8dkog plina, iako to jo\xc5\xa1 nije demonstrirano na  komercijalnoj razini._NEWLINE_Fischer Tropsch proces  koristi kobaltne ili \xc5\xbeeljezne katalizatore za tipi\xc4\x8dne reakcije sinteti\xc4\x8dkog plina i  transformira  sinteti\xc4\x8dki plin u kapljevinu (prvenstveno dizelsko gorivo i mlazno gorivo) te eventualno u voskove._NEWLINE_Za proces proizvodnje sinteti\xc4\x8dkih goriva kroz indirektnu pretvorbu se \xc4\x8desto spominje  izrazi (procesi):  pretvorba ugljena u kapljevninu (eng. Coal-To-Liquids, tj.CTL), pretvorba plina u kapljevinu (eng. Gas-To-Liquids, tj. GTL) ili pretvorba biomase u kapljevinu (eng. Biomass-To-Liquid, tj. BTL), ovisno o po\xc4\x8detnoj sirovini. Najmanje tri projekta (Ohio River Clean Fuels, Illinois Clean Fuels i Rentech Natchez) su kombinacijama sirovina ugljena i biomase stvorili hibridnu sirovinu - sinteti\xc4\x8dko gorivo poznato pod imenom CBTL (eng. Coal and Biomass To Liquids)._NEWLINE_Tehnologije indirektne pretvorbe se tako\xc4\x91er mo\xc5\xbee koristiti za proizvodnju vodika, kao potencijalno gorivo za uporabu u gorivim \xc4\x87elijama ili kao iskoristivi nusproizvod.\n_START_SECTION_\nDirektna pretvorba\n_START_PARAGRAPH_\nDirektna pretvorba se odnosi na procese u kojima sirovine ugljena ili biomase bivaju direktno pretvorene u poluproizvode ili gotove proizvode, bez potrebe prolaska kroz me\xc4\x91ukorak tijekom procesa  pretvorbe u sinteti\xc4\x8dki plin putem rasplinjavanja._NEWLINE_Proces direktne pretvorbe mo\xc5\xbee biti podijeljen na dvije metode: piroliza, pouglji\xc4\x8davanje i hidrogenacija.\n_START_SECTION_\nHidrogenacijski procesi\n_START_PARAGRAPH_\nJedna od glavnih metoda direktne pretvorbe ugljena u kapljevinu kori\xc5\xa1tenjem hidrogenacije je Bergiusov proces.  U ovom procesu, ugljen se ukapljuje mje\xc5\xa1anjem s vodikom pri visokim temperaturama (hidrogenacija). Suhi ugljen se mije\xc5\xa1a s te\xc5\xa1kim uljima koja su reciklirana u procesu. Katalizator se dodaje u smjesu. Reakcija se odvija na temperaturama izme\xc4\x91u 400 \xe2\x80\x93 5000 \xc2\xb0C i tlaku izme\xc4\x91u 20 \xe2\x80\x93 70 MPa. Reakcija se mo\xc5\xbee napisati na sljede\xc4\x87i na\xc4\x8din:_NEWLINE_Nakon Prvog svjetskog rata nekoliko je postrojenja sagra\xc4\x91eno u Njema\xc4\x8dkoj; ta postrojenja su intenzivno kori\xc5\xa1tena tijekom Drugog svjetskog rata za opskrbu Njema\xc4\x8dke gorivom i mazivima._NEWLINE_Kohleoel proces su razvile u Njema\xc4\x8dkoj  kompanije Ruhrkohle i VEBA, a kori\xc5\xa1ten je u demonstracijskom postrojenju koje je imalo kapacitet proizvodnje lignita 200 tona/dnevno. Nalazilo se u gradu Bottrop, u Njema\xc4\x8dkoj. Postrojenje je bilo u funkcijij od 1981. do 1987. godine. U ovom procesu ugljen se mije\xc5\xa1ao s recikliranim otapalima i \xc5\xbeeljeznim katalizatorima. Nakon pregrijavanja i tla\xc4\x8denja, dodan H\xe2\x82\x82. Proces se odvija u cijevastom reaktoru na tlaku 300 bar  i temperaturi 470\xc2\xb0C.   Taj proces je razvila kompanija SASOL iz Ju\xc5\xbene Afrike._NEWLINE_Tijekom 70-ih i 80-ih godina 20. stolje\xc4\x87a, japanske su kompanije Nippon Kokan, Sumitomo Metal Industries i Mitsubishi Heavy Industries razvile NEDOL proces. U ovom procesu ugljen se mije\xc5\xa1a s recikliranim otapalima i sa sinteti\xc4\x8dkim katalizatorom na bazi \xc5\xbeeljeza. Nakon pregrijavanja biva dodan H\xe2\x82\x82 . Reakcija se odvija u cjevnom reaktoru na temperaturi  izme\xc4\x91u 430\xc2\xb0C i 465\xc2\xb0C na tlaku 150 - 200bar. Proizvedeno ulje ima nisku kvalitetu i zahtjeva dodatne obrade.   H-Coal proces kojeg je razvila kompanija Hydrocarbon Research, Inc., 1963.godine, mije\xc5\xa1a prah ugljena s recikliranim kapljevinama, vodikom i katalizatorom u reaktoru. Prednosti ovog procesa su da se raspad i nadogradnja ulja odvija u istom reaktoru, a proizvodi imaju visok H:C omjer i brzo vrijeme reakcije, dok su glavni nedostaci visoki prinos plina, visoka potro\xc5\xa1nja vodika i ograni\xc4\x8deno podru\xc4\x8dje kori\xc5\xa1tenja nafte zbog ne\xc4\x8disto\xc4\x87a ._NEWLINE_SRC-I i SRC-II (eng. Solvent Refined Coal) procesi su razvijeni od kompanije Gulf Oil i izvedeno kao pilot postrojenje u SAD-u tijekom 60-ih i 70-ih godina 20. stolje\xc4\x87a.  _NEWLINE_Kompanija Nuclear Utility Services Corporation je razvila hidrogenacijski proces kojeg je patentirao Wilburn C. Schroeder  1976. godine.  U proces se ubacuje suhi ugljen u prahu koji se mije\xc5\xa1a s  1% molibdena koji slu\xc5\xbei kao katalizator. _NEWLINE_Do hidrogenacije dolazi kori\xc5\xa1tenjem visokih temperatura i tlakova. Proces u kona\xc4\x8dnici daje sinteti\xc4\x8dki sirovi proizvod, naftu, ograni\xc4\x8denu koli\xc4\x8dinu plina, srednje-te\xc5\xa1ku kapljevinu prikladnu za uporabu kao gorivo,male koli\xc4\x8dine NH\xe2\x82\x83 i zna\xc4\x8dajne koli\xc4\x8dine CO\xe2\x82\x82.  _NEWLINE_Ostali jednostupanjski hidrogenacijski procesi su: Exxon Donor Solvent Process, Imhausen High-pressure Process i Conoco Zinc Chloride Process._NEWLINE_Tako\xc4\x91er i postoje brojni dvostupanjski procesi ukapljivanja; me\xc4\x91utim,  nakon 80-ih pre\xc5\xbeivio je jedino katalizatorski dvostupanjski proces ukapljivanja, modificirani oblik H-Coal procesa. Me\xc4\x91u njima su jo\xc5\xa1 i Liquid Solvent Extraction Process koji je razvila tvrtka British Coal i Brown Coal Liquefaction Process koji je razvijen u Japanu.Chevron Corporation je razvila proces koji je  Joel W. Rosenthal nazvao CCLP (eng. Chevron Coal Liquefaction Process).  To je jedinstven proces zbog sprega nekatalizatorskog reaktanta i katalizatorske jedinice. Na takav na\xc4\x8din proizvedeno ulje ima jedinstve na svojstva u odnosu na druga ulja proizvedena iz ugljika, lak\xc5\xa1e je i ima manje heteroatomne ne\xc4\x8disto\xc4\x87e. Procesom se proizvodi do 6 tona goriva dnevno , ali nije bio komercijalno isplativ.\n_START_SECTION_\nPiroliza i procesi pouglji\xc4\x8davanja\n_START_PARAGRAPH_\nPostoje brojni procesi pouglji\xc4\x8davanja. Pouglji\xc4\x8davanje obuhva\xc4\x87a pirolizu ili suhu destilaciju,a proizvodi kondenzirani ugljeni katran, naftu, vodenu paru, nekondenzirani sinteti\xc4\x8dki plin i krute ostatke. Kondenzirani ugljeni katran i nafta se dalje obra\xc4\x91uju hidrogenacijom s namjerom uklanjanja sumpora i du\xc5\xa1i\xc4\x8dnih spojeva, nakon \xc4\x8dega bivaju prera\xc4\x91eni u goriva._NEWLINE_Tipi\xc4\x8dan primjer pouglji\xc4\x8davanja je Karrickov proces. Proces je osmislio Lewis Karrick 1920. godine. Karrickov proces je niskotemperaturni  proces pouglji\xc4\x8davanja u kojem se ugljen zagrijava od 360\xc2\xb0C do 750\xc2\xb0C bez prisutnosti zraka. Takve temperature pobolj\xc5\xa1avaju proizvodnju ugljenog katrana u bogatiji lak\xc5\xa1i ugljikovodik nego normali ugljeni katran. Me\xc4\x91utim, proizvedeni fluidi su ve\xc4\x87inom nusproizvodi, zato jer je glavni proizvod koks - kruto gorivo koje se ne dimi._NEWLINE_COED proces, razvijen u kompaniji FMC Corporation, koristi fluidizirani sloj za  preradu u kombinaciji s pove\xc4\x87anjem temperature, kroz \xc4\x8detiri stupnja pirolize. Toplina je prenesena od vru\xc4\x87ih plinova proizvedenih potro\xc5\xa1njom krutih ostataka. Modifikacija ovog procesa, COGAS proces, uklju\xc4\x8duje dodatno rasplinjavanje ugljena. _NEWLINE_TOSCOAL proces, analogija TOSCO II procesu destilacije ulja \xc5\xa1kriljevca i Lurgi-Ruhrgas procesu, koji se tako\xc4\x91er koristi za ekstrakciju ulja \xc5\xa1kriljevca, koristi vru\xc4\x87e reciklirane krutine za prijenos topline._NEWLINE_Teku\xc4\x87i prinosi pirolize i Karrickovog procesa imaju malu komercijalnu uporabu za proizvodnju sinteti\xc4\x8dkih goriva.  _NEWLINE_Osim toga, proizvedene kapljevine su niske kvalitete i zahtjevaju dodatne tretmane da bi se mogle koristiti kao motorna goriva. U kona\xc4\x8dici, mala je vjerojatnost da \xc4\x87e ovi procesi donijeti ekonomski odr\xc5\xbeive koli\xc4\x8dine teku\xc4\x87ih goriva.\n_START_SECTION_\nProcesi proizvodnje biogoriva\n_START_PARAGRAPH_\nPrimjer procesa sinteti\xc4\x8dke proizvodnje biogoriva je HRJ (eng. Hydrotreated Renewable Jet )._NEWLINE_Postoje brojne varijante ovog procesa u razvoju isto kao testiranja  i certificiranja._NEWLINE_Postoje dva takva procesa koje razvija tvrtka UOP LLC. Jedan koristi krute sirovine biomase, a drugi koristi sirovine kao \xc5\xa1to su masti i ulja. Proces koristi krute izvore biomase kao \xc5\xa1to je trava ili drvo i koristi pirolizu za proizvodnju bio ulja, koje je onda katalizatorski stabilno i bez kisika, te pogodno za proizvodnju mlaznih goriva. Proces koristi prirodna ulja i masno\xc4\x87e koje prolaze kroz procese uklanjanja kisika,  nakon \xc4\x8dega slijedi hidrokrekiranje i izomerizacija kako bi se proizveo obnovljivi sinteti\xc4\x8dki kerozin.\n_START_SECTION_\nProcesi proizvodnje uljnog pjeska i uljnog \xc5\xa1kriljevca\n_START_PARAGRAPH_\nSinteti\xc4\x8dke sirovine mogu tako\xc4\x91er biti dobivene od obradom bitumena ili sintetizacijom teku\xc4\x87ih ugljikovodika  iz ulja \xc5\xa1kriljevca. Ovdje tako\xc4\x91er postoje brojni procesi  proizvodnje goriva od ulja \xc5\xa1kriljevca pirolizom, hidrogenacijom ili toplinskim raspadom.\n_START_SECTION_\nKomercijalizacija\n_START_PARAGRAPH_\nVode\xc4\x87a kompanija u komercijalizaciji sinteti\xc4\x8dkih goriva je Sasol, a nalazi se u Ju\xc5\xbenoj Africi._NEWLINE_Kapacitet komercijalnih postrojenja za proizvodnju sinteti\xc4\x8dkih goriva diljem svijeta iznosi preko 240 000 barela dnevno, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i postrojenja za indirektnu pretvorbu koja koriste Fischer Tropsch proces u Ju\xc5\xbenoj Africi (Mossgas, Secunda CTL), Qatar Oryx GTL i Malaysia Shell Bintulu i Mobil proces (pretvorba metanola u benzin), postrojenje u Novom Zelandu._NEWLINE_Brojni veliki projekti se razvijaju u Kini i Kataru. Neki analiti\xc4\x8dari vjeruju da \xc4\x87e kineska proizvodnja sinteti\xc4\x8dkih goriva prema\xc5\xa1iti proizvodnju Ju\xc5\xbene Afrike do 2015., i novi  i zanimljivi kapaciteti u Kataru bi tako\xc4\x91er trebali 2009 presti\xc4\x87i Ju\xc5\xbenoafri\xc4\x8dku proizvodnju.\n_START_SECTION_\nPostoje\xc4\x87i proizvo\xc4\x91a\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87 je spomenuto da je vode\xc4\x87a tvrtka za komercijalnu proizvodnju sinteti\xc4\x8dkog goriva tvrtka Sasol koja se nalazi u Ju\xc5\xbenoj Africi. Sasol upravlja s jedinim svjetskim komercijalno isplativim Fischer Tropsch postrojenjem u gradu Secunda, s kapacitetom 34 000 barela dnevno. _NEWLINE_Sasolov Oryx GTL postrojenje u Kataru proizvodi 29 000 barela dnevno._NEWLINE__NEWLINE_Royal Dutch Shell proizvodi dnevno 14 700 barela Fischer Tropsch postrojenjem u mjestu Bintulu, u Maleziji._NEWLINE__NEWLINE_Mossgas postrojenje u Ju\xc5\xbenoj Africi proizvodi dnevno 45 000 barela sinteti\xc4\x8dke nafte Fischer Tropsch procesom._NEWLINE__NEWLINE_Tvrtka Shenhua Group pokrenula je sredinom 2009. godine postrojenje kojim je postignuta stabilna proizvodnja u studenom 2010. od 1,08 milijuna tona godi\xc5\xa1nje (pribli\xc5\xbeno 22 000 barela dnevno) postupkom ukapljivanja ugljena CTL procesom u Ejin Horo Banner u sjevernoj kineskoj autonomnoj pokrajini Unutra\xc5\xa1nja Mongolija. Shenhua namjerava u kona\xc4\x8dnici pro\xc5\xa1iriti objekt da bi mogli proizvoditi oko 5 milijuna tona sinteti\xc4\x8dkog goriva godi\xc5\xa1nje (oko 102 000 barela)._NEWLINE__NEWLINE_Shenhua tako\xc4\x91er o\xc4\x8dekuje da \xc4\x87e uskoro zavr\xc5\xa1iti projekt proizvodnje sinteti\xc4\x8dkog goriva koriste\xc4\x87i Fischer Tropschov indirektni proces pretvorbe u kojem bi proizvodili godi\xc5\xa1nje 6 milijuna tona goriva ve\xc4\x87 u \xc2\xbe 2009. godine._NEWLINE_ _NEWLINE_U rujnu 2011. godine Shenhua je prijavila profit novog postrojenja ostvaren tijekom prve polovice 2011. godine.  Ukupna proizvodnja teku\xc4\x87eg goriva tijekom tog perioda bila je oko 470 000 tona dnevno, a tro\xc5\xa1kovi proizvodnje bili su oko 60$ po barelu._NEWLINE__NEWLINE_Druge kompanije koje su razvile tehnologiju pretvorbe ugljena ili plina u teku\xc4\x87inu (na pilot postrojenju ili u komercijalne svrhe) su tako\xc4\x91er: ExxonMobil, StatoilHydro, Rentech i Syntroleum.\n_START_SECTION_\nProjekti u izgradnji\n_START_PARAGRAPH_\nPearl GTL projekt, zajedni\xc4\x8dko ulaganje tvrtke Shell i Qatar Petroleum  je u izgradnji u Ras Laffanu u Kataru, a kad se sagradi proizvoditi \xc4\x87e 140 000 barela nafte Fischer Tropschovim procesom. Proizvodnja bi mogla po\xc4\x8deti u 2011. ili 2012. godini._NEWLINE__NEWLINE_Za Escravos GTL projekt u Nigeriji o\xc4\x8dekuje se da \xc4\x87e proizvoditi 34 000 barela sinteti\xc4\x8dke nafte Fischer Tropschovim procesom, a proizvodnja \xc4\x87e po\xc4\x8deti 2013. godine._NEWLINE__NEWLINE_Projekt Yankuang procjenjuje da \xc4\x87e brzo probiti granicu od 22 000 barela sinteti\xc4\x8dke nafte dnevno (1 milijun tona godi\xc5\xa1nje) indirektnom pretvorbom. Kona\xc4\x8dni proizvod uklju\xc4\x8duje 780 800 tona diesela, 258 400 tona nafte i 56 480 tona LPG-a.\n_START_SECTION_\nSjedinjene Ameri\xc4\x8dke Dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nU SAD-u se broj razli\xc4\x8ditih postrojenja za proizvodnju sinteti\xc4\x8dkih goriva stalno pove\xc4\x87ava, a o\xc4\x8dekuje se da \xc4\x87e prvo postrojenje za komercijalnu uporabu pustiti u pogon u 2015. godini._NEWLINE_Tvrtka American Clean Coal Fuels, u njihovom projektu Illinois Clean Fuel, razvija Fischer Tropsch proces pretvorbe biomase i ugljena u naftu s proizvodnjom 30 000 barela sinteti\xc4\x8dke nafte dnevno s procesom skupljanja i skladi\xc5\xa1tenja ugljika(poznatim kao CCS) u gradu Oakland, Illinois._NEWLINE__NEWLINE_Tvrtka Baard Energy, u svom projektu Ohio River Clean Fuels, razvija Fischer Tropschov proces pretvorbe plina i biomase u naftu s o\xc4\x8dekivanom proizvodnjom od 53 000 barela dnevno. Do kraja financiranja projekta, u Baardu o\xc4\x8dekuju  da \xc4\x87e po\xc4\x8deti s pripremom projekta do kraja 2009., a da \xc4\x87e se postrojenje izgraditi u 2010. Prvo pu\xc5\xa1tanje u pogon postrojenja moglo bi se dogoditi u 2013, a puni kapacitet proizvodnje trebao bi se dosti\xc4\x87i u 2015._NEWLINE__NEWLINE_Tvrtka Rentech razvija postrojenje s Fischer Tropschovim procesom  s o\xc4\x8dekivanom proizvodnjom od 29 600 barela dnevno u gradu Natchez, Mississippi._NEWLINE__NEWLINE_Projekt je napu\xc5\xa1ten, a tvrtka ne planira neovisan razvoj energetskog projekta._NEWLINE__NEWLINE_Tvrtka DKRW Advanced Fuels LLC razvija proces proizvodnje 10 600 barela dnevno_NEWLINE_ pretvorbom metanola u benzin (Mobil proces), te ugljena u teku\xc4\x87inu s procesom hvatanja i vezivanja  ugljika (sa svrhom pove\xc4\x87anja iscrpka nafte)u mjestu Medicine Bow, Wyoming._NEWLINE_ O\xc4\x8dekuje se da \xc4\x87e postrojene po\xc4\x8deti s radom tijekom 2015. godine.\n_START_SECTION_\nNjema\xc4\x8dka\n_START_PARAGRAPH_\nChoren Industries iz Freiburga, Njema\xc4\x8dka ima jedno funkcionalno demostracijsko postrojenje u kojem se obavlja Fischer Tropsch proces pretvorbe biomase u kapljevinu (BTL) kapaciteta 300 barela dnevno.\n_START_SECTION_\nIndija\n_START_PARAGRAPH_\nTvrtka Bioleum Resources gradi prvo postrojenje u Indiji u kojem \xc4\x87e se vr\xc5\xa1ti pretvorba biomase u naftu u gradu Pune.\n_START_SECTION_\nZrakoplovno gorivo\n_START_PARAGRAPH_\nPoduzeti su veliki napori da bi razna sinteti\xc4\x8dka goriva dobila odobrenje za kori\xc5\xa1tenje u me\xc4\x91unarodnoj zra\xc4\x8dnoj floti. Postignu\xc4\x87e je ostvareno zahvaljuju\xc4\x87i inicijativi udruge iz SAD-a za poticanje komercijalnog kori\xc5\xa1tenja alternativnih goriva(CAAFI),_NEWLINE_ koji je tako\xc4\x91er podr\xc5\xbean od ameri\xc4\x8dkih zra\xc4\x8dnih snaga koje tako\xc4\x91er imaju u planu kori\xc5\xa1tenje sinteti\xc4\x8dkih goriva.  _NEWLINE_Ameri\xc4\x8dke zra\xc4\x8dne snage su postigle dogovor glede kori\xc5\xa1tenja sinteti\xc4\x8dkih goriva u mje\xc5\xa1avini s klasi\xc4\x8dnim gorivom omjeru 50/50 na 99% svoje flote.  Udruga CAAFI je tako\xc4\x91er uspjela u potpunoj certifikaciji za kori\xc5\xa1tenje sinteti\xc4\x8dkog goriva u omjeru  50/50 za uporabu u civilnoj zra\xc4\x8dnoj plovidbi._NEWLINE_Tvrtka Sasol je objavila da su postigli prvi dogovor za 100%-tno kori\xc5\xa1tenje sinteti\xc4\x8dkog zrakoplovnog goriva  done\xc5\xa1enog od strane globalne zrakoplovne komisije. 12. listopada 2009., Qatar Airways Airbus A340-600 napravio je prvi komercijalni let koriste\xc4\x87i smjesu  kerozina i sinteti\xc4\x8dkog goriva na letu iz Londona u Dohu._NEWLINE_15. srpnja 2011., Lufthansa je uvela biogoriva na pokusni period 6 mjeseci u njezinim standardnim letovima. Odabrana ruta pokusnih letova je Hamburg-Frankfurt-Hamburg, a obavlja se Airbusom 321.\n_START_SECTION_\nJBUFF gorivo\n_START_PARAGRAPH_\nBudu\xc4\x87e mje\xc5\xa1avine i formule goriva mogle bi rezultirati JBUFF gorivom (eng. Joint Battlespace Use Fuel of the Future). JBUFF goriva \xc4\x87e omogu\xc4\x87iti brzu implementaciju i logisti\xc4\x8dko pobolj\xc5\xa1anje za vojne i hitne pomo\xc4\x87i sredinama gdje razna oprema mo\xc5\xbee upravljati i funkcionirati s jednom vrstom goriva._NEWLINE_Tvrtka ISFuel Incorporated je nedavno predstavila patent za potpuno kori\xc5\xa1tenje sinteti\xc4\x8dkog goriva.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8detni korisnici\n_START_PARAGRAPH_\nOsim svojim naporima za certificiranje, ameri\xc4\x8dke zra\xc4\x8dne snage javno su obznanile da imaju namjeru koristiti sinteti\xc4\x8dka goriva za polovicu svojih letova do 2016. godine. Komercijalna zrakoplovna industrija, dogovara uvjete s potencijalnim dobavlja\xc4\x8dima preko udruge CAAFI, nastoje\xc4\x87i si osigurati sigurne izvore goriva._NEWLINE_Ministarstvo energetike SAD-a procjenjuje da \xc4\x87e doma\xc4\x87a potro\xc5\xa1nja sinteti\xc4\x8dkog goriva, proizvedenog iz ugljena i prirodnog plina rasti do 3,7 milijuna barela dnevno do 2030. godine s prosje\xc4\x8dnom cijenom od 57$ po barelu.\n_START_SECTION_\nNetransportno sinteti\xc4\x8dko gorivo\n_START_PARAGRAPH_\nBrojne ameri\xc4\x8dke kompanije: TECO Energy, Progress Energy Inc., DTE Energy i Marriott International tako\xc4\x91er su iskoristile dane kredite za razvoj tehnologije proizvodnje nafte iz ugljena jo\xc5\xa1 u 70-im godinama pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a, a mnogi njihovi proizvodi koji ispunjavanju uvjete za subvencije nisu prava sinteti\xc4\x8dka goriva._NEWLINE_Industija ugljena koristi kredit za pove\xc4\x87anje profita na postrojenjima za spaljivanje ugljena uvo\xc4\x91enjem predprocesa koji zadovoljavaju tehni\xc4\x8dke propise.  Ponekad porez ima veliki utjecaj na ekonomsku isplativost postrojenja. Kredit za kori\xc5\xa1tenje sinteti\xc4\x8dkih goriva se koristi zbog pojeftinjenja plina 80-ih godina, jer su tada prestali projekti za stvaranje sinteti\xc4\x8dkih goriva, a njegov nastavak dobro je do\xc5\xa1ao za lobiste tog projekta jer provo\xc4\x91ene tih kredita ko\xc5\xa1ta porezne obveznike 9 milijardi dolara godi\xc5\xa1nje._NEWLINE_ _NEWLINE_Ukupna proizvodnja sinteti\xc4\x8dkih goriva u SAD-u je dosegla 73 milijuna tona godi\xc5\xa1nje 2002. godine.\n_START_SECTION_\nEkonomija\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomika proizvodnje sinteti\xc4\x8dkog goriva se uvelike razlikuje ovisno o kori\xc5\xa1tenoj sirovini, to\xc4\x8dnije koli\xc4\x8dini zaposlenih, karakteristikama sirovina i transportnim tro\xc5\xa1kovima, te tro\xc5\xa1kovima dodatne opreme za kontrolu emisije. Primjeri napisani u nastavku ukazuju ukazuju na \xc5\xa1iroki raspon tro\xc5\xa1kova izme\xc4\x91u 20$ po barelu za veliku proizvodnju do 240$ po barelu za malu proizvodnju s dodatnim procesom sakupljanja i skladi\xc5\xa1tenja ugljika (CCS)._NEWLINE_Da bi bili ekonomski odr\xc5\xbeivi, projekti ne smiju biti bok uz bok s naftom, ve\xc4\x87 puno bolji. Oni moraju generirati suficit da bi mogli vratiti kapital ulo\xc5\xbeen u projekt.\n_START_SECTION_\nEkonomika GTL-a\n_START_PARAGRAPH_\nZa sinteti\xc4\x8dka goriva napravljena iz prirodnog plina GTL procesom , u postrojenjima za veliku proizvodnju na Bliskom istoku (gdje je plin relativno jeftin), o\xc4\x8dekuje se da \xc4\x87e biti konkurentna standardnim naftinm derivatima s cijenom od pribli\xc5\xbeno 20$ po barelu._NEWLINE__NEWLINE_Nedavo su u Shellu uo\xc4\x8dili da proizvodnja sinteti\xc4\x8dkih goriva postaje sve isplativija. Kompanija je sagradila  GTL postrojenje u Kataru,  2011. godine. _NEWLINE_Kada se pusti u pogon biti \xc4\x87e u stanju proizvoditi 300 000 barela nafte dnevno i drugih derivata koriste\xc4\x87i prirodni plin kao sirovinu.\n_START_SECTION_\nEkonomika CTL-a, CBTL-a i BTL-a\n_START_PARAGRAPH_\nPrema studiji izra\xc4\x91enoj u prosincu 2007., srednje veliko postrojenje (30 000 barela dnevno) koje koristi CTL proces sa sjedi\xc5\xa1tem u SAD-u koriste\xc4\x87i bitumenski ugljen bi trebalo biti kompetitivno s cijenom proizvodnje od pribli\xc5\xbeno 52-56$ po barelu. Dodavanje tehnologija za sakupljanje ugljika i njegovo pohranjivanje u gorivo povisit \xc4\x87e cijenu proizvodnje za 10$ po barelu, iako se to mo\xc5\xbee kompenzirati pove\xc4\x87anom koli\xc4\x8dinom iscrpka nafte, ili od strane poreznih kredita_NEWLINE_Nedavna NETL studija je ispitala ekonomiku mnogobrojnih razli\xc4\x8ditih Fischer Tropschovih procesa koji koriste biomasu i druge sirovine. _NEWLINE_Ta studija je odredila cijenu goriva pri kojoj postrojenje ne\xc4\x87e biti isplativo._NEWLINE_Ovo poglavlje daje detalje analize iz koje proizlazi zahtjevana prodajna cijena dieselskih goriva FT procesom u svrhu utvr\xc4\x91ivanja ekonomske izvedivosti i relativne konkurentnosti razli\xc4\x8ditih opcija pojedinih postrojenja. Analiza osjetljivosti je izvedena kako bi se utvrdilo kako kontrole emisije ugljika utje\xc4\x8du na cijene transportnih goriva i naftnih derivata dobivenih iz razli\xc4\x8ditih postrojenja.Klju\xc4\x8dni nalazi ove analize su:_NEWLINE_(1) CTL postrojenje opremljeno CCS su konkurentniji od sirove nafte i imaju manju emisiju stakleni\xc4\x8dkih plinova od standardnih naftnih derivata. Ova postrojenja postaju sve vi\xc5\xa1e ekonomski isplativa kako cijena emisije stakleni\xc4\x8dkih plinova raste._NEWLINE_(2) Inkrementalni tro\xc5\xa1ak dodavanja jednostavnog CCS-a je relativno mal (7 centa po galonu) zato jer je hvatanje CO2 sastavni dio FT procesa. Ova opcija postati \xc4\x87e ekonomski isplativa kada cijena emisije CO2 dodatno poraste._NEWLINE_(3) BTL procesi su sputani ograni\xc4\x8denom koli\xc4\x8dinom sirovina biomase \xc5\xa1to utje\xc4\x8de na veli\xc4\x8dinu postrojenja a time ograni\xc4\x8dava i ekonomske razmjere \xc4\x8ditavom projekta. U kombinaciji s relativno visokim tro\xc5\xa1kovima dobivanja diesela FT procesom slijedi mala usporedba: $6.45 - $6.96/galonu za BTL procese i $2.56 -$2.82/galonu za CTL i CBTL sustave opremljene s CCS-om._NEWLINE_Zaklju\xc4\x8dak na temelju ovih nalaza ukazuje da CTL i CBTL sustav s CCS-om mo\xc5\xbee ponuditi pragmati\xc4\x8dnija rje\xc5\xa1enja pojedine nacionalne energetske strategije: Smanjenje emisije CO2 su primjetne (5% - 33% ispod naftne osnovice). Ove opcije su ekonomski isplative kada imamo cijene sirove nafte po barelu od 86-95$._NEWLINE_Ova ekonomika se na brzinu mo\xc5\xbee promijeniti ukoliko bi do\xc5\xa1lo do ve\xc4\x87ih izvora biomase s niskom cijenom sirovine, smanjenjem ulaznih tro\xc5\xa1kova za biomasu, te pove\xc4\x87anjem razmjera proizvodnje._NEWLINE_Ekonomika proizvodnje postrojenja koja koriste krute sirovine i FT proces jo\xc5\xa1 su nedefinirani zbog regulacije i cijena emisije stakleni\xc4\x8dkih plinova. Generalno gledaju\xc4\x87i, ne\xc4\x87e biti dozvoljena gradnja CTL postrojenja bez CCS, jer CTL+CCS postrojenja imaju manju emisiju CO2 od konvencionalnih postrojenja, a regulacija emisije CO2 o\xc4\x8dekivano bi trebala pozitivno utjecati na pove\xc4\x87anje proizvodnje sinteti\xc4\x8dkih goriva. Ali to mo\xc5\xbee utjecati na ekonomiju drugih procesa koncipiranih na drugi na\xc4\x8din. NETL studija je uzela mije\xc5\xa1ani CBTL proces koriste\xc4\x87i 5-15% biomase zajedno s ugljenom kao najisplativijom sirovinom i raspon cijena ugljika u nekim budu\xc4\x87im scenarijima. Na\xc5\xbealost, zbog razmjera i tro\xc5\xa1kova ograni\xc4\x8denja, \xc4\x8disti BTL procesi nisu pro\xc5\xa1li kod pretpostavljene povi\xc5\xa1ene cijene ugljika, iako se to mo\xc5\xbee popraviti s boljim izborom sirovina i u\xc4\x8dinkovitijim te razmjerno ve\xc4\x87im projektima.\n_START_SECTION_\nEkonomika direktnog ukapljivanja ugljena u Kini\n_START_PARAGRAPH_\nShenhua Group je nedavno izvjestila da njihov proces direktnog ukapljivanja ugljena je konkurentan s cijenama nafte iznad 60 dolara po barelu. Prethodna izvje\xc5\xa1\xc4\x87a  predvidjela su tro\xc5\xa1ak proizvodnje manje od 30 dolara po barelu, baziran na procesu direktnog ukapljivanja ugljena ako je cijena ugljena iz iskopa ispod 10 dolara po toni._NEWLINE__NEWLINE_U listopadu 2011., stvarna cijena ugljena u Kini je bila vi\xc5\xa1a od 135 dolara po toni.\n_START_SECTION_\nSigurnosna razmatranja\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno razmatranje za razvoj sinteti\xc4\x8dkih goriva je faktor sigurnosti opskrbe gorivom iz vlastite biomase i ugljena. Nacije koje su bogate biomasom i ugljenom mogu koristiti sinteti\xc4\x8dka goriva kako bi uravnote\xc5\xbeili uporabu naftnih derivata i stranih ulja.\n_START_SECTION_\nRazmatranja o okoli\xc5\xa1u\n_START_PARAGRAPH_\nUtjecaj na okoli\xc5\xa1 pojedinog sinteti\xc4\x8dkog goriva ovisi o postupku proizvodnje, koje se sirovine koriste, koje kontrole zaga\xc4\x91enja se koriste i koja je transportna udaljenost za nabavu sirovine i dostavljanje kona\xc4\x8dnog proizvoda._NEWLINE__NEWLINE_U mnogim mjestima razvoj projekta ne\xc4\x87e biti mogu\xc4\x87 zbog postoje\xc4\x87ih ograni\xc4\x8denja, ako dizajn izabranog procesa  ne zadovoljava doma\xc4\x87e potrebe za \xc4\x8distim zrakom, vodom i sve vi\xc5\xa1e - \xc5\xbeivotni ciklus emisije stakleni\xc4\x8dkih plinova.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotni ciklus emisije stakleni\xc4\x8dkih plinova\n_START_PARAGRAPH_\nMe\xc4\x91u razli\xc4\x8ditim indirektnim tehnologijama proizvodnje sinteti\xc4\x8dkih goriva FT procesom razlikuju se potencijalne emisije stakleni\xc4\x8dkih plinova. Tehnologija pretvorbe ugljika u kapljevinu (CTL) bez tehnologije hvatanja i sakupljanja ugljika (CCS) ima \xc4\x8dak znatno vi\xc5\xa1u emisiju stakleni\xc4\x8dkih plinova nego proizvodnja standardnih konvencionalnih naftnih derivata (+147%)._NEWLINE_S druge strane, tehnologija pretvorbe biomase u kapljevinu s CCS-om bi mogla smanjiti 358% emisiju stakleni\xc4\x8dkih plinova. _NEWLINE_Oba od ovih postrojenja koriste procese rasplinjavanja i FT pretvorbu, ali oni kao \xc5\xa1to vidimo imaju razli\xc4\x8dit utjecaj na okoli\xc5\xa1._NEWLINE_Op\xc4\x87enito, CTL  proces bez CCS-a ima ve\xc4\x87u emisiju stakleni\xc4\x8dkih plinova. CTL s CCS-om ima 9-15% smanjenje \xc5\xbeivotnog ciklusa emisije stakleni\xc4\x8dkih plinova ako ga usporedimo s proizvodnjom diesela._NEWLINE_CBTL+CCS postrojenje koje je spoj biomase zajedno s ugljenom i procesom hvatanja i sakupljanja ugljika ima manju emisiju \xc5\xa1to se vi\xc5\xa1e biomase dodaje u proces. Ovisno o vrsti biomase, na\xc4\x8dinu skladi\xc5\xa1tenja, transportnoj logistici na 40% biomase u kombinaciji s ugljenom, CBTL+CCS postrojenje posti\xc5\xbee neutralan \xc5\xbeivotni ciklus emisije ugljika koji nije \xc5\xa1tetan po okoli\xc5\xa1. Na vi\xc5\xa1e od 40% biomase, \xc5\xbeivotni ciklus postaje pozitivan i efektivno se mo\xc5\xbee spremati u zemlju svaki galon goriva koji se proizvodi._NEWLINE_Kona\xc4\x8dno BTL postrojenja po\xc4\x8dinju koristiti CCS tehnologiju za spremanje ogromnih koli\xc4\x8dina ugljika pri proizvodnji transportnih goriva iz odr\xc5\xbeivo proizvedene sirovine od biomase, iako postoje brojne zna\xc4\x8dajne ekonomske prepreke i nekoliko tehni\xc4\x8dkih zapreka koje ote\xc5\xbeavaju razvoj takvih postrojenja._NEWLINE_Ozbiljna razmatranja moraje se tako\xc4\x91er dati vrsti i na\xc4\x8dinu nabave sirovine i za ugljen i za biomasu kori\xc5\xa1tenu u takvim postrojenjima, kako nepromi\xc5\xa1ljeni razvoje ne bi uzrokovao ekolo\xc5\xa1ke probleme uzrokovane otvaranjem novih rudnika, pretjerano kori\xc5\xa1tenje zemlji\xc5\xa1ta, otjecanje gnojiva, hrana vs. gorivo koncerni ili mnogi drugi potencijalni faktori. Ovisno o svim definiranim faktorima done\xc5\xa1enim pri  dizajnu postrojenja._NEWLINE_Studija SAD-ovog Ministarstva za energetiku daje puno vi\xc5\xa1e dubinskih informacija CBTL-ovom \xc5\xbeivotnom ciklusu emisije stakleni\xc4\x8dkih plinova pod naslovom "Affordable Low Carbon Diesel from Domestic Coal and Biomass": http://www.netl.doe.gov/energy-analyses/pubs/CBTL%20Final%20Report.pdf_NEWLINE_Hibridni vodik-ugljik procesi su nedavno predlo\xc5\xbeeni  kao jo\xc5\xa1 jedna alternativa zatvorenog ciklusa emisije stakleni\xc4\x8dkih plinova, koriste\xc4\x87i \'ekolo\xc5\xa1ku\' elektri\xc4\x8dnu energiju, reciklirani CO,  H\xe2\x82\x82 i hvatani CO\xe2\x82\x82 s biomasom na ulazu kao na\xc4\x8din smanjenja kori\xc5\xa1tenja potrebne biomase.\n_START_SECTION_\nEmisija goriva\n_START_PARAGRAPH_\nGoriva proizvedena razli\xc4\x8ditm procesima sinteti\xc4\x8dke pretvorbe imaju potencijalni \xc5\xa1iroki spektar utjecaja na okoli\xc5\xa1, iako postoji tendencija da utjecaj bude ujedna\xc4\x8den na temelju kori\xc5\xa1tenog procesa sinteti\xc4\x8dke pretvorbe goriva (npr. emisije stakleni\xc4\x8dkih plinova u FT procesa pri proizvodnji diesela bi trebale biti sli\xc4\x8dne, iako je njihov utjecaj \xc4\x8desto razli\xc4\x8dit ovisno o postrojenju u kojem je to gorivo proizvedeno, koje opet ovisi o sirovinama i razini promatranja (preciznosti) procesa sakupljanja stakleni\xc4\x8dkih plinova. _NEWLINE_Konkretno, Fischer Tropsch diesel i mlazna goriva imaju smanjenu emisiju stakleni\xc4\x8dkih plinova po svim glavnim kriterijima kao \xc5\xa1to je emisija SOx, NOx, lebde\xc4\x87e \xc4\x8destice i emisija \xc4\x8destica ugljikovodika. Ova goriva, zbog svoje visoke razine \xc4\x8disto\xc4\x87e i nedostatka one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8diva\xc4\x87a dodatno omogu\xc4\x87uju kori\xc5\xa1tenje napredne tehnologije za kontrolu emisija stakleni\xc4\x8dkih plinova, koja je pokazala da je gotovo eliminirana  emisija ugljikovodika, CO i sitnih \xc4\x8destica iz dizelskih vozila._NEWLINE_U svjedo\xc4\x8denju pred Odborom da energetiku i za\xc5\xa1titu okoli\xc5\xa1a u SAD-u u zastupni\xc4\x8dkom domu vi\xc5\xa1u znanstvenik s Rentecha je dao sljede\xc4\x87u izjavu:_NEWLINE_FT goriva nude brojne pogodnosti za uporabu u zrakoplovstvu. Prva je neposredno smanjenje emisije \xc5\xa1tetnih \xc4\x8destica. FT mlazno gorivo je pokazalo u laboratorijskim ure\xc4\x91ajima i potro\xc5\xa1a\xc4\x87ima smanjenje emisije mikro\xc4\x8destica za 96% u mirovanju i 78% u punom pogonu. Vrednovanje smanjenja drugih emisija turbinskih strojeva je jo\xc5\xa1 u tijeku. Usporedno sa smanjenjem mikro\xc4\x8destica je istovremeno smanjenje emisije CO\xe2\x82\x82  iz FT goriva. FT goriva sama sebi smanjuju emisiju CO2 jer goriva imaju ve\xc4\x87u ogrjevnu vrijednost  po sadr\xc5\xbeaju ugljika u gorivu, a gorivo je manje gusto\xc4\x87e od konvencionalnog mlaznog goriva \xc4\x8dime se u biti smanjuje masa zrakoplova u odnosu na onaj koji koristi klasi\xc4\x8dno gorivo._NEWLINE_ _NEWLINE_\xc4\x8cisto\xc4\x87a FT sinteti\xc4\x8dkih goriva dodatno se pokazuje \xc4\x8dinjenicom da su dovoljno netkoksi\xc4\x8dni  i ekolo\xc5\xa1ki benigni  da se mogu smatrati biorazgradivima. To je prije svega posljedica nedostatka sumpora i ekstremno mala koli\xc4\x8dina aromata prisutnih u gorivu.\n_START_SECTION_\nOdr\xc5\xbeivost\n_START_PARAGRAPH_\nNaj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a briga u razvoju nekog postrojenja je njegova odr\xc5\xbeivost. U osnovi, prelazak s ulja na ugljen ili prirodni plin za proizvodnju transportnih goriva je tranzicija iz jednog osiroma\xc5\xa1enog izvora na drugi._NEWLINE_Jedna od pozitivnih karakteristika definiranja sinteti\xc4\x8dkog goriva kod proizvodnje je mogu\xc4\x87nost da se koristi vi\xc5\xa1e sirovina (ugljen, plin ili biomasa) za proizvodnju istog proizvoda od istog postrojenja. U slu\xc4\x8daju hibridnih CBTL postrojenja, neka postrojenja ve\xc4\x87 planiraju kori\xc5\xa1tenje zna\xc4\x8dajnih koli\xc4\x8dina biomase u kombinaciji s ugljenom. U kona\xc4\x8dnici, s obzirom na dobru lokaciju s velikom dostupno\xc5\xa1\xc4\x87u biomase, i dovoljno visoke cijene nafte, postrojenja za proizvodnju sinteti\xc4\x8dkih goriva mogu biti preba\xc4\x8dena  s ugljena ili plina na 100% sirovinu biomase. To osigurava put prema naprijed za obnovljive izvore goriva i osigurava ve\xc4\x87u odr\xc5\xbeivost, \xc4\x8dak i ako je postrojenje prvotno namijenjeno za proizvodnju goriva iz ugljena, \xc5\xa1to \xc4\x8dini infrastrukturu dovoljno naprednu ukoliko do\xc4\x91e do nestanka izvora fosilnih goriva. _NEWLINE_Neki procesi sinteti\xc4\x8dke pretvorbe goriva mogu biti odr\xc5\xbeivi vi\xc5\xa1e od drugih, ovisno o tipu procesa koji se koristi u proizvodnji. To je jako va\xc5\xbena pretpostavka kod dizajna jer kod razvoja tehnologije u budu\xc4\x87nosti mora biti dodatnog prostora za implementaciju novih tehnologija na postrojenje.'