b'\n_START_ARTICLE_\nJerome Robbins\n_START_SECTION_\nRani \xc5\xbeivot\n_START_PARAGRAPH_\nRobbins je ro\xc4\x91en kao Jerome Wilson Rabinowitz 11. listopada 1918., to\xc4\x8dno mjesec dana prije zavr\xc5\xa1etka  Prvog svjetskog rata, u \xc5\xbeidovskoj bolnici na Donjem Manhattanu - u \xc4\x8detvrti naseljenoj imigrantima. Poznat kao "Jerry", Robbinsu je dato srednje ime koje je reflektiralo patriotizam i entuzijazam njegovih roditelja za tada\xc5\xa1njeg predsjednika. Rabinowitz, me\xc4\x91utim, u prijevodu zna\xc4\x8di "rabinov sin", ime koje Robbins nikad nije volio, budu\xc4\x87i da ga je ozna\xc4\x8davalo kao sina imigranta._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom dvadesetih, obitelj Rabinowitz se preselila u Weehawken, New Jersey. Deset godina prije,  Fred i Adele Astaire su ondje kratko \xc5\xbeivjeli kao djeca, samo ulicu dalje od one u kojoj je djetinjstvo proveo Robbins. Njegov otac i stric otvorili su "Comfort Corset Company", \xc5\xa1to je bio riskantan potez, ali su imali veze u \xc5\xa1ou-biznisu, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i izvo\xc4\x91a\xc4\x8de u vodviljima i vlasnike kazali\xc5\xa1ta._NEWLINE_Robbins je po\xc4\x8deo studirati kemiju na Njujor\xc5\xa1kom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu, ali je odustao nakon godinu dana zbog financijskih razloga i po\xc4\x8deo plesa\xc4\x8dku karijeru. Studirao je u New Dance League, u\xc4\x8de\xc4\x87i balet s Ellom Daganovom, Antonyjem Tudorom i Eugeneom Loringom; moderni ples; \xc5\xa1panjolski ples s proslavljenom Helen Veola; folk ples s Yeichijem Nimurom; i plesnu kompoziciju s Bessie Schoenberg.\n_START_SECTION_\nKarijera\n_START_PARAGRAPH_\nRobbins je ve\xc4\x87inu karijere proveo u baletu i na Brodwayu. \xc5\xbdivio je u svijetu suradnika sli\xc4\x8dnih nazora, ve\xc4\x87inom iste dobi, \xc5\xbdidova, Njujor\xc4\x8dana, ljevi\xc4\x8dara i - me\xc4\x91u mu\xc5\xa1karcima - homoseksualaca.\n_START_SECTION_\n1930-te i 1940-te\n_START_PARAGRAPH_\n1939. je Robbins plesao u zboru u broadwayskim produkcijama kao \xc5\xa1to su Great Lady, The Straw Hat Revue i Keep off the Grass koje je koreografirao George Balanchine. Plesao je i koreografirao na Camp Tamimentu u Poconosu, Pennsylvania. Ondje je izradio koreografije za mnoge dramske komade s kontroverznim temama o rasama, lin\xc4\x8du i ratu. 1940. je okrenuo le\xc4\x91a (bar privremeno) kazali\xc5\xa1tu i pridru\xc5\xbeio se Baletnom kazali\xc5\xa1tu (kasnije poznatom kao Ameri\xc4\x8dko baletno kazali\xc5\xa1te). Od 1941. do 1944., Robbins je bio solist u dru\xc5\xbeini, zaradiv\xc5\xa1i pohvale za uloge Hermesa u  Heleni Trojanskoj, Moora u Petru\xc5\xa1ki i Benvolija u Romeu i Juliji._NEWLINE_U to se vrijeme brodwayski ples mijenjao. Agnes de Mille ne samo da je unijela balet u Oklahomu!, nego je u\xc4\x8dinila ples integralnim dijelom drame mjuzikla. Izazvan, Robbins je je koreografirao i nastupio u Fancy Free, baletu o  mornarima na slobodi, u operi Metropolitan, kao dio sezone Ballet Theatrea 1944. Inspiracija za Fancy Free do\xc5\xa1la je od slike Paula Cadmusa iz 1934. nazvane The Fleet\'s In koja je dio Mornarske trilogije. Robbins je predlo\xc5\xbeen za balet temeljen na umjetnini njegova prijatelja, Mary Hunter Wolf._NEWLINE_Oliver Smith, scenograf i suradnik na Fancy Free, poznavao je  Leonarda Bernsteina, pa su se Robbins i Bernstein sastali kako bi radili na glazbi. To \xc4\x87e biti prva od nekoliko njihovih suradnji. Fany Free postigao je veliki uspjeh._NEWLINE_Kasnije te godine, Robbins se dosjetio i koreografirao mjuzikl On The Town (1944.), djelomi\xc4\x8dno inspiriran Fancy Free, a koji je uspje\xc5\xa1no lansirao njegovu karijeru na Broadwayu. Bernstein je ponovno skladao glazbu, a Smith postavio scenografiju. Njegov sljede\xc4\x87i mjuzikl bio je Djevojka od milijardu dolara (1945.).\n_START_SECTION_\n1950-te\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom ovog perioda, Robbins je nastavio stvarati plesove za Ballet Theatre, izmjenjuju\xc4\x87i se izme\xc4\x91u mjuzikla i baleta dobar dio sljede\xc4\x87a dva desetlje\xc4\x87a. Ne bi ni godina pro\xc5\xa1la bez Robbinsova novog baleta i mjuzikla. S Georgeom Balanchineom je koreografirao Jones Beach u City Center Theatreu 1950., a re\xc5\xbeirao je i koreografirao Call Me Madam  Irvinga Berlina, s Ethel Merman._NEWLINE_Robbins je 1951. kreirao proslavljene plesne sekvence u mjuziklu Rodgersa i Hammersteina Kralj i ja. Iste godine je osmislio Kavez za Njujor\xc5\xa1ki balet, s kojim je sada bio povezan._NEWLINE_Sura\xc4\x91ivao je s Georgeom Abbottom na The Pajama Game (1954.), mjuziklu koji je lansirao karijeru Shirley MacLaine, radio na Petru Panu Mary Martin iz 1955., i re\xc5\xbeirao i sura\xc4\x91ivao na koreografiji (s  Bobom Fosseom) na Zvona zvone (1956.), s Judy Holliday. 1957. je osmislio, koreografirao i re\xc5\xbeirao mjuzikl koji neki smatraju njegovim najve\xc4\x87im postignu\xc4\x87em:  Pri\xc4\x8du sa zapadne strane._NEWLINE_Pri\xc4\x8da sa zapadne strane je moderna verzija Romea i Julije, smje\xc5\xa1tena u Hell\'s Kitchen. Mjuzikl je ozna\xc4\x8dio prvu Robbinsovu suradnju sa Stephenom Sondheimom, koji je napisao stihove. Dvojica su, zajedno s autorom knjige Arthurom Laurentsom i skladateljem Leonardom Bernsteinom, dobro radili zajedno, ne slo\xc5\xbeiv\xc5\xa1i se na manjim problemima kao \xc5\xa1to je onaj treba li glavna junakinja Maria umrijeti. Kako bi pomogao mladim glumcima da se u\xc5\xbeive u uloge, Robbins nije dopu\xc5\xa1tao onima koji igrali \xc4\x8dlanove suparni\xc4\x8dke bande da se mije\xc5\xa1aju tijekom proba. U originalnog broadwayskoj produkciji nastupili su Carol Lawrence kao Maria, Larry Kert kao Tony i Chita Rivera kao Anita. Iako je zaradio dobre kritike, na dodjeli nagrada Tony ga je zasjenio The Music Man Meredith Willson. No, Pri\xc4\x8da sa zapadne strane je donijela Robbisnu Tonyja za koreografiju, a danas se smatra klasikom.\n_START_SECTION_\nOdbor za protuameri\xc4\x8dke aktivnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc4\x8detkom pedesetih je pozvan da svjedo\xc4\x8di pred Odborom za protuameri\xc4\x8dke aktivnosti, osumnji\xc4\x8den kao simpatizer  komunista. Robbins je odao imena zajedno sa  Sterlingom Haydenom,  Burlom Ivesom,  Elijom Kazanom i  Lelom Rogers (majka Ginger Rogers). Budu\xc4\x87i da je sura\xc4\x91ivao s Odborom, Robbinsova karijera nije patila, a nije zavr\xc5\xa1io ni na crnoj listi. Robbins je odao vi\xc5\xa1e imena nego ijedan drugi svjedok.\n_START_SECTION_\n1960-te\n_START_PARAGRAPH_\nRobbins se 1962. oku\xc5\xa1ao u obi\xc4\x8dnoj drami, re\xc5\xbeirav\xc5\xa1i nekonvencionalno djelo Arthura Kopita, Oh Dad, Mama\'s Hung You in the Closet and I\'m Feelin\' So Sad. Produkcija se postavljala preko godinu dana na off-Broadwayu, a 1963. se kratko prikazivala i na samom Broadwayu._NEWLINE_Robbins je zadr\xc5\xbeao status "lije\xc4\x8dnika" problemati\xc4\x8dnih produkcija. Preuzeo je re\xc5\xbeiju dvaju produkcija tijekom ovog perioda i pomogao im da postignu veliki uspjeh. 1962. je spasio A Funny Thing Happened on the Way to the Forum (1962.), mjuzikl farsu sa Zero Mostel, Jackom Glifordom, Davidom Burnsom i Johnom Carradineom. Produkcija, s knjigom Burta Shevelovea i Larryja Gelbarta, i pjesma Stephena Sondheima, nije fuknkcionirala. Robbins je postavio sasvim novi uvodni broj koji je objasnio publici \xc5\xa1to slijedi, a komad je dalje i\xc5\xa1ao sasvim glatko. 1964. je preuzeo posrnulu Funny Girl i promijenio predstavu koja je do\xc5\xbeivjela 1348 izvedbi. Mjuzikl je  Barbru Streisand promovirao u superzvijezdu._NEWLINE_Iste godine, Robbins je osvojio Tony nagrade za re\xc5\xbeiju i koreografiju za  Gusla\xc4\x8da na krovu (1964.). U mjuziklu je Zero Mostel nastupio kao Tevyve, a postavljan je 3242 puta, postaviv\xc5\xa1i tako rekord  kao najdugotrajniji broadwayski mjuzikl. Radnja, koja govori o \xc5\xbdidovu koji \xc5\xbeivi u  Rusiji pred po\xc4\x8detak  20. stolje\xc4\x87a, temeljena je na pri\xc4\x8dama Sholoma Aleichema. Tematika je dopustila Robbinsu da se vrati svojim religijskim korijenima.\n_START_SECTION_\n1970-te i 1980-te\n_START_PARAGRAPH_\nNikad ne napustiv\xc5\xa1i balet, i u sedamdesetima je nastavio raditi na koreografijama i produkcijama za Joffrey Ballet i New York City Ballet._NEWLINE_Robbins je 1972. postao baletni majstor Njujor\xc5\xa1kog baleta, a u sljede\xc4\x87ih deset godina je radio isklju\xc4\x8divo na klasi\xc4\x8dnom baletu, pauzirav\xc5\xa1i samo radi ponovnog postavljanja Pri\xc4\x8de sa zapadne strane (1980.). 1981. je njegova dru\xc5\xbeina Chamber Dance Company odr\xc5\xbeala turneju u  Narodnoj Republici Kini._NEWLINE_U osamdesetima se \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e pojavljivao na televiziji, a NBC je prikazivao Live From Studio 8H: An Evening of Jerome Robbins\' Ballets s \xc4\x8dlanovima Njujor\xc5\xa1kog baleta, a retrospektiva Robbinsove koreografije prikazana je 1986. na PBS-u, u emisiji Dance in America. Nakon toga je kreirao antologijski mjuzikl Jerome Robbins\' Broadway, koji je 1989. o\xc5\xbeivio njegove najuspje\xc5\xa1nije produkcijske brojeve iz pedesetogodi\xc5\xa1nje karijere, za \xc5\xa1to je dobio petu nagradu Tony.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nNakon biciklisti\xc4\x8dke nesre\xc4\x87e 1990. i operacije sr\xc4\x8danog zaliska 1994., 1996. je po\xc4\x8deo pokazivati znakove Parkinsonove bolesti, a sluh mu se rapidno pogor\xc5\xa1avao. Me\xc4\x91utim, inzistirao je na postavljanju Les Noces za Gradski balet 1998. Bila je to posljednja stvar koju je u\xc4\x8dinio. Dva mjeseca poslije do\xc5\xbeivio je veliki sr\xc4\x8dani udar, a umro je u svom domu u New Yorku 29. srpnja 1998. Na ve\xc4\x8der njegove smrti, svjetla na Broadwayu su prigu\xc5\xa1ena na trenutak u njegovu \xc4\x8dast. U vi\xc5\xa1e od \xc5\xa1ezdeset godina koliko je bio aktivan u kazali\xc5\xa1tu, transformirao ga je.\n_START_SECTION_\nPoznatije nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nNa filmu je postavio svoje plesa\xc4\x8dke scene za Kralj i ja (1956.), a 1961. je podijelio Oscar za najboljeg redatelja s  Robertom Wiseom za Pri\xc4\x8du sa zapadne strane. Iste godine, Akademija filmskih umjetnosti i znanosti mu je dodijelila nagradu za njegova koreografska dostignu\xc4\x87a na filmu. Krajem \xc5\xbeivota 1998., ukupno je imao 5 nagrada Tony, 2 Oscara, nagradu Kennedyjeva centra, Nacionalni orden za umjetnost, Francuski orden \xc4\x8dasti, tri po\xc4\x8dasna doktorata i po\xc4\x8dasno \xc4\x8dlanstvo u Ameri\xc4\x8dkoj akademiji i Institutu umjetnosti i knji\xc5\xbeevnosti.'