b'\n_START_ARTICLE_\nEE-T1 Os\xc3\xb3rio\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dki razlozi\n_START_PARAGRAPH_\nBrazil je tijekom srednjih 1980-ih postao jedan od vode\xc4\x87ih proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da i \xc5\xa1esti najve\xc4\x87i izvoznika oru\xc5\xbeja u svijetu. Iako je postojalo 500 tvrtki koje su izra\xc4\x91ivale oru\xc5\xbeje za defanzivne zada\xc4\x87e u Brazilu, tri su velike tvrtke bile najvi\xc5\xa1e zaslu\xc5\xbene za izvoz: u zrakoplovstvu tvrtka Embraer, u oklopnim vozilima tvrtka Engesa i u projektilima Avibras. Engesa je bila dobro pozicionirana da iskoristi prednost Brazila kao politi\xc4\x8dki nesvrstane zemlje. Kompanija je prodala svoja oklopna vozila u preko 20 zemalja Bliskog istoka i Afrike. Najve\xc4\x87e tr\xc5\xbei\xc5\xa1te je bilo Bliski Istok, na kojem je Brazil prodao gotovo polovicu svojeg oru\xc5\xbeje od 1977. do 1988. godine. Velik dio oru\xc5\xbeja je prodan Iraku u Ira\xc4\x8dko-iranskom ratu u kojem je Engesa pru\xc5\xbeala garantiran pristup rezervnim dijelovima, sustav treniranja posada i odr\xc5\xbeavanje (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i popravke na prvoj crti boji\xc5\xa1ta)._NEWLINE_Sa zavr\xc5\xa1etkom rata i otkazivanja potpore Iraku, brazilska vojna industrija je propala kasnih 1980-ih i do sredine 1990-ih gotovo nestala. Po\xc4\x8detkom 1990., brazilska dva najve\xc4\x87a proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da oru\xc5\xbeja, Engesa i Avibras su bankrotirali. Engesa je podijeljena, a neke od tvrtki u njezinu vlasni\xc5\xa1tvu su prodane stranim ulaga\xc4\x8dima dok je one bitne za borbenu tehniku preuzela dr\xc5\xbeava i ukomponirala u Ind\xc3\xbastria de Material B\xc3\xa9lico do Brasil (IMBEL ,hrv. Brazilska industrija ratnog oru\xc5\xbeja i opreme).\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc4\x8detkom 1980-ih Saudijska Arabija se pripremala za kupnju novog glavnog borbenog tenka sa glavnim ciljem zamjene tada\xc5\xa1njih AMX-30 tenkova. Prvotno su htjeli njema\xc4\x8dki Leopard 2, koji se tek po\xc4\x8deo isporu\xc4\x8divati Bundeswehr-u zbog uspjeha koji je imao Leopard 1 u Njema\xc4\x8dkoj i ostalim Europskim zemljama. No, njema\xc4\x8dka vlada je odbila prodati oru\xc5\xbeje zemlji koja nije \xc4\x8dlanica NATO-a. Tako je otvoreno novo tr\xc5\xbei\xc5\xa1te i Engesa je odlu\xc4\x8dila osvojiti ga. Na po\xc4\x8detku, Engesa je tra\xc5\xbeila partnera za projekt razvoja novog tenka, poglavito u njema\xc4\x8dkoj. Nije uspjela zbog intervencije njema\xc4\x8dke vlade \xc4\x8dime su prekinuti bilo kakvi planovi za zajedni\xc4\x8dki razvoj izme\xc4\x91u Njema\xc4\x8dke i Brazila._NEWLINE_Kako nije uspjela na\xc4\x87i partnera u razvoju, Engesa je odlu\xc4\x8dila preuzeti rizik i u\xc4\x8di u projekt sama. Ovo se kasnije pokazalo kao pre riskantna odluka. Kako je dr\xc5\xbeava sudjelovala u razvoju oru\xc5\xbeja, morale su se po\xc5\xa1tivati neke odredbe. Prva je bila da te\xc5\xbeina novog tenka ne smije prema\xc5\xa1ivati 36 tona \xc5\xa1to je bila premala granica zato \xc5\xa1to su svi moderni tenkovi bili te\xc5\xa1ki izme\xc4\x91u 44,5 tona (T-72) i 62 tone (Challenger 1). Druga fizi\xc4\x8dka odredba brazilske vojske je bila da tenk ne smije biti \xc5\xa1iri od 3,20 metara koji je bio postavljen zbog prilagodbe brazilskom \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkom sustavu kojim bi se vozilo transportiralo._NEWLINE_In\xc5\xbeenjeri Engesa su prihvatili drugo ograni\xc4\x8denje, ali su zanemarili prvo i kao ciljanu te\xc5\xbeinu postavili 42 tone. Odlu\xc4\x8deno je i kako \xc4\x87e se za razvoj koristiti osnovno tijelo tenka i dvije razli\xc4\x8dite kupole, kako bi bilo mogu\xc4\x87e postaviti dva razli\xc4\x8dita glavna topa: 105 mm i 120 mm. Kao vrijeme realizacije prototipa je bilo postavljeno razdoblje od godine dana, stoga je tvrtka odlu\xc4\x8dila kako \xc4\x87e ona dizajnirati tijelo, a kupola i top \xc4\x87e biti prepu\xc5\xa1teni britanskoj kompaniji Vickers Defence Systems._NEWLINE_Prva kupola je bila konstruirana kako bi u nju stao britanski 105 mm L7 tenkovski top, koji je bio NATO standard za sve glavne borbene tenkove sve dok nije usvojen 120 mm L/44 Rheinmetall top sa Leoparda 2. Britanski L7 je bio odli\xc4\x8dan izbor zato \xc5\xa1to su ga koristile mnoge dr\xc5\xbeave i za njega je bilo dostupno mnogo tipova streljiva. Sustav upravljanja paljbom je bio u potpunosti ra\xc4\x8dunalan, a sastojao se od laserskog daljinomjera i belgijskog periskopa LRS-5DNLC Olp, dok je zapovjedniku bio namijenjen LRS-%DN periskop. SUP i glavni top su bili u potpunosti stabilizirani._NEWLINE_Druga kupola je razvijena za saudijsku vojsku. U nju je trebalo ugraditi francuski 120 mm GIAT G1 glatkocijevni top. zato \xc5\xa1to su testovi pokazali da je britanski 120 mm L11 top imao ve\xc4\x87u trzajnu silu \xc5\xa1to 42 tonsko vozilo ne bi moglo izdr\xc5\xbeati. Njema\xc4\x8dki Rheinmetall 120 mm L/44 glatkocijevni top nije testiran zbog njema\xc4\x8dke izvozne politike oru\xc5\xbeja u to vrijeme. Na obje kupole su bile montirane dvije strojnice, jedna 7,62 mm koaksijalno i jedna 12,7 mm na krov kupole._NEWLINE_U tijelo se htio ugraditi njema\xc4\x8dki MTU motor, ali njegova cijena je bila prevelika, pa je odabran MWM dizelski motor sa 1000 KS uparen sa ZF LSG 3000 prijenosom. Kapacitet rezervoara za gorivo je bio 1354 litre. Oklop tenka je u potpunosti razvijen od strane tvrtke Engesa i bio je kombinacija aluminija, \xc4\x8delika, karbonskih vlakana i keramike. Pretpostavlja se da je taj oklop bio dostatna za\xc5\xa1tita protiv svih HEAT projektila koji su postojali u to vrijeme.\n_START_SECTION_\nPropast projekta\n_START_PARAGRAPH_\nSredinom 1980-ih tvrtka nije uspjela na\xc4\x87i kupca za svoj novi tenk. Unato\xc4\x8d najavi u kolovozu 1989. koju je dala vlada Saudijske Arabije da \xc4\x87e kupiti 318 primjeraka Osoriosa (preimenovani u Al Fahd, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di pustinjski lav), ugovor nikada nije potpisan. Nakon po\xc4\x8detka rata u Zaljevu, Brazil se vi\xc5\xa1e nije mogao nositi sa ameri\xc4\x8dkom konkurencijom i performansama koje je pokazao M1A1 Abrams u tim borbama.'