b'\n_START_ARTICLE_\nHolografija\n_START_PARAGRAPH_\nHolografija (gr\xc4\x8d. h\xc3\xb3los, "\xc4\x8ditav, potpun, sav" + gr\xc3\xa1fos, "pi\xc5\xa1em, crtam") - metoda stvaranja i reproduciranja trodimenzionalnih slika na fotografskoj plo\xc4\x8di primjenom koherentne svjetlosti (laser). Na fotografskoj plo\xc4\x8di ne registrira se samo raspored intenziteta svjetlosnih zraka kao u obi\xc4\x8dnoj fotografiji ve\xc4\x87 i njihovi smjerovi i faze. Zbog toga je holografija omogu\xc4\x87ila pohranjivanje pune trodimenzionalne strukture snimljenog objekta.\n_START_SECTION_\nPrimjena\n_START_PARAGRAPH_\nOsim fotografiranja brzih pojava s velikom prostornom dubinom, prostornog prikazivanja strujanja plinova i teku\xc4\x87ina, deformacija u elasti\xc4\x8dnim predmetima, holografija omogu\xc4\x87uje i novi princip rada kompjutora na bazi opti\xc4\x8dkih memorija. Pomo\xc4\x87u holografije sa snopom elektrona (elektronska holografija) snimljena je i unutra\xc5\xa1njost atoma. Iako je holografija pospje\xc5\xa1ila rje\xc5\xa1avanje mnogih problema u fizici i tehnici, sam je postupak relativno slo\xc5\xbeen i skup. Zato se i holografija primjenjuje samo onda kad se drugim, pristupa\xc4\x8dnijim metodama ne mogu posti\xc4\x87i bolji rezultati.\n_START_SECTION_\nSnimanje holograma\n_START_PARAGRAPH_\nObjekt se osvijetli paralelnim monokromatskim koherentnim snopom svjetla (laser), a dio tog istog snopa pada i na fotoplo\xc4\x8du, na kojoj dolazi do interferencije dvaju polja svjetla: izvornog koherentnog i raspr\xc5\xa1enog od snimanog predmeta. Na fotoplo\xc4\x8di (hologramu) ne vide se konture predmeta, nego interferencije koje u svojim tamnim i svijetlim linijama sadr\xc5\xbeava sve informacije o smjeru, intenzitetu i fazi svjetla sa snimljenog predmeta.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8citanje holograma\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi se iz holograma opet rekonstruirala slika, potrebno je ponoviti postupak kakav je upotrijebljen pri dobivanju holograma. Kada se snimljeni hologram rasvijetli jednakim ravnim referentnim valom koji pada na nj pod jednakim kutom kao i pri snimanju, svijetlo kroz hologram djelomi\xc4\x8dno prolazi bez ogiba, kao val nultog reda, a djelomi\xc4\x8dno se ogiba formiraju\xc4\x87i valove 1. reda. Jedan val 1. reda daje realnu sliku objekta, a drugi val 1. reda virtualnu sliku. Obje slike su trodimenzionalne, s time da se realna slika mo\xc5\xbee dalje registrirati (snimiti) fotografskim postupkom, a virtualna ne. Slika objekta dobivenog reprodukcijom holograma vjerna je objektu, iste je veli\xc4\x8dine kao i objekt, a ovisno o kutu promatranja holograma mogu\xc4\x87e je vidjeti predmete koji stoje jedan iza drugoga. Promatra\xc4\x8d koji gleda hologram ima dojam da gleda na svijetli predmet kroz okvir holograma.\n_START_SECTION_\nSvojstva\n_START_PARAGRAPH_\nIz navedenih podataka o snimanju i reprodukciji holograma mo\xc5\xbee se zaklju\xc4\x8diti da svako mjesto na hologramu sadr\xc5\xbei sliku objekta. Pri rezanju na dva jednaka dijela ne gubi se pola slike, nego se na svakoj polovici opet mo\xc5\xbee vidjeti cijeli objekt. Ako se hologram dalje dijeli, na svakom komadi\xc4\x87u ostaje barem gruba slika objekta iako se detalji gube. Ovo svojstvo holograma bitno mu pobolj\xc5\xa1ava kvalitetu jer ako na fotoosjetljivoj emulziji postoje gre\xc5\xa1ke ili pra\xc5\xa1ina uni\xc5\xa1ti djeli\xc4\x87 emulzije - kvaliteta slike ostati \xc4\x87e zadovoljavaju\xc4\x87a, \xc5\xa1to nije slu\xc4\x8daj u pri klasi\xc4\x8dnom fotografskom postupku gdje svaka gre\xc5\xa1ka na negativu zna\xc4\x8di zauvijek izgubljenu informaciju._NEWLINE_Jo\xc5\xa1 jedna prednost holografije prema fotografskom postupku je da hologram prolazi samo kroz proces razvijanja, a od nastanka fotografije ili dijapozitiva moraju se izvesti dva kemijska postupka - razvijanje negativa i nakon preslikavanja negativa na pozitiv, razvijanje samog pozitiva.'