b'\n_START_ARTICLE_\nIvo Tijardovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je 1895. godine u Splitu u ku\xc4\x87i uz isto\xc4\x8dne zidine Pala\xc4\x8de. S glazbom i slikarstvom do\xc5\xa1ao je u dodir jo\xc5\xa1 u gimnazijsko doba. Razrednik u Velikoj realci bio mu je Grga Novak. Ratne godine proveo je u talijanskom zarobljeni\xc5\xa1tvu te kao jugoslavenski dobrovoljac u Solunu. Glazbu je u\xc4\x8dio u Splitu i Be\xc4\x8du, gdje je studirao arhitekturu. Zavr\xc5\xa1io je Dramsku \xc5\xa1kolu u Zagrebu. Bio je ravnatelj Opere te prvi intendant splitskog HNK, intendant HNK u Zagrebu i ravnatelj Dr\xc5\xbeavnoga simfonijskog orkestra poslije Zagreba\xc4\x8dke filharmonije. Skladateljski se oslanja na folklor i nacionalni glazbeni izraz, posebice Dalmacije. Skladao je osam opereta, a najistaknutije su mu "Mala Floramye" i "Spli\'ski akvarel", koje do\xc4\x8daravaju splitski ambijent izme\xc4\x91u dva svjetska rata. U opernom stvarala\xc5\xa1tvu zanimao se temama iz pro\xc5\xa1losti i bliskim povijesnim zbivanjima. Bavio se i slikarstvom, a radio je kao ilustrator, dirigent, koreograf, karikaturist, novinar, prevoditelj. Zapa\xc5\xbeeno djelo je opereta posve\xc4\x87ena nogometnom klubu Hajduk Split pod nazivom "Kraljica lopte". U prvoj postavi tog djela zaigrala je poslije svjetski poznata hrvatska balerina Ana Roje Popularna pjesma na \xc4\x8de\xc5\xa1kom iz te operete To ne nji knedla umalo je izazvala diplomatski incident, zbog \xc4\x8dega je preina\xc4\x8dena. ref name="dokumentarac"/>_NEWLINE_Tijardovi\xc4\x87 je bio istaknuti prista\xc5\xa1a Hrvatske selja\xc4\x8dke stranke, a Stjepan Radi\xc4\x87 nesu\xc4\x91eni kum Tijardovi\xc4\x87eva djeteta. Kumstvo je sprije\xc4\x8dio teroristi\xc4\x8dki akt u beogradskoj Skup\xc5\xa1tini.  Tijardovi\xc4\x87 se zanimao za doma\xc4\x87u kulturnu ba\xc5\xa1tinu. Zanimalo ga je za\xc5\xa1to popularna pu\xc4\x8dka pjesma "Merjane, Merjane" se pjeva u toliko razli\xc4\x8ditih ina\xc4\x8dica, ovisno o kojem se dijelu Splita radi. Naposljetku je do\xc5\xa1ao do ribara na Mateju\xc5\xa1ci koji su mu ispjevali ina\xc4\x8dicu "s na\xc5\xa1 barjak hrvatski", koja se Tijardovi\xc4\x87u najvi\xc5\xa1e svidjela i koju je Tijardovi\xc4\x87 poslije promicao. Kad je oti\xc5\xa1ao u Zagreb, pokazao je \xc5\xa1irinu svog svehrvatskog duha. Ro\xc4\x91eni Spli\xc4\x87anin je napisao najzagreba\xc4\x8dkiju operetu Jurek i \xc5\xa0tefek. _NEWLINE_U godinama talijanske okupacije Dalmacije sudionik je u radu Jedinstvenog narodnooslobodila\xc4\x8dkog fronta i u ilegalnom Gradskom NOO-u, \xc4\x8diji je predsjednik bio od svibnja 1942. do rujna 1943. Bio je \xc4\x8dlan ZAVNOH-a i predsjednik Oblasnog NOO-a za Dalmaciju._NEWLINE_U ku\xc4\x87i Ive Tijardovi\xc4\x87a odr\xc5\xbean je sastanak odbora umjetnika na kojem je odlu\xc4\x8deno da se priredi \xc4\x8duvena ilegalna likovna izlo\xc5\xbeba umjetnika povezanih s NOP-om 1943. godine u Ulici Corso Italia 15 (Zvonimirova), u stanu kipara Marina Studina. Na izlo\xc5\xbebi je Tijardovi\xc4\x87 izlo\xc5\xbeio nekoliko svojih akvarela i crte\xc5\xbea olovkom. Zajedno s grupom splitskih intelektualaca iste je godine krenuo u partizane sudjeluju\xc4\x87i na Konferenciji kulturnih radnika u Hvaru 1943. U to vrijeme obradio je pu\xc4\x8dku splitsku pjesmu Marjane, Marjane i priredio vi\xc5\xa1e koncerata za ranjenike u Italiji, u Visu i u Splitu. U Split je do\xc5\xa1ao s Kazali\xc5\xa1tem narodnog oslobo\xc4\x91enja 1944. godine obnoviv\xc5\xa1i kazali\xc5\xa1ni \xc5\xbeivot. Umro je u Zagrebu 1976._NEWLINE_Dobitnik Nagrade "Vladimir Nazor" za \xc5\xbeivotno djelo.'