b'\n_START_ARTICLE_\nSveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te u Zagrebu\n_START_SECTION_\nSveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te ju\xc4\x8der, danas, sutra\n_START_PARAGRAPH_\nMisija i vizija Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta glasi: "Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te u Zagrebu drugo je najstarije (najstarije je u Zadru), najve\xc4\x87e i u akademskom i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkom smislu vode\xc4\x87e sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te u Republici Hrvatskoj. Kao takvo, ono ima posebnu ulogu i odgovornost u o\xc4\x8duvanju i unaprje\xc4\x91enju nacionalnoga intelektualnoga, znanstvenoga i kulturnoga naslije\xc4\x91a te u ja\xc4\x8danju me\xc4\x91unarodne prepoznatljivosti i atraktivnosti hrvatskoga visokog obrazovanja i znanosti." _NEWLINE_Ciljevi Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta_NEWLINE_Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te je navelo 8 ciljeva koje si uzima kao obvezu postizanja, a to \xc4\x87e posti\xc4\x87i razvojem i promjenama:_NEWLINE_1. Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te \xc4\x87e se razvijati kao sveobuhvatno sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te sa \xc5\xa1irokim spektrom istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkih i studijskih programa u skladu s ekonomskim mogu\xc4\x87nostima i potrebama dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_2. Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te \xc4\x87e poticati izvrsnost u znanstvenom i umjetni\xc4\x8dkom istra\xc5\xbeivanju u nastojanju da zadr\xc5\xbei mjesto jednog od vode\xc4\x87ih istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkih sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u jugoisto\xc4\x8dnoj Europi._NEWLINE_3. Daljnjim preustrojem i razvojem Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te \xc4\x87e zadr\xc5\xbeati sada\xc5\xa1nju vode\xc4\x87u akademsku i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dku ulogu u nacionalnim okvirima._NEWLINE_4. Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te \xc4\x87e se anga\xc5\xbeirati u javnom djelovanju kao generator tehnolo\xc5\xa1kog, gospodarskog i dru\xc5\xa1tvenog razvitka u skladu sa strate\xc5\xa1kim potrebama Republike Hrvatske._NEWLINE_5. Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te \xc4\x87e razvijati studijske programe potrebne dru\xc5\xa1tvu i gospodarstvu, kao i nacionalno i strate\xc5\xa1ki potrebne studijske programe. Poticat \xc4\x87e izvrsnost u nastavi i akademskim postignu\xc4\x87ima studenata i nastavnika te u tu svrhu unaprje\xc4\x91ivati razli\xc4\x8dite studentske i akademske slu\xc5\xbebe._NEWLINE_6. Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te \xc4\x87e razvijati i pru\xc5\xbeati razli\xc4\x8dite oblike cjelo\xc5\xbeivotnog obrazovanja za potrebe stanovnika Republike Hrvatske._NEWLINE_7. Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te \xc4\x87e njegovati principe moralnosti, eti\xc4\x8dnosti i tolerancije kako bi se studenti kroz studije formirali kao sudionici modernoga demokratskoga i multikulturalnoga dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_8. Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te \xc4\x87e pove\xc4\x87ati svoju me\xc4\x91unarodnu prepoznatljivost i atraktivnost novim oblicima istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dke i studijske mobilnosti te studijskim programima dostupnima studentima iz drugih zemalja. Te\xc5\xbeit \xc4\x87e pobolj\xc5\xa1anju kvalitete me\xc4\x91unarodnom razmjenom znanstveno-nastavnog kadra i studenata. U odabranim podru\xc4\x8djima od interesa za razvoj Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu potra\xc5\xbeit \xc4\x87e se, kad god bude potrebno, ekspertiza u inozemstvu.\n_START_SECTION_\nSveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te u Zagrebu\n_START_PARAGRAPH_\nPovijest Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu datira od srednjeg vijeka kada su, zagreba\xc4\x8dki biskup Stjepan II Baboni\xc4\x87 (1225.-47.) i bl. Augustin Ka\xc5\xbeoti\xc4\x87 (1303.-22.), radili na uspostavi studija bogoslovije i filozofije. Pravi po\xc4\x8deci visokog \xc5\xa1kolstva javnog karaktera javljaju se 1607. godine otvaranjem isusova\xc4\x8dke gimnazije na kojoj je zapo\xc4\x8deo filozofski studij 1662. godine. Formalni po\xc4\x8detak Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu smatra se 23. rujna 1669. godine kada su diplomom rimskog cara i ugarsko-hrvatskog kralja Leopolda I. priznati status i povlastice sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ne ustanove tada\xc5\xa1njoj isusova\xc4\x8dkoj Akademiji u slobodnom kraljevskom gradu Zagrebu. _NEWLINE_Od 1669. godine Filozofski studij u Zagrebu po\xc4\x8dinje i formalno-pravno djelovati kao Neoacademia Zagrabiensis, javnopravna visoko\xc5\xa1kolska ustanova. Akademija ostaje u rukama isusovaca vi\xc5\xa1e od jednog stolje\xc4\x87a, do godine 1773. kada papa Klement XIV. raspu\xc5\xa1ta taj red. Godine 1776. carica i kraljica Marija Terezija dekretom osniva Kraljevsku akademiju znanosti (Regia scientiarum academia) s tri studija ili fakulteta: Filozofskim, Bogoslovnim i Pravnim. Ta Akademija je 1850. godine ukinuta, ali djeluje kao Pravoslovna akademija sve do osnutka modernog Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu. _NEWLINE_Iako su se organizacijski oblici mijenjali, do godine 1874. ona ostaje najvi\xc5\xa1om \xc5\xa1kolskom ustanovom u Hrvatskoj i Slavoniji, ustanovom koja je obrazovala ve\xc4\x87inu hrvatske i srpske inteligencije. Na poticaj velikog mecene hrvatske prosvjete, kulture i umjetnosti biskupa Josipa Jurja Strossmayera Hrvatski je sabor godine 1861. donio zakonsku osnovu o Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Zagrebu._NEWLINE_U vrijeme svoga boravka u Zagrebu 1869. godine car Franjo Josip I. potpisao je zakonski \xc4\x8dlanak koji 5. sije\xc4\x8dnja 1874. godine dobiva vladarevu sankciju. Na temelju toga je hrvatski ban Ivan Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87 19. listopada 1874. godine sve\xc4\x8dano otvoreno moderno Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te u Zagrebu. U njegovu su sastavu tada djelovala \xc4\x8detiri fakulteta: Pravni, Bogoslovni, Filozofski i Medicinski. Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te je nosilo naziv Kraljevsko sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te Franje Josipa I._NEWLINE_Prva su dva ve\xc4\x87 bila organizirana: Pravni u okviru biv\xc5\xa1e Pravoslovne akademije, a Bogoslovni u okviru sjemeni\xc5\xa1ta. Filozofski je fakultet zapo\xc4\x8deo svoj rad akademske godine 1874./1875. U njegovu je sastavu u po\xc4\x8detku djelovalo \xc5\xa1est katedara (za filozofiju, op\xc4\x87u povijest, hrvatsku povijest, slavensku filologiju, klasi\xc4\x8dnu filologiju latinsku i klasi\xc4\x8dnu filologiju gr\xc4\x8dku), bilo je zaposleno \xc5\xa1est profesora, a upisano 26 studenata. Iz katedara su se postupno razvijali odjeli, odnosno odsjeci kao slo\xc5\xbeenije znanstveno-nastavne jedinice s vi\xc5\xa1e katedara. Prva \xc5\xbeena koja je tu doktorirala bila je Srpkinja Milica pl. Bogdanovi\xc4\x87, 1907. godine. Tema doktorata je bila Car Julijan Apostata prema hri\xc5\xa1\xc4\x87anstvu.  _NEWLINE_Nakon prvog svjetskog rata je otpo\xc4\x8deo trend osnivanja ve\xc4\x87eg broja fakulteta na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu. _NEWLINE_Tako je sljede\xc4\x87i osnovani fakultet je bio Gospodarsko-\xc5\xa1umarski fakultet, osnovan 31.8.1919, nastao spajanjem Vi\xc5\xa1eg gospodarskog u\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Kri\xc5\xbeevcima i \xc5\xa0umarske akademije u Zagrebu. Fakultet je otpo\xc4\x8deo sa radom akademske godine 1919/20, sa \xc5\xa0umarskim i Gospodarskim odjelima. _NEWLINE_Dalje je, 7.12.1924., osnovan Veterinarski fakultet, koji je godinama bio jedini fakultet te vrste u biv\xc5\xa1im dr\xc5\xbeavama. _NEWLINE_U istom razdoblju, konkretno u lipnju 1920. je osnovana Visoka \xc5\xa1kola za trgovinu i promet, koja je 1925. preimenovana u Ekonomsko-komercijalnu visoku \xc5\xa1kolu (a 1947. postaje Ekonomski fakultet). _NEWLINE_Visoka tehni\xc4\x8dka \xc5\xa1kola, unato\xc4\x8d ranijim dugogodi\xc5\xa1njim zahtjevima, je osnovana tek 1918., a sa redovitim radom otpo\xc4\x8dinje 1919. U svom okviru, imala je devet odjela i to konkretno arhitektonski, gra\xc4\x91evinski, kulturno-tehn\xc4\x8dki, strojarski, elektri\xc4\x8dki, brodogra\xc4\x91evinski, brodostrojarski, kemijsko-in\xc5\xbeenjerski i geodetski. _NEWLINE_Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te u Zagrebu danas \xc4\x8dine 29 fakulteta, 3 akademije, jedan interdisciplinarni studij i jedan sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni centar, te Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni ra\xc4\x8dunski centar i studentski centri Zagrebu, Sisku i Vara\xc5\xbedinu._NEWLINE_Odluku o osnivanju Studentskog doma u Zagrebu je donijelo Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1no vije\xc4\x87e 26.03.1960. i potvrdio ju je Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni savjet. Time je nastala odluka o osnivanju "STUDOM-a" kao objekta u kojem \xc4\x87e \xc5\xbeivjeti i stanovati studenti zagreba\xc4\x8dkog sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta. Iz toga je niknula i danas prisutna djelatnost koja brine za izgradnju novih studentskih objekata i odmarali\xc5\xa1ta. _NEWLINE_1999. godine, na sjednici Senata, Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te je odlu\xc4\x8dilo uvesti Europski sustav prijenosa bodova (European Credit Transfer System - ECTS). 2001. godine nakon pristupa Hrvatske Bolonjskoj deklaraciji, ovaj sustav postaje prihva\xc4\x87en na svim sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tima u dr\xc5\xbeavi.\n_START_SECTION_\nMe\xc4\x91unarodne sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ne mre\xc5\xbee\n_START_PARAGRAPH_\nSveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te danas sudjeluje u radu nekoliko sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1nih mre\xc5\xbea: AUF, CASEE, DRC, EUA, IAU, RCAA, SEFI i UNICA.'