b"\n_START_ARTICLE_\nFluid\n_START_PARAGRAPH_\nFluid (lat. fluidum: teku\xc4\x87ina) je teku\xc4\x87ina ili plin, teku\xc4\x87a ili plinovita kemijska tvar kojoj molekule lako mijenjaju svoj relativan polo\xc5\xbeaj (voda, zrak i drugo). Privla\xc4\x8dne sile me\xc4\x91u \xc4\x8desticama u\xc2\xa0fluidu slabije su od sila me\xc4\x91u \xc4\x8desticama \xc4\x8dvrste tvari, ali su jo\xc5\xa1 uvijek dovoljno velike da izazovu\xc2\xa0viskoznost. Izme\xc4\x91u fluida velike viskoznosti\xc2\xa0i amorfne \xc4\x8dvrste tvari granica nije strogo odre\xc4\x91ena. Idealni fluid je fluid kojemu su viskoznost,\xc2\xa0povr\xc5\xa1inska napetost,\xc2\xa0kapilarnost i ostale posljedice me\xc4\x91umolekularnih sila zanemarive. Prou\xc4\x8davanjem svojstava fluida bavi se mehanika fluida, koja se dijeli na\xc2\xa0hidrostatiku,\xc2\xa0hidrodinamiku i\xc2\xa0aeromehaniku.\n_START_SECTION_\nMehanika fluida\n_START_PARAGRAPH_\nMehanika fluida ili hidromehanika je grana fizike koja prou\xc4\x8dava zakone ravnote\xc5\xbee i strujanja fluida, a obuhva\xc4\x87a\xc2\xa0hidrostatiku i\xc2\xa0hidrodinamiku. Polazi od pretpostavke da su fluidi neprekidni odnosno zanemaruje njihovu molekularnu gra\xc4\x91u. Zakoni su jednaki za teku\xc4\x87ine i plinove, dok je sti\xc5\xa1ljivost plinova zanemariva._NEWLINE_Nastojanja da se otkriju zakoni gibanja teku\xc4\x87ine se\xc5\xbeu u najdalju pro\xc5\xa1lost, no znanstvenu je podlogu hidromehanika dobila u 18.\xc2\xa0stolje\xc4\x87u (Daniel Bernoulli, Jean le Rond d'Alembert, Leonhard Euler). Najprije se razvila takozvana klasi\xc4\x8dna mehanika fluida, kojoj je predmet prou\xc4\x8davanja idealna ili savr\xc5\xa1ena teku\xc4\x87ina, to jest teku\xc4\x87ina bez trenja (viskoznost), nestla\xc4\x8diva i nerastegljiva. Me\xc4\x91utim, mnogi rezultati dobiveni takvim idealiziranjem nisu bili upotrebljivi u praksi i to osobito zbog zanemarivanja trenja. Zbog toga se nastoje odrediti prirodni zakoni prema kojima se vladaju realni fluidi (hidraulika). Rje\xc5\xa1avanje problema hidromehanike mo\xc5\xbee biti matemati\xc4\x8dki slo\xc5\xbeeno pa se danas naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e koriste numeri\xc4\x8dke metode i ra\xc4\x8dunala."