b'\n_START_ARTICLE_\nTrogir\n_START_SECTION_\nGradska naselja\n_START_PARAGRAPH_\nTrogir se sastoji od 8 naselja (stanje 2006.), to su: Arbanija, Divulje, Drvenik Mali (Plo\xc4\x8da), Drvenik Veliki, Mastrinka, Plano, Trogir i \xc5\xbdedno.\n_START_SECTION_\nZemljopisni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Trogir nalazi se u srednjoj Dalmaciji 25 km zapadno od Splita, na sjeverozapadnom kraju Ka\xc5\xa1telanskog zaljeva. Sredi\xc5\xa1te je trogirske mikroregije koja zauzima prostor na povr\xc5\xa1ini od 250\xc2\xa0km\xc2\xb2. Trogirsko podru\xc4\x8dje ome\xc4\x91eno je teritorijem op\xc4\x87ine Rogoznica i grada \xc5\xa0ibenika u okviru \xc5\xa0ibensko-kninske \xc5\xbeupanije na zapadu, prostorom op\xc4\x87ine Ka\xc5\xa1telanska zagora na sjeveru, grada Ka\xc5\xa1tela na istoku te oto\xc4\x8dnom skupinom \xc5\xa0olta na jugu. Grad ima vrlo povoljan polo\xc5\xbeaj, jer je smje\xc5\xa1ten u neposrednoj blizini najve\xc4\x87eg dalmatinskog sredi\xc5\xa1ta \xc4\x8dime je olak\xc5\xa1ano kori\xc5\xa1tenje razli\xc4\x8ditih pogodnosti velikog grada: \xc5\xa1kolovanje u srednjim \xc5\xa1kolama i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu, bolni\xc4\x8dka za\xc5\xa1tita, trgova\xc4\x8dki centri, ve\xc4\x87e mogu\xc4\x87nosti zapo\xc5\xa1ljavanja. Istodobno, \xc5\xbeivljenje u malom gradu ne zahtijeva javni gradski prijevoz, sve institucije su u neposrednoj blizini, ve\xc4\x87ina gra\xc4\x91anskih potreba je \xe2\x80\x9enadohvat ruke.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Na ovom prostoru, sukladno geografskim, geolo\xc5\xa1kim i reljefnim posebnostima razlikuje se podru\xc4\x8dje Trogirskog primorja s oto\xc4\x8dnim arhipelagom i kr\xc5\xa1ko podru\xc4\x8dje Zagore. Primorje \xc5\xa1to se prote\xc5\xbee u du\xc5\xbeini od 25 km zra\xc4\x8dne linije izbrazdano je zaljevima i uvalama te obuhva\xc4\x87a podru\xc4\x8dje Grada Trogira i novoutemeljenih op\xc4\x87ina Seget, Marina i Okrug._NEWLINE_Geografske koordinate trogirske mikro regije odre\xc4\x91ene su od 160\xc2\xb001\xc2\xb4 do 160\xc2\xb019\xc2\xb410\xcb\x9d isto\xc4\x8dne geografske du\xc5\xbeine i od 43\xc2\xb025\xc2\xb450\xcb\x9d do 43\xc2\xb038\xc2\xb4 sjeverne geografske \xc5\xa1irine._NEWLINE_Sam Grad je smje\xc5\xa1ten u Trogirskom kanalu (prilog 2.), jedan dio na obali, drugi na otoku \xc4\x8ciovu (spoj s mostom). Povr\xc5\xa1ina Grada iznosi 7,52 km\xc2\xb2, a povr\xc5\xa1ina op\xc4\x87ine 39,20 km\xc2\xb2. Dijelovi Grada su: Grad, Bilin Dolac, Ciprian, \xc4\x8ciovo, Lokvice, Drid, Kopno, Malo Polje, Pasike, Travarica, Mi\xc5\xa1evac i Vilajica. Naselja u op\xc4\x87ini su: Arbanija, Divulje, Drvenik Mali, Drvenik Veliki, Mastrinka, Plano i \xc5\xbdedno.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja pokazuju da je \xc4\x8dovjek na trogirskom otoku boravio ve\xc4\x87 u dalekoj prapovijesti._NEWLINE_Trogir (Tragurium) kao naselje su tijekom III. st. pr. Kr. utemeljili gr\xc4\x8dki kolonisti, trgovci s Isse (Visa). Rimski Oppidum isticao se kvalitetnim mramorom. U to doba, \xc5\xbeivot se nije odvijao samo u gradu nego i u polju, u rustikalnim vilama. Nedaleko od grada, oko brda Bija\xc4\x87i u naselju Siculi, u prvoj polovici I. st. car Klaudije naselio je svoje islu\xc5\xbeene veterane._NEWLINE_Tragurium spominje rimski pisac Plinije Stariji u svom enciklopedijskom djelu Naturalis historia nagla\xc5\xa1avaju\xc4\x87i kako je ovaj grad poznat po kamenu.I danas se na padinama brda Sv. Ilije vadi kvalitetan kamen._NEWLINE_Osobito se \xc5\xa1tuje Silvan, rimsko bo\xc5\xbeanstvo stoke i \xc5\xa1ume, \xc4\x8diji je kult prihvatilo i domoroda\xc4\x8dko stanovni\xc5\xa1tvopovezuju\xc4\x87i ga sa svojim vjerovanjima._NEWLINE_Tijekom kasne antike i u Traguriumu se \xc5\xa1iri kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo, nova religija koja je uhvatila \xc4\x8dvrsto korijenjeu obli\xc5\xbenjoj provinciskoj metropoli Saloni._NEWLINE_Od x. stolje\xc4\x87a Trogir osje\xc4\x87a pritisak Venecije s mora. 998., za vrijeme mleta\xc4\x8dke vojne na isto\xc4\x8dnu jadransku obalu Trogirani prise\xc5\xbeu odanost du\xc5\xbedu Petru Orseolu.   _NEWLINE_U Trogiru je 1271. otvorena prva ljekarna u Europi. Nalazila se u sklopu ku\xc4\x87a u blizini katedrale i gradske lo\xc5\xbee. Izvorni dokument koji to potvr\xc4\x91uje je u privatnoj zbirci, a kopija u trogirskom muzeju._NEWLINE_Stari dio grada Trogira uvr\xc5\xa1ten je na UNESCOv popis Spomenika svjetske kulturne ba\xc5\xa1tine.\n_START_SECTION_\nEkonomija\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarska struktura stanovni\xc5\xa1tva: ukupno aktivno 4.150 stanovnika. Primarni sektor 3,6%, sekundarne djelatnosti 29,8% i tercijarne djelatnosti 66,6%._NEWLINE_U Trogiru je do kraja Drugog svjetskog rata temeljna djelatnost bila poljoprivreda, koja se odvijala na ravni\xc4\x8darskim plodnim povr\xc5\xa1inama na istoku u Ka\xc5\xa1telanskom polju i na zapadu u Segetskom polju. Najvi\xc5\xa1e su se uzgajale kulture poput p\xc5\xa1enice i kukuruza, vinove loze te raznovrsne povrtlarske kulture i duhan. Sredinom 60-tih godina 20. stolje\xc4\x87a zbog bolje prometne povezanosti zapo\xc4\x8dinju se koristiti blagodati plodne zemlje i mediteranske klime, te se napu\xc5\xa1ta uzgoj \xc5\xbeitarica i prelazi na intenzivan uzgoj povrtlarskih kultura poput salate, kupusa, raj\xc4\x8dice, paprike, blitve i ostalih kultura koje su se mogle u svje\xc5\xbeem stanju dopremiti na tr\xc5\xbei\xc5\xa1te kontinentalnog dijela tada\xc5\xa1nje dr\xc5\xbeave._NEWLINE_U podru\xc4\x8dju Resnika poljoprivredna zadruga je velike povr\xc5\xa1ine stavila pod staklenike, gdje vr\xc5\xa1i intenzivni uzgoj povrtlarskih kultura. Uzgoj u staklenicima-plastenicima masovno primjenjuju i samostalni poljoprivrednici. Od vo\xc4\x87arskih kultura prevladavala je breskva. Sedamdesetih godina 20. stolje\xc4\x87a dolazi do masovnog uzgoja agruma, prvenstveno mandarina, koje postupno potiskuju uzgoj bresaka, jer zahtijevaju manju upotrebu kemikalija, otpornije su na bolesti, du\xc5\xbee se zadr\xc5\xbeavaju u svje\xc5\xbeem stanju, a cijena je  povoljnija. Uz mandarinu uzgaja se jo\xc5\xa1 i sorta tre\xc5\xa1nja._NEWLINE_U kr\xc5\xa1kim dijelovima, prvenstveno na otoku \xc4\x8ciovu i obroncima Vilaje, Kozjaka i Vla\xc5\xa1ke stolje\xc4\x87ima su se uzgajale masline, smokve, roga\xc4\x8d i druge vo\xc4\x87arske kulture. Ipak, prevladavalo je sto\xc4\x8darstvo, uzgoj stoke sitnog zuba, tj. ovaca i koza. Tradicionalno je bilo skupljanje i prerada ljekovitog bilja. Desetlje\xc4\x87ima je tu djelatnost obavljala tvrtka \xe2\x80\x9eBiljana\xe2\x80\x9c koju je ne\xc5\xa1to prije procesa privatizacije, preuzela farmaceutska tvrtka PLIVA. Skupljanje i  prerada bilja su u potpunosti zamrli krajem 90-ih godina, zbog uvoza jeftinog ljekovitog bilja s Dalekog Istoka._NEWLINE_Razvojem industrije i pojavom turizma prestaje se uzgajati stoka i ta je djelatnost u  potpunosti zamrla. Danas, razvojem  ekolo\xc5\xa1ke svijesti i uz dr\xc5\xbeavne poticaje, ponovo o\xc5\xbeivljava uzgoj masline koja je godinama bila neopravdano zanemarivana. Godine 2004., na poticaj dr\xc5\xbeave, tvrtka SMS d. o. o. je dobila u zakup 150\xc2\xa0ha brdskog podru\xc4\x8dja iznad Ka\xc5\xa1telanskog polja, drobilicama je usitnila kamen, postavila suvremene sustave za navodnjavanje te posadila 100\xc2\xa0ha masline i 50\xc2\xa0ha smokava._NEWLINE_Osim poljoprivrede, i u pro\xc5\xa1losti i danas posebno je va\xc5\xbeno ribarstvo. Povoljan geografski polo\xc5\xbeaj, blizina mno\xc5\xa1tva otoka, oto\xc4\x8di\xc4\x87a, hridi, te u\xc5\xa1\xc4\x87a rijeka Pantana i Jadra uz nekolicinu potoka u Ka\xc5\xa1telanskom zaljevu doprinijelo je raznolikosti ribljih vrsta koje su prona\xc5\xa1le stani\xc5\xa1tena ovom podru\xc4\x8dju. Zbog relativno malih udaljenosti izme\xc4\x91u lovi\xc5\xa1ta i potencijalnih kupaca, ribarenje je bilo mogu\xc4\x87e obavljati jednostavnijim alatima i manjim plovilima (\xc4\x8damcima i manjim ko\xc4\x8daricama) \xc5\xa1to je rezultiralo velikim brojem ribara. Zbog relativno malog ribolovnog prostora i niske cijene plave ribe nikada se nije uspjela razviti industrija prerade ribe. Bijela riba je uvijek bila puno unosnija i tra\xc5\xbeenija, pa i danas dominiraju ribarice i alati za ulov bijele ribe. Zbog razvoja industrije, turizma kao i intenzivnog naseljavanja ulovi su se drasti\xc4\x8dno smanjili._NEWLINE_Od kraja 80-ih godina razvija se nova grana ribarstva, intenzivni uzgoj ribljih vrsta u kavezima. U zapadnom dijelu Trogirske mikroregije u podru\xc4\x8dju Vranjice uzgajaju se brancini, orade i eksperimentalno \xc5\xa1koljke \xe2\x80\x93 dagnje. U jugozapadnom dijelu, na podru\xc4\x8dju Velog Drvenika, postavljeni su kavezi za uzgoj tune. Intenzivni uzgoj ribe ekolo\xc5\xa1ki je upitan ne samo zbog posljedica koje uzrokuje velika koli\xc4\x8dina ribljeg izmeta na jednom mjestu, nego i zbog ostataka nepojedene hrane koja uzrokuje razvoj mno\xc5\xa1tva mikroorganizama i algi. Ova nova grana poljoprivrednog ribarstva financijski je vrlo isplativa, prije svega zbog izvoza u Japan.\n_START_SECTION_\nSekundarne djelatnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBrodogradnja i brodoremont  su jedno od najstarijih i najrazvijenijih industrijskih grana u Trogiru, temeljene na 2 tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a staroj tradiciji. Nakon Drugog svjetskog rata zapo\xc4\x8dinje ubrzani razvoj industrije. Iz starog, predratnog \xe2\x80\x9e\xc5\xa1kvera\xe2\x80\x9c u kojem su se izra\xc4\x91ivali i popravljali drveni brodovi, nastaje moderno brodogradili\xc5\xa1te koje zauzima prostrani kompleks \xc5\xa1ire\xc4\x87i se na cijeli rt Cubrijan (nazvan po kapelici sv. Ciprijana - za\xc5\xa1titnika od kuge, koja se nalazi na rtu u sklopu brodogradili\xc5\xa1ta), te se prostire na pribli\xc5\xbeno 155.000\xc2\xa0m\xc2\xb2._NEWLINE_Brodogradili\xc5\xa1te postaje temeljni ekonomski oslonac svake druge obitelji trogirskog kraja i zapo\xc5\xa1ljava gotovo 5.000 stalnih radnika i brojne kooperante. Ugovori s azijskim i skandinavskim dr\xc5\xbeavama omogu\xc4\x87avaju brzi rast brodogradili\xc5\xa1ta. U neposrednoj je blizini gradske jezgre \xc4\x8dime je lako prometno dostupan brojnim zaposlenicima iz samog grada, ali i okolice, naselja od Primo\xc5\xa1tena na zapadu do Ka\xc5\xa1tela i Splita na istoku kao i sva naselja trogirske mikroregije._NEWLINE_Brodogradili\xc5\xa1te napreduje sve do devedesetih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a. Raspad biv\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave i Domovinski rat ote\xc5\xbeavaju nabavu i dotok osnovnih sirovina i materijala potrebnih za izradu i popravak brodova te brodogradili\xc5\xa1te vi\xc5\xa1e ne mo\xc5\xbee ugovoriti poslove koji bi svojim opsegom osigurali egzistenciju tolikog broja zaposlenika. Postoje\xc4\x87e tehnologije proizvodnih procesa zastarijevaju, cijena rada je u svjetlu globalizacije previsoka i brodogradili\xc5\xa1te se svodi na 1280 zaposlenika._NEWLINE_Danas je brodogradili\xc5\xa1te u mogu\xc4\x87nosti prihvatiti izgradnju najsofisticiranijih plovila na dva navoza: ve\xc4\x87i \xc5\xa1irine 47\xc2\xa0m i du\xc5\xbeine 200\xc2\xa0m i manji \xc5\xa1irine 20\xc2\xa0m i du\xc5\xbeine 160\xc2\xa0m. Navozi za brodove mogu prihvatiti brodove do 60.000 tona. Proizvodni program uklju\xc4\x8duje tankere, plovne dokove, teretne brodove, putni\xc4\x8dke brodove, trajekte, opskrbna plovila, teglja\xc4\x8de, spasila\xc4\x8dka plovila itd. U sklopu brodogradili\xc5\xa1ta je i remontno brodogradili\xc5\xa1te koje raspola\xc5\xbee jednim plovnim dokom od 10.000 tona, s mogu\xc4\x87no\xc5\xa1\xc4\x87u izvr\xc5\xa1enja svih vrsta popravaka uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i konverzije. Iako u znatnom smanjenom opsegu u odnosu na razdoblje prije 1990. godine, Brodotrogir d.d. je jedno od pet najve\xc4\x87ih hrvatskih brodogradili\xc5\xa1ta, dok je brodoremont koji se nalazi u sklopu brodogradili\xc5\xa1ta jo\xc5\xa1 od 19. stolje\xc4\x87a sa 80.000\xc2\xa0m\xc2\xb2, drugi po veli\xc4\x8dini u RH._NEWLINE_Osim brodogradnje do devedesetih radila su i tri manja kamenoloma od kojih radi jo\xc5\xa1 jedan. U procesu je i dobivanje koncesija za nova iskopna mjesta na sedam lokacija. Raste broj malih gra\xc4\x91evinskih tvrtki (proizvodnja betonskih blokova, metalnih konstrukcija), otvaraju se mali obrti (stolarija, bravarija i sl.).\n_START_SECTION_\nTercijarne djelatnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTurizam_NEWLINE_Po\xc4\x8deci turizma se\xc5\xbeu u 30-te godine 20. stolje\xc4\x87a, kada zapo\xc4\x8dinju dolaziti turisti iz \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke i drugih srednjoeuropskih zemalja. \xc4\x8cesto ga posje\xc4\x87uju istaknite svjetske li\xc4\x8dnosti iz kulture i politike, kao \xc5\xa1to su George Bernard Shaw, te engleski kralj Edvard VIII. u pratnji Wallis Simpson. U Trogir \xc4\x8desto dolaze istaknuti hrvatski i inozemni slikari. Prvi turisti\xc4\x8dki vodi\xc4\x8d o gradskim znamenitostima objavljen je 1936. godine. Nakon 2. svjetskog rata turizam ponovo o\xc5\xbeivljava, a naro\xc4\x8dito od sredine 60-ih godina kada se po\xc4\x8dinju izgra\xc4\x91ivati i zna\xc4\x8dajniji smje\xc5\xa1tajni kapaciteti._NEWLINE_Za Trogir je karakteristi\xc4\x8dno da nije klasi\xc4\x8dno turisti\xc4\x8dko odmori\xc5\xa1te u koje gosti dolaze zbog sunca i mora nego zbog upoznavanja s njegovom povijesno-kulturnom ba\xc5\xa1tinom. Stoga su mu smje\xc5\xa1tajni kapaciteti bili ograni\xc4\x8deni, a turisti smje\xc5\xa1teni u \xc5\xa1iroj regiji. Do devedesetih godina nije ni postojala te\xc5\xbenja za izgradnjom velikih turisti\xc4\x8dkih kapaciteta, jer je ekonomski razvoj Grada prije svega ovisio o brodogra\xc4\x91evnoj industriji. Hotel Medena sa 1300 kreveta, apartmanima i kampom jedini je hotel zna\xc4\x8dajnijih smje\xc5\xa1tajnih kapaciteta. Uz njega postoji i desetak manjih hotela, s kapacitetom od 20 do 50 kreveta. Zna\xc4\x8dajni broj smje\xc5\xa1tajnih kapaciteta otpada na privatni smje\xc5\xa1taj. Postoje i tri auto-kampa, s kapacitetima od 3000 mjesta._NEWLINE_Zbog brzog \xc5\xa1irenja nauti\xc4\x8dkog turizma, na podru\xc4\x8dju Trogira izgra\xc4\x91ene su dvije suvremene marine, s mogu\xc4\x87no\xc5\xa1\xc4\x87u prihva\xc4\x87anja do 500 brodova. ACI Trogir se nalazi na \xc4\x8ciovu, tik uz brodogradili\xc5\xa1te, a nasuprot gradskoj rivi \xc5\xa1to pru\xc5\xbea posebne pogodnosti. Marina posjeduje mogu\xc4\x87nost smje\xc5\xa1taja brodova tijekom cijele godine, te popravaka i odr\xc5\xbeavanja brodova. ACI marina Trogir posjeduje i vlastitu flotu jedrilica od 7 do 15 metara koja se iznajmljuje tijekom cijele godine. Avanturisti\xc4\x8dki turizam je u usponu, tako da uz klasi\xc4\x8dne oblike iznajmljivanja sportskih plovila, padobrana, ribolova ko\xc4\x8dama i jednodnevnih krstarenja, postoji i ronila\xc4\x8dka \xc5\xa1kola poznata \xc5\xa1irom Europe._NEWLINE_Ornitolo\xc5\xa1ki turizam na podru\xc4\x8dju parka prirode Pantan je jo\xc5\xa1 u povojima i slabo je promoviran i posje\xc4\x87en.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nTrogir je nastao kao ilirsko naselje koje su kolonizirali Grci dorskog plemena iz Sirakuze te oni i osnivaju Grad. S njihovim dolaskom zapo\xc4\x8dinje prvo zna\xc4\x8dajnije naseljavanje Grada. Iako Grad raste kroz povijest, broj stanovnika se i nije zna\xc4\x8dajno mijenjao, poradi sku\xc4\x8denosti prostora u samoj gradskoj jezgri te malih povr\xc5\xa1ina poljoprivrednog zemlji\xc5\xa1ta na kopnenoj strani. Kako je u pro\xc5\xa1losti poljoprivreda bila neophodna za prehranu stanovni\xc5\xa1tva, nisu se smjela naseljavati trogirska polja, jer je o njima ovisio \xc5\xbeivot Grada. Tre\xc4\x87i razlog zbog kojeg se broj stanovnika nije mijenjao bila je nesigurnost \xc5\xbeivota izvan gradskih zidina, zbog mogu\xc4\x87nosti napada razli\xc4\x8ditih osvaja\xc4\x8dkih sila kroz povijest. Godine 1123. Grad pusto\xc5\xa1e Saraceni, te desetkuju broj stanovnika. Pre\xc5\xbeivjeli stanovnici se privremeno sklanjaju u Split, te se op\xc4\x87e stanje normalizira u drugoj polovici 12. stolje\xc4\x87a. U tom razdoblju sama gradska jezgra ima 3.000 stanovnika, \xc5\xa1to se ne razlikuje od dana\xc5\xa1njeg stanja._NEWLINE_Godine 1832. Grad je poharala kolera, koja je ubila 200 ljudi, a ostale natjerala u bijeg te je Grad bio opusto\xc5\xa1en. U 20. stolje\xc4\x87u Prvi svjetski rat donosi bijedu i siroma\xc5\xa1tvo, a broj stanovnika neprestano pada zbog stalnih nova\xc4\x8denja austrijske vojske gdje, zbog nedostatka mla\xc4\x91ih stanovnika dolaze na red i stariji ljudi._NEWLINE_Nakon 2. svjetskog rata, dolaskom industrijalizacije, poljoprivreda vi\xc5\xa1e nije neophodna za \xc5\xbeivot, te se Grad \xc5\xa1iri na okolno podru\xc4\x8dje, najvi\xc5\xa1e na otok \xc4\x8ciovo s ju\xc5\xbene strane i na Travaricu sa sjeverne strane Grada. U to vrijeme zapo\xc4\x8dinje doseljavanje u grad Trogir,  naro\xc4\x8dito iz Zagore i s otoka, jer se otvaraju mnoga nova radna mjesta, vezana najvi\xc5\xa1e uz brodogra\xc4\x91evnu industriju te preradu kamena i obradu metala._NEWLINE_Godine 2001. Trogir je imao 10.907 stanovnika, ima 3.370 ku\xc4\x87anstava s prosje\xc4\x8dnom godi\xc5\xa1njom stopom rasta 0,61% (1991.-2001. godina). Grad Trogir, kao i drugi gradovi Splitsko-dalmatinske \xc5\xbeupanije, me\xc4\x91u rijetkima u dr\xc5\xbeavi ima vi\xc5\xa1e ro\xc4\x91enih nego umrlih godi\xc5\xa1nje te pozitivni prirodni prirast. Za razliku od dr\xc5\xbeavnog prosjeka koji je 2004. godine rezultirao prirodnim padom stanovni\xc5\xa1tva od -2,4\xe2\x80\xb0, u gradu Trogiru prirodni prirast iznosi 2,2\xe2\x80\xb0 (stopa ro\xc4\x91enih 10,5\xe2\x80\xb0; stopa umrlih 8,3\xe2\x80\xb0). Godi\xc5\xa1nje se bilje\xc5\xbei oko 50 ro\xc4\x91enih vi\xc5\xa1e nego umrlih, a na takav pozitivni trend utje\xc4\x8du i imigracijski tijekovi u vrijeme i neposredno nakon Domovinskog rata kada se na podru\xc4\x8dje srednje Dalmacije doseljava hrvatsko stanovni\xc5\xa1tvo iz Bosne i Hercegovine._NEWLINE_Prosje\xc4\x8dna gusto\xc4\x87a naseljenosti Grada je 1450 stanovnika/km\xc2\xb2, a prosje\xc4\x8dna gusto\xc4\x87a naseljenosti op\xc4\x87ine je 332 stanovnika/km\xc2\xb2._NEWLINE_Kao i u najve\xc4\x87em dijelu RH, i u Trogiru je vi\xc5\xa1e \xc5\xbeena nego mu\xc5\xa1karaca, raspodjela prema spolu jest: \xc5\xbeena 51,9%, mu\xc5\xa1karaca 48,1%, a po dobi \xe2\x80\x93 mlado (0-19) godina 24,6%, zrelo (19-65) 57,2%  i staro (>65) 18,2%._NEWLINE_Za razliku od Grada, u op\xc4\x87inama i naseljima koja pripadaju trogirskoj mikroregiji se bilje\xc5\xbei vi\xc5\xa1e umrlih nego ro\xc4\x91enih, uz prosje\xc4\x8dnu godi\xc5\xa1nju stopu pada od  - 2,02% (1991.-2001.). U izvangradskom dijelu trogirske mikroregije \xc5\xbeivi ukupno 12.995 stanovnika (Popis 2001.) u 4.132 ku\xc4\x87anstva. Raspodjela prema spolu: \xc5\xbeena 51,5%, mu\xc5\xa1karaca 48,5%; po dobi: mlado (0-19) godina 24,7%, zrelo (19-65) 56,7% i staro (>65) 18,6%._NEWLINE_Prema narodnosnom sastavu stanovni\xc5\xa1tva u Trogirskoj mikroregiji, Hrvati \xc4\x8dine ve\xc4\x87inu s 96,68%, dok ih slijede ostale narodnosti sa zanemarivim brojem stanovnika. To su: Srbi 0,73%, Albanci 0,56%, Bo\xc5\xa1njaci 0,24%, Slovenci 0,18%, ostale narodnosti u ni\xc5\xbeem udjelu._NEWLINE_Jezi\xc4\x8dna pripadnost (materinji jezik): hrvatski 98,2%, svega ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e od 1,5% ostali jezici i 0,3% nepoznato._NEWLINE_Vjerska pripadnost: katolici 92,6%, ostale vjeroispovijesti u vrlo malom udjelu od 7% i nepoznato za  oko 0,4% stanovnika.\n_START_SECTION_\nKorisne informacije\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Trogir je 1. srpnja 2019. dobio svoju prvu Javnu vatrogasnu postaju koja trenutni ima 26. vatrogasaca. Sjedi\xc5\xa1te joj je u ulici Alojzija Stepinca 108.'