b'\n_START_ARTICLE_\nTurska ku\xc4\x87a u Rijeci\n_START_PARAGRAPH_\nTurska ku\xc4\x87a ili Casa turca, nalazi se na kri\xc5\xbeanju ulica Verdijeve i Lisinskog u Rijeci, a nastala je u vrijeme Austro-Ugarske monarhije.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nIzgra\xc4\x91ena je u neomaurskom stilu s lukovima iznad prozora, balkonskih vrata i potkrovnih prozora, ukra\xc5\xa1enim biljnim i geometrijskim ornamentima, ljudskim likovima te arapskim pismenima i brojkama. Natpisi su na arapskom jeziku i pisani su razli\xc4\x8ditim varijantama arapskoga pisma. Oko njih su biljni ornamenti, a ispisi su u sredi\xc5\xa1tu kupolastog i potkovi\xc4\x8dastog dijela iznad prozora, balkonskih vrata, kao i izravno ispod krova u \xc4\x8detverokutnicima. Bila je vlasni\xc5\xa1tvo Nikolaja Nikolaki-efendije Nikolaidesa (1855. - 1933.), dugogodi\xc5\xa1njega osmanskog diplomatskog i trgova\xc4\x8dkog predstavnika u \xc5\xa0panjolskoj, a potom konzula u Rijeci od 1898. godine. Godine 1891. o\xc5\xbeenio se imu\xc4\x87nom Rije\xc4\x8dankom, dvadeset dvije godine starijom udovicom Antonijom Bartolich Gelletich koja \xc4\x87e ulo\xc5\xbeiti novac u rekonstrukciju obiteljske pala\xc4\x8de. O tome koliko je i ona sudjelovala u osmi\xc5\xa1ljavanju novoga izgleda te gra\xc4\x91evine manje se zna. Stjecajem povijesnih okolnosti u kojima su se isprepleli \xc5\xbeivotni putovi osoba poteklih iz razli\xc4\x8ditih kultura tako se dogodilo da su jedan kr\xc5\xa1\xc4\x87anin u diplomatskoj slu\xc5\xbebi Osmanskoga Carstva i njegova supruga Fijumanka dali projektirati zdanje na kojemu su se harmoni\xc4\x8dno zdru\xc5\xbeila obilje\xc5\xbeja arapske andaluzijske arhitekture, kaligrafski ispisane muslimanske vjerske formule na arapskome, ime naru\xc4\x8ditelja i sultanov znak, te za islamsku dekorativnu umjetnost netipi\xc4\x8dne freske na kojima su prikazani \xc5\xbeenski i mu\xc5\xa1ki likovi. Mu\xc5\xa1ki lik negroidnih crta \xe2\x80\x93 moretto, mor\xc4\x8di\xc4\x87 \xe2\x80\x93 na Turskoj ku\xc4\x87i ima ulogu citata i poveznice s lokalnom tradicijom. Dva kata i potkrovlje zgrade u neomaurskom stilu, dozidani na ranije ve\xc4\x87 izgra\xc4\x91enom prizemlju, \xc4\x8dine zanimljivu kombinaciju karakteristi\xc4\x8dnu za arhitekturu historicizma. Cjelokupno znakovlje na fasadi odraz je utjecaja i pro\xc5\xbeimanja civilizacija i bolje od ikakvih ispisanih redaka otkriva sklonosti, ukus i iskustvo, a ponajprije kulturu onovremenog vlasnika zgrade. Tekstualni dio ukrasnih lukova, promatran skupa s arhitektonskim obilje\xc5\xbejima zgrade, jedinstven je izvor za povijesno-umjetni\xc4\x8dka i kulturna istra\xc5\xbeivanja.'