b'\n_START_ARTICLE_\nBaku\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nUglavnom se vjeruje kako je Baku dobio ime od perzijske rije\xc4\x8di B\xc4\x81d-kube (\xd8\xa8\xd8\xa7\xd8\xaf-\xda\xa9\xd9\x87 ), tj. "Vjetroviti grad", ili pak Baghkuh (\xd8\xa8\xd8\xa7\xd8\xba), tj. "Bo\xc5\xbeje brdo". Tako ga arapski izvori ga imenuju Baku, Bakuh, Bakija ili Bakije. No, postoji mogu\xc4\x87nost da mu ime potje\xc4\x8de od rije\xc4\x8di baku \xc5\xa1to jednostavno zna\xc4\x8di "brdo", na lakijskom jeziku i turskom jeziku, ali i druge teorije imaju potkrijepu u drevnim izrazima.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNeki znanstvenici tvrde kako Baku datira u 7., a drugi tek u 12. stolje\xc4\x87e pr. Kr. No, sigurno je kako se Baku spominje u 6. stolje\xc4\x87u kao mjesto "Doma vatre", va\xc5\xbenog perzijskog sveti\xc5\xa1ta zoroastrizma_NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je u 12. stolje\xc4\x87u potres uni\xc5\xa1tio prijestolnicu, grad \xc5\xa0emahu, vladar \xc5\xa0irvana (djelomi\xc4\x8dno neovisna kne\xc5\xbeevina koja je bila perzijski vazal od 800. god., a odgovara dana\xc5\xa1njem podru\xc4\x8dju zapadnog Azerbajd\xc5\xbeana), \xc5\xa0irvan\xc5\xa1ah Ahsitan I. je odabrao Baku za novu prijestolnicu. Baku u Srednjem vijeku dobiva svoje glavne gra\xc4\x91evine kao \xc5\xa1to su: Sinig Gala minaret (11. st.), zidine s tornjevima (11.-12. st.), Toranj djeva, Multani karavan-saraj i hamam Had\xc5\xbei Gajib (15. st.), te Pala\xc4\x8du \xc5\xa0irvan\xc5\xa1ahova (15.-16. st.), Buhara karavan-saraj i Gazimbegov hamam (16. st.). Safavidi su ga osvojili 1540., a Iranski \xc5\xa1ah Abas I. je uni\xc5\xa1tio Tvr\xc4\x91avu u Bakuu 1604. godine._NEWLINE_Ruski car Petar I. Veliki je poveo vojni pohod i nakon duge opsade njegova vojska je osvojila Baku 26. lipnja 1723. godine. God. 1795., perzijski vladar Muhamed \xc5\xa0ah Kad\xc5\xbear je poveo vojnu protiv ruske ekspanzionisti\xc4\x8dke politike na Kavkazu i osvojio je Baku, ali ga je ve\xc4\x87 sljede\xc4\x87e godine ruska vojska vratila u okrilje Ruskog carstva. _NEWLINE_God. 1806. Baku je, kao i cijeli Azerbajd\xc5\xbean, anektirala Rusija i tada je imao oko 707 trgovina i imao je oko 7.000 stanovnika. Grad je tada imao dva glavna ulaza kroz zidine, vrata Salijan i \xc5\xa0emaha, a \xc5\xa1titilo ga je nekoliko topovskih serija sa zidina. Zidine su 1809. otvorene za trgovinu i iza njih su otvorene carinarnice. Do 1811. obnovljene su zidine, a utvrde su poja\xc4\x8dane i produ\xc5\xbeene. Tada se Baku po\xc4\x8deo \xc5\xa1iriti izvan zidina i nastala su dva glavna dijela grada, tzv. "Unutarnji grad" (azerski: \xc4\xb0\xc3\xa7\xc9\x99ri \xc5\x9e\xc9\x99h\xc9\x99r) i "Vanjski grad" (Bay\xc4\xb1r \xc5\x9e\xc9\x99h\xc9\x99r). Tijekom 19. stolje\xc4\x87a nastale su mnoge gra\xc4\x91evine u europskim stilovima arhitekture kao \xc5\xa1to su npr. neogotika i neobarok, \xc4\x8dime je Baku izgubio isto\xc4\x8dnja\xc4\x8dki izgled. God. 1865. sru\xc5\xa1ene su gradske zidine uz more \xc4\x8dije je kamenje iskori\xc5\xa1teno za izgradnju Vanjskog grada i Bulevara._NEWLINE_Nafta je otkrivena u Bakuuskom predgra\xc4\x91u Bibi-Hejbat 1846. godine, a organizirana eksploatacija je otpo\xc4\x8dela 1872. godine. Zahvaljuju\xc4\x87i mnogim privatnim europskim tvrtkama, uz Baku je po\xc4\x8deo nicati veliki industrijski kompleks poznat kao "Crni grad" i po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a \xc4\x8dak pola svjetske nafte je dolazilo iz Bakua._NEWLINE_U vrtlogu Oktobarske revolucije, na prolje\xc4\x87e 1918. godine, na ulicama Bakua su se sukobile snage komunisti\xc4\x8dke stranke Armenske Revolucijske Federacije pod vodstvom veterana revolucije Stepana \xc5\xa0aumjana s muslimanskim Azerima. Radikalne bolj\xc5\xa1evi\xc4\x8dke i armenske skupine su tada ubile oko 12.000 Azera u pogromu poznatom kao "Dani mar\xc5\xa1a". No, nedugo potom, 15. rujna 1918. godine, snage novoosnovane Azerbajd\xc5\xbeanske Demokratske Republike (ADR) su uz pomo\xc4\x87 Osmanlijske "Islamske vojske", pod vodstvom Enver Pa\xc5\xa1e, osvojili Baku i krvavo se osvetili za "Dane mar\xc5\xa1a" ubiv\xc5\xa1i tisu\xc4\x87e Armenaca._NEWLINE_Dana 28. travnja 1920. godine, Crvena armija je okupirala Baku i ponovno uspostavila bolj\xc5\xa1evi\xc4\x8dku vlast nakon \xc4\x8dega je Baku postao prijestolnicom Azerbajd\xc5\xbeanske SSR, sve do 1991. godine i osamostaljenja Azerbajd\xc5\xbeana \xc4\x8diji je danas glavni grad.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nBaku nudi veliku lepezu kulturnih doga\xc4\x91anja, te povijesnu i umjetni\xc4\x8dku ba\xc5\xa1tinu me\xc4\x91unarodnog zna\xc4\x8daja._NEWLINE_U gradu se nalazi mnogo muzeja, uglavnom povijesti i umjetnosti. Njegove kulturne vrijednosti su prepoznate 2009. godine kada je bio "Islamskim gradom kulture" U Baku je odr\xc5\xbeana i Eurovizijsko natjecanje u plesu 2010. godine._NEWLINE_Od kulturnih institucija najva\xc5\xbenije su: Azerbajd\xc5\xbeanska dr\xc5\xbeavna filharmonija, Azerbajd\xc5\xbeanska dr\xc5\xbeavna akademska opera i kazali\xc5\xa1te i Azerbajd\xc5\xbeansko kino. Od festivala tu su: Internacionalni filmski festival, Internacionalni Jazz festival, Festival Novruza, G\xc3\xbcl Bayram\xc4\xb1 ("Festival cvije\xc4\x87a") i Dr\xc5\xbeavni kazali\xc5\xa1ni festival._NEWLINE_U gradu je odr\xc5\xbean 57. festival Pjesme Eurovizije 2012.'