b'\n_START_ARTICLE_\nKo\xc4\x8da Popovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\nPodrijetlo i mladost\n_START_PARAGRAPH_\nGeneral pukovnik Konstantin-Ko\xc4\x8da Popovi\xc4\x87 je ro\xc4\x91en 14. o\xc5\xbeujka 1908. godine u Beogradu, u bogatoj trgova\xc4\x8dkoj obitelji. U svojoj \xc4\x8detvrtoj godini, 1912. godine, sa roditeljima se preselio u \xc5\xa0vicarsku gdje se \xc5\xa1kolovao u katoli\xc4\x8dkom samostanu. U \xc5\xa0vicarskoj je Popovi\xc4\x87 u\xc4\x8dio svirati klavir, a bio je i solo pjeva\xc4\x8d u zboru. Nau\xc4\x8dio je \xc4\x8ditati i pisati na francuskom, a tek po dolasku u Beograd 1921. godine je po\xc4\x8deo u\xc4\x8diti srpskohrvatski jezik. _NEWLINE_Gimnaziju je zavr\xc5\xa1io u Beogradu 1926. godine, te je nakon mature oti\xc5\xa1ao na odslu\xc5\xbeenje vojnog roka. Od rane mladosti usvojio je marksisti\xc4\x8dki pogled na svijet, zbog \xc4\x8dega je u vojsci Kraljevine Jugoslavije bio proganjan. U Sarajevu je 1927. godine Popovi\xc4\x87 zavr\xc5\xa1io \xc5\xa1kolu rezervnih topni\xc4\x8dkih \xc4\x8dasnika vojske kraljevine Jugoslavije. Iste godine je unaprije\xc4\x91en u \xc4\x8din  potporu\xc4\x8dnika topni\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kolovanje, knji\xc5\xbeevnost i publicistika\n_START_PARAGRAPH_\nPopovi\xc4\x87 je poslije odslu\xc5\xbeenja vojnog roka preselio u Francusku gdje je studirao filozofiju na Sorbonnei. Za vrijeme studija u Parizu priklju\xc4\x8dio se nadrealisti\xc4\x8dkom pokretu. Poznavao je umjetnike iz Bretonovog kruga, te odr\xc5\xbeavao komunikaciju izme\xc4\x91u beogradske i francuske grupe nadrealista. 1929. godine Popovi\xc4\x87, u pari\xc5\xa1kom \xc4\x8dasopisu Revue Du Cin\xc3\xa9ma, sa francuskim umjetnicima potpisuju protest "\xc4\x8covjek od ukusa". Pisao je filmske kritike za list Paris-Soir. 1930. godine u Beogradu izlazi almanah Le Impossible, a u kojem je objavljen manifest nadrealizma koji su potpisali beogradski nadrealisti, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i Popovi\xc4\x87a. Godine 1931. sa Markom Risti\xc4\x87em objavio je knjigu Nacrt za jednu fenomenologiju iracionalnog. Od 1931. do 1932. sura\xc4\x91ivao je u \xc4\x8dasopisu Nadrealizam danas i ovdje. Popovi\xc4\x87 je 1932. u Parizu diplomirao filozofiju. U Savez komunista Jugoslavije (SKJ) je primljen 1933. godine, poslije \xc4\x8dega je jo\xc5\xa1 intenzivnije nastavio svoju revolucionarnu djelatnost, a zbog \xc4\x8dega je stalno bio izlo\xc5\xbeen progonima policije, te je vi\xc5\xa1e puta bio uhi\xc4\x87ivan. Srpski nadrealisti su dolazili pod udar zakona, jer su im aktivnosti bile usmjerene prema dru\xc5\xa1tvenoj revoluciji. 1932. godine Popovi\xc4\x87 je uhi\xc4\x87en u Beogradu, te je 1933. osu\xc4\x91en na zatvorsku kaznu u zatvoru Sremska Mitrovica zbog revolucionarnih i nadrealisti\xc4\x8dkih aktivnosti. Zajedno sa njime su osu\xc4\x91eni Oskar Davi\xc4\x8do i \xc4\x90or\xc4\x91e Jovanovi\xc4\x87. _NEWLINE_1934. u Beogradu je iza\xc5\xa1ao \xc4\x8dasopis Danas, koji je ure\xc4\x91ivao Miroslav Krle\xc5\xbea, a me\xc4\x91u suradnicima se nalazio i Popovi\xc4\x87. Do izbijanja Drugog svjetskog rata aktivno se bavio publicistikom i knji\xc5\xbeevno\xc5\xa1\xc4\x87u.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panjolski gra\xc4\x91anski rat\n_START_PARAGRAPH_\nOd srpnja 1937. godine Popovi\xc4\x87 se borio u \xc5\xa0panjolskom gra\xc4\x91anskom ratu, prvo kao borac, zatim kao na\xc4\x8delnik sto\xc5\xbeera i kasnije kao zapovjednik topni\xc4\x8dke divizije, za \xc5\xa1to je promoviran u \xc4\x8din poru\xc4\x8dnika \xc5\xa1panjolske narodne republikanske vojske. Popovi\xc4\x87 je skoro dvije godine sudjelovao u svim borbama artiljerijskih jedinica me\xc4\x91unarodnih brigada, na svim boji\xc5\xa1tima Druge \xc5\xa1panjolske republike, sve do posljednje bitke za Madrid._NEWLINE_Poslije poraza \xc5\xa1panjolske narodne republikanske vojske, Popovi\xc4\x87 je zajedno sa ostalim borcima me\xc4\x91unarodnih brigada pre\xc5\xa1ao u Francusku. 1939., zbog u\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a u \xc5\xa1panjolskom gra\xc4\x91anskom ratu, zatvoren je u logor Saint-Cyprien. Poslije pu\xc5\xa1tanja iz logora, odre\xc4\x91eno vrijeme je radio u Komitetu za \xc5\xa1panjolske borce u Parizu. U rujnu 1939. godine Popovi\xc4\x87 se preko partijskih veza vratio u Jugoslaviju, gdje je nastavio svoju revolucionarnu aktivnost izvr\xc5\xa1avaju\xc4\x87i zadatke koje je pred njega postavljao SKJ.\n_START_SECTION_\nSukob na knji\xc5\xbeevnoj ljevici\n_START_PARAGRAPH_\nPo povratku u Jugoslaviju, Popovi\xc4\x87 napu\xc5\xa1ta \xc4\x8disto nadrealisti\xc4\x8dku poziciju i priklanja se konceptu "novog realizma", po kojem je knji\xc5\xbeevnost sredstvo u borbi za socijalnu pravdu. U vrijeme sukoba na knji\xc5\xbeevnoj ljevici, Popovi\xc4\x87 \xc4\x87e se na\xc4\x87i me\xc4\x91u Krle\xc5\xbeinim protivnicima u "Knji\xc5\xbeevnim svescima"._NEWLINE_Inicijatori "Knji\xc5\xbeevnih svezaka" su bili Milovan \xc4\x90ilas i Edvard Kardelj. U o\xc5\xbeujku 1940. Josip Broz Tito je po povratku iz Moskve o\xc5\xa1tro istupio protiv sukoba na ljevici izjaviv\xc5\xa1i: "Najva\xc5\xbenije \xc5\xa1to treba u ovoj situaciji vidjeti i razumjeti jest da nam je pred vratima, pred nosom rat. Sada treba misliti o zbijanju partijskih redova i ja\xc4\x8danju antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke fronte borbe, o spremanju za borbu." U ljeto 1940. u Zagrebu izlazi zbornik "Knji\xc5\xbeevni svesci" kojim se SKJ obra\xc4\x8dunava sa pe\xc4\x8datovskom skupinom intelektualaca. U zbornik je uvr\xc5\xa1ten i Popovi\xc4\x87ev tekst "Ratni ciljevi Dijalekti\xc4\x8dkog Antibarbarusa", kojim se kritizira Krle\xc5\xbein "Dijalekti\xc4\x8dki antibarbarus"._NEWLINE_Popovi\xc4\x87 svoj esej zapo\xc4\x8dinje posve razli\xc4\x8ditom intonacijom od ostalih. Iako zastupa partijsku liniju, Popovi\xc4\x87ev tekst se razlikuje po tome \xc5\xa1to ne poku\xc5\xa1ava obezvrijediti Krle\xc5\xbeino knji\xc5\xbeevno djelo. Za razliku od dominantnog ideolo\xc5\xa1kog diskursa koji samouvjereno presu\xc4\x91uje, Popovi\xc4\x87 ironizira svoje protivnike, ali i vlastitu poziciju. On ocjenjuje da se Krle\xc5\xbeina metoda u "Dijalekti\xc4\x8dkom antibarbarusu" zasniva na kreteniziranju tu\xc4\x91ih izlaganja: uzme se jedan pasus, rastvori na re\xc4\x8denice, one u rije\xc4\x8di, rije\xc4\x8di u slova, pa se sve to prevr\xc4\x87e i mije\xc5\xa1a dok pisac ne ispadne glupan. Potom osporava Krle\xc5\xbeinu tezu da je posrijedi \xc4\x8disto literarni sukob. Popovi\xc4\x87 ne misli da su posrijedi pitanja literature jer glavni suradnici "Pe\xc4\x8data" nisu knji\xc5\xbeevnici, ve\xc4\x87 teoreti\xc4\x8dari i ideolozi. Prema Popovi\xc4\x87evoj ocjeni, svojevremeno je \xc4\x8dasopis "Danas" mogao biti jednim od sektora lijeve knjige, "Pe\xc4\x8dat" to vi\xc5\xa1e nije: pe\xc4\x8datov\xc5\xa1tina se suprotstavlja tom razvoju samo prividno iznutra; ustvari ona se suprotstavlja lijevoj knjizi spolja, i kao tu\xc4\x91a njoj, i kao tu\xc4\x91e oru\xc4\x91e. Popovi\xc4\x87 zaklju\xc4\x8duje kako vi\xc5\xa1e nije dovoljno da se lijevo opredjeljenje manifestira kroz pisanje i samo i jedino njime, upozoravaju\xc4\x87i "Pe\xc4\x8datove suradnike" da su tu\xc4\x91e oru\xc4\x91e i da napu\xc5\xa1taju veliku zajedni\xc4\x8dku borbu._NEWLINE_Krajem 1940. godine Popovi\xc4\x87 je ponovo uhi\xc4\x87en. U zatvoru na Adi Ciganliji je proveo \xc5\xa1est mjeseci, a na slobodu je pu\xc5\xa1ten po\xc4\x8detkom velja\xc4\x8de 1941. godine. Popovi\xc4\x87 je u zatvoru bio mu\xc4\x8den. U zatvoru se, navodno, nedostojno dr\xc5\xbeao pred "klasnim" neprijateljem, zbog \xc4\x8dega je bio isklju\xc4\x8den iz KPJ u velja\xc4\x8di ili o\xc5\xbeujku 1941. Prema \xc4\x90ilasu, Popovi\xc4\x87 je poslije kra\xc4\x87eg batinanja odao Rankovi\xc4\x87evo ime. Popovi\xc4\x87 je izjavio da se \xc4\x90ilas slabije dr\xc5\xbeao na robiji. Nepo\xc5\xa1teno je mene oklevetao iako je znao da nisam odao autora nacrta proglasa (\xc4\x90ilas je autor) i niko zbog mene nije uhi\xc4\x87en.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dka karijera\n_START_PARAGRAPH_\nNakon zavr\xc5\xa1etka Drugog svjetskog rata, Popovi\xc4\x87 je ostao u Jugoslavenskoj narodnoj armiji. Od 15. rujna 1948. do 27. sije\xc4\x8dnja 1953. godine obavljao je du\xc5\xbenost na\xc4\x8delnika General\xc5\xa1taba JNA. U \xc4\x8din general-pukovnika je promoviran 2. kolovoza 1947.. Popovi\xc4\x87 je 27. travnja 1953. demobiliziran i stavljen u rezervni sastav JNA. Polo\xc5\xbeaj na\xc4\x8delnika General\xc5\xa1taba JNA je prepustio generalu Peki Dap\xc4\x8devi\xc4\x87u. Nakon toga se posvetio politi\xc4\x8dkoj karijeri. Bio je poslanik Ustavotvorne skup\xc5\xa1tine FNR Jugoslavije i izaslanik Privremene narodne skup\xc5\xa1tine Jugoslavije. Od 1945. godine neprekidno je biran za narodnog izaslanika Savezne narodne skup\xc5\xa1tine i Narodne skup\xc5\xa1tine NR Srbije._NEWLINE_Od 15. sije\xc4\x8dnja 1953. do 23. travnja 1965. godine bio je \xc4\x8dlan Saveznog izvr\xc5\xa1nog vije\xc4\x87a i dr\xc5\xbeavni ministar inozemnih poslova. Kao dr\xc5\xbeavni ministar inozemnih poslova sudjelovao je u svim pregovorima Jugoslavije sa ostalim zemljama svijeta. Popovi\xc4\x87 je sudjelovao, kao \xc5\xa1ef jugoslavenskih delegacija, na zasjedanjima Generalne skup\xc5\xa1tine Ujedinjenih naroda (UN). Svojom zapa\xc5\xbeenom aktivno\xc5\xa1\xc4\x87u u UN-u, te zalaganjem za principe aktivne i miroljubive koegzistencije, Popovi\xc4\x87 je puno doprinio pove\xc4\x87anju ugleda i afirmaciji Jugoslavije u svijetu._NEWLINE_Tijekom 1966. i 1967. godine obavljao je funkciju potpredsjednika SFRJ. Za \xc4\x8dlana Centralnog komiteta Saveza komunista Jugoslavije biran je na \xc5\xa0estom, Sedmom i Osmom kongresu SKJ, a \xc4\x8dlanom Predsjedni\xc5\xa1tva CK SKJ postao je u listopadu 1966. godine. Bio je \xc4\x8dlan prvog CK Saveza komunista Srbije, a na Desetom kongresu CK SKJ je izabran za \xc4\x8dlana stalnog dijela konferencije SKJ. Bio je \xc4\x8dlan saveznog odbora Saveza udru\xc5\xbeenja boraca narodnooslobodila\xc4\x8dkog rata Jugoslavije (SUBNOR), od 1966. do 1982. godine \xc4\x8dlan Izvr\xc5\xa1nog odbora Socijalisti\xc4\x8dkog saveza radnog naroda Jugoslavije (SSRN), Savjeta federacije i Savjeta narodne obrane. Popovi\xc4\x87 se definitivno povukao iz politi\xc4\x8dkog \xc5\xbeivota 1972. godine, poslije doga\xc4\x91aja u Hrvatskoj i Srbiji.\n_START_SECTION_\nTijekom raspada Jugoslavije\n_START_PARAGRAPH_\nPopovi\xc4\x87 je, u dubokoj starosti, iza\xc5\xa1ao u javnost uo\xc4\x8di raspada Jugoslavije kako bi djelovao na ubla\xc5\xbeenje i mirno rje\xc5\xa1enje jugoslavenske krize. Nakon Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87evog neuspjelog "mitinga istine" u Sloveniji, Popovi\xc4\x87 je kritizirao anti-slovensko pisanje beogradske Politike. Popovi\xc4\x87 je dopu\xc5\xa1tao mogu\xc4\x87nost da hrvatski i srpski lideri do\xc4\x91u do kompromisa, ali ne na ra\xc4\x8dun tre\xc4\x87ih, tj. Bosne i Hercegovine. _NEWLINE_Citati:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eJa sam protiv svakog nacionalizma, jer je nacionalizam najni\xc5\xbei oblik dru\xc5\xa1tvene svjesti. Bosnu poku\xc5\xa1avaju da ra\xc5\xa1\xc4\x8dere\xc4\x8de, ra\xc5\xa1\xc4\x8dupaju. Bosna je veoma va\xc5\xbena to\xc4\x8dka za budu\xc4\x87nost Jugoslavije.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eNe\xc4\x8dija jednonacionalna \xe2\x80\x9cistina\xe2\x80\x9d, samim tim \xc5\xa1to je takva, ne mo\xc5\xbee biti istina. Ona suzbija razboritost slobodnih gra\xc4\x91ana.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ _NEWLINE_ \xe2\x80\x9ePolitika koja nas je bacila u nacionalisti\xc4\x8dka razra\xc4\x8dunavanja nije uvezeno zlo, ve\xc4\x87 je ona na\xc5\xa1e ogledalo i na\xc5\xa1a najrazornija \xc5\xbeica.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eU ovom trenutku ne vidim ni jedan uverljiv razlog da vjerujem u miran rasplet jugoslavenske krize..\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eGlavni centri mo\xc4\x87i sve vi\xc5\xa1e zavise od rastu\xc4\x87ih i uveliko naoru\xc5\xbeanih prousta\xc5\xa1kih i pro\xc4\x8detni\xc4\x8dkih, na sve spremnih agresivaca, \xc4\x8dije je usmerenje u biti fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dko.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eParalele izme\xc4\x91u Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a i Tu\xc4\x91mana se prepoznaju po tome \xc5\xa1to veruju u silu i propagandu, a neistomi\xc5\xa1ljenike te\xc5\xa1ko podnose.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ \xe2\x80\x9e\xc4\x86osi\xc4\x87 je Srbenda. A ja nisam Srbenda. Ja sam Srbin po ro\xc4\x91enju, ina\xc4\x8de sam Jugosloven.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eNacionalne stranke nisu moj izbor. Ne mislim da se ne\xc4\x87e, na nesre\xc4\x87u, odr\xc5\xbeati na vlasti, ali za sebe pouzdano znam da svoju ideologiju ne\xc4\x87u graditi ni na opanku ni na \xc5\xa1ajka\xc4\x8di.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eHDZ je pobjedio dobrim djelom zahvaljuju\xc4\x87i Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87u. On je glavni zaslu\xc5\xbenik ili krivac za tu pobjedu, jer je tako bezvezno vodio srpsku politiku da je morao da potakne i natjera ove da uto\xc4\x8di\xc5\xa1te tra\xc5\xbee u nacionalizmu.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eSrpsko-hrvatski spor je tako dubok da \xc4\x87e mu trebati 20 do 50 godina da se zaborave jame... i njihovo obnavljanje.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nObitelj i smrt\n_START_PARAGRAPH_\nPopovi\xc4\x87 je bio o\xc5\xbeenjen dva puta, prije rata supruga mu je bila Vjera Bakoti\xc4\x87 iz Zagreba, a poslije rata Lepa Perovi\xc4\x87 iz Banjaluke. Djece nije imao. Do kraja \xc5\xbeivota \xc5\xbeivio je u Beogradu gdje je i umro 20. listopada 1992. godine. Sahranjen je u Aleji zaslu\xc5\xbenih gra\xc4\x91ana na Novom groblju u Beogradu. Svoju imovinu, koja se sastojala od spisa, bilje\xc5\xbeaka, dokumenata, fotografija, radne sobe, velike biblioteke i kolekcije gramofonskih plo\xc4\x8da, ostavio je kao legat Arhivu Beograda. Od 2005. godine, Popovi\xc4\x87ev legat dostupan je istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dima.'