b'\n_START_ARTICLE_\nDuhovne vje\xc5\xbebe sv. Ignacija Lojolskog\n_START_SECTION_\n"Duhovne vje\xc5\xbebe"\n_START_PARAGRAPH_\nDok je sveti Ignacije pisao\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovne vje\xc5\xbebe\xc2\xab\xc2\xa0nije bio teolog nego duhovni i misti\xc4\x8dni \xc4\x8dovjek, koji je polazio od jedne teologije. Iako je \xc4\x8ditao neke teolo\xc5\xa1ke knjige, a kasnije je studirao i teologiju, njegov jezik u\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnim vje\xc5\xbebama\xc2\xab\xc2\xa0nije toliko teolo\xc5\xa1ki koliko je duhovno misti\xc4\x8dni. \xc5\xa0tovi\xc5\xa1e, bio je ograni\xc4\x8den teologijom svoga vremena. Njegova su, naime, misti\xc4\x8dna iskustva bila bogatija nego \xc5\xa1to su izra\xc5\xbeena u\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnim vje\xc5\xbebama\xc2\xab. Iskustveno je upoznao, kako je sam rekao,\xc2\xa0\xc2\xbbsve tajne kr\xc5\xa1\xc4\x87anske vjere\xc2\xab. U\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnim vje\xc5\xbebama\xc2\xab\xc2\xa0se, naime, pretpostavlja, na temelju svetopisamskog sadr\xc5\xbeaja i vjerskog iskustva samog autora, karakteristi\xc4\x8dna teologija. Njezini elementi nisu sustavno skupljeni niti izre\xc4\x8deni. Oni se nalaze upravo\xc2\xa0\xc2\xbbposijani\xc2\xab\xc2\xa0u svih \xc5\xa1est glavnih dijelova\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnih vje\xc5\xbebi\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj Krista u na\xc4\x8delu i temelju\n_START_PARAGRAPH_\nKao uvod u\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovne vje\xc5\xbebe\xc2\xab\xc2\xa0slu\xc5\xbei\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8delo i temelj\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 23). Iako se nalazi izvan glavne materije\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnih vje\xc5\xbebi\xc2\xab, koja je razdijeljena na \xc4\x8detiri tjedna, po sadr\xc5\xbeaju je povezan s ostalim dijelovima\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnih vje\xc5\xbebi\xc2\xab\xc2\xa0i u njima nalazi puno ostvarenje. U njemu se zapravo iznosi program za duhovne vje\xc5\xbebe, u kojem se podsje\xc4\x87a na stvaranje \xc4\x8dovjeka i cilj njegova \xc5\xbeivota, te na istine va\xc5\xbene za ljudski \xc5\xbeivot. No, o Isusu Kristu se samo indirektno govori._NEWLINE_a) Stvoritelj je Otkupitelj_NEWLINE_Ignacije u\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8delu i temelju\xc2\xab\xc2\xa0ka\xc5\xbee:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8covjek je stvoren\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 23). Izri\xc4\x8de se zapravo odnos Stvoritelja i stvorenja. A taj je odnos biblijski i svrhunaravni. Stvaranje nalazi puni smisao u otkupljenju koje se ostvaruje u Isusu Kristu. Stvoreni je \xc4\x8dovjek zapravo onaj koji je otkupljen i o kojem se radi u ostalim dijelovima\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnih vje\xc5\xbebi\xc2\xab. Taj \xc4\x8dovjek nalazi puno svoje tuma\xc4\x8denje u utjelovljenu Bo\xc5\xbejeg Sina i u njegovu djelu otkupljenja. Odnos izme\xc4\x91u Stvoritelja i stvorenja nalazi svoje ispunjenje u odnosu izme\xc4\x91u Otkupitelja i gre\xc5\xa1nika. Put uzlaska stvorenja k Stvoritelju omogu\xc4\x87en je silaskom Boga k stvorenju. Stvoritelj postaje Otkupitej. Bog u Kristu postaje\xc2\xa0\xc2\xbbna\xc5\xa1 Gospodin\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 23), u kojem se ostvaruje pomirenje izme\xc4\x91u Boga i \xc4\x8dovjeka i omogu\xc4\x87uje ostvarenje \xc4\x8dovjekova cilja u djelu otkupljenja._NEWLINE_b)\xc2\xa0\xc2\xbbSve druge stvari\xc2\xab_NEWLINE_U\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8delu i temelju\xc2\xab\xc2\xa0govori se i o\xc2\xa0\xc2\xbbdrugim stvarima\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 23) koje trebaju pomagati \xc4\x8dovjeka u ostvarenju svrhe njegova \xc5\xbeivota. Upravo sve druge stvari postaju otkupljene u \xc4\x8dovjeku. A Ignacije sve stvari gleda\xc2\xa0\xc2\xbbkao oprane u krvi Kristovoj\xc2\xab\xc2\xa0Sve one trebaju slu\xc5\xbeiti \xc4\x8dovjeku. Isto tako i stavovi koje iziskuje\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8delo i temelj\xc2\xab, kao \xc5\xa1to su u\xc4\x8diniti se\xc2\xa0\xc2\xbbravnodu\xc5\xa1nim\xc2\xab\xc2\xa0(duhovno slobodnim), izabirati ono \xc5\xa1to\xc2\xa0\xc2\xbbvi\xc5\xa1e\xc2\xab\xc2\xa0vodi do cilja za koji je \xc4\x8dovjek stvoren, puno ostvarenje nalaze u Kristu. Posebno se u \xc4\x8dovjekovu duhovnom stavu da tra\xc5\xbei\xc2\xa0\xc2\xbbvi\xc5\xa1e\xc2\xab\xc2\xa0ono \xc5\xa1to poma\xc5\xbee do cilja, navije\xc5\xa1ta dinamika cijelih duhovnih vje\xc5\xbebi. Sve se, naime, treba usmjeravati prema Bogu koji je\xc2\xa0\xc2\xbbuvijek ve\xc4\x87i\xc2\xab\xc2\xa0od svake spoznaje i od svakog dioni\xc5\xa1tva. A ljubav, kao nutarnji \xc4\x8dovjekov dinamizam, upravo mu nadahnjuje taj\xc2\xa0\xc2\xbbvi\xc5\xa1e\xc2\xab\xc2\xa0prema Bogu koji je\xc2\xa0\xc2\xbbuvijek ve\xc4\x87i\xc2\xab._NEWLINE_c) Tajna otkupljenja_NEWLINE_Nutarnja logika svrhe\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8dela i temelja\xc2\xab\xc2\xa0svodi se zapravo na nutarnju logiku\xc2\xa0\xc2\xbbBoga na\xc5\xa1ega Gospodina\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 23). Time se izri\xc4\x8de i jedan nauk o Bogu i njegovu \xc5\xbeivotu. To slijedi u prvom redu iz nadnaravnog i otkupiteljskog reda u kojem se ostvaruje\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8delo i temelj\xc2\xab. Kroz djelo otkupljenja o\xc4\x8dituje se nutarnji Bo\xc5\xbeji \xc5\xbdivot. Trojstvo je, naime, na\xc4\x8delo svakog bo\xc5\xbeanskog djelovanja\xc2\xa0\xc2\xbbna izvan\xc2\xab, pa u tajni otkupljenja djeluju sve tri Osobe. U svjetlu ove tajne u tekstu\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnih vje\xc5\xbebi\xc2\xab\xc2\xa0mogu se otkriti cjelovite slike Trojstva (Dv 45) ili djelomi\xc4\x8dne slike Trojstva (Dv 23). Te slike Trojstva, koje u ostalim dijelovima\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnih vje\xc5\xbebi\xc2\xab\xc2\xa0postaju izravne, navije\xc5\xa1taju svoju teologiju.\n_START_SECTION_\nMjesto Krista u ignacijanskom shva\xc4\x87anju grijeha\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi tjedan\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnih vje\xc5\xbebi\xc2\xab\xc2\xa0govori o\xc2\xa0\xc2\xbbgrijesima\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 4). Po svome sadr\xc5\xbeaju odgovara\xc2\xa0\xc2\xbbputu \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enja\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 10). Kakvo mjesto ima Krist u toj fazi duhovnih vje\xc5\xbebi?_NEWLINE_a) Biblijski pogled na grijeh_NEWLINE_Ignacije izri\xc4\x8de pojam grijeha biblijski. A iznosi ga u kategorijama teologije vremena, kako ih je na\xc5\xa1ao u pro\xc4\x8ditanim knjigama. Uz to, nazna\xc4\x8duje kako je grijehom iznaka\xc5\xbeena\xc2\xa0\xc2\xbbslika Trojstva\xc2\xab\xc2\xa0u \xc4\x8dovjeku, koja je izra\xc5\xbeena po\xc2\xa0\xc2\xbbmo\xc4\x87ima du\xc5\xa1e\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 45). U Kristu\xc2\xa0\xc2\xbbna kri\xc5\xbeu\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 53) obnovljena je ta\xc2\xa0\xc2\xbbslika Trojstva\xc2\xab\xc2\xa0u \xc4\x8dovjeku. Na taj se na\xc4\x8din izri\xc4\x8de jedna nauka o Bogu. Krist je prisutan i u biblijskim izvje\xc5\xa1tajima o grijehu. \xc4\x8cisti duhovi odbijaju bo\xc5\xbeanski plan u Kristu i gube svoje\xc2\xa0\xc2\xbbdostojanstvo\xc2\xab\xc2\xa0(Jd 6). A Krist upravo preuzimlje na sebe\xc2\xa0\xc2\xbbprokletstvo\xc2\xab\xc2\xa0(Gal 3, 19) koje proizlazi iz prvog grijeha. Na taj na\xc4\x8din ponovo se ustanovljuje razru\xc5\xa1eni red (Dv 50). Upravo je u Kristu obe\xc4\x87an i ostvaren bo\xc5\xbeanski plan koji je bio razru\xc5\xa1en grijehom prvih ljudi. Zato je i postao\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dovjekom\xc2\xab\xc2\xa0da bi mogao ispuniti taj plan nebeskog Oca. Puno vra\xc4\x87anje bo\xc5\xbeanskom planu ostvarilo se u\xc2\xa0\xc2\xbbStvoritelju\xc2\xab\xc2\xa0koji postaje Otkupitelj (Dv 51). Zapravo svaki grijeh, u svjetlu Svetog pisma, postaje odbijanje Bo\xc5\xbeje ljubavi koja se objavila u Isusu Kristu Otkupitelju. On je uistinu Sudac svega \xc4\x8dovje\xc4\x8danstva i nalazi se u sredi\xc5\xa1tu povijesti spasenja. Tako osobni grijesi postaju jedna objava prezrene bo\xc5\xbeanske ljubavi koja se objavila u Isusu Kristu Raspetome (Dv 52)._NEWLINE_b) Stvoritelj\xc2\xa0\xc2\xbbna kri\xc5\xbeu\xc2\xab_NEWLINE_Krist\xc2\xa0\xc2\xbbna kri\xc5\xbeu\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 53), koji je prisutan u svakom grijehu, ima bitnu ulogu u prvom tjednu duhovnih vje\xc5\xbebi. U prvom redu imenovan je\xc2\xa0\xc2\xbbStvoriteljem\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 53) koji je po\xc4\x8detak svih stvari i izvor bo\xc5\xbeanskog plana spasenja. A po drugoj strani kao Otkupitelj i Spasitelj potpuno ostvaruje bo\xc5\xbeanski plan spasenja. Po Ignacijevu vjerovanju Isus Krist je posebno\xc2\xa0\xc2\xbbPosrednik\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 63). Njemu treba upraviti molbu, ukoliko je Sin Oca i jednak Bogu, te ukoliko je Sin Djevice Marije i u svemu jednak \xc4\x8dovjeku osim u grijehu. Posrednik je izme\xc4\x91u \xc4\x8dovjeka i Trojstva, jer uvijek ostaje Sin vje\xc4\x8dnog Oca i Djevice Marije. Kao Sin Oca\xc2\xa0\xc2\xbbsilazi\xc2\xab\xc2\xa0(Iv 3, 13) te objavljuje tajanstveni \xc5\xbeivot, a kao Sin Djevice\xc2\xa0\xc2\xbbuzlazi\xc2\xab\xc2\xa0(Ef 4, 10) i pokazuje \xc4\x8dovjeka. Tako se nauka o Bogu u prvom tjednu mo\xc5\xbee sa\xc5\xbeeti u tvrdnju da je\xc2\xa0\xc2\xbbStvoritelj\xc2\xab\xc2\xa0postao Otkupitelj. Izri\xc4\x8de se biblijska istina da je Sin Bo\xc5\xbeji postao Sin Djevice Marije te\xc2\xa0\xc2\xbbna kri\xc5\xbeu\xc2\xab\xc2\xa0umro za grijehe ljudi (Dv 53). U otkupiteljskom djelu Isusa Krista nazo\xc4\x8dno je i Trojstvo. Na njega upu\xc4\x87uju i slike u tekstu vje\xc5\xbebi (Dv 45). A \xc4\x8ditavi prvi tjedan doimlje se kao\xc2\xa0\xc2\xbbspremanje terena\xc2\xab, u koji se mo\xc5\xbee postaviti Kristov kri\xc5\xbe kao klju\xc4\x8d za razumijevanje\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnih vje\xc5\xbebi\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nNauk o Kristu u drugom tjednu\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi tjedan\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnih vje\xc5\xbebi\xc2\xab\xc2\xa0odgovara\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeivotu prosvjetljenja\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 10). Poziv vje\xc4\x8dnog Kralja (Dv 91) je uvod u taj tjedan. Tajne pak Kristova \xc5\xbeivota postaju svjetlo za vjerski \xc5\xbeivot. Po sadr\xc5\xbeaju taj tjedan uklju\xc4\x8duje bitna razmatranja i\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeivot Krista na\xc5\xa1eg Gospodina, uklju\xc4\x8divo do Cvjetnice\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 4). \xc5\xbdivot Kristov\xc2\xa0\xc2\xbbkoji bija\xc5\xa1e kod Oca i koji se nama o\xc4\x8ditovao\xc2\xab\xc2\xa0(1 Iv 1, 2) kao\xc2\xa0\xc2\xbbput\xc2\xab\xc2\xa0i\xc2\xa0\xc2\xbbistina\xc2\xab\xc2\xa0(Iv 14, 6),\xc2\xa0\xc2\xbbsvjetlo je svijeta\xc2\xab\xc2\xa0(Iv 8, 12) preko tajni zemaljskog \xc5\xbeivota._NEWLINE_a) Uloga Krista u klju\xc4\x8dnim razmatranjima_NEWLINE_Kontemplacija poziva\xc2\xa0\xc2\xbbvje\xc4\x8dnoga Kralja\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 91) ima sredi\xc5\xa1nju ulogu u tajnama Kristova \xc5\xbeivota. To je slavni i vje\xc4\x8dni Krist koji \xc5\xbeeli osvojiti svijet. Radi se o spasenju svijeta i obnovi svih stvari u Uskrslome. Takav Krist zove suradnike da ga slijede na putu tajni njegova \xc5\xbdivota i da ga nasljeduju ulaze\xc4\x87i u ritam njegova \xc5\xbeivota. Tako se ulazi u dinamizam pashalnog misterija, u kojem se daruje u slu\xc5\xbebu Krista i\xc2\xa0\xc2\xbbs njime\xc2\xab\xc2\xa0radi na spasenju (Dv 95). Darivanje u slu\xc5\xbebu\xc2\xa0\xc2\xbbvje\xc4\x8dnom Kralju\xc2\xab\xc2\xa0produbljuje se u razmatranju o\xc2\xa0\xc2\xbbDvije zastave\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 136). Slavni Krist progla\xc5\xa1uje uvjete punog pripadanja Bogu:\xc2\xa0\xc2\xbbsiroma\xc5\xa1tvo protiv bogatstva\xc2\xab, podna\xc5\xa1anje\xc2\xa0\xc2\xbbpogrda protiv ljudske \xc4\x8dasti\xc2\xab\xc2\xa0i\xc2\xa0\xc2\xbbponiznost protiv oholosti\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 146). Takav Krist poziva na bezrezervno darivanje (Dv 149). Nasljednovanje Krista siroma\xc5\xa1na, pogr\xc4\x91ena i ponizna ostvaruje se u\xc2\xa0\xc2\xbbtre\xc4\x87em stupnju poniznosti\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 167). Nasljedovati Krista koji je izabrao kri\xc5\xbe mo\xc5\xbee samo nesebi\xc4\x8dna ljubav. Prihva\xc4\x87anje Krista\xc2\xa0\xc2\xbbtre\xc4\x87eg stupnja poniznosti\xc2\xab\xc2\xa0postaje bitno mjerilo za svaki\xc2\xa0\xc2\xbbizbor\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 170). Ustvari ono \xc5\xa1to se u nutrini o poniznom Kristu prihvati, to se izvana kroz proces izbora ostvari._NEWLINE_b) Upoznavanje Isusa Krista_NEWLINE_Da bi se moglo Isusa nasljedovati i ljubiti, potrebno ga je prije\xc2\xa0\xc2\xbbupoznati\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 104). Upoznaje ga se u tajnama njegova zemaljskog \xc5\xbeivota u svjetlu bitnih razmatranja. \xc5\xbdivotna razdoblja Kristova \xc5\xbeivota odvijaju se pod vidom smrti i uskrsnu\xc4\x87a. Djelo otkupljenja o\xc4\x8dituje se kao cilj njegova \xc5\xbeivota. Zapravo tajne Isusova \xc5\xbeivota, koji po\xc4\x8dinje u Utjelovljenju (Dv 101) i nastavlja se u tajnama sve do sve\xc4\x8danog ulaska u Jeruzalem (Dv 287), primaju otkupiteljsku vrijednost silaskom utjelovljenog Boga\xc2\xa0\xc2\xbbu donji kraj zemlje\xc2\xab\xc2\xa0(Ef 4, 9) i uzlaska\xc2\xa0\xc2\xbbiznad svih nebesa da ispuni sve\xc2\xab\xc2\xa0(Ef 4, 10). Ritam silaska Kristova prema\xc2\xa0\xc2\xbbdolje\xc2\xab\xc2\xa0postaje odre\xc4\x91uju\xc4\x87i ritam u djelu spasenja. No taj njegov\xc2\xa0\xc2\xbbsilazak\xc2\xab\xc2\xa0neprestano pro\xc5\xbeimlje ritam\xc2\xa0\xc2\xbbuzlaska\xc2\xab, ukoliko se njegova bo\xc5\xbeanska narav o\xc4\x8dituje u\xc2\xa0\xc2\xbbnaravi sluge\xc2\xab\xc2\xa0(Fil 2, 6)._NEWLINE_c) Uloga Trojstva u djelu otkupljenja_NEWLINE_U ritmu Kristova\xc2\xa0\xc2\xbbsilaska\xc2\xab\xc2\xa0i njegova\xc2\xa0\xc2\xbbuzlaska\xc2\xab\xc2\xa0ostvaruje se djelo otkupljenja. U njemu sve ujedinjuje volja Oca nebeskog i ljubav Duha Svetoga koja Isusa poti\xc4\x8de na ostvarenje O\xc4\x8deva plana. Upravo je poslu\xc5\xa1nost volji O\xc4\x8devoj, od ro\xc4\x91enja (Dv 116), Isusa usmjerila prema kri\xc5\xbeu, gdje \xc4\x87e se ostvariti O\xc4\x8dev plan. Na taj se na\xc4\x8din tajne Kristova \xc5\xbeivota, koje su svrhovito postavljene u drugom tjednu\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnih vje\xc5\xbebi\xc2\xab, slijevaju u tajne Kristove smrti i uskrsnu\xc4\x87a. Krist kao\xc2\xa0\xc2\xbbvje\xc4\x8dni Kralj\xc2\xab\xc2\xa0koji je pozvao na nasljedovanje, pokazao je ostvarenje bo\xc5\xbeanskog poziva u svom zemaljskom \xc5\xbeivotu.\n_START_SECTION_\nTajna kri\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nTre\xc4\x87i tjedan\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnih vje\xc5\xbebi\xc2\xab\xc2\xa0govori o\xc2\xa0\xc2\xbbmuci na\xc5\xa1ega Gospodina\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 4). Uklju\xc4\x8duje tajne Isusove muke od Posljednje ve\xc4\x8dere (Dv 191) do njegova ukopa (Dv 298). Ovaj tjedan vodi do sjedinjenja s Kristom koji trpi i ide u muku\xc2\xa0\xc2\xbbzbog mojih grijeha\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 193). Isusova muka je odlu\xc4\x8duju\xc4\x87e sredstvo djela otkupljenja._NEWLINE_a) Otkupiteljska ljubav_NEWLINE_Svi doga\xc4\x91aji muke Kristove nose pe\xc4\x8dat Bo\xc5\xbeje ljubavi. Bog je\xc2\xa0\xc2\xbbtako ljubio svijet da je dao svoga jedinoro\xc4\x91enog Sina da ne pogine nijedan koji u nj vjeruje ve\xc4\x87 da ima \xc5\xbeivot vje\xc4\x8dni\xc2\xab\xc2\xa0(Iv 3, 16). Otkupiteljska ljubav pokazuje se od po\xc4\x8detka do kraja muke. Isus se pokazuje kao \xc5\xbdrtva i Otkupitelj. Otkupiteljska ljubav je simbolizirana ve\xc4\x87 u pranju nogu na Posljednjoj ve\xc4\x8deri, osobito se o\xc4\x8ditovala u Euharistiji i dolazi do vrhunca u smrti na kri\xc5\xbeu. Ona je postala uistinu klju\xc4\x8d Isusove muke. U otkupiteljskoj ljubavi zrcali se Trojstvo. Ono je posljednji uzrok Isusove muke. Sin je \xc5\xbertvovan iz poslu\xc5\xa1nosti prema Ocu i u sjedinjenju s Duhom Svetim. Otac je darovao\xc2\xa0\xc2\xbbSina\xc2\xab\xc2\xa0(Rim 8, 32), a Sin je uz poticaj Duha darovao svoj \xc5\xbeivot\xc2\xa0\xc2\xbbza mnoge\xc2\xab\xc2\xa0(Mt 20, 25). Tako otkupiteljska ljubav u Isusovoj muci predstavlja bo\xc5\xbeansku trojstvenu ljubav od koje sve dolazi._NEWLINE_b) Evo \xc4\x8dovjeka_NEWLINE_U Isusovoj muci\xc2\xa0\xc2\xbbbo\xc5\xbeanstvo se krije\xc2\xab\xc2\xa0i\xc2\xa0\xc2\xbbpu\xc5\xa1ta da presveto \xc4\x8dovje\xc5\xa1tvo trpi tako grozne muke\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 196). To je trpljenje odlu\xc4\x8duju\xc4\x87e sredstvo spasenja. \xc2\xbbEvo \xc4\x8dovjeka!\xc2\xab\xc2\xa0(Iv 19, 5) predstavlja Isusovo \xc4\x8dovje\xc5\xa1tvo. Njegova\xc2\xa0\xc2\xbbslabost\xc2\xab\xc2\xa0suprotstavlja se\xc2\xa0\xc2\xbbmo\xc4\x87i\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbdidova, a njegova\xc2\xa0\xc2\xbbludost\xc2\xab\xc2\xa0suprotstavlja se\xc2\xa0\xc2\xbbmudrosti\xc2\xab\xc2\xa0pogana (1 Kor 1, 22). Kroz Isusovu\xc2\xa0\xc2\xbbdeformiranost\xc2\xab\xc2\xa0predstavljen je Bog. U\xc2\xa0\xc2\xbbno\xc4\x87i\xc2\xab\xc2\xa0Isusova trpljenja svijetli\xc2\xa0\xc2\xbbsvjetlo\xc2\xab\xc2\xa0(2 Kor 4, 6), jer Krist ostaje u muci sjedinjen s Ocem. Zapravo je zadnji uzrok Isusove muke upravo nebeski Otac, a \xc5\xbdidovi i pogani su samo sredstvo\xc2\xa0\xc2\xbbsmrti na kri\xc5\xbeu\xc2\xab\xc2\xa0(Fil 2, 8)._NEWLINE_c) Razmjena na kri\xc5\xbeu_NEWLINE_Otpo\xc4\x8detka je \xc5\xbeivot Isusov usmjeren prema smrti na kri\xc5\xbeu, gdje se ostvarilo\xc2\xa0\xc2\xbbnovo stvaranje\xc2\xab\xc2\xa0(2 Kor 5, 17). Krist je\xc2\xa0\xc2\xbbsamog sebe za mene predao\xc2\xab\xc2\xa0(Gal 2, 20). Na kri\xc5\xbeu je otkupiteljska ljubav do\xc5\xa1la do svog vrhunca. Na kri\xc5\xbeu se ostvarila razmjena izme\xc4\x91u Boga i \xc4\x8dovjeka. Isus je postao\xc2\xa0\xc2\xbbmjesto nas grijehom\xc2\xab\xc2\xa0(2 Kor 5, 21) da bi \xc4\x8dovjek postao dionik\xc2\xa0\xc2\xbbbo\xc5\xbeanske naravi\xc2\xab\xc2\xa0(2 Pt 1, 4). Kri\xc5\xbe postaje sredstvo Isusove smrti, zasluga i zadovolj\xc5\xa1tine, ali i njegove slave. Raspeti je\xc2\xa0\xc2\xbbslika Boga\xc2\xab\xc2\xa0(2 Kor 4, 6). Isus je\xc2\xa0\xc2\xbbsa\xc5\xa1ao u donji kraj zemlje\xc2\xab\xc2\xa0(Ef 4, 9), no on s kri\xc5\xbea\xc2\xa0\xc2\xbbuzlazi iznad svih nebesa da ispuni sve\xc2\xab\xc2\xa0(Ef 4, 10). Na taj na\xc4\x8din tajna Kristova kri\xc5\xbea sadr\xc5\xbei jezgru nauke o Bogu u Isusu Kristu. On je Spasitelj i Otkupitelj koji je smr\xc4\x87u na kri\xc5\xbeu ostvario otkupljenje. Na kri\xc5\xbeu je, tako\xc4\x91er, ro\xc4\x91ena Crkva da nastavi djelo otkupljenja u \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvu.\n_START_SECTION_\nPashalni Krist\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetvrti tjedan\xc2\xa0\xc2\xbbDuhovnih vje\xc5\xbebi\xc2\xab\xc2\xa0sadr\xc5\xbei tajne\xc2\xa0\xc2\xbbuskrsnu\xc4\x87a i uza\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87a\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 4). Posebno je povezan s tre\xc4\x87im tjednom. Upravo se povezuje bol muke i radost uskrsnu\xc4\x87a u pashalnom misteriju. Prelazi se od tajne kri\xc5\xbea na tajnu pashalne slave. To odgovara pozivu\xc2\xa0\xc2\xbbvje\xc4\x8dnog Kralja\xc2\xab:\xc2\xa0\xc2\xbbTko me prati\xc2\xab\xc2\xa0u trpljenju, taj \xc4\x87e me slijediti\xc2\xa0\xc2\xbbi u slavi\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 95)._NEWLINE_a) Krist tje\xc5\xa1itelj_NEWLINE_Uskrsnuli Krist donosi utjehu\xc2\xa0\xc2\xbbprijateljima\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 224). Dok preuzima oblika Duha, vr\xc5\xa1i ulogu\xc2\xa0\xc2\xbbtje\xc5\xa1itelja\xc2\xab\xc2\xa0(Iv 4, 16). U isto vrijeme u ukazanjima svojima nala\xc5\xbee tje\xc5\xa1iti\xc2\xa0\xc2\xbbjedan drugoga\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 224), dok sam i\xc5\xa1\xc4\x8dezava ispred njihovih o\xc4\x8diju. Primljeno poslanje sjedinjuje s Uskrsnulim u Duhu Svetom, kao \xc5\xa1to\xc2\xa0\xc2\xbbzrake\xc2\xab\xc2\xa0sjedinjuju sa suncem (Dv 237). Kristovo poslanje nastavlja se u Crkvi, u kojoj se nastavlja Kristovo Djelo._NEWLINE_b) Uskrsnuli je Raspeti_NEWLINE_Kristovo uskrsnu\xc4\x87e je trijumf Krista raspetoga.\xc2\xa0\xc2\xbbBo\xc5\xbeanstvo\xc2\xab\xc2\xa0se pokazuje tako \xc4\x8dudesno (Dv 223). No Kristovo uskrsnu\xc4\x87e je trijumf svih onih koji su sjedinjeni s njime i slijede ga u njegovu\xc2\xa0\xc2\xbbtrpljenju\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 95). Kri\xc5\xbe ostaje kao znak\xc2\xa0\xc2\xbbSina \xc4\x8dovje\xc4\x8djega na nebu i na zemlji\xc2\xab\xc2\xa0(Mt 24, 39). Upravo se izjedna\xc4\x8duje Krist uskrsnuli i Isus raspeti. Smrt i uskrsnu\xc4\x87e nisu samo znake ljubavi nego izvor preobrazbe i bo\xc5\xbeanskog \xc5\xbeivota. Uskrsnuli je po\xc4\x8detak, prvoro\xc4\x91enac od mrtvih\xc2\xab\xc2\xa0(Kol 1, 18) i\xc2\xa0\xc2\xbbslika\xc2\xab\xc2\xa0(1Kor 15, 49)\xc2\xa0\xc2\xbbnovog stvaranja\xc2\xab\xc2\xa0(2Kor 5, 17) Uskrsnu\xc4\x87e je kozmi\xc4\x8dki i eshatolo\xc5\xa1ki doga\xc4\x91aj, u kojem se odvija novi \xc5\xbeivot u Kristu i u Crkvi. Uskrsnuli Krist je novi Adam. Kao \xc5\xa1to svi\xc2\xa0\xc2\xbbumiru\xc2\xab\xc2\xa0u Adamu, ako je \xc4\x8dovjek\xc2\xa0\xc2\xbbiz zemlje\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbtako \xc4\x87e u Kristu svi o\xc5\xbeivjeti\xc2\xab\xc2\xa0(1Kor 15, 22), ako je\xc2\xa0\xc2\xbbs neba\xc2\xab\xc2\xa0(1Kor 15, 47). Tako uskrsnu\xc4\x87e postaje ispunjenje utjelovljenja\xc2\xa0\xc2\xbbu novom nebu i novoj zemlji\xc2\xab\xc2\xa0(2Pt 3, 13)._NEWLINE_c) Crkva je\xc2\xa0\xc2\xbbtijelo Kristovo\xc2\xab_NEWLINE_Crkva koja je ro\xc4\x91ena na Kristovom Kri\xc5\xbeu, postaje njegovo\xc2\xa0\xc2\xbbtijelo\xc2\xab\xc2\xa0i njegova\xc2\xa0\xc2\xbbpunina\xc2\xab\xc2\xa0(Ef 1, 23) u Kristovu uskrsnu\xc4\x87u. Crkva\xc2\xa0\xc2\xbbkao tijelo\xc2\xab\xc2\xa0Kristovo povezanja s Kristom kao\xc2\xa0\xc2\xbbglavom\xc2\xab\xc2\xa0(Kol 1, 18). U Crkvi kao\xc2\xa0\xc2\xbbtijelu\xc2\xab\xc2\xa0pokazuje se prisutnost Trojstva, ako se u njoj nastavlja djelo otkupljenja. U Crkvi se upravo nastavlja spasiteljsko trojstvena ekonomija._NEWLINE_d) Pashalni Krist_NEWLINE_Uskrsnuli Krist kruna je povijesti spasenje. U njemu se ispunjavaju sva simboli\xc4\x8dka ukazanja kroz Stari zavjet jer u uskrsnu\xc4\x87u\xc2\xa0\xc2\xbbbo\xc5\xbeanstvo\xc2\xab\xc2\xa0postaje vidljivo (Dv 223). U Kristu uskrsnulome ispunila su se sva bo\xc5\xbeanska poslanja kroz Stari zavjet jer su se u njemu ispunila sva Bo\xc5\xbeja obe\xc4\x87anja. Uloga je Krista uskrsnuloga\xc2\xa0\xc2\xbbobuhvatiti pod jednu glavu sve \xc5\xa1to je na nebesima i \xc5\xa1to je na zemlji\xc2\xab\xc2\xa0(Ef 1, 10). U pashalnom Kristu je zapo\xc4\x8deta stvarnost koja je otvorena kona\xc4\x8dnoj punini. Pashalni Krist je kruna povijesti spasenja i vrhunac nauke u \xc4\x8detvrtom tjednu. Pashalni Krist se vra\xc4\x87a Ocu i \xc5\xa1alje Duha Svetog svojoj Crkvi. U njoj \xc4\x87e se ostvarivati Kristovo djelo otkupljenja. Tako slavni Krist radi na slavu Oca i s Duhom Svetim na spasenju ljudi.\n_START_SECTION_\nKontemplacija o Bo\xc5\xbejoj ljubavi\n_START_PARAGRAPH_\nKontemplacija o Bo\xc5\xbejoj ljubavi (Dv 230) je zaklju\xc4\x8dak duhovnih vje\xc5\xbebi. Nalazi se izvan \xc4\x8detiri tjedna duhovnih vje\xc5\xbebi. Po sadr\xc5\xbeaju predstavlja sintezu duhovnih vje\xc5\xbebi. Puno je ostvarenje programa koji je nazna\xc4\x8den u\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8delu i temelju\xc2\xab\xc2\xa0i koji se provla\xc4\x8dio kroz sve tjedne duhovnih vje\xc5\xbebi. Tako je kontemplacija o Bo\xc5\xbejoj ljubavi povezana sa sva \xc4\x8detiri tjedna duhovnih vje\xc5\xbebi i \xc4\x8dini jednu sintezu. S materijom duhovnih vje\xc5\xbebi povezana je kroz otkupiteljsku ljubav i po analognim slikama Trojstva. Zato se i smisao kontemplacije o Bo\xc5\xbejoj ljubavi pokazuje samo u svijetlu cijelih duhovnih vje\xc5\xbebi._NEWLINE_a) Otkupiteljska ljubav_NEWLINE_U kontemplaciji o Bo\xc5\xbejoj ljubavi radi se u prvom redu o otkupiteljskoj ljubavi. Ona se javlja kroz cijelu putanju duhovnih vje\xc5\xbebi i kroz svih \xc5\xa1est njezinih dijelova. Javila se u\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8delu i temelju\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 23), pro\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87ena je u prvom tjednu pred Isusom\xc2\xa0\xc2\xbbna kri\xc5\xbeu\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 53), upravo je produbljena preko poziva\xc2\xa0\xc2\xbbvje\xc4\x8dnog Kralja\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 95) i\xc2\xa0\xc2\xbbtre\xc4\x87eg tjedna\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 196) i\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8detvrtog tjedna\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 223). Takva ljubav dolazi\xc2\xa0\xc2\xbbodozgo od Bo\xc5\xbeje ljubavi\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 184), od koje dolaze\xc2\xa0\xc2\xbbsva dobra i svi darovi\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 237). Ona je postala vidljiva u\xc2\xa0\xc2\xbbKristu raspetome\xc2\xab\xc2\xa0(1Kor 1, 23). Jedino se po njemu mo\xc5\xbee\xc2\xa0\xc2\xbbljubiti\xc2\xab\xc2\xa0bo\xc5\xbeansko Veli\xc4\x8danstvo i\xc2\xa0\xc2\xbbslu\xc5\xbeiti\xc2\xab\xc2\xa0mu (Dv 233). Bo\xc5\xbeanska ljubav kako se o\xc4\x8dituje u \xc4\x8detiri to\xc4\x8dke kontemplacije sintetizira se u otkupiteljskoj ljubavi. Tako davanja bo\xc5\xbeanske ljubavi u\xc2\xa0\xc2\xbbotkupljenju\xc2\xab\xc2\xa0uklju\xc4\x8duje druge darove (Dv 234). Sve je, naime, obnovljeno u Otkupitelju. Otkupljenje nadvisuje sve druge darove jer se Bog daruje u\xc2\xa0\xc2\xbbnaravi sluge\xc2\xab\xc2\xa0sve do smrti na kri\xc5\xbeu (Fil 2, 7). Stanovanje bo\xc5\xbeanske ljubavi ostvaruje se tako\xc4\x91er u otkupljenju (Dv 235). U Isusu\xc2\xa0\xc2\xbbstanuje sva punina bo\xc5\xbeanstva\xc2\xab\xc2\xa0(Kol 2, 9). A Krist je nazo\xc4\x8dan i u svojoj Crkvi. I sam rad bo\xc5\xbeanske ljubavi (Dv 236) ostvaruje se kroz tajnu otkupljenja. On se posebno ostvaruje u muci, kako bi \xc4\x8dovjek imao dijela\xc2\xa0\xc2\xbbu slobodi slave djece Bo\xc5\xbeje\xc2\xab\xc2\xa0(Rim 8, 21). Kona\xc4\x8dno silazak bo\xc5\xbeanske ljubavi (Dv 237) izjedna\xc4\x8duje se s otkupiteljskom ljubavlju.\xc2\xa0\xc2\xbbBog je poslao na svijet svoga jedinoro\xc4\x91enog Sina\xc2\xab\xc2\xa0(1 Iv 4, 9) i Duha koji vi\xc4\x8de\xc2\xa0\xc2\xbbAbba O\xc4\x8de\xc2\xab\xc2\xa0(Gal 4, 6). Tako otkupiteljska ljubav postaje prvotni sadr\xc5\xbeaj kontemplacije o Bo\xc5\xbejoj ljubavi. Ta ljubav iziskuje odgovor ljudske ljubavi._NEWLINE_b) Kristovo mjesto u kontemplaciji o Bo\xc5\xbejoj ljubavi?_NEWLINE_U kontemplaciji o Bo\xc5\xbejoj ljubavi Isus Krist se izri\xc4\x8dito ne spominje. No nu\xc5\xbeno je uklju\xc4\x8den zbog izravno spomenutog\xc2\xa0\xc2\xbbotkupljenja\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 234). Kao \xc5\xa1to je Krist jedino dostatni motiv otkupiteljske ljubavi kroz tjedne duhovnih vje\xc5\xbebi, tako je on jedini dostatni motiv za ljubav u kontemplaciji o Bo\xc5\xbeanskoj ljubavi. Ona se upravo ostvaruje kroz Kristovo djelo otkupljenja. Na taj se na\xc4\x8din kristolo\xc5\xa1ki element pokazuje kao bitan u kontemplaciji o Bo\xc5\xbejoj ljubavi. Ignacije je poslije pisao da je Krist prisutan u\xc2\xa0\xc2\xbbsvim stvarima\xc2\xab\xc2\xa0i da su sva stvorenja\xc2\xa0\xc2\xbboprana u krvi Kristovoj\xc2\xab._NEWLINE_c) O\xc4\x8ditovanje Trojstva_NEWLINE_Trojstvo se pokazuje u kontemplaciji preko\xc2\xa0\xc2\xbbotkupljenja\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 234). U njemu je sve iznova stvoreno\xc2\xa0\xc2\xbbna priliku Boga\xc2\xab\xc2\xa0(Post 5, 1) i obnovljeno po slici\xc2\xa0\xc2\xbbglave svakog poglavarstva i vlasti\xc2\xab\xc2\xa0(Kol 2, 10) i\xc2\xa0\xc2\xbbpo svome Duhu koji stanuje u vama\xc2\xab\xc2\xa0(Rim 8, 11). Tako se Trojstvo o\xc4\x8dituje kao krajnja svrha djela otkupljenja._NEWLINE_d) Trojstvena kristologija_NEWLINE_Kroz kontemplaciju o Bo\xc5\xbejoj ljubavi neprestano se isprepli\xc4\x87u, kao \xc5\xa1to smo primjetili, dva bitna teolo\xc5\xa1ka vidika, kristolo\xc5\xa1ki i trojstveni. Oni se postojano susre\xc4\x87u i nadopunjuju. Kontemplacija je pro\xc5\xbeeta tajnom otkupljenja, u kojoj se na djelu pokazuje Trojstvo. Biblijski temelj ignacijanskih tekstova upravo vodi u takvu trojstvenu kristologiju. Uloga Isusa Krista u cjelovitoj viziji spasenja nikad se ne odvaja od Trojstva. Trojstvena kristologija je uistinu sinteza za kontemplacije o Bo\xc5\xbejoj ljubavi.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dak\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbDuhovne vje\xc5\xbebe\xc2\xab\xc2\xa0nisu teolo\xc5\xa1ka knjiga i nisu napisane teolo\xc5\xa1kim jezikom. No one uklju\xc4\x8duju specifi\xc4\x8dnu teologiju i na nju se oslanjaju. To je u prvom redu biblijska teologija koju posebno potvr\xc4\x91uju misti\xc4\x8dna iskustva Ignacija Loyolskog. Svojstvenu teologiju duhovnih vje\xc5\xbebi susre\xc4\x87emo na poseban na\xc4\x8din uklju\xc4\x8denu u \xc5\xa1est njihovih bitnih dijelova. Oni su povezani dinamikom Bo\xc5\xbeje ljubavi koje se objavila u Kristovom djelu otkupljenja._NEWLINE_1. Iako Isus Krist nije spomenut u\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8delu i temelju\xc2\xab, koji je kao uvod u duhovne vje\xc5\xbebe, on je kao Otkupitelj uklju\xc4\x8den. Sve se, naime, ostvaruje u otkupiteljskom redu. Tako\xc2\xa0\xc2\xbbstvoren \xc4\x8dovjek\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 23) postaje otkupljeni \xc4\x8dovjek. A Isus Krist postaje\xc2\xa0\xc2\xbbna\xc5\xa1 Gospodin\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 23) po djelu otkupiteljske ljubavi. U djelu otkupljenja je raspolo\xc5\xbeivost za ono\xc2\xa0\xc2\xbbvi\xc5\xa1e\xc2\xab\xc2\xa0u odnosu prema Bogu._NEWLINE_2. U prvom tjednu duhovnih vje\xc5\xbebi pojavljuje se Krist kao\xc2\xa0\xc2\xbbStvoritelj\xc2\xab\xc2\xa0i Sin Djevice Marije koji umire\xc2\xa0\xc2\xbbna kri\xc5\xbeu\xc2\xab\xc2\xa0zbog grijeha (Dv 53). Tako postaje Spasitelj i Otkupitelj. A kao\xc2\xa0\xc2\xbbdrugi Adam\xc2\xab\xc2\xa0ostvaruje plan koji je razru\xc5\xa1en u\xc2\xa0\xc2\xbbprvom Adamu\xc2\xab\xc2\xa0(1 Kor 15, 45). U njemu se bo\xc5\xbeanska ljubav o\xc4\x8dituje kao otkupiteljska ljubav. A prisutnost Trojstva u ovom dijelu duhovnih vje\xc5\xbebi o\xc4\x8dituje se preko slike\xc2\xa0\xc2\xbbdu\xc5\xa1evnih mo\xc4\x87i\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 45)._NEWLINE_3. Slavni Krist je temelj poziva\xc2\xa0\xc2\xbbvje\xc4\x8dnog Kralja\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 95) koji je kao uvod u drugi tjedan duhovnih vje\xc5\xbebi. Poziva na suradnju u spasavanju svijeta. Tko god bude s njime u radu i trudu, taj \xc4\x87e biti s njime u pobjedi i slavi. Krist progla\xc5\xa1uje uvjete suradnje u borbi s duhovnim neprijateljima, tj. \xc5\xbeivot u\xc2\xa0\xc2\xbbsiroma\xc5\xa1tvu\xc2\xab, u podna\xc5\xa1anju\xc2\xa0\xc2\xbbpogrda\xc2\xab\xc2\xa0i u\xc2\xa0\xc2\xbbponiznosti\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 146). To uvodi u nasljedovanje Krista iz ljubavi koji je izabrao poniznost i kri\xc5\xbe (Dv 167). Takav Krist postaje mjerilo za svaki izbor u \xc5\xbeivotu (Dv 170). U tajnama Kristova \xc5\xbeivota kri\xc5\xbe ostaje u sredi\xc5\xa1tu jer je po planu Trojstva da se na taj na\xc4\x8din ostvari otkupljenje. Otkupljenje na kri\xc5\xbeu postaje cilj njegova \xc5\xbeivota. Krist kroz tajne svoga \xc5\xbeivota pokazuje da je u prostoru i iznad prostora, da je u vremenu i iznad vremena, jer je Bog i \xc4\x8dovjek. Tako se tajne Kristova \xc5\xbeivota koje su svrhovito postavljene u drugom tjednu duhovnih vje\xc5\xbebi, slijevaju u tajnu smrti i uskrsnu\xc4\x87a. U njima je Krist pokazao kako se ostvaruje bo\xc5\xbeanski poziv u povezanosti s Trojstvom._NEWLINE_4. Ulaz u Krista u muku, o kojoj se govori u\xc2\xa0\xc2\xbbtre\xc4\x87em tjednu\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 190), ozna\xc4\x8duje prijelaz k Ocu. Isusova muka uvodi u dubine pashalnog misterija. Otkupljenje se ostvaruje upravo po tajni kri\xc5\xbea, na kojem Bog u\xc4\x8dini Krista\xc2\xa0\xc2\xbbmjesto nas grijehom\xc2\xab\xc2\xa0(2 Kor 5, 21) da bi \xc4\x8dovjek bio\xc2\xa0\xc2\xbbdionik bo\xc5\xbeanske naravi\xc2\xab\xc2\xa0(2 Pt 1, 4). Smrt na kri\xc5\xbeu postaje znakom najve\xc4\x87e ljubavi Trojstva. Na kri\xc5\xbeu se dogodilo\xc2\xa0\xc2\xbbnovo stvaranje\xc2\xab\xc2\xa0(2 Kor 5, 17). Kristov kri\xc5\xbe postaje sredstvo smrti i slave, jer Bog\xc2\xa0\xc2\xbbsjaji\xc2\xab\xc2\xa0na licu Raspetoga (2 Kor 4, 6). U Kristovoj smrti na kri\xc5\xbeu rodila se i Crkva._NEWLINE_5. Uskrsnuli Krist donosi utjehu\xc2\xa0\xc2\xbbprijateljima\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 224), o \xc4\x8dem raspreda u \xc4\x8detvrtom tjednu duhovnih vje\xc5\xbebi. Uskrsnuli pobjednik \xc5\xa1alje tje\xc5\xa1iti\xc2\xa0\xc2\xbbjedan drugoga\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 224). Uskrsnu\xc4\x87e je to\xc4\x8dka na Isusovo djelo otkupljenja. Zapravo pashalni Krist postaje sredi\xc5\xa1te povijesti spasenja jer se u njemu ispunjavaju sva Bo\xc5\xbeja obe\xc4\x87anja. U njemu zapo\xc4\x8dinje nova stvarnost i u njemu se \xc4\x8dovjek otvara eshatolo\xc5\xa1koj punini. A sve treba biti dovedeno\xc2\xa0\xc2\xbbpod jednu glavu u Kristu\xc2\xab\xc2\xa0(Ef 1, 4). Crkva pak koja je ro\xc4\x91ena u smrti na kri\xc5\xbeu, postaje\xc2\xa0\xc2\xbbKristovo tijelo\xc2\xab\xc2\xa0i njegova\xc2\xa0\xc2\xbbpunina\xc2\xab\xc2\xa0u uskrsnu\xc4\x87u (Ef 1, 22). Pashalni Krist kao\xc2\xa0\xc2\xbbglava\xc2\xab, a vjernik\xc2\xa0\xc2\xbbtijelo\xc2\xab\xc2\xa0(Ef 1,), to \xc4\x8dini cjelovitog Krista._NEWLINE_6. U kontemplaciji o Bo\xc5\xbejoj ljubavi (Dv 230), koja je zaklju\xc4\x8dak duhovnih vje\xc5\xbebi, Isus Krist je uklju\xc4\x8den po\xc2\xa0\xc2\xbbotkupljenju\xc2\xab\xc2\xa0(Dv 234). Bo\xc5\xbeanska ljubav (Dv 230) koja se o\xc4\x8dituje u otkupiteljskoj ljubavi, samo u Kristu nalazi dostatan razlog. Isus Otkupitelj je objavitelj darova Trojstva. A Ignacije je smatrao da su sva stvorenja\xc2\xa0\xc2\xbbkao oprana u Kristovoj krvi\xc2\xab. Tako je trojstvena kristologija i sinteza duhovnih vje\xc5\xbebi. Ona je izrazito biblijska jer se duhovne vje\xc5\xbebe Ignacija Loyolskog temelje i oslanjaju na Sveto pismo.\n_START_SECTION_\nProstor Duha - svakodnevna molitva online\n_START_PARAGRAPH_\nNa adresi www.isusovci.hr/prostorduha nalazi se molitvena internet stranica "Prostor Duha" koju su uredili hrvatski isusovci. To je hrvatska verzija irskog molitvenog site-a Sacred Space, koji je dosad preveden na dvadesetak svjetskih jezika._NEWLINE__NEWLINE_Slijede\xc4\x87i linkove, korisnik stranice biva polako uveden u kratku online molitvu na temelju dnevnoga \xc4\x8ditanja iz Svetoga pisma (Evan\xc4\x91elja). Uz poticajne tekstove koji nas pripravljaju na susret s Bo\xc5\xbejom rije\xc4\x8di, u svakom trenutku se mo\xc5\xbeemo osloniti i na "Vodi\xc4\x8d kroz molitvu" koji ukratko obja\xc5\xa1njava te molitvene korake. Dolazimo kona\xc4\x8dno i do samoga teksta Evan\xc4\x91elja za taj dan. Iako i ovdje postoji pomo\xc4\x87 u obliku nekoliko predlo\xc5\xbeenih misli na tekst Evan\xc4\x91elja, zami\xc5\xa1ljeno je da ova molitva bude u duhu ignacijanske meditacije koja inzistira na osobnom unutarnjem pro\xc5\xbeivljavanju evan\xc4\x91eoskih zgoda i vlastitom razmi\xc5\xa1ljanju nad tim porukama. Kratka meditacija zavr\xc5\xa1ava Razgovorom s Gospodinom, kao "prijatelj s prijateljem"._NEWLINE__NEWLINE_Mo\xc5\xbeda nam se \xc4\x8dini \xc4\x8dudnim moliti ispred ekrana svog ra\xc4\x8dunala, ali Bog je svugdje, svuda oko nas, \xc4\x8dak i u najneobi\xc4\x8dnijim prilikama. Kada smo toga svjesni, i s malo nastojanja, moliti mo\xc5\xbeemo bilo gdje! To pokazuje i odaziv na internet stranice "Sacred Space"-a: od godine 1999. do danas na ovim stranicama molilo je vi\xc5\xa1e od petnaest milijuna ljudi.'