b'\n_START_ARTICLE_\nAmos Oz\n_START_PARAGRAPH_\nAmos Oz (Jeruzalem, 4. svibnja 1939. - Tel Aviv, 28. prosinca 2018.) bio je izraelski knji\xc5\xbeevnik i novinar. Tako\xc4\x91er je bio i profesor knji\xc5\xbeevnosti na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu Ben-Gurion u Be\'er Shevi. Od 1967. bio je poznati aktivist pokreta za rje\xc5\xa1avanje izraelsko-palestinskog sukoba.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en kao Amos Klausner. Odrastao u Jeruzalemu u ulici Amos, \xc4\x8detvrti Kerem Avraham. Polovina Ozovih romana smje\xc5\xa1tena je upravo u toj \xc4\x8detvrti. Njegovi roditelji, Yehuda Arieh Klausner i Fania Musman, bili su cionisti\xc4\x8dki imigranti iz isto\xc4\x8dne Europe. Njegov otac studirao je povijest i knji\xc5\xbeevnost u Vilniusu, Litva. U Jeruzalemu je radio kao knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar i pisac. Otac Ozove majke posjedovao je mlin u mjestu Rovno, zapadna Ukrajina, ali se 1934. godine s obitelji preselio u Haifu, Izrael._NEWLINE_Ozovi preci bili su naklonjeni revizionistima, desnom krilu cionisti\xc4\x8dkog pokreta. Njegov ujak Joseph Klausner bio je kandidat Herut stranke u predsjedni\xc4\x8dkoj kampanji protiv Chaim Weizmanna, a bio je i predsjednik hebrejskog knji\xc5\xbeevnog dru\xc5\xa1tva na Hebrejskom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Jerusalemu._NEWLINE_Sam Oz i njegova obitelj bili su distancirani od religije. Usprkos toj \xc4\x8dinjenici Oz je poha\xc4\x91ao mjesnu vjersku \xc5\xa1kolu. Alternativa ovoj \xc5\xa1koli bila je \xc5\xa1kola koju je njegova obitelj cijenila jo\xc5\xa1 manje. Ugledni pjesnik Zelda bio je jedan od njegovih u\xc4\x8ditelja. \xc5\xa0kolovanje nastavlja u hebrejskoj srednjoj \xc5\xa1koli Rehavia._NEWLINE_Ozova majka po\xc4\x8dinila je samoubojstvo kada je on imao 12 godina, izazivaju\xc4\x87i kod njega osje\xc4\x87aj odba\xc4\x8denosti koju \xc4\x87e on istra\xc5\xbeiti u svojim memoarima A Tale of Love and Darkness. Pristupa Cionisti\xc4\x8dkoj partiji i odlazi u Hulda kibuc u dobi od 14 godina. Tamo ga usvaja obitelj Huldai (njihov sin Ron je sada gradona\xc4\x8delnik Tel Aviva). Tada i mijenja svoje prezime u Oz, \xc5\xa1to na hebrejskom zna\xc4\x8di "snaga". U kibucu \xc5\xbeivi i radi sve do 1986. kada se sa \xc5\xbeenom Nily seli u Arad zbog astme njihova sina Daniela. S uzlaznom putanjom njegove spisateljske karijere Ozove su se obveze u kibucu smanjivale, budu\xc4\x87i da je zarada od pisanja i\xc5\xa1la i u kibuc. _NEWLINE_Kao ve\xc4\x87ina izraelskih \xc5\xbdidova Oz je odslu\xc5\xbeio vojsku. U kasnim pedesetima slu\xc5\xbeio je u Nahalu i bio sudionik pograni\xc4\x8dnog sukoba sa Sirijom; tijekom \xc5\xa0estodnevnog rata (1967.) s tenkovskom jedinicom bio je na Sinaju; tijekom Jomkipurskog rata (1973.) slu\xc5\xbeio je na Golanskoj visoravni._NEWLINE_Nakon Nahala Oz studira filozofiju i hebrejsku knji\xc5\xbeevnost na Hebrejskom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu. Izuzev nekoliko kratkih \xc4\x8dlanaka za novine koje su izlazile u kibutzu i Davar novinama, Oz do svoje 22 godine nije ni\xc5\xa1ta objavio. Njegova prva zbirka pri\xc4\x8da Where the Jackal Howls izlazi 1965., a njegov prvi roman Elsewhere, Perhaps  1966. godine. Od tada izdaje u prosjeku jednu knjigu godi\xc5\xa1nje za izdava\xc4\x8da Am Oved._NEWLINE_Napu\xc5\xa1ta Am Oved i odlazi k Keteru s kojim potpisuje ekskluzivni ugovor koji mu omogu\xc4\x87uje fiksni mjese\xc4\x8dni iznos neovisno o broju prodanih primjeraka._NEWLINE_Ozova najstarija k\xc4\x87erka Fania predaje povijest na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Haifi.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nOz je dobitnik najpresti\xc5\xbenije izraelske nagrada, Izraelska nagrada za knji\xc5\xbeevnost, 1998. godine._NEWLINE_Godine 2005. dobitnik je Goetheove nagrade grada Frankfurta, presti\xc5\xbene nagrade kojom su ranije nagra\xc4\x91eni i Sigmund Freud i Thomas Mann.\n_START_SECTION_\nStvarala\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nOz je napisao 18 knjiga na hebrejskom i oko 450 \xc4\x8dlanaka i eseja. Njegova su djela prevedena na tridesetak svjetskih jezika._NEWLINE_Oz usporedno s romanima redovno objavljuje eseje o politici, knji\xc5\xbeevnosti i miru. Objavljivao je za Davar, Yedioth Ahronoth, New York Review of Books._NEWLINE_Oz je jedan od pisaca \xc4\x8diji je rad predmet izu\xc4\x8davanja. Na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu Ben-Gurion u Negevu utemeljena je studija koja se bavi Ozom i njegovim djelom. Zadnjih godina Oz se smatra jednim od najozbiljnijih kandidata za Nobelovu nagradu za knji\xc5\xbeevnost. Godine 1998. dobio je najugledniju izraelsku nagradu za knji\xc5\xbeevnost._NEWLINE_U svojim djelima Amos Oz nastoji protagoniste prikazati realno, s dozom ironije. Njegov odnos prema kibucu opisan u njegovim djelima nai\xc5\xa1ao je na kriti\xc4\x8dan ton.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nAmos Oz je jedan od najutjecajnijih i najcjenjenijih intelektualaca Izraela. To je naro\xc4\x8dito o\xc4\x8dito u njegovim javnim nastupima, usprkos \xc4\x8dinjenici da nije vi\xc5\xa1e tako aktivan kao tijekom devedesetih, kada je svakom svojom izjavom punio naslovne strane._NEWLINE_Ozovi stavovi su izrazito pacifisti\xc4\x8dki u sferi politike i socijalno-demokratski u sferi socijalne ekonomije. Oz je jedan od prvih Izraelaca koji je zagovarao rje\xc5\xa1avanje izraelsko-palestinskog sukoba nakon \xc5\xa0estodnevnog rata. U\xc4\x8dinio je to 1967. u svom \xc4\x8dlanku Land of our Forefathers u novinama Davar. Godine 1978. jedan je od utemeljitelja pokreta Peace Now. Za razliku od drugih u izraelskom mirovnom pokretu nije bio protivnik gradnje sigurnosne ograde na izraelskoj zapadnoj obali, ve\xc4\x87 je vjerovao da bi to trebalo biti kao i Zelena linija. _NEWLINE_Protivio se naseljavanju na okupiranim teritorijima od samog po\xc4\x8detka i bio me\xc4\x91u prvima koji je odao priznanje dogovoru u Oslu i pregovorima s PLO-om. U svojim govorima i esejima \xc4\x8desto napada ljevi\xc4\x8dare koji ujedno nisu i cionisti te uvijek isti\xc4\x8de svoj cionisti\xc4\x8dki identitet. Mnogi pripadnici desnice Oza smatraju najelokventnijim glasnogovornikom cionisti\xc4\x8dke ljevice._NEWLINE_Ime Amosa Oza dugo se povezivalo s izraelskom laburisti\xc4\x8dkom strankom. Bio je prisan s vo\xc4\x91om stranke Shimon Peresom. Kada se Peres povla\xc4\x8dio spominje se da je upravo on bio taj koji je imenovao Oza kao jednog od trojice mogu\xc4\x87ih nasljednika, zajedno s Ehudom Barakom (kasnije premijerom) i Shlomom Ben-Amijem (kasnije ministrom vanjskim poslova u Barakovoj vladi)._NEWLINE_U devedesetima Oz vi\xc5\xa1e nije prista\xc5\xa1a laburista ve\xc4\x87 se priklanja stranci Meretz. Shulamit Aloni, vo\xc4\x91a stranke postaje mu dobar i blizak prijatelj. Zadnjih godina Oz je stranku laburista nazivao strankom koja "u mojim o\xc4\x8dima skoro da vi\xc5\xa1e i ne postoji." U izbornoj 2003. godini za \xc5\xa1esnaesti saziv Knesseta, Oz se pojavio u Meretzovoj TV reklamnoj kampanji pozivaju\xc4\x87i bira\xc4\x8de da glasaju za Meretz.'