b'\n_START_ARTICLE_\nOpsada Gvozdanskog 1577. - 1578.\n_START_SECTION_\nUvodne okolnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Gvozdansko imalo je starohrvatsku utvrdu koju su podigli hrvatski plemenita\xc5\xa1i Zrinski. U njemu je Nikola III. Zrinski imao topionicu, ljevaonicu i kovnicu novca. Ova utvrda se u 16. stolje\xc4\x87u postavila kao brana pred turske osvaja\xc4\x8de i njihove vla\xc5\xa1ke sluge s istoka. _NEWLINE_Kad je 1556. godine pala pod Osmanlije utvrda Novigrad, dana\xc5\xa1nji Dvor na Uni, Gvozdansko je do\xc5\xa1lo na udar, budu\xc4\x87i da se nalazilo na strate\xc5\xa1ki va\xc5\xbenom putu u meki trbuh Hrvatskog Kraljevstva. Dolinom potoka \xc5\xbdirovnice na zapad i\xc5\xa1ao je stari put koji je padom Novigrada postao nebranjen i otvoren za turske provale. _NEWLINE_Ve\xc4\x87 1561. godine zloglasni poturica Malko\xc4\x8d-beg u dva je navrata opsjeo utvrdu, no oba je puta napada\xc4\x8d odbijen. _NEWLINE_Bosanski sand\xc5\xbeak-beg Ferhat pa\xc5\xa1a po\xc4\x8deo je s osvajanjem krajeva izme\xc4\x91u Une i Kupe i u porje\xc4\x8dju rijeke Gline. Pobijedio je kod Buda\xc4\x8dkog 1575. godine (kad je poginuo Herbert von Auersperg-Turjak) pa 1577. godine zauzeo hrvatske gradove - utvrde: Kladu\xc5\xa1u, Ostro\xc5\xbeac, a Zrin 20. listopada 1577. godine (dosta posjeda obitelji Zrinskih). _NEWLINE_Osmanlijska vojska je jo\xc5\xa1 od 1571. do 1577. godine poduzela \xc4\x8detiri neuspje\xc5\xa1na pohoda, od toga dvaput Ferhad-beg Sokolovi\xc4\x87 tako\xc4\x91er u dvama navratima, 1574. i 1576. godine (Kapid\xc5\xbei-ba\xc5\xa1a) (poslije zapovjednik opsade 1578. godine). Svaki su put \xc4\x8dlanovi gvozdanske posade odbile napade, a svaka je opsada bila dramati\xc4\x8dna i u dramati\xc4\x8dnim okolnostima hrvatske su snage odbile napade osmanskih snaga i njihovih martolo\xc5\xa1kih saveznika._NEWLINE_Ve\xc4\x87 tijekom ljeta 1577. godine turska je vojska sagradila most preko rijeke Une kod Novigrada preko kojega je pre\xc5\xa1la velika komora i sedam velikih topova za ru\xc5\xa1enje tvr\xc4\x91avskih bedema._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je blokirao sve smjerove kojima je mogla sti\xc4\x87i pomo\xc4\x87 opkoljenom Gvozdanskom Ferhad-beg je krenuo postupno osvajati okolna upori\xc5\xa1ta. Prvi je pao Zrin 20. listopada iste godine, a zahvaljuju\xc4\x87i topni\xc5\xa1tvu potom je osvojio i ostale jo\xc5\xa1 neosvojene hrvatske utvrde: Kladu\xc5\xa1u, Pe\xc4\x87igrad, Podzvizd, Ostro\xc5\xbeac i Dre\xc5\xbenik.\n_START_SECTION_\nOpsada\n_START_PARAGRAPH_\nOpsada je po\xc4\x8dela 3. listopada 1577. godine. Za razliku od prethodnih, bila je znatno bolje pripremljena._NEWLINE_Turske snage od 10 tisu\xc4\x87a utaborile su se zajedno s vla\xc5\xa1kim \xc4\x8detama podno grada._NEWLINE_Hrvatske su snage bile odsje\xc4\x8dene od slobodnog dijela Hrvatskog Kraljevstva. Logistika je bila u o\xc4\x8dajnom stanju. Pomo\xc4\x87 u ljudstvu nije nikako stigla tijekom opsade, niti u hrani, dok su zalihe bile sve potro\xc5\xa1ene. Te osjetljive informacije znao je turski osvaja\xc4\x8d._NEWLINE_Ferhad-pa\xc5\xa1a nastupio je suprotno dotada\xc5\xa1njem na\xc4\x8dinu ratovanja. Nije \xc4\x8dekao proljetnu sezonu, kad bi narasla trava kojom se hranilo konje i vu\xc4\x8dnu stoku, odnosno nije se je povukao zbog zime kada vi\xc5\xa1e nije bilo hrane za \xc5\xbeivotinje i kad su se se vojske obi\xc4\x8dno povla\xc4\x8dile u zimovnike sve do novog prolje\xc4\x87a. Odlu\xc4\x8dio je po svaku cijenu zauzeti Gvozdansko, \xc5\xa1to je zateklo branitelje koji nisu bili spremni za zimsku opsadu._NEWLINE_Zima je bila iznimno hladna. Od hladno\xc4\x87e u gvozdanskim \xc5\xa1umama drve\xc4\x87e je pucalo od hladno\xc4\x87e, a konji na otvorenom su ugibali od studeni._NEWLINE_Ferhad-pa\xc5\xa1a je na Bo\xc5\xbei\xc4\x87 25. prosinca 1577. godine uputio braniteljima ponudu da se predaju. Nakon \xc5\xa1to je odbijena, osmanske snage topovima tuku tvr\xc4\x91avu, znatno prorijediv\xc5\xa1i braniteljske redove. Posada je i nadalje odbijala turske ultimatume. Zbog nedostatka hrane, prisiljeni su bili jesti pse-\xc4\x8duvare._NEWLINE_Dne 9. sije\xc4\x8dnja 1578. godine posada je ostala sasvim bez hrane, jer su Turci strijelama ubacili otrovano meso i njime otrovali posljednja dva psa. Pozvao je posadu neka se preda, no odbili su odgovoriv\xc5\xa1i da \xc4\x87e radije umrijeti nego se sramno predati. _NEWLINE_U zapisima stoji: "Kad je pristigla glavnina osmanske vojske Ferhat-pa\xc5\xa1a poslao je izaslanika do gradskih zidina s ponudom braniteljima Gvozdanskog da u 3 sata napuste utvrdu i slobodno oti\xc4\x91u sa svom pokretnom imovinom na slobodni prostor Hrvatske. Kako ve\xc4\x87 mjesecima nije bilo komunikacije grada sa slobodnim ostatkom Hrvatske, a ni pomo\xc4\x87 ni hrana nisu stizali do grada, zalihe u gradu su nestale, pa se pa\xc5\xa1a sa svojim zapovjednicima nadao da \xc4\x87e se u takvim okolnostima grad predati. No i u no\xc4\x87i na tre\xc4\x87i dan opsade iz grada nije bilo predaje, hrabri vitezovi nisu pokleknuli. Te no\xc4\x87i 12. na 13. sije\xc4\x8dnja ljeta 1578. Ferhat-pa\xc5\xa1a zapovjedio je osobnoj stra\xc5\xbei da nalo\xc5\xbee jo\xc5\xa1 nekoliko vatri i donesu jo\xc5\xa1 bundi jer nije mogao zaspati od hladno\xc4\x87e, temperatura zraka toliko je pala da su i konji, koji su bili na otvorenom, po\xc4\x8deli ugibati od hladno\xc4\x87e. Cijele no\xc4\x87i \xc4\x8duli su se jezivi pucnjevi drve\xc4\x87a, koje je pucalo od hladno\xc4\x87e, a u gradu u kojemu je sve utihnulo ugasle su i zadnje vatre, \xc5\xa1to je stra\xc5\xa1no uznemirilo turske izvidnice, koje su o tome smjesta izvjestile pa\xc5\xa1u. Pa\xc5\xa1a je zbog bojazni da bi mogao uslijediti napad iz utvrde podigao uzbunu i pripremio svoju vojsku za obranu, no cijele no\xc4\x87i, \xc4\x8das se griju\xc4\x87i, \xc4\x8das motre\xc4\x87i naizmjence, turski i vla\xc5\xa1ki vojnici bili su u strahu."_NEWLINE_Sljede\xc4\x87a tri dana organizirao je tri velika juri\xc5\xa1a kojima je poku\xc5\xa1ao zauzeti Gvozdansko, no neuspje\xc5\xa1no. Ta tri dana \xc5\xbeestokih borba pre\xc5\xbeivjelo je jo\xc5\xa1 samo tridesetak branitelja, koji su ostali bez strjeljiva. Tijekom no\xc4\x87i ugasile su se sve vatre u gradu i vi\xc5\xa1e se nije \xc4\x8dulo ni glasa. Misle\xc4\x87i kako je posrijedi ratna varka Ferhad-beg odgodio je napad do zore. 13. sije\xc4\x8dnja osmanske su snage izvr\xc5\xa1ile topni\xc4\x8dku pripremu te krenule u juri\xc5\xa1. No s druge strane paljbe nije bilo. Provalili su vrata tvr\xc4\x91ave, ne nai\xc5\xa1av\xc5\xa1i na otpor, i ostali su osupnuti prizorom. Zatekli su grad pun ru\xc5\xa1evina u kojem su bila na svojim borbenim polo\xc5\xbeajima mrtva tijela smrznutih branitelja izmu\xc4\x8denih gla\xc4\x91u i mrazom koji su svjesno po\xc5\xa1li u smrt. U gradu nije bilo ni hrane, ni vode, ni strjeljiva, ni ogrjeva. _NEWLINE_Prizor je potresao osmanskog zapovjednika koji je zadivljen juna\xc5\xa1tvom hrvatske posade zapovijedio dovesti katoli\xc4\x8dkog sve\xc4\x87enika da bi se poginule pokopalo po kr\xc5\xa1\xc4\x87anskom obredu uz vojne po\xc4\x8dasti._NEWLINE_Osim toga, preostalu \xc5\xa1a\xc4\x8dicu malobrojnih stanovnika cijelog tog kraja oslobodio je od te\xc5\xa1kih poreza i nameta kakve su imali drugi zauzeti krajevi, jedino su trebali izdvajati 400 dukata danka godi\xc5\xa1nje za obranu.\n_START_SECTION_\nHrvatske snage\n_START_PARAGRAPH_\nOnodobne kronike daju ove podatke: utvrdu Gvozdansko branilo je 300 branitelja sastavljenih od malobrojne posade zrinskih vojnika (svega pedesetak) i oko 250 seljaka i rudara sa \xc5\xbeenama i djecom, pod zapovjedni\xc5\xa1tvom kapetana Damjana Doktorovi\xc4\x87a, Juraja Gvozdanovi\xc4\x87a, Nikole O\xc5\xbeegovi\xc4\x87a i Andrije Step\xc5\xa1i\xc4\x87a. Tih 250 seljaka bili su najve\xc4\x87im dijelom rudari iz podgra\xc4\x91a Jame, te ne\xc5\xa1to haramija, stalni tvr\xc4\x91avski stra\xc5\xbeari i kranjski pu\xc5\xa1kari._NEWLINE_Na drugoj strani na\xc5\xa1la se vojska od 10.000 turskih napada\xc4\x8da potpomognuta vla\xc5\xa1kim \xc4\x8detama.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8daj\n_START_PARAGRAPH_\nVelika vojna vje\xc5\xa1tina, otpor do posljednjeg \xc4\x8dovjeka i svjesno \xc5\xbertvovanje za domovinu u\xc4\x8dinilo je Gvozdansko simbolom hrvatske \xc5\xbeelje za slobodom i otpora protiv stranih osvaja\xc4\x8da. U hrvatskoj povijesti Gvozdansko igra ulogu sli\xc4\x8dnu onoj koju ima Masada u \xc5\xbeidovskoj i Alamo u ameri\xc4\x8dkoj povijesti. Ova bitka zauzima posebno mjesto u hrvatskoj vojnoj povijesti pokraj one bitke za Siget 1566. godine gdje su se istakle hrvatske postrojbe pod vodstvom Nikole \xc5\xa0ubi\xc4\x87a Zrinskog.'