b'\n_START_ARTICLE_\nNatronski postupak\n_START_PARAGRAPH_\nNatronski postupak ili soda postupak je sli\xc4\x8dan sulfatnom postupku kod proizvodnje papira, u kojem je aktivna alkalija natrijev hidroksid, a lug se regenerira natrijevim karbonatom. Najvi\xc5\xa1e se danas primjenjuje sulfatni postupak (dobiva se sulfatna celuloza u obliku dugih i \xc4\x8dvrstih vlakana), u kojem se celulozna masa nakon iskuhavanja (5 sati na 100 do 180 \xc2\xb0C) s natrijevim hidroksidom i natrijevim sulfidom odvaja od preostaloga luga, \xc4\x8disti, pere i po potrebi izbjeljuje. Lug se regenerira isparavanjem, dodavanjem natrijeva sulfata radi nadoknade potro\xc5\xa1enog natrija, spaljivanjem i kaustificiranjem. Zbog manje obojenosti proizvoda prije bijeljenja, prije se vi\xc5\xa1e primjenjivao sulfitni postupak, zbog manje obojenosti proizvoda prije bijeljenja, u kojem se za iskuhavanje sirovine upotrebljavala sumporasta kiselina i kalcijev hidrogensulfit. U tom se postupku lug nije regenerirao (obnavljao), a njegovo je sekundarno iskori\xc5\xa1tavanje bilo ograni\xc4\x8deno. Djelomi\xc4\x8dna regeneracija luga mogu\xc4\x87a je upotrebom magnezijeva hidrogensulfita, \xc5\xa1to je u ekolo\xc5\xa1kom smislu mnogo povoljnije.\n_START_SECTION_\nDrvna celuloza\n_START_PARAGRAPH_\nUdjel celuloze u drvnoj masi iznosi obi\xc4\x8dno ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e od 40%. Svrha je kemijskih postupaka za dobivanje celuloze iz drveta da se ukloni lignin, kako bi se drvna masa pretvorila u vlaknastu ka\xc5\xa1u. Glavni kemijski postupci, koji se razlikuju prema reagensima upotrijebljenim za delignifikaciju drveta, jesu sulfitni i sulfatni, dok je natronski postupak izgubio na va\xc5\xbenosti i rijetko se primjenjuje. _NEWLINE_Najprije je bio otkriven natronski postupak, a potom sulfatni. Natronskim se postupkom dobije slabija celuloza sa niskim iskori\xc5\xa1tenjem, dok se sulfatnim dobije mehani\xc4\x8dki jaka celuloza. S obzirom da su obje vrste celuloze jake sme\xc4\x91e boje i te\xc5\xa1ko bijeljive, upotreba tih celuloza je dugo vremena bila ograni\xc4\x8dena samo za ovojne papire i papire za vre\xc4\x87e. Tek uve\xc4\x91enjem vi\xc5\xa1estupanjskog bjeljenja je i ta celuloza u\xc5\xa1la u proces proizvodnje papira. Danas se najvi\xc5\xa1e celuloze proizvodi upravo sulfatnim postupkom, jer se njime mogu preraditi sve vrste drveta pa i one koje sadr\xc5\xbee ve\xc4\x87e postotke smole, zatim jednogodi\xc5\xa1nje biljke, trstike, mehani\xc4\x8dke karakteristike su bolje nego kod sulfitne celuloze, spaljivanjem otpadne lu\xc5\xbenice je mogu\xc4\x87a regeneracija alkalija, te su smanjeni problemi sa otpadnim vodama, drvo nije potrebno tako dobro o\xc4\x8distiti, kao kod sulfitnog postupka.'