b'\n_START_ARTICLE_\nNosy Boraha\n_START_SECTION_\nZemljopisna i klimatska obilje\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nNosy Boraha je otok dug 65 km, i \xc5\xa1irok od 2 do 7 km, koji se prote\xc5\xbee du\xc5\xbe sjeveroisto\xc4\x8dne obale Madagaskara, preko puta grada Soanierana Ivongo (5 - 12 km)._NEWLINE_Nosy Boraha je zapravo pravo malo oto\xc4\x8dje s nizom oto\xc4\x8di\xc4\x87a: Ile aux nattes (Otok otira\xc4\x8da), Ile au Madame (Otok gospo\xc4\x91e) i Ile aux Forbans (Piratski otok), Ilots aux sables (Pje\xc5\xa1\xc4\x8dani otok) i Ile aux Baleineaux (Tele\xc4\x87i otok)._NEWLINE_Otok ima jedinstvenu i vrlo bogatu floru (gusti \xc5\xa1umski pokrov) i faunu, koja je ishod prilagodbe \xc5\xbeivotinja i biljaka na specifi\xc4\x8dno koraljno tlo otoka. Tako na otoku \xc5\xbeivi nekoliko vrsta endemskih lemura, kao i mno\xc5\xa1tvo orhideja me\xc4\x91u kojima je najpoznatija Eulophiella roempleriana koju zovu kraljicom Madagaskara. Otok je bio jedino mjesto gdje je egzistirala Delalandeova kukavica (Coua delalandei), sve do kraja 19. stolje\xc4\x87a kad su ju istrijebile podivljale ma\xc4\x8dke koje su naselili europski pirati._NEWLINE_Nosy Boraha je udaljena oko 190 km sjeverno od provincijskog sredi\xc5\xa1ta Toamasine i oko 500 km od glavnog grada Antananariva._NEWLINE_Klima je tipi\xc4\x8dna tropska sa stalnim dnevnim ki\xc5\xa1ama i visokim temperaturama tijekom cijele godine. Od lipnja do rujna traje suho hladno razdoblje, dok je od studenog do o\xc5\xbeujka vru\xc4\x87e vla\xc5\xbeno razdoblje. Prosje\xc4\x8dna dnevna temperatura je relativno konstantna cijelu godinu, iako je malo hladnije u srpnju i kolovozu kad je prosje\xc4\x8dna temperatura oko 24\xc2\xb0C. Ne\xc5\xa1to toplije je u sije\xc4\x8dnju i velja\xc4\x8di kad temperature dose\xc5\xbeu u prosjeku 30\xc2\xb0C. Sezona ciklona traje od sije\xc4\x8dnja od o\xc5\xbeujka.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nDomoroci Nosy Borahe kao i ostali Malga\xc5\xa1i imaju sli\xc4\x8dnu legendu o svom podrijetlu, po njoj je njihov praotac bio brodolomac Abraham ili Ibrahim kojeg je spasio morski pas i doveo do obala otoka. Zbog toga je on za njih i danas sveta riba, koja se ne smije jesti zbog zabrane (fadi).\n_START_SECTION_\nPirati\n_START_PARAGRAPH_\nPrava povijest otoka otpo\xc4\x8dela je po\xc4\x8detkom 17. stolje\xc4\x87a kad je postao baza pirata i nastavio to biti sve do kraja 18. stolje\xc4\x87a. Oni su otok izabrali jer je bio blizu tada\xc5\xa1njih pomorskih ruta za plovidbu do Indije, a ti brodovi \xc4\x8desto su prevozili prava bogatstva \xc5\xa1to je veliki izazov za pirate. Odli\xc4\x8dni prirodni uvjeti, brojne sigurne uvale za sidrenje brodova, bogatstvo \xc5\xa1uma i pitke vode pretvorili su Nosy Borahu u piratski raj. Brojni legendarni pirati toga doba William Kidd, Robert Culliford, Olivier Levasseur, Henry Avery, Abraham Samuel, Thomas Tew itd. \xc5\xbeivjeli su na Gusarskom otoku (\xc3\x8ele aux Forbans), koji se nalazi u uvali glavnog oto\xc4\x8dkog grada Ambodifotatre. Mnogi od njih po\xc5\xbeenili su oto\xc4\x8dne \xc5\xbeene i zasnovali obitelji. Brojni ostaci njihove prisutnosti vidljivi su i danas. Piratsko groblje (Cimeti\xc3\xa8re Forbans) nalazi se na brdu iznad Ambodifotatre, kao i nekoliko olupina njihovih brodova koje le\xc5\xbee nekoliko metara ispod povr\xc5\xa1ine u Gusarskom zaljevu. Za jednu od njih pretpostavlja se da bi mogla biti Vatreni zmaj, brod poznatog pirata Kapetana Condenta._NEWLINE_Postoji hipotetska mogu\xc4\x87nost da je i Nosy Boraha kao i Antsiranana bila kraj u kojem je egzistirala Libertalia, jedna utopijsko-anarhisti\xc4\x8dka zajednica koju su u drugoj polovini 17. stolje\xc4\x87a osnovali talijanski sve\xc4\x87enik Angelo Caraccioli i francuski pirat Misson. Libertalia je ukinula ropstvo \xc4\x8dak 150 godina prije bilo koje europske dr\xc5\xbeave, i egzistirala samo tridesetak godina dok ju nisu uni\xc5\xa1tili domoroci. Dana\xc5\xa1nji povjesni\xc4\x8dari sumnjaju u postojanje ove neobi\xc4\x8dne republike, o kojoj je ra\xc5\xa1irio glas poznati pirat Charles Johnson u svojoj knjizi A General History of the Pyrates izdanoj 1724. godine._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom 18. stolje\xc4\x87a na otoku i po njihovim kolonijama na Madagaskaru (Fenerive, Foulpointe, Tintingue, Zaljev Antongila/otok Nosy Mangabe) \xc5\xbeivjelo je vi\xc5\xa1e od 1 000 pirata. Njihovi potomci zvani Malati uspjeli su do godine 1720. uspostaviti dominaciju nad svim lokalnim plemenima koja nisu ni pru\xc5\xbeila otpor poput Betsimisaraka, od Foulpointe do Zaljeva Antongila na malega\xc5\xa1ki obali._NEWLINE_Te akcije vodio je poznati Ratsimilaho, sin engleskog pirata i k\xc4\x87eri tada\xc5\xa1njeg vladara Nosy Borahe, koji je simpatizirao Francuze. Prije smrti udao je svoju k\xc4\x87er Bety za francuskog pirata La Bigornea tako da je on postao suvladar otoka, te nije bilo nikakvo \xc4\x8dudo \xc5\xa1to je kraljica Bety 30. srpnja 1750. potpisala ispravu kojom je predala otok pod francuski suverenitet. Kraljica Bety ipak nije pro\xc5\xa1la dobro; nju su na kraju protjerali na Mauricijus, a vlast nad otokom imali su u potpunosti Francuzi koji su sve donedavno imali poseban povla\xc5\xa1teni status._NEWLINE_Nosy Boraha bio je francuska kolonija od 1820. do 1822. godine. Tad su se na otoku po\xc4\x8dele osnivati velike planta\xc5\xbee za uzgoj \xc5\xa1e\xc4\x87erne trske i ri\xc5\xbee te sto\xc4\x8darske farme za uzgoj goveda, \xc5\xa1to je pridonijelo rastu stanovni\xc5\xa1tva tako da je otok oko 1860. imao otprilike 5 900 stanovnika i bio dio Kolonije Mayotte. Krajem 19. stolje\xc4\x87a u\xc5\xa1ao je u sastav francuske kolonije Madagaskar.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo i promet\n_START_PARAGRAPH_\nDo Nosy Borahe mogu\xc4\x87e je do\xc4\x87i avionom ili brodom preko luke u Soanierani Ivongo. Ve\xc4\x87ina stanovnika bavi se ribarstvom, poljoprivredom i u posljednje vrijeme turizmom. Ve\xc4\x87ina hotela nalazi se oko grada Ambodifototre._NEWLINE_Na krajnjem jugu otoka nalazi se zra\xc4\x8dna luka Sainte Marie (IATA: SMS, ICAO: FMMS), iz koje postoje redovne linije za Antananarivo i Toamasinu koje odr\xc5\xbeava doma\xc4\x87a kompanija Air Madagaskar.\n_START_SECTION_\nGrbavi kitovi\n_START_PARAGRAPH_\nKanal izme\xc4\x91u otoka i Madagaskara je odli\xc4\x8dno mjesto za promatranje kitova. U njemu se svake godine oko rujna skupi veliki broj grbavih kitova (Megaptera) koji tu do\xc4\x91u iz Antarktike zbog razmno\xc5\xbeavanja i uzgoja potomstva. Tu imaju idealne uvjete za rast svojih mladunaca i vlastite ljubavne igre, prije velikog povratka u hladno more.\n_START_SECTION_\nRonjenje\n_START_PARAGRAPH_\nKoraljna laguna Nosy Boraha nema morskih pasa, koji su ina\xc4\x8de vrlo brojni u Indijskom oceanu. Zbog toga kao i zbog o\xc4\x8duvane podvodne faune vrlo je popularno odredi\xc5\xa1te ronioca iz cijeloga svijeta.\n_START_SECTION_\nTradicija i kultura\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge malga\xc5\xa1ke tradicije s ve\xc4\x87eg otoka egzistiraju i na Nosy Borahi, kao \xc5\xa1to je \xc5\xa1tivanje relikvija predaka. Oni nakon svakih nekoliko godina vade ostatke svojih pokojnika iz grobova i nose sve\xc4\x8dano kroz selo. Neka mjesta na otoku su za njih fadi (tabu) i tamo je zabranjeno i\xc4\x87i, \xc5\xa1to mnogi turisti ne znaju pa imaju velikih pote\xc5\xa1ko\xc4\x87a.'