b"\n_START_ARTICLE_\nSingapur\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nIzme\xc4\x91u 7. i 13. stolje\xc4\x87a dana\xc5\xa1nji je Singapur bio dio dr\xc5\xbeave Srivijaya koja je obuhva\xc4\x87ala Malajski poluotok i Sumatru. Na prostoru dana\xc5\xa1njeg Singapura je nastao grad Temasek koji je bio zna\xc4\x8dajno trgova\xc4\x8dko naselje \xc4\x8dije zna\xc4\x8denje se smanjilo u 14. stolje\xc4\x87u. Izme\xc4\x91u 14. i 19. stolje\xc4\x87a bio je dio Sultanata Johor. U 17. stolje\xc4\x87u razoren je u malajsko-portugalskom ratu. U 18. stolje\xc4\x87u taj su prostor kontrolirali Nizozemci, a na otoku Singapuru je bilo ribarsko naselje._NEWLINE_Portugalski potkralj d'Albuquerque je u 16. stolje\xc4\x87u doplovio na 19 brodova, s 800 Portugalaca i 600 Indijaca razbio nakon nekoliko dana vojsku sultanova mla\xc4\x91eg sina rad\xc5\xbee Alaedina, uni\xc5\xa1tio Malajsko Carstvo i njegovu prijestolnicu i grad za\xc4\x8dina Malaccu pretvorio u europsku utvr\xc4\x91enu koloniju._NEWLINE_Suvremeni je Singapur osnovao 6. velja\xc4\x8de 1819. godine Thomas Stamford Raffles iz Britanske Isto\xc4\x8dnoindijske kompanije koji je prvi uo\xc4\x8dio strate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj grada. Kad je stigao Raffles, na otoku je \xc5\xbeivjelo 150 ribara i gusara. Raffles je imao te\xc5\xbeak posao uvjeriti London u potrebu sultanu od Johora platiti godi\xc5\xa1nje 5 000 dolara, a njegovu ministru 3 000 za najam pustoga malari\xc4\x8dnog otoka. Singapur je kasnije postao britanskom krunskom kolonijom i razvio se u zna\xc4\x8dajan lu\xc4\x8dki i trgova\xc4\x8dki centar. Ve\xc4\x87 godine 1825. isplovilo je iz Singapura 15 brodova na put u Liverpool, London, Hamburg, Bordeaux ili \xc4\x8dak Stockholm. Prenosio se sirovi kau\xc4\x8duk, kositar, kopra, za\xc4\x8dini, palmino ulje, tvrdo drvo itd. U Singapuru se kupovao daleko najve\xc4\x87i dio sijamskih, malajskih i indonezijskih proizvoda. Godine 1869. u gradu je \xc5\xbeivjelo 100.000 stanovnika raznih nacionalnosti (Malajci, Kinezi, Indijci i Englezi). Kinezi su zadobivali sve zna\xc4\x8dajnije gospodarske polo\xc5\xbeaje, barem 40\xc2\xa0% kositra bilo je u njihovim rukama._NEWLINE_Tijekom Drugog svjetskog rata Japanci su zauzeli Malajski poluotok, a Britanci su u Singapuru pru\xc5\xbeili otpor. To je dovelo do Bitke za Singapur u kojoj su Britanci pora\xc5\xbeeni, a Japanci su za 6 dana zauzeli grad. To se smatra najve\xc4\x87im britanskim porazom u Drugom svjetskom ratu. Japanci su grad nazvali Sh\xc5\x8dnant\xc5\x8d. Englezi su ga vratili 12. rujna 1945., mjesec dana nakon japanske predaje._NEWLINE_Godine 1959. Singapur je stekao samoupravu unutar Britanskog kolonijalnog carstva. Prvi predsjednik je postao Yusof bin Ishak, a premijer Lee Kuan Yew. Godine 1963. Singapur je proglasio potpunu samostalnost, ali se s Malajom, Sabahom i Sarawakom ujedinio u Federaciju Maleziju. Stanovnici Singapura nisu bili zadovoljni dr\xc5\xbeavnom ideologijom u Maleziji, pa su 1965. proglasili nezavisnost, pa Singapur postaje posebna dr\xc5\xbeava. Lee Kuan Yew je bio premijer sve do 1990. godine. Nakon 1990. je premijer Goh Chok Tong.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nSingapur je oto\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava koja se sastoji od 63 otoka (najve\xc4\x87i je otok Singapur, ve\xc4\x87i su otoci Pulau Tekong i Jurong, a ostali su manji). Nalaze se ju\xc5\xbeno od Malajskog poluotoka. Izme\xc4\x91u Malajskog poluotoka i Singapura je uski morski prolaz Johorski prolaz preko kojeg vodi most._NEWLINE_Singapur se nalazi na strate\xc5\xa1ki va\xc5\xbenom polo\xc5\xbeaju. Nalazi se na krajnjem jugu Malajskog poluotoka na ulazu u Malajski prolaz (morski prolaz izme\xc4\x91u Malajskog poluotoka i Sumatre). To je najva\xc5\xbeniji morski prolaz koji spaja Tihi i Indijski ocean i preko njega prolazi ve\xc4\x87ina brodova koji plove izme\xc4\x91u isto\xc4\x8dne i ju\xc5\xbene Azije. Ve\xc4\x87ina tih brodova staje u Singapuru, te se on razvio u zna\xc4\x8dajnu luku._NEWLINE_Reljef Singapura je nizak i valovit s brdovitim dijelovima u sredi\xc5\xa1tu. Preko otoka te\xc4\x8de nekoliko manjih rijeka (najva\xc5\xbenija je rijeka Singapur). U sredini otoka su jezera Gornje i Donje jezero Seletar i Gornje i Donje jezero Peirce._NEWLINE_Klima je jednoli\xc4\x8dno vru\xc4\x87a i vla\xc5\xbena kroz \xc4\x8ditavu godinu (ekvatorska klima). Singapur se nalazi u zoni tropske ki\xc5\xa1ne \xc5\xa1ume koja je na otoku ipak najve\xc4\x87im dijelom iskr\xc4\x8dena. \xc4\x8cetvrtinu otoka prekriva \xc5\xa1uma koja je ve\xc4\x87inom za\xc5\xa1ti\xc4\x87ena kao posebni rezervat. Me\xc4\x91u autohtonim \xc5\xbeivotinjama nalazimo i majmuna makaki rakojeda.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeavom vlada izravno izabrani predsjednik, a ve\xc4\x87ina zakonodavne vlasti le\xc5\xbei u rukama parlamenta, u kojem se 81 \xc4\x8dlan bira svakih 5 godina. U praksi vlada jednostrana\xc4\x8dje, jer je predsjednikova Stranka narodne akcije pobijedila na svim izborima od 1959. godine. Singapur je poznat po vrlo strogim zakonima.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nTri glavne etni\xc4\x8dke skupine, Kinezi (77\xc2\xa0%), Malajci (14\xc2\xa0%) i Indijci (7\xc2\xa0%) govore raznim jezicima, pa i engleskim, te \xc5\xa1tuju razne vjere (islam (15\xc2\xa0%), budizam (30\xc2\xa0%), kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo (19\xc2\xa0%), taoizam (14\xc2\xa0%) i hinduizam (5\xc2\xa0%). 15\xc2\xa0% stanovnika su ateisti (15\xc2\xa0%))._NEWLINE_Singapur ima 4 slu\xc5\xbebena jezika: engleski, malajski, mandarinski i tamilski. Engleski jezik je slu\xc5\xbebeni jezik administracije i trgovine, a malajski je nacionalni jezik. Mandarinskim (kineskim) jezikom koristi se najve\xc4\x87i broj stanovnika (oko 35\xc2\xa0%), 23\xc2\xa0% stanovnika koristi kineske dijalekte, 23\xc2\xa0% engleski, 15\xc2\xa0% malajski, a 3\xc2\xa0% koristi tamilski jezik. Singapur je dr\xc5\xbeava u kojoj su sve religije ravnopravne._NEWLINE_Pismenost stanovni\xc5\xa1tva u 2006. godini iznosila je 96%. Zahvaljuju\xc4\x87i izuzetnom zdravstvenom sustavu, o\xc4\x8dekivani \xc5\xbeivotni vijek pri ro\xc4\x91enju iznosi 80 godina za mu\xc5\xa1karce i 85 godina za \xc5\xbeene, a infantilna stopa smrtnosti iznosi 2,29 \xe2\x80\xb0. Stopa fertiliteta singapurskih \xc5\xbeena iznosi 1,06 djece po \xc5\xbeeni (jedna od najni\xc5\xbeih na svijetu). Unato\xc4\x8d navedenom, stopa nataliteta je ve\xc4\x87a od stope smrtnosti._NEWLINE_Godine 2006. prirodni prira\xc5\xa1taj iznosio je +3,3 \xe2\x80\xb0, natalitet je iznosio 9,34 \xe2\x80\xb0, a mortalitet 4,28 \xe2\x80\xb0. Imigracijska stopa iznosi 9,12 \xe2\x80\xb0. Singapur je 2006. godine imao 4.483.900 stanovnika, 51\xc2\xa0% \xc5\xbeena i 49\xc2\xa0% mu\xc5\xa1karaca; te iste 2006. godine sklopljeno je 21.962 brakova , a razvrgnuto ih je 6.561.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSingapur je jedna od najrazvijenijih dr\xc5\xbeava svijeta. Smatra se azijskim tigrom (tigrovima se nazivaju male azijske dr\xc5\xbeave koje su se vrlo brzo razvile). Bogatstvo se temelji na trgovini i lu\xc4\x8dkim djelatnostima. Singapur se najvi\xc5\xa1e razvio na uvozu jeftinih sirovina i izvozu gotovih industrijskih proizvoda._NEWLINE_Poljodjelstvo i ribarstvo razmjerno su neva\xc5\xbeni; mnoge osnovne namirnice, me\xc4\x91u njima i riba moraju se uvoziti. Rastu\xc4\x87a proizvodna djelatnost oslanja se na uvezene sirovine. Me\xc4\x91u glavne industrijske grane spadaju petrokemijska i tekstilna industrija te brodogradnja. Zna\xc4\x8dajniji izvori prihoda su bankarstvo i turizam."