b'\n_START_ARTICLE_\nPri\xc5\xa1tina\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xa1tina se nalazi na koordinatama 42\xc2\xb0 40\' 0" sjeverno i 21\xc2\xb0 10\' 0" isto\xc4\x8dno. Povr\xc5\xa1ine je 230 km\xc2\xb2. Nalazi se na sjeveroisto\xc4\x8dnom dijelu Kosova blizu planine Goljak. Iz Pri\xc5\xa1tine se vrlo dobro vidi \xc5\xa0ar Planina, koja se nalazi nekoliko kilometara ju\xc5\xbeno od Pri\xc5\xa1tine. Grad se nalazi uz manje gradove Obili\xc4\x87 i Kosovo Polje. Tako\xc4\x91er, nekoliko kilometara ju\xc5\xbeno od grada se nalazi i jezero Badovac._NEWLINE_Kroz grad Pri\xc5\xa1tinu teku rje\xc4\x8dice Velu\xc5\xa1a i Pri\xc5\xa1tevka, koje su sedamdesetih godina 20. stolje\xc4\x87a pokrivene betonskim kanalima, kako bi se bolje regulirala gradska prometna mre\xc5\xbea. To je pridonijelo urbanom razvoju grada. Rijeka Pri\xc5\xa1tevka je tekla pored gradske tr\xc5\xbenice, pa je u nju bacano sme\xc4\x87e. Zbog toga se gradom \xc5\xa1irio neugodan miris te je i ovo razlog pokrivanja rijeka. Obje rijeke se spajaju u samom gradu, kod Gradskog stadiona, a Pri\xc5\xa1tevka se potom ulijeva u Sitnicu.\n_START_SECTION_\nRat na Kosovu\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom rata na Kosovu, srpske vlasti su vr\xc5\xa1ile progone i deportacije albanskog stanovni\xc5\xa1tva Pri\xc5\xa1tine. Pri\xc5\xa1tinski \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dki kolodvor je slu\xc5\xbeio kao sabirni centar odakle su preusmjavane izbjeglice iz sjevernih dijelova Kosova na granici s Makedonijom. Tisu\xc4\x87a stanovnika Pri\xc5\xa1tine i okolnih mjesta je bilo sakupljeno na \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkom kolodvoru, a u okolini je bila postavljena naoru\xc5\xbeana policija. Stanovnici Pri\xc5\xa1tine su ukrcavani u prenatrpane vlakove i deportirani iz dr\xc5\xbeave. Tijekom putovanja vlakom, policajci su prognanicima oduzimali osobne dokumente i iznu\xc4\x91ivali novac. Vlakovima su kosovski Albanci iz Pri\xc5\xa1tine deportirani u Makedoniju, ili do naselja \xc4\x90eneral Jankovi\xc4\x87 u blizini makedonske granice, odakle im je zapovje\xc4\x91eno da pje\xc5\xa1ice nastave. _NEWLINE_Protjerivanje je po\xc4\x8delo 24. o\xc5\xbeujka, a produ\xc5\xbeilo se do 4. travnja 1999.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xa1tina bilje\xc5\xbei burnu demografsku pro\xc5\xa1lost, u kojoj se struktura stanovni\xc5\xa1tva nekoliko puta zna\xc4\x8dajno mijenjala. Prvi podatak o stanovni\xc5\xa1tvu datira iz 1486. godine i doba valdavine Osmanskog carstva. Prema tom popis grad je imao 392 obiteljska doma\xc4\x87instva, \xc5\xa1to okvirno daje brojku izme\xc4\x91u 1.500 i 2.000 stanovnika. Godine 1850. zabilje\xc5\xbeena je brojka od 12.000, a 1902. od 18.000 stanovnika. Prvi popis stanovni\xc5\xa1tva proveden u Kraljevini Jugoslaviji bio je 1921. godine, a prema danim podacima Pri\xc5\xa1tina je tada imala 14.338 stanovnika. _NEWLINE_Godine 1948., u prvom popisu nakon Drugog svjetskog rata, stanovni\xc5\xa1tvo je poraslo na 19.631. Nakon rata ve\xc4\x87inski narod u gradu postaju Albanci. Popis iz 1991. godine govori kako je grad tada imao 205.093 stanovnika, od \xc4\x8dega su 78.7\xc2\xa0% bili Albanci. Najnoviji popis proveden je 2011. godine, prema kojem Pri\xc5\xa1tina ima 198.214 stanovnika, dok je veli\xc4\x8dina populacije \xc5\xa1ireg gradskog podru\xc4\x8dja 465.186._NEWLINE_\xc5\xa0to se ti\xc4\x8de religijske strukture, ve\xc4\x87ina stanovni\xc5\xa1tva su muslimani.\n_START_SECTION_\nGospodarska infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0to se ti\xc4\x8de razvoja gradske infrastrukture, nakon progla\xc5\xa1enja neovisnosti Kosova izgra\xc4\x91ene su mnoge gradske prometnice. Tako\xc4\x91er, planira se izgradnja cestovnog prstena oko grada, \xc5\xa1to bi dodatno potaklo gospodarski razvoj. U tijeku je i izgradnja poslovno-stambenog kompleksa ENK City Center s tornjem od 165 metra visine. Objekt bi bio dom i radno mjesto za oko 20.000 ljudi, a investicija je vrijedna 400 milijuna eura.\n_START_SECTION_\nIndustrija i usluge\n_START_PARAGRAPH_\nIako je nakon ratnih sukoba krajem 90-ih godina zabilje\xc5\xbeen pad industrijske proizvodnje, u gradu ipak postoji farmaceutska i tekstilna industrija te proizvodnja nakita. Industrijska zona smje\xc5\xa1tena je na putu prema prigradskom naselju Kosovo polje. U Pri\xc5\xa1tini se nalaze sjedi\xc5\xa1ta ve\xc4\x87ine va\xc5\xbenijih kosovskih tvrtki. Danas je ondje oko 9.000 registriranih i neregistriranih gospodarskih subjekata, u kojima je zaposleno preko 75.000 ljudi. Ve\xc4\x87ina stanovni\xc5\xa1tva radi u uslugama, trgovini, poljoprivredi i gra\xc4\x91evinskom sektoru, dok turizam nije zna\xc4\x8dajnije razvijen.\n_START_SECTION_\nMediji\n_START_PARAGRAPH_\nOsim navedenog, Pri\xc5\xa1tina je i medijski centar Kosova. Sredi\xc5\xa1nja televizijska ku\xc4\x87a je Radio Televizioni ja Kosov\xc3\xabs (Dr\xc5\xbeavna televizija Kosova) - dok su najpoznatiji radio centri Radio Kosova i Radio Blue Sky. Postoje i privatni televizijski programi, poput Radio Televizioni 21, KTV (Kohavision) Popullore 21, 21 Plus, TV Klan. Tako\xc4\x91er, sve utjecajnije novinske ku\xc4\x87e na Kosovu, kao \xc5\xa1to su Koha Ditore, Bota Sot, Epoka e Re te Express Gazeta imaju svoje sjedi\xc5\xa1te u ovom gradu.\n_START_SECTION_\nCestovni promet\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xa1tina je \xc4\x8dvori\xc5\xa1te \xc4\x8detiri dr\xc5\xbeavne ceste koje se pru\xc5\xbeaju prema Prizrenu na istoku (i dalje prema granici sa Albanijom), sjeveru prema Kosovskoj Mitrovici (i dalje prema granici sa Srbijom), te dvije ceste prema jugu -  jedna prema glavnom gradu Republike Makedonije Skopju, a druga prema Pre\xc5\xa1evu, gradu na krajnjem jugu Srbije. Autocesta broj 7 koja je ve\xc4\x87im dijelom izgra\xc4\x91ena i povezivat \xc4\x87e Pri\xc5\xa1tinu sa Prizrenom ulazit \xc4\x87e u grad sa njegove zapadne strane.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeljezni\xc4\x8dki promet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeljezni\xc4\x8dka veza prema Ni\xc5\xa1u prekinuta je te do daljnjeg nije u funkciji.\n_START_SECTION_\nZra\xc4\x8dni promet\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xa1tinska zra\xc4\x8dna luka nosi ime Adem Jashari. Me\xc4\x91unarodnog je karaktera putni\xc4\x8dke linije su od 1. sije\xc4\x8dnja 2013. uspostavljene prema 7 dr\xc5\xbeava (Austrija, Belgija, Italija, Hrvatska, Njema\xc4\x8dka, Slovenija i \xc5\xa0vicarska, dok je sa Turskom uspostavljena i linije za zra\xc4\x8dni prijevoz tereta. Godine 2009. zabilje\xc5\xbeeno je 1.2 milijuna putnika.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nKatedrala Majke Tereze u Pri\xc5\xa1tini dovr\xc5\xa1ena 2010.g. je najve\xc4\x87a rimokatoli\xc4\x8dka crkva na Balkanu.'