b'\n_START_ARTICLE_\nHeraclea Lyncestis\n_START_PARAGRAPH_\nHeraclea Lyncestis, (makedonski: \xd0\xa5\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x98\xd0\xb0 \xd0\x9b\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xba\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x81, gr\xc4\x8dki: \xe1\xbc\xa9\xcf\x81\xce\xac\xce\xba\xce\xbb\xce\xb5\xce\xb9\xce\xb1 \xce\x9b\xcf\x85\xce\xb3\xce\xba\xce\xb7\xcf\x83\xcf\x84\xce\xaf\xcf\x82) je anti\xc4\x8dki grad, osnovan za Filipa II. Makedonskog, polovicom IV. st. pr. Kr.  na sjeverozapadu tada\xc5\xa1njeg Makedonskog kraljevstva (pored dana\xc5\xa1nje Bitole u Makedoniji). _NEWLINE_Grad je dobio ime po gr\xc4\x8dkom mitolo\xc5\xa1kom junaku Heraklu. Pridjev Lyncestis koji je dodan imenu grada, u gr\xc4\x8dkom jeziku zna\xc4\x8di zemlja risova, dakle to bi bilo Heraklov grad iz zemlje risova. Od  nekada\xc5\xa1nje Herakleje ostale su  ru\xc5\xa1evine, pored makedonskeg grada Bitole. Arheolo\xc5\xa1ko nalazi\xc5\xa1te Heraclea ima vi\xc5\xa1e slojeva, koji su gra\xc4\x91eni jedan nad drugim. Najstarije naselje je iz kasnog bron\xc4\x8danog odnosno starijeg \xc5\xbeeljeznog doba, nad njim se nalazi sloj iz helenisti\xc4\x8dnog razdoblja, nad njim je rimski sloj te potom sloj najmla\xc4\x91eg bizantskog naselje Herakleja.\n_START_SECTION_\nRimska Herakleja\n_START_PARAGRAPH_\nU vrijeme helenizama Herakleja je bila na izuzetno va\xc5\xbenom strate\xc5\xa1kom polo\xc5\xbeaju, na granici Makedonije i Epira, dakle na granici gr\xc4\x8dkog i barbarskog (negr\xc4\x8dkog) svijeta. Tako je bilo sve do II. st. pr. Kr., tada su Rimljani osvojili Makedoniju i uni\xc5\xa1tili njenu mo\xc4\x87. _NEWLINE_Nakon toga Makedonija je  podjeljena na \xc4\x8detiri  dijela, Herakleja je pripala \xc4\x8detvrtoj regiji. Pored Herakleje izgra\xc4\x91ena je glavna rimska cesta Via Egnatia, pa se grad razvio u sredi\xc5\xa1te pokrajine. Objekti izgra\xc4\x91eni za Rima bili su: vjerski hramovi, portik, terme (kupke), amfiteatar i gradski zidovi.\n_START_SECTION_\nAmfiteatar\n_START_PARAGRAPH_\nAmfiteatar u Herakleji izgra\xc4\x91en je za Rimskog cara Hadrijana, u centru mjesta u podno\xc5\xbeju brda. Prvi dokaz o njegovom postojanju iskopan je 1931.  godine, to je bila mala ko\xc5\xa1tana ulaznica. Postojanje amfiteatra _NEWLINE_je dokazano 1968.  godine, kada je u cjelosti iskopan. Imao je tri kaveza za zvijeri i tunel u  zapadnom dijelu, kojim su \xc5\xbeivotinje dovo\xc4\x91ene do borili\xc5\xa1ta. Amfiteatar je djelovao od  I. st do sredine IV. st. kada su gladijatorske borbe zabranjene.\n_START_SECTION_\nHerakleja iz pozne antike i bizanta\n_START_PARAGRAPH_\nGotovo od samog priznanja kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva, dakle od ranog bizanta (4. - 6. stolje\xc4\x87e) Herakleja je va\xc5\xbeno episkopsko sjedi\xc5\xa1te. Episkopi iz Herakleje sudjeluju na crkvenim koncilima, tako iz  koncilskih dokumenata znamo da je episkop Evagrius iz Herakleje sudjelovao u radu Koncila iz Sardice 343. godine. Iz tog razdoblja su:  Mala _NEWLINE_bazilika, Velika bazilika (episkopalna crkva), Episkopska pala\xc4\x8da i Bazilika kod groblja. Podovi sva tri crkvena broda iz  Velike bazilike su pokriti mozaicima bogatim floralnim i  figurativnim motivima ranokr\xc5\xa1\xc4\x87anske ikonografije._NEWLINE_Herakleja je razorena od strane zdru\xc5\xbeene vojske Ostrogota i Vizigota pod vodstvom Teodorika Velikog 472. godine, te unato\xc4\x8d bogatom daru koji mu je uru\xc4\x8dio gradski biskup, ponovno 479. godine. Grad je obnovljen pred kraj V. st. - po\xc4\x8detkom VI. st.\n_START_SECTION_\nMozaici iz Herakleje\n_START_PARAGRAPH_\nMala bazilika je prona\xc4\x91ena za  arheolo\xc5\xa1kih iskopanja pred drugi svjetski rat 1936.-1938. Isprva se predpostavljalo da  je otkrivena antikna  pala\xc4\x8da, me\xc4\x91utim je kasnijim iskapanjima 1960.-1964. postalo jasno, da se radi o ranokr\xc5\xa1\xc4\x87anskoj bazilici. U njoj je iskopan podni mozaik, izra\xc4\x91en u tehnici opus sectile, a otkriveno je i vi\xc5\xa1e prostorija. Prva prostorija upotrebljavana je kao krstionica, a u drugoj je podni mozaik ra\xc4\x91en u tehnici  opus tessellatum. Nakon izgradnje Velike bazilike, prostorije u Maloj bazilici promjenile su namjenu._NEWLINE_Velika bazilika je monumentalna gra\xc4\x91evina s  velikim otvorenim trijemom s kolonadama, egzonarteksom, narteksom, dvije sjeverne prostorije, i  tri prostorije dogra\xc4\x91ene na jugu. Podovi ovih prostorija imaju mozaike s geometrijskim i biljnim motivima. Podni mozaik u narteksu je iz rano bizantske umjetnosti, velikih dimenzija - 100 m. Na njemu su prikazani; ptice, drve\xc4\x87e, grmlje, crveni pas,  simboli\xc4\x8dki prikaz zemaljskog raja. Mozaik je datiran na kraj 6. stolje\xc4\x87a. Velika bazilika izgra\xc4\x91ena je nad starijim objektom izgra\xc4\x91enim izme\xc4\x91u 4. -  6. st._NEWLINE_Episkopska pala\xc4\x8da iskopana je izme\xc4\x91u 1970.-1975. godine. Zapadni dio pala\xc4\x8de iskopan je prvi, ju\xc5\xbena strana pala\xc4\x8de le\xc5\xbeala je uz gradski zid. Reprezentativne prostorije nalazile su se u isto\xc4\x8dnom dijelu pala\xc4\x8de,  2, 3 i 4 soba imaju podne mozaike. Izme\xc4\x91u 3 i 4 prostorije nalazio se prolaz koji je vodio do isto\xc4\x8dnog ulaza u pala\xc4\x8du. Ulaz u pala\xc4\x8du podignut je izme\xc4\x91u 4. i 6. stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nHerakleja po dolasku Slavena\n_START_PARAGRAPH_\nOd kasnog  VI. st. Herakleja je  stala trpjeti stalne napade slavenskih plemena na grad. Na mjestu napu\xc5\xa1tenog amfiteatra izgra\xc4\x91eno je nekoliko ku\xc4\x87a izme\xc4\x91u VI. st. - VII. st. u vrijeme doseljavanja Slavena u grad.'