b'\n_START_ARTICLE_\nLezgini\n_START_PARAGRAPH_\nLezgini su narod koji \xc5\xbeivi u Kavkazu u predjelima oko rijeke Samur. Ova oblast je poznata i pod nazivom Lezgistan. Ra\xc4\x8duna se da ima oko 800 000 Lezgina, od kojih oko polovine \xc5\xbeivi u ruskoj republici Dagestanu, dok druga polovina \xc5\xbeivi u Azerbajd\xc5\xbeanu. Prema popisu stanovni\xc5\xa1tva u Rusiji 2010. _NEWLINE_\xc5\xbeivjelo je 385 240 Lezgina u Dagestanu. u cijeloj Rusiji 473.722._NEWLINE_Legzijski jezik dio je skupine sjevernoisto\xc4\x8dnih  kavkaskih jezika.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nU 8. stolje\xc4\x87u Legzini prelaze na sunitski islam. Kasnije padaju pod utjecaj Gruzijaca i Armenaca, koji su ih poku\xc5\xa1ali obratiti na kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo no ne uspjevaju. U 16. stolje\xc4\x87u osvajaju ih Osmanlije, a kasnije Iranci._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom 19. stolje\xc4\x87a ova regija potpada pod rusku vrhovnu vlast. Granica uz rijeku Samur bila je prvo ruska a kasnije i unutar sovjetskih uprvanih granica. Poslije neovisnosti Azerbajd\xc5\xbeana, Lezgini su se suo\xc4\x8dili sa idejom da \xc5\xbeive u dvije dr\xc5\xbeave. Dok Lezgini u Dagestanu u\xc5\xbeivaju kulturnu autonomiju, azerbajd\xc5\xbeanski Lezgini su izlo\xc5\xbeeni procesu asimilacije.'