b'\n_START_ARTICLE_\nUkrajinci\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nSlo\xc5\xbeena ukrajinska povijest utjecala je na dugotrajno formiranje naziva jednog te istog naroda u razdoblju izme\xc4\x91u 10. i \xc4\x8dak 20. stolje\xc4\x87a. Nakon okupljanja ukrajinskih plemena u 9. i 10. stolje\xc4\x87u pod jedinstvenim samoidentifikacijskim pojmom \xc2\xbbRus\'\xc2\xab, stvaraju se nazivi \xc2\xbbRusy\xc4\x8di\xc2\xab\xc2\xa0i \xc2\xbbRusyny\xc2\xab. Ti su nazivi preneseni u zapadne izvore kao \xc2\xbbRusy\xc2\xab\xc2\xa0i \xc2\xbbRuteni\xc2\xab. Tako\xc4\x91er je va\xc5\xbeno napomenuti da ukrajinski filolozi i povjesni\xc4\x8dari tvrde kako su te nazive izme\xc4\x91u 10. i 12. stolje\xc4\x87a koristili isklju\xc4\x8divo Ukrajinci. _NEWLINE_Nakon mongolskog napada na Europu i ru\xc5\xa1enja Kijevske Rusi, sve do 18. stolje\xc4\x87a Ukrajinci su u elitnom smislu bilje\xc5\xbeeni vlastitim starijim etnonimom \xc2\xbbRusini\xc2\xab\xc2\xa0(lat. Ruteni), a potom kao \xc2\xbbMalorusi\xc2\xab\xc2\xa0u sklopu izgradnje Ruskog imeprija tijekom 18. i 19. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Od 16. do 18. stolje\xc4\x87a, u ni\xc5\xbeim i naposljetku vi\xc5\xa1im dru\xc5\xa1tvenim razinama, Ukrajinci se uspore\xc4\x91uju i identificiraju\xc2\xa0\xc2\xbbZaporo\xc5\xa1cima\xc2\xab\xc2\xa0odnosno\xc2\xa0\xc2\xbbKozacima\xc2\xab. Prebjezi ukrajinskih kmetova, seljaka, lovaca i na kraju plemi\xc4\x87a, iz sjevernijih ukrajinskih krajeva pod poljskim ograni\xc4\x8denjima, u ju\xc5\xbenije zapori\xc5\xa1ke krajeve, stvaraju posebne vojni\xc4\x8dke, a zatim i dru\xc5\xa1tvene stale\xc5\xbee. Te su skupine Ukrajinaca u po\xc4\x8detku bile poznate kao Zaporo\xc5\xa1ci (rije\xc4\x8d slavenskog podrijetla), da bi se s obzirom na prethodnu turkijsku okupaciju tog slabo naseljenog prostora ju\xc5\xbene Ukrajine stvorio me\xc4\x91unarodni naziv turkijskog podrijetla \xc2\xbbKozaci\xc2\xab. _NEWLINE_Relativno malobrojni u odnosu na mnogoljudan ukrajinski etnos, kozaci su imali va\xc5\xbenu politi\xc4\x8dku ulogu u Poljacima okupiranoj Ukrajini. Do 18. stolje\xc4\x87a nazivi Kozaci i Ukrajinci bili su \xc4\x8desti sinonimi, no s obzirom na to da se koza\xc4\x8dka kultura pro\xc5\xa1irila \xc5\xa1irom isto\xc4\x8dne Europe, u koza\xc4\x8dke redove bili su uklju\xc4\x8deni i mnogi drugi narodi, izme\xc4\x91u ostalih i Rusi._NEWLINE_Nakon ruske revolucije u 20. stolje\xc4\x87u, svojom voljom slu\xc5\xbebeno su odbacili podcjenjiva\xc4\x8dki naziv \xc2\xbbMalorusi\xc2\xab\xc2\xa0te su prihvatili ime \xc2\xbbUkrajinci\xc2\xab\xc2\xa0prema staroslavenskoj rije\xc4\x8di \xc2\xbbukrajina\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbrodna zemlja\xc2\xab); koja je prvi puta zabilje\xc5\xbeena u 12. stolje\xc4\x87u ozna\xc4\x8davaju\xc4\x87i kne\xc5\xbeevine u sjevernom dijelu dana\xc5\xa1nje Ukrajine odnosno samu maticu srednjovjekovne dr\xc5\xbeave Kijevske Rusi. Takva dru\xc5\xa1tvena i politi\xc4\x8dka odluka slu\xc5\xbebenog prihva\xc4\x87anja mla\xc4\x91eg etnonima \xc2\xbbUkrajinci\xc2\xab, uslijedila je s ciljem o\xc4\x8duvanja srednjovjekovnog staroruskog (ukrajinskog) identiteta i ogra\xc4\x91ivanja u procesu dinami\xc4\x8dne asimilacijske politike ruskih careva. _NEWLINE_Stariji ukrajinski etnonim Rusini (Rus\') zadr\xc5\xbeao se kod manjeg dijela naroda na krajnjem jugozapadu Ukrajine sve do danas; jednim dijelom i zbog tzv. politi\xc4\x8dkog rusinizma.  Oko 7 milijuna Ukrajinaca izja\xc5\xa1njavalo se Rusinima sve do 20. stolje\xc4\x87a, posebno oni u Austro-Ugarskoj._NEWLINE_Kad je rije\xc4\x8d o dana\xc5\xa1njima Rusima, Ukrajinci ih tradicijski od 14. stolje\xc4\x87a zovu Moskaljima (prema Velikoj kne\xc5\xbeevini Moskvi; prethodnici Ruskog Carstva).\n_START_SECTION_\nIme Ukrajinci\n_START_PARAGRAPH_\nUkrajinci su svoje dana\xc5\xa1nje ime dobili tek po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a progla\xc5\xa1enjem Ukrajinske Narodne Republike. Staroslavenska rije\xc4\x8d \xc2\xbbukrajina\xc2\xab\xc2\xa0zna\xc4\x8di doslovno \xc2\xbbdomovina\xc2\xab\xc2\xa0odnosno \xc2\xbbu zemlji\xc2\xab; ujedno \xc2\xbbna\xc5\xa1a zemlja\xc2\xab; prostor koji se razlikuje od tu\xc4\x91eg prostora odnosno onog koloniziranog u srednjovjekovnoj ekspaniziji kijevskih vladara prema ostatku isto\xc4\x8dne Europe. Rije\xc4\x8d \xc2\xbbkrajina\xc2\xab\xc2\xa0u dana\xc5\xa1njem standardnom ukrajinskom jeziku zna\xc4\x8di \xc2\xbbzemlja\xc2\xab\xc2\xa0(kr\xc3\xa2j, krajolik). _NEWLINE_Rije\xc4\x8d Ukrajinci formirana je prema nazivu Ukrajina i slu\xc5\xbebeno se po\xc4\x8dela koristiti s ciljem za\xc5\xa1tite od asimilacije pred susjednim narodima koji se koriste nazivima sli\xc4\x8dnim onima koje su prethodno koristili Ukrajinci; \xc2\xbbRusyny\xc2\xab; zatim \xc2\xbbRuteni\xc2\xab, \xc2\xbbRusy\xc4\x8di\xc2\xab, \xc2\xbbRusy\xc2\xab\xc2\xa0i sli\xc4\x8dni. Ovdje treba razlikovati dana\xc5\xa1nje Rusine i Ruse od povjesnog naziva za Ukrajince, posebno kad je rije\xc4\x8d o znanstvenim disciplinama._NEWLINE_Tako\xc4\x91er treba napomenuti da je ruska historiografija naziv Ukrajina poistovije\xc4\x87ivala s nazivom \xc2\xbbne\xc4\x8dega na kraju\xc2\xab\xc2\xa0jer rije\xc4\x8d \xc2\xbbkrajina\xc2\xab\xc2\xa0u ruskom i ukrajinskom jeziku imaju druga\xc4\x8dije zna\xc4\x8denje. Ruska povijest Ukrajinu je odre\xc4\x91ivala kao provinciju Rusije te je na isti na\xc4\x8din tuma\xc4\x8dila i naziv Ukrajina. Na isti na\xc4\x8din se takvo tuma\xc4\x8denje prenosilo u zapadne dokumente posljednjih nekoliko stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Ostali nazivi: Prema povjesnoj dokumentaciji, najstariji zapisani nazivi za Ukrajince su \xc2\xbbRus\'\xc2\xab\xc2\xa0odnosno \xc2\xbbRusyny\xc2\xab, \xc2\xbbRusy\xc4\x8di\xc2\xab\xc2\xa0i \xc2\xbbRusy\xc2\xab; ovaj posljednji od Rus\xe2\x80\x99, ali ne od dana\xc5\xa1nje Rusije, \xc5\xa1to \xc4\x87e se na latinskom pisati \xc2\xbbRutheni\xc2\xab, \xc2\xbbRussi\xc2\xab\xc2\xa0ili \xc2\xbbRusy\xc2\xab. Naziv Ukrajinci po\xc4\x8dinje se intenizivnije koristiti tek nakon 18. stolje\xc4\x87a, dok je naziv moderne dr\xc5\xbeave Ukrajine prvi puta dokumentiran u Kijevskoj kronici 1187. godine. U sklopu povijesne asimilacijske politike, Ukrajincima je dodjeljeno nekoliko imena tijekom okupacije njihove dr\xc5\xbeave, posebno u vrijeme Ruskog Carstva. Vlast u Moskvi ih je kratko imenovala \xc2\xbb\xc4\x8cerkasi\xc2\xab\xc2\xa0prema istoimenom koza\xc4\x8dkom gradi\xc4\x87u, a u sklopu asimilacijske politike ruskog cara Petra I. dodjeljeno im je ime \xc2\xbbMalorusi\xc2\xab. _NEWLINE_Naziv \xc2\xbbMalorusi\xc2\xab\xc2\xa0ima podrijetlo od srednjovjekovne regije odnosno sredi\xc5\xa1ta \xc2\xbbMale Rusi\xc2\xab, koja je u sklopu Kijevske Rus\'i predstavljala kulturnu, politi\xc4\x8dku i vjersku maticu cijele dr\xc5\xbeave. Rije\xc4\x8d \xc2\xbbMala Rus\'\xc2\xab\xc2\xa0prema gr\xc4\x8dkim nazivima je predstavlja zemlju sa sredi\xc5\xa1tem u Kijevu koja je imenovana \xc2\xbbMinore Rossia\xc2\xab\xc2\xa0(kao sredi\xc5\xa1te), dok bi sve ostalo predstavljalo \xc2\xbbMegale Rossiu\xc2\xab\xc2\xa0(kao koloniziranu okolicu). Ukrajinci su se tijekom 19. stolje\xc4\x87a nazivu Malorusi odupirali usvajanjem etnonima Ukrajinci, jer je naziv Malorusi u novim okolnostima nakon 18. stolje\xc4\x87a stekao podcjenjiva\xc4\x8dki status naspram naziva \xc2\xbbVelikorusi\xc2\xab. \xc5\xa0to je jo\xc5\xa1 va\xc5\xbenije, izgubio je svoje prvotno zna\xc4\x8denje, odnosno ono \xc5\xa1to je za Grke predstavljalo sredi\xc5\xa1te poput sredi\xc5\xa1nje Elade koja je imenovana \xc2\xbbMinore Elada\xc2\xab\xc2\xbb\xc2\xab, kod ruskih je careva steklo zna\xc4\x8denje provincije koja pripada novom sredi\xc5\xa1tu s centrom u Velikoj Rusiji. Iako je rije\xc4\x8d o zemlji s ranim dr\xc5\xbeavni\xc4\x8dkim iskustvom, Ukrajina je na ovaj manipulativan na\xc4\x8din postavljena kao pokrajina \xc5\xa1to se \xc4\x8desto \xc5\xbeeljelo interpretirati i u samom nazivu \xc2\xbbukrajina\xc2\xab\xc2\xa0koji je imao posve druga\xc4\x8dije zna\xc4\x8denje. _NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Rusifikacija Ukrajine_NEWLINE_Kontroverze: Prema ukrajinskim stru\xc4\x8dnjacima, do 12. stolje\xc4\x87a samo su preci dana\xc5\xa1njih Ukrajinaca koristili nazive vezane uz termin \xc2\xbbRus\'\xc2\xab, dok su svi ostali isto\xc4\x8dnoslavenski narodi koristili plemenska i druga imena. U 14. stolje\xc4\x87u naziv \xc2\xbbRusini\xc2\xab\xc2\xa0su prihvatili dana\xc5\xa1nji Bjelorusi te ga koristili do 18. stolje\xc4\x87a, dok su Rusi prihvatili naziv \xc2\xbbRusskie\xc2\xab\xc2\xa0tek krajem 17. stolje\xc4\x87a nakon Perejaslavskog sporazuma koji je politi\xc4\x8dki objedinio Rusiju i Ukrajinu. Ove tvrdnje do danas su ostale predmet povijesno-politi\xc4\x8dkih sukobljavanja izme\xc4\x91u Rusije i Ukrajine koje podjednako pretendiraju na kulturnu ba\xc5\xa1tinu najstarije isto\xc4\x8dnoslavenske dr\xc5\xbeavne tvorevine Kijevske Rusi.\n_START_SECTION_\nJezik i knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nMaterinji jezik Ukrajinaca sve do sredine 20. stolje\xc4\x87a bio je gotovo isklju\xc4\x8divo ukrajinski (prethodno poznat kao \xc2\xbbruska mova\xc2\xab, druga\xc4\x8diji od dana\xc5\xa1njeg ruskog jezika), no danas manji dio etni\xc4\x8dkih Ukrajinaca materinjim jezikom smatra suvremeni ruski jezik. Prema tome, jezi\xc4\x8dna podjela ukrajinskog dru\xc5\xa1tva ne podudara se sa njegovom etni\xc4\x8dkom podjelom, a paradoksalno je to da autohtono ukrajinsko stanovni\xc5\xa1tvo nije asimiliralo ruske doseljenike, nego su doseljenici rusificirali dio autohtonog stanovni\xc5\xa1tva. Razlog tomu je da je Ukrajina od 1654. bila prvo carsko-ruska, a potom sovjetsko-ruska kolonija u kojoj je ruski jezik bio slu\xc5\xbebeni i uvodio se posebnim mjerama. _NEWLINE_U posljednjih 337 kolonijalnih godina Rusija je provodila \xc5\xbeestoku asimilacijsku politiku kroz rusifikaciju ukrajinskih prostora te je u istom razdoblju ukrajinski jezik iskorijenjivan na vrlo represivan na\xc4\x8din, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i smaknu\xc4\x87a ve\xc4\x87eg broja ukrajinskih intelektualaca te same populacije kroz razli\xc4\x8dite politike asimilacije. Tek nakon ostvarivanja ukrajinske neovisnosti 1991., ljudi su se djelomi\xc4\x8dno oslobodili kulturnog, prosvjetnog i vjerskog ugnjetavanja te uporaba ukrajinskog jezika bilje\xc5\xbei neometan rast. Nakon 2004. situacija se po\xc4\x8dela dodatno oporavljati u korist ukrajinskog jezika, \xc4\x8dija dinamika je zaustavljena nakon 2010. godine promjenom politike potpore ukrajinskom jeziku._NEWLINE_Danas od ukupno 45,5 milijuna ukrajinskih gra\xc4\x91ana, ukrajinskim jezikom se aktivno slu\xc5\xbei njih oko 32,5 milijuna; od toga u gradovima \xc5\xbeivi njih preko 16 milijuna, a ostatak u ukrajinskoj ruralnoj sredini. Do 13 milijuna ukrajinskih gra\xc4\x91ana \xc4\x8desto se slu\xc5\xbei ruskim jezikom ili rusko-ukrajinskom jezi\xc4\x8dnom kombinacijom Sur\xc5\xbeik (njih do 20%). Tijekom popisa stanovni\xc5\xa1tva iz 2001. godine, vi\xc5\xa1e od 67% gra\xc4\x91ana se izjasnilo da ukrajinski jezik smatra materinjim, a u prilog tome ide i porast broja osoba koji ukrajinski jezik po\xc4\x8dinju smatrati materinjim. Zanimljivo je da posljednjih godina rusofoni etni\xc4\x8dki Ukrajinci po\xc4\x8dinju inzistirati na ukrajinskom jeziku kao jedinom dr\xc5\xbeavnom jeziku u Ukrajini, dok se ruska nacionalna manjina tome posebno ne protivi, dapa\xc4\x8de brojni Rusi podr\xc5\xbeavaju uporabu ukrajinskog jezika. Sve vi\xc5\xa1e gra\xc4\x91ana se izja\xc5\xa1njava da ukrajinski i ruski smatraju materinjim podjednako. Na\xc5\xbealost pitanje dvojezi\xc4\x8dnosti u Ukrajini i dalje je predmet politikanstva me\xc4\x91u pojedinim ukrajinskim politi\xc4\x8darima._NEWLINE_Danas se ukrajinskim jezikom ponajvi\xc5\xa1e slu\xc5\xbee ukrajinski intelektualci, prosvjetni djelatnici i sli\xc4\x8dni stru\xc4\x8dnjaci, dok se ruski jezik \xc4\x8desto koristi u sferi ukrajinske estrade i ekonomije s obzirom da je Rusija najve\xc4\x87i ekonomski partner Ukrajine. Gotovo svi stanovnici razumiju i govore oba jezika, a iznimku \xc4\x8dine stariji rusofoni stanovnici ili biv\xc5\xa1i sovjetski doseljenici. Specifi\xc4\x8dan ruski jezik ukrajinskog podneblja koristi se uglavnom u urbanim sredinama jugoisto\xc4\x8dne Ukrajine i na poluotoku Krimu. Na Krimu svega 10% stanovnika govori jasnim ukrajinskim jezikom, a mediji su u slu\xc5\xbebi politike do 2004. pratili doga\xc4\x91anja isklju\xc4\x8divo na ruskom jeziku.\n_START_SECTION_\nPodrijetlo i migracije\n_START_PARAGRAPH_\nPrastari stanovnici Ukrajine bili su Tripiljci, a naseljavali su podru\xc4\x8dje zapadne i sredi\xc5\xa1nje Ukrajine izme\xc4\x91u 3500. i 2000. godine prije nove ere. U sklopu antske zajednice tijekom 5. i 6. stolje\xc4\x87a zapo\xc4\x8dinje se formirati ukrajinski etnos kakav danas poznajemo, a ukrajinska plemena tada su trajno nastanila prostore dana\xc5\xa1nje isto\xc4\x8dne Poljske, sjeverne Ukrajine, ju\xc5\xbene Bjelorusije i zapadne Rusije, odnosno prostor izme\xc4\x91u donjeg toka rijeke Visle u isto\xc4\x8dnoj Poljskoj i gornjeg toka rijeke Don u zapadnoj Rusiji. Te prostore Ukrajinci su u ve\xc4\x87ini naseljavali sve do 16. stolje\xc4\x87a kada ispo\xc4\x8detka koza\xc4\x8dke skupine po\xc4\x8dinju aktivno naseljavati dana\xc5\xa1nju jugoisto\xc4\x8dnu Ukrajinu i susjedne dijelove Ruske Federacije, potom udaljenije prostore Dalekog istoka, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i Zelenu Ukrajinu._NEWLINE_Slavenska plemena Duljibi, Poljani, Derevljani, Siverjani i Uli\xc4\x8di (djelomi\xc4\x8dno Tiverci i Bijeli Hrvati) \xc4\x8dine glavninu etnosa dana\xc5\xa1njeg ukrajinskog naroda. U poznatom predslavenskom periodu, ta su plemena imala relativno sna\xc5\xbene odnose sa anti\xc4\x8dkom kulturom Kimerijaca, Skita, Sarmata, Kelta i Grka; ujedno s Gotima, Hazarima, Vikinzima i mo\xc5\xbeda ne\xc5\xa1to manje drugim skupinama doseljenika ili susjeda. U ukrajinskom jeziku i kulturi do danas su vidljivi tragovi iz svake navedene skupine. Posebno su vidljivi tragovi Skita, Sarmata, anti\xc4\x8dkih Grka i Gota. S obzirom da su Slaveni prije 1. stolje\xc4\x87a svoje izvori\xc5\xa1te imali u zapadnoj Ukrajini, ti su utjecaji do jedne mjere vidljivi i u drugim slavenskim kulturama pa tako i u hrvatskoj kulturi._NEWLINE_Tijekom zadnjih sedam stolje\xc4\x87a, unato\xc4\x8d stalnim navalama susjednih naroda i kultura, Ukrajinci su o\xc4\x8duvali svoj zaseban bogat staroslavenski identitet. To se izme\xc4\x91u ostalog o\xc4\x8dituje u razvijenom jeziku, europskom mentalitetu te u bogatoj materijalnoj i duhovnoj kulturi. Znatan dio teritorija dana\xc5\xa1nje Ukrajine bio je naseljen drugim narodima za vrijeme seoba, a potom od 16. do 19. stolje\xc4\x87a. U seobi naroda sudjelovali su sami Ukrajinci, potom Rusi, Poljaci, Bjelorusi, Litavci, Nijemci, Ma\xc4\x91ari, Grci, Bugari, \xc5\xbdidovi i drugi narodi. Znatan utjecaj na formiranje multietni\xc4\x8dnosti suvremene ukrajinske kulture imale su u recentnije doba i poljska te djelomice ruska i austrijska kolonizacija ukrajinskih zemalja. Iako malobrojni, Krimski Tatari tako\xc4\x91er imaju poseban kulturni zna\xc4\x8daj u ukrajinskoj povijesti. _NEWLINE_Danas su moderna istra\xc5\xbeivanja pokazala da su u genetskom smislu Ukrajinci najsli\xc4\x8dniji Poljacima s kojima su dijelili zajedni\xc4\x8dku povijest vi\xc5\xa1e od pet stolje\xc4\x87a. U sli\xc4\x8dnom omjeru pokazuju iste genetske karakteristike sa Rusima i Slovencima. S druge strane, kad su u pitanju kulturolo\xc5\xa1ke sli\xc4\x8dnosti, Ukrajinci imaju neke sli\xc4\x8dnosti povezane isklju\xc4\x8divo s Hrvatima, a to je primjerice ikavski govor._NEWLINE_Brojnost Ukrajinaca u Ukrajini nije se mijenjala samo pod utjecajem prirodnih \xc4\x8dimbenika, nego i zbog nacionalne politike susjednih dr\xc5\xbeava, posebno u Ruskom imperiju tijekom 18. i 19. stolje\xc4\x87a. Ukrajina je du\xc5\xbei niz godina bila pod ruskom vla\xc5\xa1\xc4\x87u, a kasnije i pod sovjetskom, koja se manifestirala ciljanim ograni\xc4\x8davanjem socijalnog i kulturnog razvitka ukrajinskog naroda. S druge strane, Rusi su upijali bogatu ukrajinsku kulturu, to se danas primje\xc4\x87uje u vi\xc5\xa1e kulturnih odnosno umjetni\xc4\x8dkih sfera. Isto tako, kao posljedica migracijske politike, naglo se pove\xc4\x87ao broj Rusa u nacionalnom sastavu stanovni\xc5\xa1tva isto\xc4\x8dne Ukrajine. Za vrijeme Sovjetskog Saveza, u vremenu industrijalizacije Ukrajine, a pogotovo poslije Drugog svjetskog rata, njihov se broj pove\xc4\x87ao tri puta i on danas iznosi oko 8 milijuna. _NEWLINE_Poslije progla\xc5\xa1enja neovisnosti Ukrajine dogodile su se promjene u njezinu nacionalnom sastavu. Migracija Ukrajinaca iz cijelog SSSR-a i povratak Krimskih Tatara i Nijemaca deportiranih tijekom rata rezultirali su pove\xc4\x87anjem njihova broja u sastavu stanovni\xc5\xa1tva. Smanjio se broj \xc5\xbdidova, koji su emigrirali u Izrael, zapadne europske dr\xc5\xbeave i SAD. Kao rezultat razli\xc4\x8ditih migracijskih politika, danas izvan Ukrajine \xc5\xbeivi oko 20 milijuna ljudi koji imaju ukrajinsko podrijetlo \xc5\xa1to ukrajinsku dijasporu \xc4\x8dini jednom od najve\xc4\x87ih u svijetu.\n_START_SECTION_\nManjine i dijaspora\n_START_PARAGRAPH_\nVrhovno vije\xc4\x87e Ukrajine je 1997. godine usvojilo me\xc4\x91unarodnu Konvenciju o za\xc5\xa1titi nacionalnih manjina, koja je tako, u skladu s Ustavom Ukrajine, postala dijelom nacionalnog zakonodavstva. Uveden je me\xc4\x91unarodni standard na podru\xc4\x8dju osiguranja prava nacionalnih manjina i u ukrajinskom Vrhovnom vije\xc4\x87u ratificirana je Europska povelja o jezicima nacionalnih manjina. Tim \xc4\x8dinom Ukrajina je osigurala bitno bolji polo\xc5\xbeaj nacionalnih manjina u odnosnu na ostale postsovjetske dr\xc5\xbeave. Zakoni posve\xc4\x87eni za\xc5\xa1titi prava nacionalnih manjina postali su sastavni dio svih dogovora o dobrosusjedskim odnosima, prijateljstvu i suradnji izme\xc4\x91u Ukrajine i susjednih dr\xc5\xbeava. _NEWLINE_Dijaspora: Danas izvan Ukrajine \xc5\xbeivi preko 16 milijuna etni\xc4\x8dkih Ukrajinaca ili \xc4\x8dak do 20 milijuna osoba koje imaju ukrajinsko podrijetlo. Od osamostaljenja Ukrajine, iselilo je preko 4 milijuna ljudi, uglavnom Ukrajinci, potom Rusi i \xc5\xbdidovi. Dok su Rusi i Ukrajinci u ve\xc4\x87ini naseljavali ostale europske zemlje, \xc5\xbdidovi su preselili u mati\xc4\x8dnu dr\xc5\xbeavu Izrael. Naglo iseljavanje Ukrajine, uz ekonomske i druge dru\xc5\xa1tvene probleme, pratio je vizni re\xc5\xbeim u vrijeme Sovjetskog Saveza, koji je iseljavanje stanovni\xc5\xa1tva dr\xc5\xbeao pod svojevrsnom kontrolom, sli\xc4\x8dna situacija je zadesila i Rusku Federaciju odnosno Rusiju. _NEWLINE_Popis Ukrajinaca u Rusiji predstavlja poseban slu\xc4\x8daj s obzirom da je poznato da danas tamo \xc5\xbeivi izme\xc4\x91u 5 i 8 milijuna etni\xc4\x8dkih Ukrajinaca gdje se dio njih tako ne izja\xc5\xa1njava zbog posljedica povijesnih okolnosti. Prostori ruskih regija Kubana, Zelenog klina (ukr.: \xd0\x97\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\xba\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbd), tako\xc4\x91er poznatog kao Zelena Ukrajina (eng.: Green Ukraine), i jo\xc5\xa1 nekoliko ju\xc5\xbenih regija Ruske Federacije odnosno Dalekog istoka, u velikom su omjeru naseljena stanovnicima koji se u dr\xc5\xbeavnim spisima do danas evidentiraju Rusima, unato\xc4\x8d tome \xc5\xa1to se \xc4\x8desto osje\xc4\x87aju i izja\xc5\xa1njavaju ukrajinskim pripadnicima zbog svoje o\xc4\x8duvane ukrajinske tradicije i kulturne povijesti usko vezane za Ukrajinu, \xc4\x8diji prostor su napustili u 19. i 20. stolje\xc4\x87u. _NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Ukrajinska dijaspora_NEWLINE_Prema posljednjem neslu\xc5\xbebenom popisu iz 2004. u Rusiji \xc5\xbeivi najmanje 4,350.000 etni\xc4\x8dkih Ukrajinaca, a pretpostavlja se da \xc4\x87e taj broj rasti i dalje, s obzirom da je svijest o ukrajinskoj pripadnosti kod tih ruskih stanovnika usprkos vi\xc5\xa1egodi\xc5\xa1njoj rusifikaciji i dalje ostala vrlo \xc5\xbeilava. U ostatku svijeta, preko 2,200.000 Ukrajinaca \xc5\xbeivi u Kazahstanu, ne\xc5\xa1to manje od 2,000.000 u SAD-u, te preko 1,000.000 u Kanadi. U Hrvatskoj danas ima oko 2.000 Ukrajinaca i oko 2.400 Rusina, koji su se do 1996. godine bilje\xc5\xbeili kao jedna nacionalna manjina Rusini-Ukrajinci i vi\xc5\xa1e od 40 godina djeluju u sklopu iste krovne manjinske organizacije Saveza Rusina i Ukrajinaca RH._NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Ukrajinci u Hrvatskoj_NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Ukrajinci u Rusiji\n_START_SECTION_\nReligija Ukrajinaca\n_START_PARAGRAPH_\nUkrajina spada me\xc4\x91u europske zemlje u kojoj je Kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo ostavilo vrlo velike utiske kroz du\xc5\xbei period posebno jer je srednjovjekovni Kijev bio veliko kr\xc5\xa1\xc4\x87ansko sredi\xc5\xa1te slavenskog i europskog svijeta iz kojeg se Kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo \xc5\xa1irilo vi\xc5\xa1e od 4. stolje\xc4\x87a, posebno prema sjeveroistoku Europe. Prije \xc5\xa1irenja Kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva srednjovjekovna Ukrajina je bila dom mnogih poganskih vjerovanja starih Slavena i prido\xc5\xa1lih Gota naseljenih na \xc5\xa1irim ukrajinskim prostorima, a ta su vjerovanja gotovo posve potisnuta u 10. stolje\xc4\x87u odnosno nakon 988. godine kada je Kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo priva\xc4\x87eno kao slu\xc5\xbebena religija Kijevske Rusi. Nakon tog \xc4\x8dina Ukrajina je u sljede\xc4\x87em razdoblju obilje\xc5\xbeena velikom tradicijom kr\xc5\xa1\xc4\x87anske kulture sa velikim brojem crkava, samostana i crkvenih prosvjetitelja izravno povezanih sa Bizantom._NEWLINE_Gubitkom politi\xc4\x8dke neovisnosti u 14. stolje\xc4\x87u, Ukrajina se u velikoj mjeri susre\xc4\x87e sa Katoli\xc4\x8danstvom, prihva\xc4\x87a u 16. stolje\xc4\x87u nadle\xc5\xbenost Rima, ali zadr\xc5\xbeava bizantsku tradiciju slu\xc5\xbeenja crkvenog obreda. Tada je u sklopu Brestske crkvene unije stvorena Unijatska odnosno Ukrajinska grkokatoli\xc4\x8dka crkva, a svi Ukrajinci slu\xc5\xbebeno su postali Grkokatolici. Tom \xc4\x8dinu jedino su se odupirali ukrajinski kozaci i pojedini ukrajinski plemi\xc4\x87i poput Konstjantina Ostrockog jer su smatrali da \xc4\x87e se na taj na\xc4\x8din izvr\xc5\xa1iti velika asimilacija ukrajinskog plemstva koje je sve vi\xc5\xa1e sudjelovalo u poljskim politi\xc4\x8dkim zbivanjima. U 17. stolje\xc4\x87u Ukrajina i Rusija stvaraju svojevrsnu koaliciju, i kroz sljede\xc4\x87ih dva stolje\xc4\x87a stvaraju svojevrsnu simbiozu Ukrajinske i Ruske pravoslavne crkve koja se iz politi\xc4\x8dkih razloga kona\xc4\x8dno pokazala pogubnom za neovisnost Ukrajinske pravoslavne crkve. _NEWLINE_Vi\xc5\xa1estruko slo\xc5\xbeeni politi\xc4\x8dki i kolonijalni pritisci ruskih careva prema Ukrajinskoj nacionalnoj crkvi na prijelazu sa 18. na 19. stolje\xc4\x87e doveli su do raskola crkvenih zajednica i ogra\xc4\x91ivanja ukrajinskog naroda od slu\xc5\xbebene Crkve \xc5\xa1to je ostavilo velike posljedice na jedinstvo Ukrajinske crkve. U 20. stolje\xc4\x87u stvorena je i neovisna Ukrajinska autokefalna pravoslavna crkva koja je dodatno razjedinila u po\xc4\x8detku jedinstvenu Ukrajinsku crkvu. Svi postupci doveli su do toga da danas u Ukrajini postoje 4 jake Crkve: Ukrajinska pravoslavna crkva Kijevske patrijar\xc5\xa1ije, Ukrajinska pravoslavna crkva Moskovske patrijar\xc5\xa1ije,  Ukrajinska autokefalna (neovisna) pravoslavna crkva i Ukrajinska grkokatoli\xc4\x8dka crkva. Posljednje dvije Crkve smatraju se autenti\xc4\x8dnim ukrajinskim crkvama koje su zadr\xc5\xbeale tradicionalni element ukrajinske nacionalne Crkve. _NEWLINE_U Sovjetskom Savezu Ukrajina se suo\xc4\x8dila sa velikim pritiskom ateisti\xc4\x8dkih uvjerenja \xc5\xa1to se odrazilo na cijelu populaciju, posebno u jugoisto\xc4\x8dnoj Ukrajini. Dr\xc5\xbeavna istra\xc5\xbeivanja Razumkov centra iz 2003. ukazuju da religijska uvjerenja ima 75.2% ukrajinskih gra\xc4\x91ana, dok 21.9% nije religiozno te se smtraju ateistima. Oko 37.4% ukrajinskih vjernika razli\xc4\x8ditih vjerosipovijesti redovito prakticira vjerske obi\xc4\x8daje.  Veliki problem predstavlja \xc4\x8desta politizacija u crkvenim redovima, posebno onim kod Ukrajinske pravoslavne crkve Moskovske patrijar\xc5\xa1ije koja se i dalje nalazi u autonomnom sastavu Ruske pravoslavne crkve.  _NEWLINE_Prema slu\xc5\xbebenim podacima iz 2011. godine u Ukrajini je registrirano 33.977 crkava i religijskih organizacija. Preko 97% registriranih vjerskih zajednica u Ukrajini su kr\xc5\xa1\xc4\x87anske, a oko polovica njih je pravoslavne tradicije. Druga polovica je podijeljena izme\xc4\x91u katolika i protestanata (manji broj). Prema neslu\xc5\xbebenoj definiciji tradicionalnim ukrajinskim Crkvama pripadaju one pravoslavnog, grkokatoli\xc4\x8dkog i rimokatoli\xc4\x8dkog statusa, zatim Armenska religijska zajednica, i do jedne mjere luterani, kalvinisti (reformatori), baptisti, pentekostalci i adventisti._NEWLINE_Ukrajinska pravoslavna Crkva (Moskovske patrijar\xc5\xa1ije) ima 12.251 registriranih vjerskih jedinica. Oznaka Moskovska patrijar\xc5\xa1ija nije slu\xc5\xbebeni naziv te Crkve ve\xc4\x87 se neslu\xc5\xbebeno navodi ozna\xc4\x8davaju\xc4\x87i time specifi\xc4\x8dan povijesni status u odnosu na Rusku pravoslavnu Crkvu. Sa 4508 registriranih vjerskih jedinica, druga po redu je Ukrajinska pravoslavna Crkva Kijevske patrijar\xc5\xa1ije. Prema posljednjim istra\xc5\xbeivanjima, ova crkva okuplja najve\xc4\x87i broj vjernika u Ukrajini. Tre\xc4\x87a po veli\xc4\x8dini je Ukrajinska autokefalna pravoslavna Crkva sa 1227 registriranih vjerskih jedinica._NEWLINE_Uz pravoslavne Crkve, vode\xc4\x87u Crkvu u Ukrajini predstavlja Ukrajinska grkokatoli\xc4\x8dka Crkva sa 3825 registriranih vjerskih jedinica. U tom crkvenom ogranku registrirano je 2.424 sve\xc4\x87enika. Rimokatoli\xc4\x8dka Crkva u Ukrajini ima 1081 registriranih vjerskih jedinica (od toga 909 \xc5\xbeupa) i 579 registriranih sve\xc4\x87enika. U Ukrajini djeluje 2.705 registriranih vjerskih jedinica protestantskog usmjerenja odnosno 1595 onih s evangeli\xc4\x8dkim usmjerenjem. U bitno manjem omjeru u Ukrajini djeluju i druge vjerske zajednice, izme\xc4\x91u ostalih i one \xc5\xbeidovskog, islamskog i budisti\xc4\x8dkog uvjerenja.\n_START_SECTION_\nTradicija i obi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8daji ukrajinskog naroda povezani su izme\xc4\x91u ostalog s tradicijskim pogledom na svijet, koji se oblikovao stolje\xc4\x87ima i sa\xc4\x8duvao mnogo obreda koji potje\xc4\x8du jo\xc5\xa1 od prije kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih vjerovanja. Obredi se dijele na dva osnovna tipa: obiteljski i kalendarski. Obiteljski obredi obilje\xc5\xbeavali su zna\xc4\x8dajne prijelazne trenutke u \xc5\xbeivotu \xc4\x8dovjeka, a kalendarski su obilje\xc5\xbeavali zna\xc4\x8dajne trenutke u prirodi ili u ljudskoj djelatnosti. Svaki tradicijski blagdan i svaki obred usko su povezani s narodnim vjerovanjima. Obredi pri ro\xc4\x91enju bili su popra\xc4\x87eni magi\xc4\x8dnim djelovanjem i razli\xc4\x8ditim simbolima, jer je tajanstvenost nastanka \xc5\xbeivota pripadala osobito delikatnim sferama. Svatovi su jedan od najzanimljivijih doga\xc4\x91aja, koji pra\xc4\x87en glazbom, pjevanjem, plesom i igrama, poprima karakter \xc5\xa1ireg narodnog veselja. Najdramati\xc4\x8dniji trenutak vjena\xc4\x8danja bio je obred pokrivanja, koji je simbolizirao prijelaz mlade u dru\xc5\xa1tvo udanih \xc5\xbeena._NEWLINE_Bojanje i ukra\xc5\xa1avanje ukrajinskih jaja vrlo je cijenjen obi\xc4\x8daj u Ukrajini i poznat je \xc5\xa1irom svijeta, a Ukrajinci imaju obi\xc4\x8daj vjerovati da jaja imaju pozitivan utjecaj na ja\xc4\x8danje duhovne svijesti zbog toga jer zimi zemlju dr\xc5\xbee toplijom, a ujedno simboliziraju novi \xc5\xbeivot koji se budi u prolje\xc4\x87e. Mnogo je sli\xc4\x8dnih mitolo\xc5\xa1kih vjerovanja u Ukrajini, vrlo simpati\xc4\x8dnih i bajkovitih, po \xc4\x8demu su ukrajinske pri\xc4\x8de vrlo zanimljive. Ukrajinske pri\xc4\x8de korijene vuku iz davne pro\xc5\xa1losti, o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8de brojna mitolo\xc5\xa1ka obilje\xc5\xbeja i animisti\xc4\x8dko shva\xc4\x87anje svijeta. Teme ukrajinskih pri\xc4\x8da vrlo su raznolike: pri\xc4\x8de o prirodi i \xc5\xbeivotinjama, o svakodnevnici, one su \xc5\xa1aljive, magi\xc4\x8dne i pustolovne. Arhai\xc4\x8dna obilje\xc5\xbeja svijesti izrazito se isti\xc4\x8du u lijepim pri\xc4\x8dama, u kojim je naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e rije\xc4\x8d o \xc4\x8dudesnim doga\xc4\x91ajima, borbi dobra i zla, ku\xc5\xa1nji i juna\xc4\x8dkim pothvatima na putu k budu\xc4\x87oj nevjesti.\n_START_SECTION_\nGlazba i foklorna umjetnost\n_START_PARAGRAPH_\nNarodna kultura i umjetnost Ukrajinaca s pravom se smatraju jednom od najbogatijih ba\xc5\xa1tina kulture europskih naroda. Ukrajinski folklor isti\xc4\x8de se bogatstvom \xc5\xbeanra i savr\xc5\xa1enstvom forme, pjesni\xc5\xa1tvom i sofisticiranom lirikom, dubokom filozofijom i vatreno\xc5\xa1\xc4\x87u. Usmena predaja stolje\xc4\x87ima je bila jedini na\xc4\x8din generaliziranja \xc5\xbeivotnog iskustva ukrajinskog naroda, utjelovljenje narodne mudrosti, pogleda na svijet i ideale. Folklor je postao ogledalom ne samo najva\xc5\xbenijih povijesnih doga\xc4\x91aja Ukrajine, po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od doba kne\xc5\xbeevina, nego je sa\xc4\x8duvao i brojne arhai\xc4\x8dne poganske mitove i simbole, koji se \xc4\x8desto skrivaju pod okriljem kr\xc5\xa1\xc4\x87anske tradicije. Zahvaljuju\xc4\x87i folklornoj ba\xc5\xa1tini, dana\xc5\xa1nje generacije Ukrajinaca mogu saznati o na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivota svojih predaka i zami\xc5\xa1ljati njihove blagdane i radne dane ispunjene zanosnim obi\xc4\x8dajima. Ukrajinska folklorna tradicija mo\xc5\xbee se svrstati u dva osnovna tipa: glazbeno-pjesni\xc4\x8dki (pjesme, ukrajinske "dume" (balade), popijevke itd.) te prozni tip (bajke, legende, anegdote itd.). U sklopu glazbeno-pjesni\xc4\x8dkog stvarala\xc5\xa1tva isti\xc4\x8du se obredni folklor te epsko i lirsko stvarala\xc5\xa1tvo. Obredni folklor uklju\xc4\x8duje kalendarske i obiteljsko-obredne pjesme. Epskom stvarala\xc5\xa1tvu pripadaju dume, povijesne i lirsko-epske pjesme (balade, kronike), a lirsko stvarala\xc5\xa1tvo obuhva\xc4\x87a dru\xc5\xa1tvene pjesme i pjesme s tematikom iz svakodnevnog \xc5\xbeivota._NEWLINE_Dume su najistaknutiji dio ukrajinskog vokalnog opusa. To su vokalno-instrumentalne kompozicije koje zahtijevaju dugogodi\xc5\xa1nju izobrazbu, izrazitu spretnost i dobro poznavanje tradicije. Prethodnice "duma" bile su "bilini", narodne epske pjesme o herojima, koje su se danas na podru\xc4\x8dju Ukrajine i europskog dijela Rusije donekle transformirale. Stru\xc4\x8dnjaci povezuju nastanak duma s prastarim oblikom ritualnog pla\xc4\x8da. One su kroz povijest prepri\xc4\x8davale vojni\xc4\x8dki \xc5\xbeivot kozaka, njihove ratove protiv osvaja\xc4\x8da, vojne pohode u turske zemlje i njihov \xc5\xbeivot u sredi\xc5\xa1tu Ukrajine, uz rijeku Dnjepar. Tijekom 17. i 18. stolje\xc4\x87a izvo\xc4\x91a\xc4\x8di duma i povijesnih pjesama, "kobzari", ujedinili su se u kobzarska bratstva (cehove). Takvi cehovi imali su svoj  statut i pravila, strogu hijerarhiju i odre\xc4\x91eni repertoar pjesma. Kobzarstvo je u 17. stolje\xc4\x87u postalo \xc4\x8dasno zanimanje. Najmla\xc4\x91im rodom pjesni\xc4\x8dkog folklora smatraju se lirske pjesme, nastale izme\xc4\x91u 16. i 19. stolje\xc4\x87a. Lirske pjesme grupiraju se u dvije velike skupine, socijalna grupa okuplja koza\xc4\x8dke, nova\xc4\x8dke, seoske, najamni\xc4\x8dke i iseljeni\xc4\x8dke pjesme, dok obiteljska grupa okuplja ljubavne, \xc5\xbeenstvene, humoristi\xc4\x8dne, sirotinjske i dje\xc4\x8dje odnosno mladena\xc4\x8dke pjesme._NEWLINE_Tako\xc4\x91er poznati ukrajinski obi\xc4\x8daj su hahiljki, koji se danas prire\xc4\x91uju na uskrsnim nedjeljama, a sastoje se od plesova, pjesama, igara i dramskih scena koji \xc4\x87e po vjerovanju namamiti prolje\xc4\x87e i otjerati zimu. Ovi obredi u poganska vremena odvijala su se u svetim lugovima, danas oko crkava ili oko groblja. Pjesma i plesovi pogrebni su kult i personificiraju pogreb za mraz i zimu. Oni tako\xc4\x91er izazivaju rast bilja i poku\xc5\xa1avaju osigurati obilnu \xc5\xbeetvu kroz magi\xc4\x8dnu glazbu, rije\xc4\x8di i pokrete tijela. U nekim drevnim hahiljki plesovima, plesa\xc4\x8di se kre\xc4\x87u u krug imitiraju\xc4\x87i rotaciju sunca, dok drugi raznim gestama pokazuju stalnost \xc4\x8dovjekovog postojanja na zemlji.\n_START_SECTION_\nTradicionalna kuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dna etni\xc4\x8dka kuhinja Ukrajinaca sastoji se od jela poznatih u njihovom jeziku kao: kapusta (ukrajinski crveni kupus), kovbasa, vareniki, holub\xc4\x87i i ne\xc5\xa1to poznatiji bor\xc5\xa1\xc4\x8d. Za vrijeme Uskrsa u uskrsnu ko\xc5\xa1aricu stavljaju se bojana jaja u Ukrajini poznatija kao pisanki._NEWLINE_Ukrajinci su u prete\xc5\xbeito ravni\xc4\x8darskom stepskom prostoru otvorenih poljana, od davnih vremena zaokupljeni agrikulturom i odani su svojoj zemlji crnici i njenim izda\xc5\xa1nim plodovima. Ukrajina, koju \xc4\x8desto zovu i smatraju \xc5\xbeitnicom Europe, kruh smatra svetom hranom, jer je ukrajinsko \xc5\xbeito stolje\xc4\x87ima prehranjivalo ukrajinski narod i u najte\xc5\xbeim trenucima kada su mnogi zapadni Europljani gladovali. Vrlo stara tradicija nu\xc4\x91enja kruha i soli gostu datira unazad mnogo stolje\xc4\x87a. Gostima se kod Ukrajinaca nudi okrugli kruh (hljib) i sol (sil) na vezenom ru\xc4\x8dniku (ru\xc5\xa1\xc4\x8dnik) uz tradicionalni doma\xc4\x87inov pozdrav Vitajemo! (Dobrodo\xc5\xa1li!)._NEWLINE_Ovdje se ujedno vidi kulturni utjecaj starih Grka, koji su jo\xc5\xa1 prije 2000. godina nudili gostima kruh i sol. Razlog tomu je vrlo o\xc4\x8dit s obzirom da je prije oko 2500. godina , stara Ukrajina, tada Skitija, bila \xc5\xbeitnica stare Gr\xc4\x8dke. Gr\xc4\x8dko tlo bilo je pogodno za vino i maslinu, ali ne i za \xc5\xbeito. U ta stara vremena gr\xc4\x8dke kolonije Tiras, i recimo Panticapaeum (dana\xc5\xa1nji Ker\xc4\x8d) i Olbia su bile naseljene du\xc5\xbe crnomorske obale Ukrajine. Ova tradicija simbolizira duboku vezu Ukrajine s korijenima napredne gr\xc4\x8dke kulture. Kruh i p\xc5\xa1enica oduvijek su va\xc5\xbean element u ukrajinskom \xc5\xbeivotu, u kulturi i folkloru. Razni nacionalni kruhovi igraju zna\xc4\x8dajnu ulogu u obi\xc4\x8dajima i tradiciji ukrajinske kulture. Bo\xc5\xbei\xc4\x87ni, uskr\xc5\xa1nji, svadbeni i funeralni kruhovi zauzimaju sredi\xc5\xa1nje mjesto.'