b'\n_START_ARTICLE_\nApiterapija\n_START_PARAGRAPH_\nMed je u \xc5\xbeivotu ljudi uvijek predstavljao zdravu i dostupnu namirnicu koja se odr\xc5\xbeala usprkos pojavi jeftinijeg industrijskog \xc5\xa1e\xc4\x87era. U svim narodnim medicinama na svim krajevima svijeta bilje\xc5\xbeimo brojne recepte sa vi\xc5\xa1e ili manje meda. Genetski modificirana moderna hrana, pu\xc5\xa1enje, stres, one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enost vode i neki lijekovi pogoduju nakupljanju \xc5\xa1tetnih tvari u organizmu, ali propolis uspje\xc5\xa1no sprje\xc4\x8dava pojavu bolesti Njegova je ljekovitost odavno poznata i u narodnoj se medicini med koristio za osna\xc5\xbeivanje organizma, prije svega djece i starijih. I znanstvenici mu pripisuju antibakterijska, antisepti\xc4\x8dka i antioksidacijska svojstva. Med je iznimno koristan za zdravlje, a ja\xc4\x8da, tvrdi se, funkciju rada srca i krvotoka. Koliko je ljekovit znanstvenici jo\xc5\xa1 istra\xc5\xbeuju, ali o tome ne dvoje.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPovijest apiterapije se\xc5\xbee nekoliko stolje\xc4\x87a unatrag, 20 stolje\xc4\x87a u Kini, zna\xc4\x8dajno manje u Isto\xc4\x8dnoj Europi, i jo\xc5\xa1 manje u SAD-u. Med, propolis, p\xc4\x8delinji otrov, mati\xc4\x8dna mlije\xc4\x8d i vosak su prepoznatljivi kao induvidualne tvari. U Kini je ve\xc4\x87 du\xc5\xbee vremena poznata api-akupunktura, gdje se rabi p\xc4\x8delinji ubod. Kinezi \xc4\x8desto rabe mati\xc4\x8dnu mlije\xc4\x8d kao temelj zajedno s p\xc4\x8delinjim otrovom. Sve zemlje ve\xc4\x87 stolje\xc4\x87ima rabe apiterapiju, kao jedan od oblika lije\xc4\x8denja ali neovisno od drugih ili s minimalnim doticajem. Po\xc4\x8detkom ovog stolje\xc4\x87a p\xc4\x8delinje su proizvode prou\xc4\x8davali mnogi lije\xc4\x8dnici u Europi i SAD. Ova su se istra\xc5\xbeivanja odr\xc5\xbeala sve do pojave antibiotika. Tada se pa\xc5\xbenja po\xc4\x8dela sve vi\xc5\xa1e posve\xc4\x87ivati borbi protiv mikroba, a ne vi\xc5\xa1e toliko njihovim doma\xc4\x87inima i stanju njihovog imunolo\xc5\xa1kog sustava. Po\xc4\x8detni veliki uspjeh antibiotika potakao je na\xc4\x8din razmi\xc5\xa1ljanja koji je posebice ra\xc5\xa1iren u SAD i koji je zapravo zna\xc4\x8dajka moderne medicine. Danas se potpuno ignorira misao velikog francuskog filozofa Claude Barnard-a: \xe2\x80\x9cMikrob nije va\xc5\xbean! Va\xc5\xbeno je stanje njegovog doma\xc4\x87ina.\xe2\x80\x9d'