b'\n_START_ARTICLE_\nDidi\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\nDidi\xc4\x87i (malim slovom, didi\xc4\x87i: Poljica, Zagora, Ka\xc5\xa1tela) ili djedi\xc4\x87i (Konavle) su plemenita\xc5\xa1ki hrvatski rodovi. Ovim nazivom se zovu hrvatski praplemenita\xc5\xa1ki rodovi. Poznati su na podru\xc4\x8dju Ka\xc5\xa1tela, Zagore, Konavala, i drugdje, a osobito u Poljicima._NEWLINE_U osnovi, Didi\xc4\x87i su plemeniti rodovi koji posjeduju svoju zemlju (plemen\xc5\xa1\xc4\x87inu, ba\xc5\xa1\xc4\x87inu) koju obra\xc4\x91uju njihovi te\xc5\xbeaci. Iz njihovih se redova u srednjem vijeku regrutiraju vojnici i izdvajaju plemi\xc4\x87i (darovnicama kralja ili feudalaca). Isto tako, diobom plemen\xc5\xa1\xc4\x87ine na manje dijelove grananjem rodova ili zbog uzurpiranja imanja od strane feudalaca, crkve i gradskih komuna, didi\xc4\x87i se stapaju s pukom._NEWLINE_Na podru\xc4\x8dju Ka\xc5\xa1tela pod utjecajem gradskih komuna Didi\xc4\x87i su u 13. stolje\xc4\x87u prestali biti zna\xc4\x8dajniji dru\xc5\xa1tveni sloj. Unato\xc4\x8d tome, Didi\xc4\x87i su prisutni sve do osnivanja starih jezgri Ka\xc5\xa1tela, a obi\xc4\x8daji i prava biranja \xc5\xbeupnika-upravitelja didi\xc4\x87kih nadarja (zemli\xc5\xa1ta darovanih crkvicama) iz srednjeg vijeka (Sv. Marija od \xc5\xa0piljana-Stomorija i sv. Ivan od Birnja) ostaju o\xc4\x8duvani do 19. stolje\xc4\x87a. Sli\xc4\x8dan razvoj je vidljiv i susjednoj Zagori, ili u Konavlima nakon \xc5\xa1to su potpala pod dubrova\xc4\x8dku vlast._NEWLINE_Poljica su primjer opstanka i razvijanja didi\xc4\x87kog ure\xc4\x91enja dru\xc5\xa1tva. Ondje su sve do uni\xc5\xa1tenja polji\xc4\x8dke kne\xc5\xbeije nakon francuskog zlo\xc4\x8dina\xc4\x8dkog pohoda 1806., bili vrlo brojni (\xe2\x80\xb2\xe2\x80\xb2didi\xc4\x87i\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 ili \xe2\x80\xb2\xe2\x80\xb2bosansko i humsko plemstvo - vlastela\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99). \xc4\x8cinili su klju\xc4\x8dnu skupinu polji\xc4\x8dkog plemstva jer su polji\xc4\x8dka vlastela i tzv. \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99ugarsko plemstvo\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 bili razmjerno malobrojni, pa iako su birali velikog kneza Poljica obi\xc4\x8dno iz redova polji\xc4\x8dke vlastele, po slobodnoj volji birali su ih i me\xc4\x91u ovim drugima. Austrijska je vladavina nakon 1815. izjedna\xc4\x8dila i polji\xc4\x8dko plemstvo i didi\xc4\x87e i ugarsko plemstvo tj. svu vlastelu s ostalim pu\xc4\x8danstvom, a Poljica su upravno podijeljena izme\xc4\x91u susjednih op\xc4\x87ina.'