b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0okci\n_START_SECTION_\nPovijest i distribucija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0okci danas \xc5\xbeive u Slavoniji, Baranji, Bosni, Srijemu (zapadni dio), Banatu i Ba\xc4\x8dkoj (u somborskoj okolici; u samom gradu Somboru, \xc5\xbeive Hrvati iz skupine Bunjevaca) te u uz Dunav u Ba\xc4\x8dkoj. Dio \xc5\xa1oka\xc4\x8dkih Hrvata \xc5\xbeivi u okolici grada Pe\xc4\x8duha u Ma\xc4\x91arskoj. Hrvatski etnograf iz Ma\xc4\x91arske, \xc4\x90uro \xc5\xa0aro\xc5\xa1ac je u svom radu iz 1973. obradio sela u pe\xc4\x8du\xc5\xa1koj okolici. Prema njegovom istra\xc5\xbeivanju, sela koja se nalaze jugoisto\xc4\x8dno od Pe\xc4\x8duha su naseljena \xc5\xa1oka\xc4\x8dkim Hrvatima: Belvar, Birjan, Katolj, Lotar, \xc5\xa0aro\xc5\xa1, Kozar i Olas . \xc5\xa0okci \xc5\xbeive i u pograni\xc4\x8dnom selu Ka\xc5\xa1adu. Njihova glavna govorna odlika je staro\xc5\xa1\xc4\x87akavica._NEWLINE_Koncem 17. stolje\xc4\x87a su \xc5\xa1oka\xc4\x8dki Hrvati odselili iz BiH. Vodili su ih franjevci. Odselili su u Podunavlje, u jugozapadnu i zapadnu Ba\xc4\x8dku. Razlog su bili te\xc5\xa1ki \xc5\xbeivotni uvjeti u BiH i poja\xc4\x8dano islamiziranje kr\xc5\xa1\xc4\x87ana._NEWLINE_\xc5\xa0okci u Banatu su naseljeni u dvama valovima. Prve su se malobrojne skupine doselile tijekom osmanske vlasti. Drugi val je uslijedio prije 220 godina, kad su \xc5\xa1oka\xc4\x8dki Hrvati naseljeni u Opovo, Star\xc4\x8devo (nakon naseljavanja Nijemaca) i grad Pan\xc4\x8devo. Broj doseljenih je oko 4000. Doseljeni \xc5\xa1oka\xc4\x8dki Hrvati su iz sredi\xc5\xa1nje Slavonije. Naseljavanje je bilo plansko, radi poja\xc4\x8davanja granice prema Osmanskom Carstvu._NEWLINE_\xc5\xa0okci u samom gradu Somboru javljaju se od 1919. godine. Prve su obitelji doselile iz Mono\xc5\xa1tora. Zato \xc5\xa1to su bili marljivi i po\xc5\xa1teni, poslodavci i \xc5\xa1efovi pru\xc5\xbeali su im povjerenje i zbog tih svojih osobina uskoro su i sami ubrzo otvarali svoje radnje u Somboru. Ve\xc4\x87 do 1939. godine u Sombor se iz Mono\xc5\xa1tora doselilo 30 obitelji, \xc5\xa1to je ukupno u Somboru bilo 117 \xc5\xa0okaca._NEWLINE_Valja navesti da se zbivalo kroz povijest, posebice u Ba\xc4\x8dkoj, da su skupine bunjeva\xc4\x8dkih Hrvata poprimale \xc5\xa1oka\xc4\x8dko ime i obrnuto, tako da je povijest ovim dvjema hrvatskim skupinama uvelike pro\xc5\xbeima._NEWLINE_Ante Sekuli\xc4\x87 smatra da su se "\xc5\xa0okci u Ba\xc4\x8dku i druge krajeve gdje \xc5\xbeive doselili iz Bosne". Sekuli\xc4\x87 isti\xc4\x8de tezu Mije V. Batini\xc4\x87a da su \xc5\xa0okci \xc2\xbbBa\xc4\x8da, Plavne, Bodjana i Vajske (kao i Bukina i Novog Sela) ve\xc4\x87inom s podru\xc4\x8dja Donje Tuzle (Gradovrh), dok su oni u Santovu, Beregu, Sonti i Mono\xc5\xa1toru iz istog podru\xc4\x8dja kao i \xc5\xa1oka\xc4\x8dka skupina u Baranji i Srijemu\xc2\xab. Druga teorija tvrdi da su \xc5\xa0okci iz Sonte su podrijetlom iz Hercegovine, iz koje su se doselili predvo\xc4\x91eni Sondom Vidakovi\xc4\x87em, po \xc4\x8dijem je imenu selo i dobilo naziv. _NEWLINE_Srbijanska (ranije jugoslavenska) statistika ih tretira kao posebnu etni\xc4\x8dku skupinu.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nNije pouzdano utvr\xc4\x91en postanak imena \xc5\xa1okac._NEWLINE_Valpov\xc4\x8danin Matija P. Katan\xc4\x8di\xc4\x87 je na prijelazu iz 18. u 19. stolje\xc4\x87e pretpostavio da je naziv nastao po ranijem plemenu Sukci (Succi) koji su \xc5\xa0okcima i prethodili, sami Sukci dobili su ga topografski, po lokaciji (planina \xe2\x80\x9eSuccus\xe2\x80\x9d). Njegova teorija po\xc4\x8diva na tome da su Hrvati potomci Ilira, u \xc5\xa1to danas malo tko vjeruje._NEWLINE_Ferdo \xc5\xa0i\xc5\xa1i\xc4\x87 je smatrao da je naziv turskog podrijetla._NEWLINE_Prvo spominjanje imena je u fermanu sultana Ahmeda I gdje naziva \xc5\xa1okcima pu\xc4\x8danstvo "latinske vjere" \xc4\x8dija je "sljedba od vjere Srba, Grka i Vlaha sasvim razli\xc4\x8dita", dakle, katolike._NEWLINE_Prostor u naseljen \xc5\xa0okcima u isto\xc4\x8dnoj Slavoniji naziva se \xc5\xa0okadija.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji \xc5\xa0okaca\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0okci su stanovni\xc5\xa1tvo naseljeno po plodnim  ravnicama koje se prilagodilo ovome podru\xc4\x8dju i razvilo zavidnu poljoprivredu. Razne \xc5\xbeitarice, kukuruz i drugo glavne su kulture. Polja su im veoma velika i dobro odr\xc5\xbeavana, zasijana prete\xc5\xbeno kukuruzom. Sela su duga, s jednom glavnom ulicom (\xc5\xa1or) uz koje se ni\xc5\xbeu obiteljske ku\xc4\x87e s gospodarskim zgradama, a unutar  njih  nalazi se prostrana avlija (dvori\xc5\xa1te) s neizostavnim bunarom na kota\xc4\x8d. Uz obje strane ulice pru\xc5\xbeaju se kanali preko kojih se manjim nasipom dolazi do ku\xc4\x87e. Dr\xc5\xbeanje peradi, napose pataka i gusaka, te svinja od kojih potje\xc4\x8de glavnina mesne hrane neizostavne su po \xc5\xa1oka\xc4\x8dkim ku\xc4\x87ama. \xc5\xa0okci u\xc5\xbeivaju u svinjskim specijalitetima kao \xc5\xa1to su \xc5\xa1unka, kulen, i slanina. \xc5\xa0ljiva i proizvodnja \xc5\xa1ljivove rakije tako\xc4\x91er zauzima znamenito mjesto. _NEWLINE_\xc5\xa0okci su po prirodi veseo narod koji posebnu pa\xc5\xbenju posve\xc4\x87uju svojim tradicijama, \xc5\xa1to se vidi i po broju njihovih folklornih dru\xc5\xa1tava. Tambura najpoznatije glazbalo, sastoji se od tri dijela, trupa, vrata i glave. Trup je napravljen od tanke daske javora, topolovine ili \xc5\xa1ljive, danas od smreke ili jele. Vrat je dug, a cijelo glazbalo ima \xc4\x8detiri do \xc5\xa1est \xc5\xbeica. U pro\xc5\xa1losti su \xc5\xa1oka\xc4\x8dke pjesme i plesove pratile gajde, sastojale su se od mje\xc5\xa1ine i dulca u koji se pu\xc5\xa1e. Svatovskim obi\xc4\x8dajima \xc5\xa0okci posve\xc4\x87uju posebnu pa\xc5\xbenju (\xc5\xa1oka\xc4\x8dki svati \xc4\x8desto imaju i po 300 do 500 uzvanika), ona se uvijek odvijaju uz defile konjskih zaprega i pove\xc4\x87u koli\xc4\x8dinu rakije. _NEWLINE_\xc5\xa0oka\xc4\x8dka narodna no\xc5\xa1nja (rubina) izra\xc4\x91uje se od lanenog tkanja a sastoji se od \'ople\xc4\x87ka i krila\', ima funkciju bluze. Ona se kod \xc5\xbeena javlja ljeti, dok bi po zimi nosile i vunenu suknju s obojkom. I mu\xc5\xa1ka i \xc5\xbeenska \xc5\xa1oka\xc4\x8dka no\xc5\xa1nja izra\xc4\x91uje se od bijelog platna ukra\xc5\xa1enog \xc5\xa1ljokicama, na rubovima bluza, ko\xc5\xa1ulja i ga\xc4\x87a (mu\xc5\xa1ke hla\xc4\x8de) izvezene su \xc4\x8dipkom.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0okci u umjetnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0oka\xc4\x8dka himna je skladba "\xc5\xa0okadija", autorice Bo\xc5\xbeane Vidakovi\xc4\x87 ._NEWLINE_Hrvatski pjesnik Josip Dumend\xc5\xbei\xc4\x87 iz Bo\xc4\x91ana je napisao pjesmu koju je naslovio \xc5\xa0oka\xc4\x8dka himna .'