b'\n_START_ARTICLE_\nBenjamin Thompson\n_START_SECTION_\nPovijest termodinamike\n_START_PARAGRAPH_\nPovijest termodinamike zapo\xc4\x8dinje prvim teorijama o toplini osnivale su se na shva\xc4\x87anju da je toplina tvar koja se nalazi pohranjena u svakom tijelu, te da dodirom prelazi iz toplijega tijela u hladnije. To se shva\xc4\x87anje po\xc4\x8delo mijenjati kada je potkraj 18.\xc2\xa0stolje\xc4\x87a B. Rumford uo\xc4\x8dio da je toplina razvijena pri bu\xc5\xa1enju topovskih cijevi razmjerno utro\xc5\xa1enomu mehani\xc4\x8dkom radu. J. P. Joule pokusima je 1843. pokazao da rad mo\xc5\xbee prelaziti u toplinu. Jouleova toplina je toplina koju proizvede elektri\xc4\x8dna struja prolaskom kroz elektri\xc4\x8dni vodi\xc4\x8d tijekom nekoga vremena, jednaka je umno\xc5\xa1ku elektri\xc4\x8dnoga otpora, kvadrata jakosti elektri\xc4\x8dne struje i vremena.\n_START_SECTION_\nPojam topline i temperature\n_START_PARAGRAPH_\nAko stavimo ruku u posudu s vru\xc4\x87om vodom i dr\xc5\xbeimo je nekoliko sekundi, a zatim je stavimo u posudu s toplom vodom, u\xc4\x8dinit \xc4\x87e nam se kao da je ta voda hladna. Stavimo li ruku u hladnu vodu i dr\xc5\xbeimo li je nekoliko sekundi, a onda je uronimo u onu toplu vodu, imat \xc4\x87emo osjet kao da smo je stavili u vru\xc4\x87u vodu. Odatle vidimo da \xc4\x8dovje\xc4\x8dji osjet nije mjerodavan za prosu\xc4\x91ivanje stanja nekoga fizikalnog tijela, to jest njegove temperature. _NEWLINE_Toplina i temperatura nisu jedno te isto. To najbolje mo\xc5\xbeemo uo\xc4\x8diti iz jednog primjera. U dvije po veli\xc4\x8dini razli\xc4\x8dite prostorije lo\xc5\xbeimo pe\xc4\x87 iste veli\xc4\x8dine tako da tro\xc5\xa1imo istu koli\xc4\x8dinu goriva na sat; vidjet \xc4\x87emo da \xc4\x87e temperature prostorija biti razli\xc4\x8dite. Ve\xc4\x87a prostorija imat \xc4\x87e manju temperaturu, a manja ve\xc4\x87u, iako je svaka prostorija, to jest zrak u prostoriji, primio istu koli\xc4\x8dinu topline izgaranjem jednake koli\xc4\x8dine goriva. Dva fizikalna tijela mogu imati istu koli\xc4\x8dinu topline, a razli\xc4\x8ditu temperaturu. Da bi ve\xc4\x87a prostorija imala istu temperaturu kao manja, morali bismo ve\xc4\x87oj dati ve\xc4\x87u koli\xc4\x8dinu topline, to jest morali bismo potro\xc5\xa1iti ve\xc4\x87u koli\xc4\x8dinu goriva. Odatle vidimo da dva fizikalna tijela mogu imati istu temperaturu, ali razli\xc4\x8ditu koli\xc4\x8dinu topline. _NEWLINE_Me\xc4\x91utim, \xc5\xa1to je toplina? Na to pitanje odgovara molekularno-kineti\xc4\x8dka teorija topline. Molekule u tijelima ne miruju, nego se nalaze u stalnom gibanju, \xc4\x8dija brzina mo\xc5\xbee biti ve\xc4\x87a ili manja. Bu\xc5\xa1enjem, glodanjem, tokarenjem i rezanjem pomo\xc4\x87u alatnih strojeva, kao i kod svake obrade materijala alatom, stvara se toplina. Toplina nastaje na osnovu utro\xc5\xa1enog mehani\xc4\x8dkog rada, a i na ra\xc4\x8dun kineti\xc4\x8dke energije. Udarom \xc4\x8deki\xc4\x87a, koji ima kineti\xc4\x8dku energiju, o nakovanj stvara se toplina. Tu se kineti\xc4\x8dka energija ne pretvara samo u toplinu nego i u energiju zvuka i u mehani\xc4\x8dki rad potreban za deformaciju tijela. Pri sudaru dvaju tijela prenosi se gibanje, to jest kineti\xc4\x8dka energija s jednog tijela na drugo. To ne vrijedi samo za velika tijela nego i za sitne \xc4\x8destice, to jest molekule. Kineti\xc4\x8dka energija \xc4\x8deki\xc4\x87a pretvara se u kineti\xc4\x8dku energiju molekula, to jest u njihovo nevidljivo gibanje. Toplina je, dakle, kineti\xc4\x8dka energija molekularnog gibanja. _NEWLINE_\xc5\xa0to tijelo vi\xc5\xa1e grijemo, molekule se sve br\xc5\xbee gibaju i imaju sve ve\xc4\x87u kineti\xc4\x8dku energiju. Zbog toga se molekule me\xc4\x91usobno udaljavaju, pa kruto tijelo taljenjem prelazi u teku\xc4\x87e agregatno stanje. Teku\xc4\x87e tijelo zagrijavanjem prelazi u plinovito agregatno stanje. Molekule vode daljim zagrijavanjem kod vreli\xc5\xa1ta odlaze u zrak. Voda prelazi u vodenu paru. Para ima toliku kineti\xc4\x8dku energiju da tjera parni stroj. Koliki je stupanj toga molekularnog gibanja, kazuje temperatura. Temperatura je, dakle, stupanj toplinskog stanja tijela i o njoj ovisi agregatno stanje tijela. _NEWLINE_Onaj dio nauke o toplini koji se bavi toplinom kao jednim oblikom energije i prou\xc4\x8dava pretvaranje toplinske energije u mehani\xc4\x8dku radnju zove se termodinamika. Budu\xc4\x87i da je to pretvaranje naro\xc4\x8dito va\xc5\xbeno kod plinova, to se termodinamika bavi u prvom redu toplinskim promjenama kod plinova.'