b'\n_START_ARTICLE_\nMallorca\n_START_SECTION_\nOsnivanje Mallorce\n_START_PARAGRAPH_\nMallorca je bila nastanjena od prapovijesnih vremena. Otkriveni su grobovi i tragovi naselja iz paleolitskog doba (6000. \xe2\x80\x93 4000. pr. Kr.). Rimljani su je osvojili 123. godine pr. Kr. pod vodstvom Kvinta Cecilija Metela. Otok je pod rimskom vladavinom procvjetao, a u to vrijeme su osnovani gradovi Pollentia (Alcudia) i Palmaria (Palma de Mallorca). Na otoku je razvijano maslinarstvo i vinogradarstvo, a proizvodila se i sol. Mallorcanski vojnici su bili cijenjeni u rimskim legijama zbog svoje vojne vje\xc5\xa1tine._NEWLINE_Vandali su otok opusto\xc5\xa1ili 426., a svome ga carstvu pripojili 465. godine. Godine 534. Mallorcu je osvojio Bizant i upravljao njome kao dijelom provincije Sardinije. Pod bizantskom je vla\xc5\xa1\xc4\x87u podignut ve\xc4\x87i broj crkava._NEWLINE_Od 707. otok neprestano napadaju muslimani iz Sjeverne Afrike, a 902. godine Kalifat C\xc3\xb3rdoba osvaja Mallorcu, donijev\xc5\xa1i joj novo razdoblje prosperiteta. Kad je kalifat bio na vrhuncu, Mauri su unaprijedili poljoprivredu navodnjavanjem, a razvili su i lokalne zanate. Po\xc5\xa1to se kalifat 1015. raspao, zapo\xc4\x8dela je era nazadovanja. Mallorca je do\xc5\xa1la pod upravu vladara Denija, a od 1087. do 1114. bila je neovisna. Me\xc4\x91utim, jedna je ekspedicija iz Pise i Katalonije 1114. osvojila otok i dr\xc5\xbeala Palmu pod opsadom 8 mjeseci. Kad je grad pao, osvaja\xc4\x8di su se povukli, a zamijenili su ih Almoravidi iz Sjeverne Afrike, koji su vladali do 1203. godine. Almoravide je istjerala dinastija Almohada koji su vladali do 1229. Iskoristiv\xc5\xa1i konfuziju i nerede, kralj Jakov I. Aragonski izveo je invaziju s 15.000 vojnika i 1.500 konja i poslije tromjese\xc4\x8dnog vojnog pohoda pripojio otok Aragonskoj kruni. Poslije smrti Jakova I. godine 1276. njegovi su sinovi podijelili kraljevstvo. Jakov II. postao je kralj nove Kraljevine Mallorce. Godine 1344. kralj Petar IV. Aragonski osvojio je i vratio otok kruni. Od 1479. aragonska se kruna brakom izme\xc4\x91u Fernanda Aragonskog i Izabele od Kastilje ujedninila s Krunom Kastilje. U ranom 18. stolje\xc4\x87u Rat za \xc5\xa1panjolsko naslije\xc4\x91e okon\xc4\x8dan je ujedinjenjem \xc5\xa1panjolske monarhije. Godine 1716. Dekretom iz Nueva Plante Mallorca je postala dio \xc5\xa1panjolske provincije Baleari, koja odgovara dana\xc5\xa1njim Balearskim otocima.\n_START_SECTION_\nPalma\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni grad Mallorce, Palma, osnovan je kao rimski logor nazvan Palamaria na ostacima talajotskog naselja. U burnoj povijesti grad su nekoliko puta pusto\xc5\xa1ili Vandali u vrijeme pada Rimskog Carstva. Kasnije ga osvaja Bizant, koloniziraju Mauri (koji su ga nazvali Medina Mayurqa), a kona\xc4\x8dno ga je ustanovio Jakov I. Osvaja\xc4\x8d. Godine 1983. Palma je postala glavni grad autonomne pokrajine Balearski otoci.\n_START_SECTION_\n20. stolje\xc4\x87e i danas\n_START_PARAGRAPH_\nOd pedesetih godina 20. stolje\xc4\x87a uspon masovnog turizma radikalno je promijenio fizionomiju i grada i otoka, pretvoriv\xc5\xa1i ga u privla\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1te za strane turiste i za radnike iz kontinentalne \xc5\xa0panjolske. To je doprinijelo velikim promjenama u tradiciji, sociolingvisti\xc4\x8dkoj mapi, urbanizaciji i kupovnoj mo\xc4\x87i. Zahvaljuju\xc4\x87i turizmu Palma je zna\xc4\x8dajno napredovala. Godine 1960. Mallorca je imala 500.000 posjetitelja, dok je 1997. imala 6.739.700. Godine 2001., vi\xc5\xa1e od 19.200.000 putnika pro\xc5\xa1lo je kroz zra\xc4\x8dnu luku Son Sant Joan u Palmi, uz dodatnih 1,5 milijuna koji su do\xc5\xa1li morem._NEWLINE_U 21. stolje\xc4\x87u plan urbanog razvoja, tzv. Pla Mirall ("Plan ogledalo"), privukao je veliki broj radnika imigranata izvan Europske unije, naro\xc4\x8dito iz Afrike i Ju\xc5\xbene Amerike. Lokalne novine Diario de Mallorca objavile su 14. studenog 2005. tvrdnje da je CIA koristila zra\xc4\x8dnu luku na otoku za program tajnog prijevoza osumnji\xc4\x8denih za terorizam.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nMallorca ima dvije planinske regije od kojih su obje duga\xc4\x8dke oko 70 km. Nalaze se na sjeverozapadu (Serra de Tramuntana ili Tramuntana) i na isto\xc4\x8dnoj tre\xc4\x87ini otoka. Najvi\xc5\xa1i vrh na Mallorci je Puig Major (1.445 m) na Serra de Tramuntani. Na njemu se nalazi vojno podru\xc4\x8dje, a obli\xc5\xbenji vrh Puig de Masanella je najvi\xc5\xa1i dostupni vrh (1.364 m). Na sjeveroisto\xc4\x8dnoj obali nalaze se dva zaljeva: Badia de Pollen\xc3\xa7a i ve\xc4\x87i Badia d\'Alc\xc3\xbadia. Sjeverna obala je uglavnom strma i ima mnogo grebena. Sredi\xc5\xa1nje podru\xc4\x8dja koja se \xc5\xa1iri oko Palme plodna je ravnica poznata kao Es Pla._NEWLINE_Klima je mediteranska, s vi\xc5\xa1e padalina na Serra de Tramuntana. U ravnici su ljeta topla, zime umjerene do hladne, a najhladnije su na planini Tramuntai; u ovom dijelu otoka nisu neuobi\xc4\x8dajene snje\xc5\xbene padaline tijekom zime._NEWLINE_Pored otoka se nalaze dva mala nenastanjena otoka: Cabrera (jugoisto\xc4\x8dno od Palme) i Dragonera (zapadno od Palme).'