b'\n_START_ARTICLE_\nSolarno hla\xc4\x91enje\n_START_PARAGRAPH_\nSolarno hla\xc4\x91enje se odnosi na sve vrste sistema hla\xc4\x91enja koji koriste sun\xc4\x8devu energiju. To mo\xc5\xbee biti ostvareno pasivno preko Sunca, fotonaponom (sunce u elektricitet) ili promjenom u solarnu toplinsku energiju._NEWLINE_Solarni sustavi koji se koriste za zagrijavanja medija koji se kasnije koristi u sustavu za hla\xc4\x91enje predstavljaju zasad jo\xc5\xa1 uvijek nove i preskupe tehnologije. Njihova cijena i dosta velik period amortizacije predstavljaju ko\xc4\x8dnicu u njihovom \xc5\xa1irem kori\xc5\xa1tenju. Njihova isplativost se pove\xc4\x87ava ako se takvi sistemi ugra\xc4\x91uju dodatno kao nadogradnja na sisteme za grijanje. Tako\xc4\x91er njihova isplativost varira o geografskim klimatskim uvjetima, a najvi\xc5\xa1a se posti\xc5\xbee upravo tamo gdje ima dovoljno sun\xc4\x8danih sati zimi za grijanje i ljeti za hla\xc4\x91enje._NEWLINE_Osnovni na\xc4\x8din rada takvih sistema je u tome da se toplina koristi za isparavanje rashladnog medija koji se nalazi pod tlakom iz mje\xc5\xa1avine absorbera i rashladnog medija odnosno dolazi do njihovog odvajanja. Kondezacija tih para dovodi do istog rashladnog efekta kao i u klasi\xc4\x8dnim meheni\xc4\x8dkim rashladnim sistemima. Iako je i u takvim sistemima potrebna elektri\xc4\x8dna energija za pumpe za rashladni medij, u\xc5\xa1teda u odnosu na klasi\xc4\x8dne kompresore je ogromna. Takvi sistemi se obi\xc4\x8dno projektiraju da zadovolje cjelokupnu rashladnu potrebu tijekom cijelog toplog perioda, odnosno ne ugra\xc4\x91uju se dodatni klasi\xc4\x8dni rashladni ure\xc4\x91aji ve\xc4\x87 se u vrijeme kad nema sunca koristi neki drugi na\xc4\x8din dovoda topline sistemu (prirodni plin ili lo\xc5\xbe ulje)._NEWLINE_Termalni kompresor se sastoji od absorbera, generatora, pumpe i ure\xc4\x91aja za povrat mje\xc5\xa1avine. U ovakvom rashladnom sistemu on zamjenjuje klasi\xc4\x8dni kompresor. Najzna\xc4\x8dajniji dio ovog sistema je absorber. U njemu se ispareni rashladni medij absorbira u mje\xc5\xa1avinu. Ta mje\xc5\xa1avina se zatim uz pomo\xc4\x87 pumpe prenosi u generator. Tamo rashladni medij opet isparava koristeci dovedunu mu toplinu, a iskori\xc5\xa1tena se mje\xc5\xa1avina potom opet vra\xc4\x87a u absorber. Dvije najuobi\xc4\x8dajnije komponente mje\xc5\xa1avine su voda-litijev bromid i amonijak-voda.\n_START_SECTION_\nSolarno hla\xc4\x91enje pomo\xc4\x87u odvla\xc5\xbeivanja\n_START_PARAGRAPH_\nZrak prelazi preko takozvanih \xc4\x8dvrstih odvla\xc5\xbeiva\xc4\x8da (poput silikatnog gela ili zeolita) kako bi se vlaga kondenzirala i odvojila od njega i tako omogu\xc4\x87io evaporativni (ispariva\xc4\x8dki) ciklus hla\xc4\x91enja. Odvla\xc5\xbeiva\xc4\x8d se regenerira, odnosno izvla\xc4\x8di se vlaga, koriste\xc4\x87i solarnu termalnu energiju u ponovljenim ciklusima na jeftin na\xc4\x8din, tro\xc5\xa1e\xc4\x87i malo energije. Fotonaponski sustav mo\xc5\xbee se koristiti za napajanje nisko-energetskog ventilatora za dobavu zraka izvana i motora koji rotira veliki disk sa odvla\xc5\xbeiva\xc4\x8dima._NEWLINE_Takav princip hla\xc4\x91enja koristi se kod ventilacijskih sustava koji kontroliraju ventilaciju ku\xc4\x87e smanjuju\xc4\x87i istodobno energetske gubitke. Zrak koji ulazi izvana prolazi kroz \xe2\x80\x9eentalpijski kota\xc4\x8d\xe2\x80\x9c , odnosno disk s odvla\xc5\xbeiva\xc4\x8dima (naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e silikatni gel). Tako osu\xc5\xa1en zrak izmjenjuje toplinu s hladnim zarkom koji se izbacuje van. Tim postupcima smanjuju se tro\xc5\xa1kovi ventilacije. Dodatno smanjenje tro\xc5\xa1kova posti\xc5\xbee se uporabom fotonaponskog sustava za napajanje ventilatora za dobavu i motora koji rotira \xe2\x80\x9eentalpijski kota\xc4\x8d\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Odvla\xc5\xbeivanje se mo\xc5\xbee ostvariti i vodom niske temperature koja \xc4\x87e, kada do\xc4\x91e do izmjene topline, tako\xc4\x91er izazvat kondenzaciju vlage u zraku ._NEWLINE_Ovakav na\xc4\x8din solarnog hla\xc4\x91enja ima veliki potencijal za eksploataciju u skoroj budu\xc4\x87nosti\n_START_SECTION_\nPasivno solarno hla\xc4\x91enje\n_START_PARAGRAPH_\nSolarna termalna energija ne koristi se izravno kako bi se stvorila hladna okolina ili pokretao neki proces hla\xc4\x91enja, odnosno ne uklju\xc4\x8duje u sustav uporabu mehani\xc4\x8dkih ili elektri\xc4\x8dnih strojeva. Umjesto toga, posebnim solarno-termalnim prilagodbama pri konstrukciji gra\xc4\x91evina \xc5\xbeeli se smanjiti koli\xc4\x8dina dovedne topline i pobolj\xc5\xa1ati odvo\xc4\x91enje ne\xc5\xbeeljene topline. \xc4\x8cimbenici kojima se to mo\xc5\xbee posti\xc4\x87i su: geometrijski oblik i veli\xc4\x8dina zgrade, toplinski kapaciteti pojedinih zidova i prostorija, njihova toplinska za\xc5\xa1tita, ostakljenost, za\xc5\xa1tita od vjetra, ki\xc5\xa1e i vlage, ali i od Sunca ljeti, kvaliteta gra\xc4\x91evinskog materijala te sama kvaliteta izvedbe gradnje. Potrebno je dobro poznavanje mehanizama prijenosa topline: konvekcijom, kondukcijom i zra\xc4\x8denjem._NEWLINE_Primjer lo\xc5\xa1e solarno-termalne prilagodbe je potkrovlje, koje ljeti dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1e temperature nego \xc5\xa1to su temperature okolnjeg zraka. Kori\xc5\xa1tenjem krovnih sustava kao \xc5\xa1to su \xe2\x80\x9ehladan krov\xe2\x80\x9c ili \xe2\x80\x9ezeleni krov\xe2\x80\x9c temperatura povr\xc5\xa1ine krova mo\xc5\xbee biti smanjena i do 40\xc2\xb0C. Takve izvedbe krova temeljene su na osnovnim zakonima fizike. Primjerice, \xe2\x80\x9ehladan krov\xe2\x80\x9c je izvedba gdje je omogu\xc4\x87eno neprekinuto strujanje zraka u sloju izme\xc4\x91u crijepa i krovne konstrukcije. Time se odvodi vodena para iz unutra\xc5\xa1njosti, odnosno sprje\xc4\x8dava prijenos topline izvana. Pregradom koja sprje\xc4\x8dava prolazak zra\xc4\x8denju (barijera za zra\xc4\x8denje) ili prazninom ispunjenom zrakom podno krova sprije\xc4\x8dit \xc4\x87e se 97% zra\xc4\x8denja koje dolazi sa suncem grijane povr\xc5\xa1ine krova._NEWLINE_Mnogo je lak\xc5\xa1e posti\xc4\x87i hla\xc4\x91enje ovim izvedbama pri gradnji novih gra\xc4\x91evina nego prilagodbom starijih gra\xc4\x91evina.\n_START_SECTION_\nSolarno termalno hla\xc4\x91enje\n_START_PARAGRAPH_\nSolarni termalni kolektori rabe se kako bi se dobavila toplinska energija potrebna za pokretanje rasladnih strojeva koji pak koriste termalne kompresore (naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e adsorpcijski ili apsorpcijski rashladni strojevi). Tvrtka Sopogy proizvela je solarne termalne kolektore koji dobavljaju toplinsku energiju koncentriraju\xc4\x87i energiju sun\xc4\x8devog zra\xc4\x8denja na cijev griju\xc4\x87i tako fluid koji prolazi njome. Taj fluid cirkulira sistemom i prijenosi toplinu. Tako generirana toplina u kombinaciji s apsorbcijskim rashladnim strojem omogu\xc4\x87uje proces hla\xc4\x91enja, te daje primjer kori\xc5\xa1tenja obnovljivih izvora energije u te svrhe._NEWLINE_Tako\xc4\x91er, takvi sustavi mogu se upotrijebiti za proizvodnju tople vode._NEWLINE_Mnogo je alternativa rashladnim strojevima koji koriste mehani\xc4\x8dke kompresore, a koje mogu reducirati potro\xc5\xa1nju energije uz manje buke i vibracija. Zavisno o sustavu koji koristi solarno\xe2\x80\x93termalne kolektore, ostavruju se jedan, dva ili tri ciklusa procesa hla\xc4\x91enja u odre\xc4\x91enom vremenskom periodu. \xc5\xa0to je vi\xc5\xa1e ciklusa, ve\xc4\x87a je energetska iskoristivost._NEWLINE_Voda u apsorpcijskom rashladnom stroju mora biti minimalno zagrijana na 90\xc2\xb0C. Kolektori koji su oblika ravne plohe mogu dati energiju dovoljnu za zagrijavanje do 70\xc2\xb0C. Unato\xc4\x8d tome, postoje instalacije takvih kolektora u svijetu koje su veoma uspje\xc5\xa1ne i u tehni\xc4\x8dkom i u ekonomskom pogledu. Primjer je sjedi\xc5\xa1te najve\xc4\x87e portugalske banke Caixa Geral de Despositos gdje je instalirano 1579 m\xc2\xb2 s maksimalnom snagom od 575 kW. U Singapuru \xc4\x87e 2011. godine na novosagra\xc4\x91enom United World Collegu biti pu\xc5\xa1tena u rad najve\xc4\x87a instalacija takvih kolektora sa svrhom hla\xc4\x91enja sa snagom od 1500 kW. Ti projekti pokazali su da ravni kolektori posebno napravljeni za zagrijavanje vode iznad 90\xc2\xb0C (s dvostrukim premazom, pove\xc4\x87anom izolacijom itd.) mogu biti u\xc4\x8dinkoviti i isplativi. Postoje i kolektori u obliku vakuumiranih cijevi . Oni se upotrebljavju na podru\xc4\x8djima Srednje Europe jer kod vi\xc5\xa1ih razlika izme\xc4\x91u temperature kolektora i okoline, kao i kod difuznog zra\xc4\x8denja, pokazuju bolju korisnost od ravnih kolektora. Ravni kolektori se ra\xc4\x91e upotrebljavaju tamo gdje su vi\xc5\xa1e temperature i sun\xc4\x8devo zra\xc4\x8denje je ja\xc4\x8de upravo zbog svoje ni\xc5\xbee cijene nasuprot cijevnim kolektorima.\n_START_SECTION_\nPV solarno hla\xc4\x91enje\n_START_PARAGRAPH_\nFotonaponske \xc4\x87elije mogu dobavljati elektri\xc4\x8dnu energiju za pokretanje rashladnih storjeva, neovisno o kompresorima koje koriste (mehani\xc4\x8dke ili termalne kompresore). Svejedno, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a primjena ja za pokretanje sustava za hla\xc4\x91enje na temelju konvencionlanih, mehani\xc4\x8dkih kompresora, koji su najmanje u\xc4\x8dinkoviti._NEWLINE_Za hla\xc4\x91enje prostora gdje je potrebna mala snaga (manje od 5 MWh/god.) tehnologija fotonaponskih \xc4\x87elija je naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e implementirana. To izaziva mnogo rasprava, ali \xc4\x8desto navedeni argumenti za njeno kori\xc5\xa1tenje obi\xc4\x8dno su nemogu\xc4\x87nost ugradnje drugih tehnologija u postoje\xc4\x87e gra\xc4\x91evine, pojava u\xc4\x8dinkovitijih elektri\xc4\x8dnih rashladnih strojeva ili njena laka ugradnja za razliku od ostalih tehnologija. Fotonaponski sustavi za napajanje opreme koja koristi elektri\xc4\x8dnu struju pri hla\xc4\x91enju donedavno nisu bili isplativi bez dr\xc5\xbeavnih poticaja. Razlog tome je veoma lo\xc5\xa1a efikasnost takve opreme. \xc5\xa0tovi\xc5\xa1e, usporedbom fotonaponskih sustava s drugima koji se koriste u procesima koje nazivamo solarno hla\xc4\x91enje pokazuje njihovu najmanju energetsku u\xc4\x8dinkovitost. Koriste\xc4\x87i efikasniju opremu taj odnos se mo\xc5\xbee promijeniti.'