b'\n_START_ARTICLE_\nJanjevci\n_START_PARAGRAPH_\nJanjevci su regionalna hrvatska manjina na Kosovu i najstarija hrvatska dijaspora. Ime su dobili po gradu Janjevu u blizini Pri\xc5\xa1tine, gdje danas ve\xc4\x87ina njih na Kosovu \xc5\xbeivi.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPotje\xc4\x8du od trgovaca i rudara iz Dubrovnika i obli\xc5\xbenje Bosne i Hercegovine, koji su se tijekom 14. stolje\xc4\x87a naselili na Kosovo. Katoli\xc4\x8dku vjeru i hrvatski identitet su uspjeli zadr\xc5\xbeati kroz stolje\xc4\x87a. Zvono Crkve svetog Nikole iz 1368. drugo je najstarije zvono u Hrvata. Stolje\xc4\x87ima su ih Turci htjeli islamizirati, a poslije odlaska Turaka, bili su na udaru srpskog, ali i albanskog nacionalizma. Kad je ovaj kraj do\xc5\xa1ao pod vlast Kraljevine Srbije 1912. godine, poja\xc4\x8dali su se progoni i iseljavanja. Ve\xc4\x87i egzodusi po\xc4\x8deli su 1948. godine._NEWLINE_Prvo pismeno spominjanje je godine 1303. kada papa Benedikta XII. spominje Janjevo kao sredi\xc5\xa1te katoli\xc4\x8dke \xc5\xbeupe Svetog Nikole. Ime Janjevo navodno su donijeli doseljenici iz sela Janjine na poluotoku Pelje\xc5\xa1cu u Hrvatskoj, a koji je u doba iseljavanja ove hrvatske zajednice bio dijelom Dubrova\xc4\x8dke Republike._NEWLINE_U srpskim izvorima nalazimo i naziv Njanjevo koji dalje upu\xc4\x87uje na Janjevo._NEWLINE_Preporod ovog kraja bila je obnova \xc5\xbeupne crkve u drugoj polovici 19. stolje\xc4\x87a i izgradnja \xc5\xa1kole u kojoj se nastava odvijala na hrvatskom jeziku._NEWLINE_Od 1991. nadalje, ponajprije zbog poja\xc4\x8danog pritiska velikosrpskog re\xc5\xbeima, provode\xc4\x87i etni\xc4\x8dko \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enje, a zatim od 1998. zbog nemira na Kosovu, ve\xc4\x87ina njih se iselila, ponajvi\xc5\xa1e u Hrvatsku. Najvi\xc5\xa1e ih je protjerano 26. velja\xc4\x8de 1993.. U Hrvatskoj su im ponekad dodjeljivana od Srba napu\xc5\xa1tena i danas prazna podru\xc4\x8dja._NEWLINE_Godine 1948. bilo je 5.290 Hrvata (0,7% stanovni\xc5\xa1tva Kosova), prema slu\xc5\xbebenom popisu tada\xc5\xa1nje Jugoslavije. Godine 1971. bilo je 8.264, a 1981. 8.718 Hrvata na Kosovu (0,6% stanovni\xc5\xa1tva), 1991. 8.062 (0,4% ukupnog stanovni\xc5\xa1tva), dok ih je 1998. bilo jo\xc5\xa1 samo 1.800. Danas ih u Janjevu ima otprilike 350. Nemaju prava kao nacionalna manjina._NEWLINE_Trenuta\xc4\x8dno stanje je takvo da se na Kosovu osje\xc4\x87aju neugodno i ugro\xc5\xbeeno. Hrvatska u suradnji s Katoli\xc4\x8dkom Crkvom razmi\xc5\xa1lja o mogu\xc4\x87nosti cjelovitog preseljenja u Dubrovnik i Zagreb._NEWLINE_Od srednjeg vijeka Janjevci pohode Festu svetog Vlaha i neizostavni su dio procesije u kojoj su u prepoznatljivim no\xc5\xa1njama. U samom Janjevu ih je ostalo tek 200, ali ih je u Kistanju oko 1.300 (primjer o\xc4\x8duvanja njihovog podrijetla se ogleda u tome \xc5\xa1to doseljenjem u Kistanje osnovali nogometni klub NK Janjevo Kistanje). Od 1.300 skoro 600 ih je mla\xc4\x91e od 16 godina. Do\xc5\xa1li su nakon Domovinskog rata 1997. godine. Janjevo i Letnica su bile i ostale oaze katoli\xc4\x8danstva na tim prostorima, a me\xc4\x91usobno su udaljeni 80 km. Iznad Letnice, domicilne \xc5\xbeupe posve\xc4\x87ene \xc4\x8dudotvornoj Velikoj Gospi, vi\xc5\xa1e je manjih hrvatskih "satelita": \xc5\xa0a\xc5\xa1are, Vrnez i Vrnaokolo te zaseoci Perutinovi\xc4\x87, Podrid i Zagra\xc4\x91e. Najvi\xc5\xa1e ih je protjerano u velja\xc4\x8di 1993. godine._NEWLINE_Od 4.850 predratnih \xc5\xbeitelja Letnice ostalo je samo 38 staraca, svi stariji od 70 s prosje\xc4\x8dnih 75 godina! Godinama ih je sve manje. Danas ih je vi\xc5\xa1e u Slavoniji: 1.500 raseljeno je u op\xc4\x87ini Vo\xc4\x87in, 1.800 u op\xc4\x87ini \xc4\x90ulovac, a 350 u Duma\xc4\x8dama kraj Petrinje. Ima ih i u Rijeci, Brckovljanima kraj Vrbovca, Dugom Selu i Dubravi, na Krku, u Crikvenici i Dubrovniku. Tre\xc4\x87ina od 200 \xc5\xbeitelja Letnice su mala i \xc5\xa1kolska djeca. _NEWLINE_Govore janjeva\xc4\x8dko-lepeni\xc4\x8dkim dijalektom, koji spada u grupu prijelaznih \xc5\xa1tokavskih, odnosno torla\xc4\x8dkih govora.\n_START_SECTION_\nPodrijetlo rodova\n_START_PARAGRAPH_\nRodoslovlje se prenosilo usmenom predajom, s koljena na koljeno, a predaja koju je zapisao povjesni\xc4\x8dar Nikola \xc4\x8colak, ro\xc4\x91en u Janjevu, govori sljede\xc4\x87e:_NEWLINE_Iz Dubrovnika i okolice su: _NEWLINE_Glasnovi\xc4\x87i: najve\xc4\x87i i najstariji rod u Janjevu.\xc2\xa0_NEWLINE_Macuki\xc4\x87i: iz Dubrovnika._NEWLINE_\xc4\x8cifit-Koli\xc4\x87i: Znaju samo da su iz Dalmacije. Slu\xc4\x8dajno ili ne, \xc4\x8difit je turska rije\xc4\x8d za \xc5\xbdidove. Ovaj rod ne zna ni\xc5\xa1ta o tome._NEWLINE_Rodovi doseljeni za vrijeme turske vladavine:_NEWLINE_\xc4\x86ibari\xc4\x87i: Podrijetlom iz Dubrovnika, u Janjevo preselili iz Skoplja._NEWLINE_Mati\xc4\x87i: Podrijetlom iz Dubrovnika ili Hercegovine, u Janjevo preselili iz Kratova u Makedoniji._NEWLINE_Ivanovi\xc4\x87i (Magarevi\xc4\x87i): Podrijetlom iz Dubrovnika, u Janjevo preselili iz Kratova u Makedoniji._NEWLINE_Iz Bosne i Hercegovine su:_NEWLINE_Brki\xc4\x87i: Danas se smatraju za Dubrov\xc4\x8dane, ali starija tradicija je da su iz okolice \xc5\xa0irokog Brijega. Zna se da su do\xc5\xa1li poslije pada Srbije pod Turke._NEWLINE_Ivanovi\xc4\x87i: Iz Gra\xc4\x8danice u Bosni._NEWLINE_Iz obli\xc5\xbenjih mjesta i krajeva:_NEWLINE_Mitrovi\xc4\x87i: Iz Pe\xc4\x87i u Metohiji.\xc2\xa0_NEWLINE_Ge\xc4\x8devi\xc4\x87i: Iz Ka\xc4\x8danika na jugu Kosova._NEWLINE_Brajsov\xc4\x8dani: Iz sela Brasaljce u novobrdskom kraju isto\xc4\x8dno od Janjeva._NEWLINE_\xc4\x90uri\xc4\x87i:\xc2\xa0Iz nekog sela blizu Janjeva, ali ne znaju kojeg. Tvrde da su u Janjevu od prije njegovog pada pod Turke. Misli se da su nekad bili pravoslavci._NEWLINE_Krsti\xc4\x87i: Rod s pravoslavnim \xc4\x90orgovi\xc4\x87ima iz sela Labljane kod Pe\xc4\x87i. Predak Marko do\xc5\xa1ao polovicom XIX. stolje\xc4\x87a sa \xc5\xbeenom i dva sina pre\xc5\xa1ao s pravoslavlja na katoli\xc4\x8danstvo._NEWLINE_Iz sjeverne Albanije:_NEWLINE_Mazareki\xc2\xa0ili\xc2\xa0Golomeji\xc4\x87i:\xc2\xa0Iz oblasti Mazreka u sjevernoj Albaniji._NEWLINE_Beri\xc5\xa1i\xc4\x87i: Iz ti fisa (plemena) Beri\xc5\xa1a u sjevernoj Albaniji._NEWLINE_Iljini: Iz Skadra._NEWLINE_Rodi\xc4\x87i: Iz Movljana kod Prizrena. Pred kraj XIX. stolje\xc4\x87a su stariji \xc4\x8dlanovi roda jo\xc5\xa1 znali albanski._NEWLINE_Nepoznatog podrijetla su:_NEWLINE_Pali\xc4\x87i: Stari su rod u mjestu, imaju tri verzije podrijetla. Po jednoj su iz Dubrovnika, po drugoj iz sjeverne Albanije (ova se oslanja na prezime; Palj je albanska verzija imena Pavao), a po tre\xc4\x87oj iz susjednog sela Su\xc5\xa1ice._NEWLINE_Treba imati na umu da su se od 1935. od mnogih janjeva\xc4\x8dkih rodova odvojili ogranci koji su uzeli nova prezimena. Tako su se od\xc2\xa0Pali\xc4\x87a\xc2\xa0odvojili\xc2\xa0Mati\xc4\x87i\xc2\xa0i\xc2\xa0Ruci\xc4\x87i, od\xc2\xa0Beri\xc5\xa1i\xc4\x87a\xc2\xa0se odvojili\xc2\xa0Anci\xc4\x87i, od\xc2\xa0Glasnovi\xc4\x87a\xc2\xa0se odvojili\xc2\xa0Tomki\xc4\x87i, Topalovi\xc4\x87i\xc2\xa0i\xc2\xa0Guci\xc4\x87i.'