b'\n_START_ARTICLE_\nElektrane na biomasu i otpad\n_START_PARAGRAPH_\nElektrane na biomasu i otpad su takva vrsta termoelektrana u kojima se umjesto konvencionalnih goriva, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e fosilnih: nafte, ugljena i plina, spaljuje biomasa i otpad, koji se nalaze u kategoriji obnovljivih izvora energije. Kao i u svakom termoenergetskom postrojenju u elektranama na biomasu i otpad nalaze se \xc4\x8detiri glavna dijela: kotao, turbina, kondenzator i pumpa. Postoje dvije osnovne vrste tehnologije izgaranja, a to su: izgaranje u fluidiziranom stanju i izgaranje na re\xc5\xa1eci.\n_START_SECTION_\nTehnologije izgaranja\n_START_PARAGRAPH_\nTehnologija izgaranja je va\xc5\xbean dio u termoenegetskim postrojenjima jer je izvor korisne energije u vidu topline. Biomasa je oduvijek primarni izvor energije i \xc4\x8dovjek ju je koristio za gorivo otkad je ovladao vatrom. Me\xc4\x91utim, kada se biomasa koristi za dobivanje elektri\xc4\x8dne energije i topline, izgara se velika koli\xc4\x8dina biomase koja nema homogena svojstva po cijelom volumenu, ili ima manju homogenost od ugljena, nafte i plina. Zbog toga je potrebno prilagoditi tehnologije izgaranja specifi\xc4\x8dnim svojstvima biomase i otpada koje nisu tako homogena goriva. Danas su tehnologija izgaranja na re\xc5\xa1etci i u fluidiziranom sloju dvije naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e kori\xc5\xa1tene tehnologije u dobivanju energije iz biomase i otpada.\n_START_SECTION_\nTehnologija izgaranja na re\xc5\xa1etci\n_START_PARAGRAPH_\nIzgaranje kod ove vrste tehnologije doga\xc4\x91a se u kotlu na re\xc5\xa1etci na koju se donosi biomasa i/ili otpad. Ovo je tradicionalna, tj. starija tehnologija izgaranja. Postupak spaljivanja je sli\xc4\x8dan onome kod tehnologije izgaranja u fluidiziranom stanju, razlika je u pretpripremi biomase i otpada. Tehnologija izgaranja na re\xc5\xa1eci je pogodnija za kruta goriva (npr. poljoprivredni i \xc5\xa1umski otpadci) i za postrojenja manjih snaga (<5MW). Kontrola i regulacija izgaranja vr\xc5\xa1i se upuhivanjem zraka ispod re\xc5\xa1etke tako da se stvore turbulencije te na taj na\xc4\x8din pobolj\xc5\xa1aju izgaranje. Nedostatak ove tehnologije je taj \xc5\xa1to je izgaranje nepotpunije nego kod fluidiziranog sloja, lo\xc5\xa1iji rezultati izgaranja postoje i kod izgaranja goriva nejednolikog sastava i goriva s visokim udjelom vlage. Me\xc4\x91utim, uz dobre regulacijske sustave posti\xc5\xbeu se visoke vrijednosti iskoristivosti jer je ova tehnologija razvijana dugi niz godina.\n_START_SECTION_\nTehnologija izgaranja u fluidiziranom sloju\n_START_PARAGRAPH_\nNovija tehnogija izgaranja u kojoj se biomasa i/ili otpad tretiraju prije samog spaljivanja. Tretiranjem biomase i otpada prije spaljivanja posti\xc5\xbee se ve\xc4\x87i stupanj homogenosti goriva bez obzira na njihovu vla\xc5\xbenost, udio pepela i kalori\xc4\x8dnost. Tako se u fluidiziranom sloju mogu zajedno na\xc4\x87i ostaci poljoprivredne proizvodnje, otpadci od sje\xc4\x8de \xc5\xa1uma zajedno s ku\xc4\x87nim optadom. Izgaranje u fluidiziranom sloju pru\xc5\xbea veliku fleksibilnost u pogledu zahtjeva na kvalitetu i vla\xc5\xbenost goriva, ve\xc4\x87u nego izgaranje na re\xc5\xa1etci. Ova tehnologija posti\xc5\xbee vrlo visoke vrijednosti iskoristivosti kotla, i do 90% bez obzira na to ima li otpad visok udio vla\xc5\xbenosti ili ne, jesu li komponente goriva sli\xc4\x8dne kvalitete ili ne. Glavni nedostatak je cijena koja ja u odnosu na izgaranje na re\xc5\xa1etci znatno ve\xc4\x87a i zbog toga se koristi samo u elektranama snage preko 5MW. U samom kotlu biomasa i otpad izgaraju i pretvaraju se u vru\xc4\x87i granulirani sloj na pijesku. Ubrizgavanje zraka u taj sloj stvara turbulencije i na taj na\xc4\x8din pospje\xc5\xa1uje opskrbu svih dijelova goriva dovoljnom koli\xc4\x8dinom kisika i pribli\xc5\xbeavaju ovaj proces potpunom izgaranju, \xc5\xa1to je cilj svakog izgaranja. Na taj na\xc4\x8din mogu\xc4\x87e je dr\xc5\xbeati temperaturu izgaranja ispod 972\xc2\xb0C i znatno smanjiti udio du\xc5\xa1i\xc4\x8dnih spojeva, naro\xc4\x8dito du\xc5\xa1i\xc4\x8dnog monoksida, u dimnim plinovima.\n_START_SECTION_\nKogeneracijska postrojenja na biomasu\n_START_PARAGRAPH_\nKogeneracijsko postrojenje toplinu dobivenu izgaranjem koristi na dva na\xc4\x8dina, za dobivanje rada i korisne topline. Rad plina se na turbini koristi za dobivanje elektri\xc4\x8dne energije koja se onda \xc5\xa1alje u mre\xc5\xbeu dok se korisna toplina koristi za zagrijavanje vode za grijanje (stambenih prostora, bazena, staklenika i sli\xc4\x8dnih prostora) i za razne tehnolo\xc5\xa1ke procese su\xc5\xa1enja (koji se odvijaju u prehrambenoj idustriji za su\xc5\xa1enje vo\xc4\x87a i povr\xc4\x87a i pe\xc4\x8denje u procesnoj industriji, ali i u postrojenjima za proizvodnju peleta za su\xc5\xa1enje sje\xc4\x8dki). Elektri\xc4\x8dna energija u manjim kogeneracijskim postrojenjima na biomasu naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se dobiva otvorenim plinsko-turbinskim procesu u kojem je turbina pogonjena zagrijanim zrakom i/ili dimnim plinovima od izgaranja pri povi\xc5\xa1enom tlaku. Manja postrojenja se \xc4\x8desto rade u modularnoj izvedbi zbog olak\xc5\xa1anog testiranja, transporta, monta\xc5\xbee, demonta\xc5\xbee i servisa. To su postrojenja naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e do 5MW, a postoje dvije vrste otvorenih plinsko-turbinskih procesa: indirektini i direktni. Manja kogeneracijska postrojenja imaju smisla u pogledu odr\xc5\xbeivog razvoja i potro\xc5\xa1nje energije za razliku od velikih postrojenja, jer manja postrojenja koriste otpadnu biomasu dok bi velika postrojenja za svoje potrebe tra\xc5\xbeile uzgajanje biomase za dobivanje energije. Takav pristup ima negativne ekonomsko-privredne posljedice i utje\xc4\x8de na bioraznolikost.\n_START_SECTION_\nIndirektni plinsko-turbinski proces\n_START_PARAGRAPH_\nU lo\xc5\xbei\xc5\xa1tu se odvija proces izgaranja u kojem se stvaraju dimni plinovi i osloba\xc4\x91a toplina. Nakon izgaranja, dimni plinovi zagrijavaju zrak za turbokompresorsko postrojenje i predgrijavaju zrak koji se upuhuje u lo\xc5\xbei\xc5\xa1te i koristi se za izgaranje, jer predgrijan zrak pobolj\xc5\xa1ava izgaranje i povisuje temperaturu u lo\xc5\xbei\xc5\xa1tu. Dimni plinovi se djelomice vra\xc4\x87aju u lo\xc5\xbei\xc5\xa1te, a ostatak ide van iz lo\xc5\xbei\xc5\xa1ta i koristi se za su\xc5\xa1enje biomase koja tek treba biti spaljena u lo\xc5\xbei\xc5\xa1tu. Zrak koji izlazi iz zagrija\xc4\x8da zraka se zagrije na 650-750\xc2\xb0C i odlazi u turbopunja\xc4\x8d i pokre\xc4\x87e kompresor i generator koji su spojeni na isto vratilo. Generator proizvodi elektri\xc4\x8dnu energiju, a kompresor tla\xc4\x8di vanjski zrak na tlakove 4-6 bar. Zrak nakon kompresora odlazi u regenerator gdje se predgrijava otpadnim zrakom iz turbine, te takav predgrijan odlazi u zagrija\xc4\x8d zraka i nakon toga u turbinu. Time je taj proces zavr\xc5\xa1en. Ispu\xc5\xa1ni zrak iz turbopunja\xc4\x8da koristi se za grijanje vode koja se kasnije koristi za grijanje prostora ili za tehnolo\xc5\xa1ke procese. Prednost ovog procesa je ta \xc5\xa1to je zrak u turbini vanjski zrak koji je relativno \xc4\x8dist i takav ne uni\xc5\xa1tava lopati\xc4\x8dje turbine i kompresora \xc5\xa1to za posljedicu ima dugi vijek trajanja rotora.\n_START_SECTION_\nDirektni plinsko-turbinski proces\n_START_PARAGRAPH_\nProces u lo\xc5\xbei\xc5\xa1tu je istovijetan indirektnom procesu. Razlika je u tome \xc5\xa1to zagrijani zrak koji izlazi iz zagrija\xc4\x8da, prije ulaska u turbinu se koristi za izgaranje plina ili teku\xc4\x87eg goriva. Nastali dimni plinovi odlaze u turbinu gdje predaju svoju kineti\xc4\x8dku energiju turbini. Odatle je proces jednak onome u indirektnom procesu. Ovaj proces se mo\xc5\xbee izvesti i na na\xc4\x8din da se dimni plinovi iz lo\xc5\xbei\xc5\xa1ta biomase \xc5\xa1alju u turbinu gdje ekspandiraju i predaju svoju energiju lopaticama, ali sa sobom nose \xc4\x8destice pepela i krutih ostataka izgaranja. Posljedica takvog na\xc4\x8dina je da se te \xc4\x8destice talo\xc5\xbee na lopati\xc4\x8dju i uzrokuju koroziju na turbini \xc5\xa1to mo\xc5\xbee dovesti do havarije.'