b'\n_START_ARTICLE_\nCrnogorska dr\xc5\xbeava 1698. - 1851.\n_START_PARAGRAPH_\nKoncem 15. st. je nestala Crnojevi\xc4\x87a dr\xc5\xbeava i Crnogorci su potpali pod Osmanlijsko Carstvo._NEWLINE_Od 1697. godine kada je Op\xc4\x87ecrnogorski zbor za vladiku izabrao Danila Petrovi\xc4\x87a Njego\xc5\xa1a, rodona\xc4\x8delnika dinastije Petrovi\xc4\x87 Njego\xc5\xa1, po\xc4\x8dinje organizirana borba za politi\xc4\x8dko i vjersko jedinstvo zemlje, \xc4\x8desto podijeljene plemenskim sukobima i islamizacijom pu\xc4\x8danstva. Tih godina pravoslavni Crnogorci provode sustavno pokr\xc5\xa1tavanje i zatiranje doma\xc4\x87ih muslimana, genocidnog tipa, upam\xc4\x87eno pod nazivom istraga poturica._NEWLINE_Dolaskom izaslanika ruskog cara Petra I. Romanova u Crnu Goru 1711. i putovanjem Danila u Petrograd  uspostavljene su bliske politi\xc4\x8dke veze izme\xc4\x91u Crne Gore i Carske Rusije koje \xc4\x87e uz povremena zahla\xc4\x91enja trajati do ruske revolucije 1917. godine. Istodobno je taj dolazak izaslanika i putovanje vladike predstavlja priznanje Crno Gore._NEWLINE_Sljede\xc4\x87e godine, 1712. odigrala se bitka protiv snaga bosanskog vezira Ahmet-pa\xc5\xa1e na Carevom lazu, doga\xc4\x91aj koji je u narodno pam\xc4\x87enje u\xc5\xa1ao kao jedna od najve\xc4\x87ih pobjeda u ratnoj povijesti Crnogoraca._NEWLINE_Suprotno dotada\xc5\xa1njim obi\xc4\x8dajima o biranju vladika Danilo donosi odluku da nasljednik bude iz njegove obitelji. Kako se vladika nije mogao \xc5\xbeeniti i imati djecu kao nasljednika odabire 1735. bratovog sina - Savu Petrovi\xc4\x87a Njego\xc5\xa1a._NEWLINE_U prvom dijelu svoje vladavine, Sava \xc4\x87e na polo\xc5\xbeaj vladike on \xc4\x87e uzdi\xc4\x87i svog brata Vasilija koji se prije svega bavio vanjskom politikom. U svojim pismima ili putovanjima Vasilije \xc4\x87e mnogo puta tra\xc5\xbeiti pomo\xc4\x87 Rusije u stvaranju crnogorskog \xc5\xa1kolstva, dok \xc4\x87e on sam na kraju postati prvi povjesni\xc4\x8dar Crne Gore s svojom knjigom "Istorija Crne Gore" (tiskana 1754. godine). Njegov najzna\xc4\x8dajniji politi\xc4\x8dki uspjeh postaje susret s ruskom caricom i prijestolonasljednikom Petrom III. tako\xc4\x91er 1754. godine ._NEWLINE_Nakon Vasilijeve smrti najva\xc5\xbeniji doga\xc4\x91aj tijekom vladavine Save (koji ponovno sam vlada) postaje osmanlijsko ukidanje Pe\xc4\x87ke Patrijar\xc5\xa1ije 1766. godine. I od toga perioda Pravoslavna crkva u Crnoj Gori je i de facto i de iure autokefalna._NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Crnogorska pravoslavna Crkva_NEWLINE_Nedugo potom u Crnoj Gori se pojavljuje \xc5\xa0\xc4\x87epan Mali, koji uspijeva ujediniti crnogorska plemena, predstavljaju\xc4\x87i se kao ruski car Petar III.. \xc5\xa0\xc4\x87epan je, pored ostarjeloga vladike Save, vladao Crnom Gorom od 1767. godine. Njegov dolazak je izazvao pohod osmanlijske vojske na Crnu Goru._NEWLINE_1773.. Osmanlije potpla\xc4\x87uju jednog \xc5\xa0\xc4\x87epanovog slugu koji ga ubija. Nakon njegove smrti, ponovno nastupa plemenska anarhija._NEWLINE_Vladika Sava, kratko vrijeme prije svoje smrti, 1781. za svog nasljednika izabire Arseniju Plamenca ._NEWLINE_Nakon smrti Arsenija 1784. vlast \xc4\x87e se vratiti u ruke dinastije Njego\xc5\xa1 izborom Petra I. Petrovi\xc4\x87a Njego\xc5\xa1a za novog vladiku._NEWLINE_Petar I. \xc4\x87e po smrti biti kanoniziran kao Sveti Petar Cetinjski i jedna je od najve\xc4\x87ih, ako ne i najve\xc4\x87a, li\xc4\x8dnost crnogorske nacionalne povijesti._NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Sveti Petar Cetinjski_NEWLINE_U srpnju i rujnu 1796. u bitkama na Martini\xc4\x87ima, spcijalno u Bici na Krusima je posje\xc4\x8dena osmanlijska vojska. U bitkama je Petar predvodio Crnogorce sa sabljom i kri\xc5\xbeom u rukama. Vezir Mahmut-pa\xc5\xa1a je tijekom borbi zaklan a glava mu je, kao stra\xc5\xa1ni simbol crnogorske pobjede, za osvetu odsje\xc4\x8dena i donesena u Cetinjski manastir koji je bio 1785. spalio. Od tada su sastavnim dijelom crnogorske dr\xc5\xbeave postali Bjelopavli\xc4\x87i i Piperi._NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Bitka na Krusima_NEWLINE_Na Crnogorskom zboru u Manastiru Stanjevi\xc4\x87i 1798. je donesen Zakonik op\xc5\xa1\xc4\x8di crnogorski i brdski sa 16 \xc4\x8dlanaka a dopunjen je 1803. s jo\xc5\xa1 17 \xc4\x8dlanaka. Godine 1798. je tako\xc4\x91er oformljeno Praviteljstvo suda crnogorskog i brdskog. Time je, skupa s u Zakoniku inkorporiranom Stegom, udaren pravni temelj crnogorskoj dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Osobni je tajnik Petrov bio, od 1785. do 1804. Dol\xc4\x8di de Vickovi\xc4\x87, katoli\xc4\x8dki sve\xc4\x87enik iz Dubrovnika._NEWLINE_1802. austrijske su okupacione vlasti u Boki kotorskoj Dol\xc4\x8dija smatrale glavnim organizatorom pobuna slavenskog pu\xc4\x8danstva na tom podru\xc4\x8dju, te su o tome izvjestile Rusiju, navode\xc4\x87i da je Dol\xc4\x8di u urotni\xc4\x8dkoj vezi s austrijsko-ruskim zajedni\xc4\x8dkim neprijateljem Napoleonovom Francuskom. Optu\xc5\xbebe su dodatno osna\xc5\xbeene pritiskom u pismu Crnogorcima \xc5\xa1to ga je uputio Sveti Sinod Ruske crkve s optu\xc5\xbebama da Petar uzgaja "latinsku jeres" i prijetnjom kako \xc4\x87e Ruski sinod u Crnu Goru postaviti novoga arhijereja._NEWLINE_Praviteljstvo suda crnogorskog i brdskog se 3. srpnja 1804., obratilo pismima ruskom caru i ruskom Ministarstvu vanjskih poslova, istaknuv\xc5\xa1i potpunu neovisnost i samostalnost Crne Gore spram Rusije, kako u crkvenom tako i u dr\xc5\xbeavnom pogledu. Ga\xc5\xa1enjem Pe\xc4\x87ke patrijar\xc5\xa1ije 1766. godine, \xe2\x80\x9cna\xc5\xa1 gospodin Mitropolit ostao (je) po sebi u ovda\xc5\xa1njoj crkvi u nezavisnosti ikakvoj vlasti kao drugi arhijereji\xe2\x80\x9d, da \xe2\x80\x9cod najstarijeg vremena vjeru hri\xc5\xa1\xc4\x87ansku nijesmo od Rusa, nego od Grka primili\xe2\x80\x9d, te da \xe2\x80\x9cmi narod crnogorski i brdski ne stojimo pod podanstvom Ruske imperije, nego samo pod moralnim pokroviteljstvom. Takav stav, tako\xc4\x91er, bjelodano svjedo\xc4\x8di i o tada\xc5\xa1njoj samostalnosti (autokefalnosti) Crnogorske crkve._NEWLINE_Jo\xc5\xa1 od 1797. i propasti Mleta\xc4\x8dke Republike nastojao je Petar I. pripojiti Boku kotorsku i crnogorsko priobalje oko Budve. Petar I. je doista oslobodio Budvu, no ubrzo se, pod inozemnim pritiskom, morao outda povu\xc4\x87i i prepustiti je Austriji._NEWLINE_1806. se, na poziv Rusije, uklju\xc4\x8dio u borbu protiv Napoleonovih trupa koje su bile prodrle i u Boku kotorsku. Ni ovoga puta nije bilo uspjeha jer su Crnogorci pretrpjeli poraz._NEWLINE_Kona\xc4\x8dno, rujna 1813. godine, Petar je uni\xc5\xa1tio francuske postrojbe u Boki kotorskoj, izuzev utvrde u Kotoru. Oslobodio je Perast, Risan, Herceg Novi, nad kojima se zaviorio crnogorski Alaj-barjak, te stigao s kombiniranim crnogorsko-bokeljskim postrojbama podno Dubrovnika u kojem su se Francuzi utvrdili. U prosincu 1813. predala se i francuska posada u Kotoru._NEWLINE_Ujedinjenje Crne Gore i Boke progla\xc5\xa1eno je 29. listopada 1813. godine u Dobroti, kod Kotora._NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Ujedinjenje Crne Gore i Boke kotorske 1813._NEWLINE_No, Be\xc4\x8dki kongres je 1814. - 1815. odlu\xc4\x8dio da Boka kotorska pripadne Austriji._NEWLINE_Tijekom crnogorsko-francuskih oru\xc5\xbeanih sukoba Napoleon se interesirao za Petra i Crnogorce. On je 28. sije\xc4\x8dnja 1808. godine, iznena\xc4\x91en vijestima o te\xc5\xa1kim borbama s crnogorskim postrojbama, pisao francuskom guverneru Dalmacije:_NEWLINE_"Dr\xc5\xbeite agenta uz crnogorskog vladiku i nastojte pridobiti toga \xc4\x8dovjeka" ._NEWLINE_Opet je Napoleon 9. velja\xc4\x8de 1808. istim povodom pisao:_NEWLINE_"Kako to da i nikada ne pi\xc5\xa1ete o Crnogorcima? Ne treba biti krut; treba me\xc4\x91u njih ubaciti agente radi pridobijanja prvaka te zemlje" ._NEWLINE_1820. je na Mora\xc4\x8di pora\xc5\xbeena D\xc5\xbealaludin-pa\xc5\xa1ina vojska i od tada su plemena Rovca i Mora\xc4\x8dani, znatni dijelovi Crnogorskih Brda postali dijelom slobodne i neovisne crnogorske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Tijekom vladavine, Petar I. je imao sna\xc5\xbenu oporbu u plemi\xc4\x87koj obitlji Radonji\xc4\x87a, koji su bili guvernaduri._NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Guvernadur_NEWLINE_Za nasljednika je Petar I. odredio svoga sinovca Radivoja Tomova Petrovi\xc4\x87a, kasnije Petra II. Petrovi\xc4\x87a Njego\xc5\xa1a. Umro je Petar na blagdan Lu\xc4\x8dindan, 31. listopada 1830. godine._NEWLINE_Njegov nasljednik, Petar II., 1831. osniva Senat i Gardu (Gvardiju) - kao kombinirane organe sudske, upravne i izvr\xc5\xa1ne vlasti. Za upravitelje nahija postavlja kapetane._NEWLINE_Godine 1832. ukida guvernadurstvo. Na Cetinju 1834.. osniva tiskaru i \xc5\xa1kolu u oslobo\xc4\x91enom dijelu Crne Gore. Putuje u dva navrata u Rusiju: 1833., kada je zavladi\xc4\x87en i 1837._NEWLINE_Nagovarao je Kne\xc5\xbeevinu Srbiju da zajedno poduzmu akciju za oslobo\xc4\x91enje Bosne i Hercegovine od Turaka. Godine 1841. postigao je jedan diplomatski uspjeh kada je Crna Gora rije\xc5\xa1ila probleme razgrani\xc4\x8denja s Austrijskim Carstvom_NEWLINE_1848. Njego\xc5\xa1 je bio u vezi s hrvatskim banom Josipom Jela\xc4\x8di\xc4\x87em i nudio mu je, preko Jela\xc4\x8di\xc4\x87evoga guvernera Dalmacije vojnu pomo\xc4\x87 od 2.000 Crnogoraca. U pismu od 17. studenog 1848. Njego\xc5\xa1 guverneru Dalmacije pi\xc5\xa1e:_NEWLINE_"Istina je da su Crnogorci spremni da budu u pomo\xc4\x87i svojoj bra\xc4\x87i Hrvatima, jedno po jedinoplemenosti, a drugo po njihovoj priro\xc4\x91enoj naklonosti vojni\xc4\x8dke trudove snositi"  .'