b'\n_START_ARTICLE_\nMax Stirner\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot\n_START_PARAGRAPH_\nMaks Stirner je ro\xc4\x91en 25. listopada 1806. u Bayreuthu, u siroma\xc5\xa1noj obitelji. Njegovi \xc5\xa1estogodi\xc5\xa1nji studiji filozofije u Berlinu su u vi\xc5\xa1e navrata prekidani jer se morao brinuti za svoju psihi\xc4\x8dki rastrojenu majku. Godine 1835. uspijeva polo\xc5\xbeiti sve ispite i prona\xc4\x87i svoje prvo, nepla\xc4\x87eno mjesto u\xc4\x8ditelja. Dvije godine depresivne neima\xc5\xa1tine kulminirale su brakom s k\xc4\x87erkom njegove gazdarice, koja je umrla ve\xc4\x87 sljede\xc4\x87e godine pri poro\xc4\x91aju. Sre\xc4\x87a mu se nasmije\xc5\xa1ila 1839. kada je dobio petogodi\xc5\xa1nji ugovor i mjesto na institutu "Madam Grupius" za podu\xc4\x8davanje i odgoj djevojaka. Njegova novootkrivena financijska stabilnost bila je \xc4\x8dista suprotnost rastu\xc4\x87im politi\xc4\x8dkim i intelektualnim nemirima diljem svijeta._NEWLINE_Stirner se 1840. godine pridru\xc5\xbeio zloglasnom klubu ljevi\xc4\x8dara poznatom kao Doktorklub: bu\xc4\x8dnim radikalnim studentima i boemima, me\xc4\x91u kojima su bili i mladi Karl Marx i Friedrich Engels, a okupljali su se u zadimljenoj, pijanoj atmosferi \xe2\x80\x9cHippel\'s Caf\xc3\xa9a". Komunist Arnold Ruge je bio toliko \xc5\xa1okiran onim \xc5\xa1to je tamo \xc4\x8duo i vidio da je izjurio van vi\xc4\x8du\xc4\x87i: \xe2\x80\x9eSocijalna transformacija nije nikada zapo\xc4\x8deta od strane pijane rulje!\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Me\xc4\x91u brojnim \xc5\xbeenama koje su dolazile u \xe2\x80\x9cHippel\'s Caf\xc3\xa9\xe2\x80\x9c bila je i bogata dvadesetpetogodi\xc5\xa1nja Mari Danhart, zapa\xc5\xbeena igra\xc4\x8dica bilijara, pu\xc5\xa1a\xc4\x8dica cigara i pivopija koja je insistirala na tome da i ona zajedno s njima posje\xc4\x87uje lokalne bordele. Nakon takvih ve\xc4\x8deri, Stirner bi se vra\xc4\x87ao ku\xc4\x87i, i do duboko u no\xc4\x87 radio na svojim misterioznim rukopisima. Godine 1843., u kaoti\xc4\x8dnoj ceremoniji u njegovom stanu, vjen\xc4\x8dali su se Max i Mari. Nitko se nije sjetio ponijeti vjen\xc4\x8dani prsten._NEWLINE_Sa stalnim zaposlenjem i bogatom \xc5\xbeenom, Stirner je bio u mogu\xc4\x87nosti da zavr\xc5\xa1i svoje remek djelo. \xe2\x80\x9cEgo i njegovo vlasni\xc5\xa1tvo\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9cnajrevolucionarnija knjiga ikad napisana\xe2\x80\x9c, eksplodirala je kao oluja nad radikalnim Berlinom. Izbacio je niz beskompromisnih izazova svakoj religioznoj, politi\xc4\x8dkoj ili filozofskoj ortodoksnosti, bilo da se radilo o \xe2\x80\x9cdesnici", \xe2\x80\x9cljevici", \xe2\x80\x9ckonzervativcima", \xe2\x80\x9cliberalima". Ta je knjiga trenutno do\xc5\xa1la u sredi\xc5\xa1te pa\xc5\xbenje izazivaju\xc4\x87i pogrde i bijes te katapultiraju\xc4\x87i Stirnera iz skromne anonimnosti u slavnu zloglasnost.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj njegove filozofije se mo\xc5\xbee rekonstruirati kroz niz \xc4\x8dlanaka koji su se pojavili kratko prije njegovog sredi\xc5\xa1njeg djela (Ego i njegovo vlasni\xc5\xa1tvo)._NEWLINE_U Egu i njegovom vlasni\xc5\xa1tvu Stirner daje provokativnu antiautoritarnu i individualisti\xc4\x8dku kritiku tada\xc5\xa1njeg pruskog dru\xc5\xa1tva i modernizma i modernog zapadnog dru\xc5\xa1tva kao takvog i nudi put ka ljudskom postojanju, \xc5\xa1to grani\xc4\x8di s jezikom i stvarno\xc5\xa1\xc4\x87u._NEWLINE_Stirnerova kritika se posebno odnosi na njegove suvremenike (djelomi\xc4\x8dno na njegove kolege, mladohegelijance, a posebno na Ludwiga Feuerbacha), napadaju\xc4\x87i ideologije, eksplicitno uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i nacionalizam, statizam, liberalizam, socijalizam, komunizam i humanizam._NEWLINE_Ukratko, knjiga govori da sve religije i ideologije po\xc4\x8divaju na ispraznim konceptima, koji se, kada ih pojedinac shvati samostalno se zanimaju\xc4\x87i za njih, prikazuju razbijeni u svoj svojoj ispraznosti. Isto se odnosi i na dru\xc5\xa1tvene institucije koje su utemeljene na tim konceptima: bila to dr\xc5\xbeava, pravni sustav, crkva, sustav obrazovanja ili druge ustanove koje pola\xc5\xbeu pravo na autoritet nad pojedincem._NEWLINE_Samo kada se stavovi vlasti i ustanova utemeljenih na takvim konceptima prika\xc5\xbeu pogre\xc5\xa1nim, mogu\xc4\x87a je samostalna akcija, mo\xc4\x87 i identitet. Individualna samorealizacija le\xc5\xbei u \xc5\xbeelji svakog pojedinca da ispuni svoj egoizam, bilo to instinktivno, bez znanja, bezvoljno ili sustavno, s punom svije\xc5\xa1\xc4\x87u pojedinca. Jedina razlika izme\xc4\x91u nesvjesnog i svjesnog egoista je \xc5\xa1to \xc4\x87e prvi biti "zaokupljen" ispraznom idejom u nadi da \xc4\x87e ga ta ideja na\xc4\x8diniti sretnim, dok \xc4\x87e drugi, biti sposoban da slobodno izabere puteve svog egoizma i da u\xc5\xbeiva dok to \xc4\x8dini. Samo kada shvati da su zakon, pravo, moral, religija itd. ni\xc5\xa1ta drugo nego umjetno stvoreni koncepti a ne sveti autoriteti, pojedinac \xc4\x87e mo\xc4\x87i biti slobodan._NEWLINE_Prva i najzna\xc4\x8dajnija posljedica Stirnerovog egoizma je radikalni politi\xc4\x8dki anarhizam. \xe2\x80\x9cNi\xc5\xa1ta mi nije va\xc5\xbenije od mene samog\xe2\x80\x9c, to je Stirnerova osnovna istina. Sve \xc5\xa1to prelazi granice pojedinca mora se gledati kao la\xc5\xbena i tiraniziraju\xc4\x87a apstrakcija. Slobodni individualac ili "egoista", mora okrenuti le\xc4\x91a takvim idejama kao \xc5\xa1to su dr\xc5\xbeava, dru\xc5\xa1tvo, religija, nacija, moral, du\xc5\xbenost i obveze. Sve one zahtjevaju neprestano \xc5\xbertvovanje postojanja pojedinca i svih ostalih pojedinaca. Stirnerov individualisti\xc4\x8dki anarhizam, koji zahtijeva kraj postojanja svih autoriteta, te ne postavlja na njihovo mjesto ni\xc5\xa1ta osim jedinstvene realnosti svakog pojedinca, imao je izuzetan utjecaj na kasniji razvoj anarhizma. Bio je posebno privla\xc4\x8dan umjetnicima, koji posjeduju veliku dozu neovisnosti u svojim kreativnim aktivnostima._NEWLINE_Ali, dubina i slo\xc5\xbeenost Stirnerove filozofije izlazi van domene dru\xc5\xa1tva i politike, na mjesto koje se jezikom ne mo\xc5\xbee opisati. Stirenorvo radikalno ru\xc5\xa1enje hegelijanskog \'duha\' i koncepata vodi ga u bezimeno izbjegli\xc5\xa1tvo, bez zna\xc4\x8denja i bez postojanja; \'kreativno ni\xc5\xa1ta\' iz \xc4\x8dega smo ro\xc4\x91eni. To \'ni\xc5\xa1ta\' po hegelijanskoj definiciji stvara potrebu za individualno zna\xc4\x8denje, postojanje i mo\xc4\x87._NEWLINE_Mo\xc4\x87 je od sredi\xc5\xa1nje va\xc5\xbenosti za Stirnera. U Stirnerovom smislu mo\xc4\x87 se tako\xc4\x91er odnosi i na dobivanje \'vlasni\xc5\xa1tva\', koje se odnosi od osmijeha djeteta koje se dobiva maj\xc4\x8dinom ljubavlju, preko emotivnih i materijalnih zadovoljstava i zna\xc4\x8denja uzimanja onog \xc5\xa1to se zaslu\xc5\xbeuje, do masovne prodaje opisa zna\xc4\x8denja, vrijednosti i postojanja u jeziku i \xc5\xbeivotu. Mo\xc4\x87 je u ovom smislu sinonim za dinamiku kona\xc4\x8dne autonomije, sposobnost promjene, sposobnost postojanja, sposobnost samog \xc5\xbeivota.'