b'\n_START_ARTICLE_\nZlatna vrata (Split)\n_START_PARAGRAPH_\nZlatna vrata (lat. Porta aurea), glavna vrata Dioklecijanove pala\xc4\x8de u Splitu koja se nalaze po sredini sjevernih zidina pala\xc4\x8de. U rimsko doba kroz Zlatna vrata vodila je cesta na sjever, prema Saloni, glavnom gradu rimske provincije Dalmacije. Najrasko\xc5\xa1nije su dekorirana i druga su najbolje sa\xc4\x8duvana vrata pala\xc4\x8de, uz \xc5\xbdeljezna vrata na zapadnom zidu.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nZlatna vrata bila su glavna vrata Dioklecijanove pala\xc4\x8da i nalaze se po sredini sjevernog zida. Danas su visoka 4.50 m, a njihova originalna visina iznosila je oko 6.50 m, budu\xc4\x87i da je danas sjeverni zid s vratima jo\xc5\xa1 uvijek djelomi\xc4\x8dno zatrpan zemljanim nanosom koji se akumulirao stolje\xc4\x87ima. Donji otvor je veli\xc4\x8dine 4.17 x 4.36 m, nad njim se nalazi nadvratnik (arhitrav) od devet romoidnih kamenih blokova visine 0,91 m, a iznad njega je dekorirani rasteretni luk od 19 kamenih blokova visine 3,02 m._NEWLINE_Na lijevo i desnoj strani vrata nalaze se po dvije ni\xc5\xa1e i jedna centralna iznad luka u kojima su se nalazili kipovi tetrarha: Dioklecijana, Maksimijana, Galerija i Konstancija Klora. Povi\xc5\xa1e se nalazi sedam slijepih arkada koje stoje na kapitelima nestalih stupova, koji su le\xc5\xbeali na menzolama. Iznad arkada i pojasnog vijenca glavnog zida nalazi se pet pijedestala, vjerojatno postolja nad kojima su se nalazili danas nepoznati kipovi._NEWLINE_Kroz vanjski dio vrata ulazilo se u unutra\xc5\xa1nje dvori\xc5\xa1te (propugnaculum) nakon kojeg slijedi unutra\xc5\xa1nji dio vrata. Iznad vanjskog i unutra\xc5\xa1njeg dijela vrata bili su stra\xc5\xbearski prolazi koji su bili spojeni prolazima postrance. Iznad vanjskog dijela Zlatnih vrata, u u uskom stra\xc5\xbearskom prolazu, utemeljena je u 6. stolje\xc4\x87u crkvica sv. Martina. Vrata su branile dvije oktogonalne kule. Povr\xc5\xa1ina svake oktogonalne kule u tlocrtu bila je oko 60m\xc2\xb2, unutarnji promjer 8.53 m, a strana 3.41 m. Naslanjale su se na glavni zid pala\xc4\x8de pa su gra\xc4\x91ane bez jednog zida. Ulaz je vodio kroz prolaze u zidu pala\xc4\x8de, a na kat se nije moglo do\xc4\x87i direktno iz prizemlja, jer se izme\xc4\x91u prizemlja i prvog kata nalazio kri\xc5\xbeni svod.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNaziv Zlatnih vrata u rimsko doba bio je Porta septemtrionalis ("sjeverna vrata") i car Dioklecijan (\xe2\x80\xa0 316.) je vjerojatno u\xc5\xa1ao u svoju pala\xc4\x8du kroz ta vrata, nakon abdikacije sa carskog trona 1. svibnja 305. godine. U srednjem vijeku vrata su se nazivala "Rimska vrata" (Porta Romae). U 6. stolje\xc4\x87a je iznad vanjskog dijela vrata, u prostoru nekada\xc5\xa1njeg stra\xc5\xbearskog prolaza, sagra\xc4\x91ena crkvica sv. Martina, koja je kasnije bila dio \xc5\xbeenskog dominikanskog samostana u Splitu. Iznad crkvice sv. Martina podignut je predromani\xc4\x8dki zvonik koji je sru\xc5\xa1en u 19. stolje\xc4\x87u, a bio je nalik zvoniku crkve Gospe od Zvonika iznad \xc5\xbdeljeznih vrata, koji je sa\xc4\x8duvan do danas._NEWLINE_Tijekom ranog srednjeg vijeka vrata su zazidana, da bi manji prolaz u grad sa sjeverne strane bio otvoren isto\xc4\x8dnije od njih, a \xc5\xa1irenjem srednjovjekovnog grada na zapad otvorena su Vrata od Pisture, smje\xc5\xa1tena zapadno od sjeverozapadne kule pala\xc4\x8de, koja su otada bila glavni ulaz u grad sa sjeverne strane. Za vrijeme renesanse, vrata su dobila dana\xc5\xa1nje ime, a taj naziv spominje se prvi put 1553. godine u itineraru mleta\xc4\x8dkih sindika Dieda i Giustiniana._NEWLINE_Oko 1630. mleta\xc4\x8dki providur Alvise Zorzi dao je poru\xc5\xa1iti do temelja jedanaest rimskih kula na sjevernoj i isto\xc4\x8dnoj strani zida Dioklecijanove pala\xc4\x8de, a me\xc4\x91u njima i oktogonalne kule koje su neko\xc4\x87 branile Zlatna vrata. Kameni materijal sa sru\xc5\xa1enih kula prevezen je brodovima u Veneciju i izgra\xc4\x91ena je crkva sv. Marije od Salute (Santa Madona della Salute). Zlatna vrata ponovno su otvorena tek 1857. godine, nakon \xc5\xa1to su sru\xc5\xa1ene ku\xc4\x87e koje su bile sagra\xc4\x91ene uz sjeverni zid pala\xc4\x8de i tlo ispred o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87eno od stoljetnih zemljanih nasipa. Unato\xc4\x8d \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enju, i danas se oko 2 metra vrata i zida pala\xc4\x8de nalaze ispod razine tla. Zadnja je obnova izvedena u prvom i po\xc4\x8detkom drugog desetlje\xc4\x87a 21. stolje\xc4\x87a.'