b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0vedska\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nNalaze\xc4\x87i se na sjeveru Europe, \xc5\xa0vedska zauzima isto\xc4\x8dni dio Skandinavskog poluotoka. Na isto\xc4\x8dnoj obali se nalaze Balti\xc4\x8dko more i Botni\xc4\x8dki zaljev, na jugu Oresundska vrata, a na zapadu tjesnaci Skagerrak i Kattegat. Na zapadu \xc5\xa0vedske isti\xc4\x8de se Skandinavski planinski lanac (\xc5\xa1vedski: Skanderna) koji razdvaja \xc5\xa0vedsku i Norve\xc5\xa1ku. _NEWLINE_Najni\xc5\xbea to\xc4\x8dka u \xc5\xa0vedskoj nalazi se u jezeru Hammarsj\xc3\xb6n na -2,41 m ispod morske razine, a najvi\xc5\xa1a to\xc4\x8dka je na planini Kebnekaise na 2,111 m nadmorske visine._NEWLINE_\xc5\xa0vedska se po povijesno-geografsko-kulturnom kriteriju dijeli na 25 pokrajina (\xc5\xa1vedski: landskap)._NEWLINE_Iako te pokrajine danas nemaju politi\xc4\x8dku ni administrativnu svrhu, redovito ih se koristi u svakodnevnom govoru. Pokrajine se \xc4\x8desto grupiraju u tri velike regije, Norrland, Svealand i G\xc3\xb6taland._NEWLINE_Oko 15% povr\xc5\xa1ine \xc5\xa0vedske se nalazi sjeverno od Arkti\xc4\x8dkog kruga. Ju\xc5\xbena \xc5\xa0vedska je uglavnom pokrivena poljoprivrednim povr\xc5\xa1inama, dok se prema sjeveru znatno pove\xc4\x87ava pokrivenost \xc5\xa1umama. Najve\xc4\x87a gusto\xc4\x87a stanovni\xc5\xa1tva u \xc5\xa0vedskoj je u Oresundskoj regiji u ju\xc5\xbenoj \xc5\xa0vedskoj te u dolini jezera M\xc3\xa4laren u sredi\xc5\xa1njoj \xc5\xa0vedskoj. Gotland i \xc3\x96land su najve\xc4\x87i otoci u \xc5\xa0vedskoj. V\xc3\xa4nern i V\xc3\xa4ttern su najve\xc4\x87a jezera.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nModerna \xc5\xa0vedska je proiza\xc5\xa1la iz Kalmarske unije formirane 1397., te ujedinjenjem zemlje od kralja Gustava I. u 16. stolje\xc4\x87u. U 17. stolje\xc4\x87u zemlja je pro\xc5\xa1irila svoj teritorij te je stvoreno \xc5\xa0vedsko carstvo. Ve\xc4\x87ina osvojenih teritorija izvan skandinavskog poluotoka je izgubljena tijekom 18. i 19. stolje\xc4\x87a. Isto\xc4\x8dna polovica \xc5\xa0vedske (sastavljena od regije \xc3\x96sterland i isto\xc4\x8dnog dijela regije Norrland) je pripala Rusiji. \xc5\xa0vedska je posljednji put izravno sudjelovala u ratu 1814. kada je vojnom okupacijom prisilila Norve\xc5\xa1ku na personalnu uniju koja je trajala do 1905. Od 1905. \xc5\xa0vedska provodi nesvrstanu vanjsku politiku u doba mira te neutralnu politiku u doba rata.\n_START_SECTION_\nRazdoblje 1. i 2. svjetskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom 1. i 2. svjetskog rata \xc5\xa0vedska je odr\xc5\xbeala slu\xc5\xbebenu neutralnost. O stvarnoj neutralnosti \xc5\xa0vedske tijekom 2. svjetskog rata se ipak raspravlja. Obzirom da su joj veze prema ostatku svijeta bile zatvorene zbog blokada, \xc5\xa0vedska je bila pod njema\xc4\x8dkim utjecajem ve\xc4\x87i dio ratnog razdoblja. Prema stajali\xc5\xa1tu tada\xc5\xa1nje \xc5\xa1vedske vlade, dr\xc5\xbeava nije bila u poziciji otvoreno se suprostavljati nacisti\xc4\x8dkoj Njema\xc4\x8dkoj, te je stoga sura\xc4\x91ivala s Nijemcima vo\xc4\x91enim Hitlerom. \xc5\xa0vedski volonteri u nacisti\xc4\x8dkim SS jedinicama su bili me\xc4\x91u prvim vojnicima kod invazije na Sovjetski savez tijekom Operacije Barbarossa. \xc5\xa0vedska je snabdijevala nacisti\xc4\x8dku Njema\xc4\x8dku \xc4\x8delikom i strojnim dijelovima tijekom cijelog razdoblja rata. Pred sam kraj rata, kada se poraz nacista \xc4\x8dinio neizbje\xc5\xbenim, \xc5\xa0vedska je poja\xc4\x8dala humanitarne aktivnosti \xc5\xa1to je dovelo do spa\xc5\xa1avanja brojnih izbjeglica iz okupiranog dijela Europe. Unato\xc4\x8d aktivnostima pred kraj rata, kriti\xc4\x8dari \xc5\xa1vedske neutralnosti smatraju kako je zemlja mogla u\xc4\x8diniti vi\xc5\xa1e u otporu nacistima, \xc4\x8dak i pod cijenu okupacije.\n_START_SECTION_\nRazdoblje hladnog rata\n_START_PARAGRAPH_\nNakon zavr\xc5\xa1etka 2.svjetskog rata \xc5\xa0vedska je iskoristila o\xc4\x8duvanu industriju, socijalnu stabilnost i prirodne resurse za daljnje pro\xc5\xa1irenje industrije i opskrbu obnove Europe nakon rata. Nakon rata \xc5\xa0vedska je sudjelovala u Marshallovom planu obnove i u Organizaciji ekonomske suradnje i razvoja (OECD) te su uspje\xc5\xa1no provedene brojne mjere za pobolj\xc5\xa1anje kvalitete \xc5\xbeivota. Do 1960-tih godina se, kao i ostale skandinavske zemlje, razvila u dr\xc5\xbeavu potro\xc5\xa1a\xc4\x8dkog dru\xc5\xa1tva i blagostanja. Nakon naftnih embarga 1973.-74. te 1978.-79. zemlja je, kao i brojne druge, pro\xc5\xa1la period ekonomske stagnacije. Tijekom 1980-tih godina do\xc5\xa1lo je to temeljite rekonstrukcije gospodarstva, prekinuta je brodogradnja, drvna industrija je transformirana u modernu industriju proizvodnje papira, \xc4\x8deli\xc4\x8dna industrija je specijalizirana i industrijska proizvodnja je automatizirana. \xc5\xa0vedski premijer Olof Palme je ubijen u atentatu 1986.\n_START_SECTION_\nNovija povijest\n_START_PARAGRAPH_\nNedovoljna kontrola financijskih zajmova, me\xc4\x91unarodna recesija te promjena politike zapo\xc5\xa1ljavanja rezultirala je financijskom krizom u \xc5\xa0vedskoj u ranim 1990-ima. Tijekom tog razdoblja \xc5\xa0vedski BDP je pretrpio pad od 5%. Tijekom krize je zabilje\xc5\xbeen pad ukupne zaposlenosti od gotovo 10%. _NEWLINE_Kao odgovor na krizu vlada je uvela mjere rezanja tro\xc5\xa1kova te provela niz reformi s ciljem pove\xc4\x87anja \xc5\xa0vedske konkurentnosti. Neke od mjera su bile smanjenje socijalnih davanja te privatizacija javnih usluga i dobara. Ve\xc4\x87i dio politi\xc4\x8dke scene u zemlji je promovirao \xc4\x8dlanstvo u Europskoj uniji te je na referendumu 14. kolovoza 1994. prevagnuo broj glasova za ulazak u Uniju s 52% za i 48% protiv. \xc5\xa0vedska je postala slu\xc5\xbebenom \xc4\x8dlanicom Europske unije 1. sije\xc4\x8dnja 1995._NEWLINE_\xc5\xa0vedska nije \xc4\x8dlanica NATO-a te je ostala vojno nepristrana iako sudjeluje u nekim me\xc4\x91unarodnim vojnim vje\xc5\xbebama te brojnim mirovnim operacijama na Kosovu, Bosni i Hercegovini, Cipru te Afganistanu. \xc5\xa0vedska ima razvijenu vojnu industriju te je zna\xc4\x8dajan izvoznik oru\xc5\xbeja koje me\xc4\x91u ostalim koriste i ameri\xc4\x8dke snage u Iraku.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nZbog velike povr\xc5\xa1ine od 450.295 km\xc2\xb2 te populacije u 2018. ne\xc5\xa1to ve\xc4\x87e od 10.215.250 stanovnika, \xc5\xa0vedska ima malu gusto\xc4\x87u naseljenosti od oko 24 stanovnika po km\xc2\xb2. Oko 84% populacije \xc5\xbeivi u gradskim naseljima. Stanovnici \xc5\xa0vedske imaju visok \xc5\xbeivotni standard, visoko razvijen sustav socijalne skrbi i jedan od najvi\xc5\xa1ih prosje\xc4\x8dnih dohodaka na svijetu._NEWLINE_Ve\xc4\x87i gradovi u \xc5\xa0vedskoj su: Stockholm (765.044), G\xc3\xb6teborg (481.410), Malm\xc3\xb6 (269.142), Uppsala (182.076), Link\xc3\xb6ping (136.912), V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s (131.014), \xc3\x96rebro (126.982), Norrk\xc3\xb6ping (124.410), Helsingborg (121.179), J\xc3\xb6nk\xc3\xb6ping (119.927), Ume\xc3\xa5 (110.705), Lund (101.423), Bor\xc3\xa5s (98.886), Sundsvall (93.707), G\xc3\xa4vle (92.081)\n_START_SECTION_\nVjerski sastav\n_START_PARAGRAPH_\nU 11. stolje\xc4\x87u do\xc5\xa1lo je do pokr\xc5\xa1tavanja \xc5\xbeitelja \xc5\xa0vedske. Od 16. stolje\xc4\x87a ve\xc4\x87ina \xc5\xa1vedskog stanovni\xc5\xa1tva pripada \xc5\xa0vedskoj luteranskoj crkvi. Postoje i katoli\xc4\x8dka i muslimanska vjerska zajednica.\n_START_SECTION_\nJezici\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedska je nekada imala 15 priznatih jezika; , 3 su izgubila status, dana\xc5\xa1nji dalekarlijski dijalekt, skonski dijalekt, jamtski. Preostalih 12 jezika su: \xc5\xa1vedski (nacionalni), finski, ju\xc5\xbenolaponski, kalo-finski romski, lulejskolaponski, pitejskolaponski, sjevernolaponski, tavringerski romski, tornedalski finski, umejskolaponski, vla\xc5\xa1ki romski i \xc5\xa1vedski znakovni jezik.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dki sustav\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedska je ustavna monarhija, unitarna dr\xc5\xbeava s parlamentarnim sustavom vlasti._NEWLINE_\xc5\xa0vedska se op\xc4\x87enito smatra modernom i liberalnom zemljom. Organizacijska i poslovna kultura u \xc5\xa0vedskoj se temelji na kolektivizmu i nije zasnovana na hijerarhiji za razliku od angloameri\xc4\x8dke. O\xc4\x8duvanje prirode, za\xc5\xa1tita okoli\xc5\xa1a i energetska u\xc4\x8dinkovitost su op\xc4\x87e prihva\xc4\x87eni principi u \xc5\xa0vedskoj i imaju prioritet kod definiranja svih dr\xc5\xbeavnih politika.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedska je zna\xc4\x8dajan izvoznik \xc5\xbeeljeza, bakra i drvene gra\xc4\x91e. Razvoj transportnih i komunikacijskih sredstava dao je veliki doprinos sna\xc5\xbenijem iskori\xc5\xa1tavanju prirodnih resursa, prvenstveno drvene gra\xc4\x91e i \xc5\xbeeljezne rude. Industrijalizacija zemlje krajem 19. stolje\xc4\x87a rezultirala je razvojem manufakturne industrije te se ve\xc4\x87 po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a \xc5\xa0vedska nalazila me\xc4\x91u vode\xc4\x87im zemljama po UN-ovom razvojnom indeksu. \xc5\xa0vedska je bogata vodnim resursima no ima zna\xc4\x8dajni nedostatak nafte i ugljena._NEWLINE_U \xc5\xa0vedskoj je razvijeno izvozno-orijentirano tr\xc5\xbei\xc5\xa1no gospodarstvo s modernim sustavom distribucije dobara, izvrsno razvijenim komunikacijama i obrazovanom radnom snagom. Iako drvna gra\xc4\x91a, voda i \xc5\xbeeljezna ruda \xc4\x8dine tradicionalni temelj \xc5\xa1vedskog gospodarstva izrazito orijentiranog prema vanjskoj trgovini, dominaciju u izvozu preuzimaju uslu\xc5\xbena, telekomunikacijska i IT industrija. _NEWLINE_In\xc5\xbeenjerski sektor \xc4\x8dini oko 50% izvoza i proizvodnje te su telekomunikacijska, automobilska i farmaceutska industrija od izuzetnog zna\xc4\x8daja. Poljoprivreda ima udio od oko 2% u BDP-u i zaposlenosti._NEWLINE_\xc5\xa0vedska sredi\xc5\xa1nja banka Riksbank (najstarija sredi\xc5\xa1nja banka na svijetu, osnovana 1668.) u sredi\xc5\xa1tu pozornosti ima odr\xc5\xbeavanje stabilnosti cijena te \xc4\x8duvanje razine inflacije ispod 2%. \xc5\xa0vedska industrija je najve\xc4\x87im dijelom u privatnom vlasni\xc5\xa1tvu, te su poduze\xc4\x87a u javnom vlasni\xc5\xa1tvu od zanemarive va\xc5\xbenosti, za razliku od drugih razvijenih zemalja kao \xc5\xa1to su Austrija i Italija. Oko 80% zaposlenih je organizirano u sindikate koji imaju pravo imenovati 2 \xc4\x8dlana u upravne odbore svih poduze\xc4\x87a s vi\xc5\xa1e od 25 zaposlenih. _NEWLINE_U \xc5\xa0vedskoj je razvijen veliki javni sektor kao i izuzetno visoke stope poreza. Visoki porezi omogu\xc4\x87avaju znatno ve\xc4\x87i utjecaj dr\xc5\xbeave na potro\xc5\xa1nju ku\xc4\x87anstava nego \xc5\xa1to je to u drugim razvijenim zemljama. Potro\xc5\xa1nja javnog sektora \xc4\x8dini oko 53% BDP-a \xc5\xa1to je rezultat velikih socijalnih davanja i velikog javnog sektora. Zaposlenici dr\xc5\xbeavne i lokalne administracije \xc4\x8dine oko tre\xc4\x87inu ukupnog broja zaposlenih, \xc5\xa1to je znatno vi\xc5\xa1e od drugih razvijenih zemalja. \xc5\xa0vedska se nalazi na drugom mjestu ljestvice dr\xc5\xbeavnih prihoda od poreza, odmah iza Danske. U 2007. prihodi od poreza su \xc4\x8dinili 47,8% BDP-a. Nakon 2. svjetskog rata i prvog znatnog pove\xc4\x87anja poreza, BDP po glavi stanovnika se bitno smanjio u roku nekoliko desetlje\xc4\x87a. Nijedna od 50 najve\xc4\x87ih tvrtki na Stockholmskoj burzi nije osnovana nakon 1970._NEWLINE_Stopa nezaposlenosti je prema Eurostatu iznosila 6,7% u velja\xc4\x8di 2007. (7,4% u velja\xc4\x8di 2006.). Nezaposlenost je vi\xc5\xa1a me\xc4\x91u mla\xc4\x91om populacijom. Mnogo \xc5\xa0ve\xc4\x91ana pronalazi posao u Danskoj, Norve\xc5\xa1koj i Ujedinjenom kraljevstvu gdje ih se smatra kvalitetnom i obrazovanom radnom snagom. Zbog razli\xc4\x8ditih na\xc4\x8dina odre\xc4\x91ivanja stope nezaposlenosti, stvarna stopa nezaposlenosti je podlo\xc5\xbena brojnim suprotnim interpretacijama od strane politi\xc4\x8dkih stranaka i stru\xc4\x8dnjaka. _NEWLINE_\xc5\xa0vedsko gospodarstvo jo\xc5\xa1 uvijek djelomi\xc4\x8dno trpi posljedice financijske krize iz 1990-tih koje je rezultiralo velikom nezaposlenosti i vanjskim dugom koji je vrhunac dosegao sredinom 1990-tih kada je iznosio oko 80% BDP-a. Od tada je dug u stalnom padu te je u prosincu 2007. iznosio oko EUR 124 mlrd, SEK 1167 mlrd ili oko 39% BDP-a. Prema predvi\xc4\x91anjima, vanjski dug bi u 2010. trebao iznositi manje od 20% BDP-a._NEWLINE_Plan Vlade je u razdoblju od 2007.-2010. privatizirati odre\xc4\x91ena poduze\xc4\x87a u djelomi\xc4\x8dnom dr\xc5\xbeavnom vlasni\xc5\xa1tvu i sredstvima od privatizacije dodatno smanjiti javni dug.\n_START_SECTION_\nEnergija\n_START_PARAGRAPH_\nU 2006. je u \xc5\xa0vedskoj proizvedeno 139 TWh elektri\xc4\x8dne energije, od toga je 61 TWh (44%) dobiveno iz energije vode, 65 TWh (46%) iz nuklearne energije, 13 TWh (9%) iz biogoriva i 1 TWh (1%) iz energije vjetra. _NEWLINE_Energetsko tr\xc5\xbei\xc5\xa1te u \xc5\xa0vedskoj je najve\xc4\x87im dijelom u privatnom vlasni\xc5\xa1tvu i dio je Nordijskog energetskog tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta koje je jedno od prvih liberaliziranih energetskih tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta u Europi. Energijom iz NET-a se trguje na Nordijskoj energetskoj burzi u Oslu._NEWLINE_Naftna kriza koja je pogodila \xc5\xa0vedsku 1973. godine pove\xc4\x87ala je svijest o potrebi smanjenja ovisnosti o uvozu fosilnih goriva. Od tada se elektri\xc4\x8dna energija uglavnom proizvodi iz vodne i nuklearne energije. Kao rezultat provedenog referenduma \xc5\xa0vedska je odlu\xc4\x8dila odustati od izgradnje novih nuklearnih elektrana te provesti plan zatvaranja svih postoje\xc4\x87ih nuklearnih elektrana do 2010._NEWLINE_S ciljem smanjenja ovisnosti o nuklearnoj energiji i fosilnim gorivima, \xc5\xa0vedska je pokrenula program razvoja i promocije obnovljivih izvora energije i energetske u\xc4\x8dinkovitosti. 2005. je objavljen plan s ciljem potpune neovisnosti \xc5\xa0vedske o uvoznim fosilnim gorivima u roku od 15 godina.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nU \xc5\xa0vedskoj postoji 162 707 km asfaltiranih prometnica te 1 428 km autocesta. \xc5\xbdeljezni\xc4\x8dki promet je u potpunosti privatiziran i u vlasni\xc5\xa1tvu kompanija kao \xc5\xa1to su SJ, Green Cargo, T\xc3\xa5gkompaniet te niz manjih regionalnih tvrtki. U \xc5\xa0vedskoj postoji oko 255 zra\xc4\x8dnih luka od \xc4\x8dega je 147 ve\xc4\x87ih s asfaltiranim stazama te 108 manjih s neasfaltiranim stazama._NEWLINE_Najve\xc4\x87e zra\xc4\x8dna luka su Arlanda u Stockholmu (17,91 mil. putnika u 2007.), Landvetter u G\xc3\xb6teborgu (4,3 mil. u 2006.) te Skavsta u Nyk\xc3\xb6pingu (slu\xc5\xbebeno luka pripada Stockholmu).\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedska akademija utemeljena je 1786. godine.\n_START_SECTION_\nPopularna kultura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedska je svjetskoj kulturi popularne glazbe dala mnoga poznata imena, sastave kao \xc5\xa1to su ABBA, Europe, Roxette, Ace of Base, The Cardigans i pjeva\xc4\x8de Dr. Albana,Avicii-a Petera Holma (Monia) te pjeva\xc4\x8dicu Neneh Cherry.'