b'\n_START_ARTICLE_\nOksidi\n_START_PARAGRAPH_\nOksidi (franc. oxyde, prema gr\xc4\x8d.: o\xc5\xa1tar, kiseo) su kemijski spojevi kisika s drugim elementima, a grade ih svi elementi osim plemenitih plinova.\n_START_SECTION_\nOksidi metala\n_START_PARAGRAPH_\nOksidi metala ionski su spojevi, koji sadr\xc5\xbeavaju oksidni anion O\xc2\xb2\xe2\x81\xbb i uglavnom su bazi\xc4\x8dni i amfoterni. \xc4\x8cine velik dio Zemljine kore i va\xc5\xbeni su minerali._NEWLINE_Oksidi metala po svojim kiselo-baznim svojstvima mogu op\xc4\x87enito biti: kiseli, amfoterni i bazi\xc4\x8dni. Neki prijelazni elementi grade vi\xc5\xa1e od jednog oksida svaki. Oksid u kojem je oksidacijski broj doti\xc4\x8dnog elemenata manji je kemijski spoj ionskog zna\xc4\x8daja, a oksid doti\xc4\x8dnog elementa u kojem je oksidacijski broj tog elementa ve\xc4\x87i je kemijski spoj kovalentnog zna\xc4\x8daja: II IV VII; (MnO MnO\xe2\x82\x82 Mn\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x87); bazi\xc4\x8dni oksid - amfoteran oksid - kiseli oksid._NEWLINE_Oksidi alkalijskih i zemnoalkalijskih elemenata (osim berilijeva i magnezijeva oksida) reagiraju s vodom. Reakcijom tih oksida s vodom nastaju hidroksidi metala. Vodene otopine tih hidroksida su jake lu\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nOksidi nemetala\n_START_PARAGRAPH_\nOksidi nemetala su kovalentni spojevi i imaju jednostavne molekule (npr. ugljikov monoksid, ugljikov dioksid, sumporov dioksid) ili tvore ogromne molekularne re\xc5\xa1etke (npr. silicijev dioksid).\n_START_SECTION_\nDobivanje\n_START_PARAGRAPH_\nOksidi se mogu dobiti izgaranjem elemenata u struji kisika ili zagrijavanjem manje stabilnih spojeva s kisikom, kao \xc5\xa1to su hidroksidi, karbonati, nitrati i oksalati.'