b'\n_START_ARTICLE_\nNeoliberalni kapitalizam\n_START_PARAGRAPH_\nNeoliberalni kapitalizam je politi\xc4\x8dko-ekonomski sustav, koji se temelji na slobodnom tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu bez dr\xc5\xbeavne kontrole.\n_START_SECTION_\nKorijeni\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kotski ekonomist Adam Smith za\xc4\x8detnik je kapitalisti\xc4\x8dke misli i utemeljitelj ve\xc4\x87ine ideja, koje su prihva\xc4\x87ene u neoliberalizmu. Smith se zalagao za laissez faire politiku (nemije\xc5\xa1anje dr\xc5\xbeave u gospodarske poslove). Smatrao je, da \xc4\x87e se pove\xc4\x87anje bogatstva najbolje ostvariti, ako se poduzetniku ostavi autonomija u dono\xc5\xa1enju odluka \xc5\xa1to, koliko, kada, kako i za koga proizvoditi. Od ideja Adama Smitha, razvile su se ideje klasi\xc4\x8dnih liberala. Neoliberalni kapitalizam zastupa tezu, da \xc4\x87e slobodno tr\xc5\xbei\xc5\xa1te prirodno dovesti ljude u stanje ravnote\xc5\xbee te da \xc4\x87e ono, samo ako se dr\xc5\xbeava ne upli\xc4\x87e u sfere dru\xc5\xa1tva, dovesti do pravedne raspodjele dobara me\xc4\x91u ljudima i omogu\xc4\x87iti gospodarski razvoj. Neoliberalni ekonomisti, smatraju da upliv dr\xc5\xbeave, nanosi \xc5\xa1tetu i da ga treba svesti na najmanju mogu\xc4\x87u razinu privatizacijom javnih dobara._NEWLINE_Kasnije su liberali, zbog pojave i utjecaja marksizma i drugih ogranaka ekonomske misli, koje su zastupale radikalno druga\xc4\x8dije politi\xc4\x8dko-ekonomske sustave, ubla\xc5\xbeili svoj stav i razvili manje drasti\xc4\x8dan odnos prema dr\xc5\xbeavnoj intervenciji. Kapitalisti\xc4\x8dka ekonomija prolazila je kroz razne faze, u kojima je eksperimentirala s razli\xc4\x8ditim ulogama dr\xc5\xbeave na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i kori\xc5\xa1tenje protekcionizma). Neoliberalizam je povratak idejama klasi\xc4\x8dnih liberala, u prvom redu povratak paradigmi slobodnog tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta, a neoliberalni kapitalizam je sustav, koji se temelji na toj paradigmi._NEWLINE_Povijesni ameri\xc4\x8dki kapitalizam (18. i 19. stolje\xc4\x87a) temeljio se na neoliberalnom kapitalizmu. Margaret Thatcher promovirala je tu vrstu kapitalizma u Velikoj Britaniji. Iako Velika Britanija nikada nije postala neoliberalno-kapitalisti\xc4\x8dki ure\xc4\x91ena zemlja, pribli\xc5\xbeila se tome obliku dr\xc5\xbeavnog ure\xc4\x91enja oporaviv\xc5\xa1i britansko gospodarstvo od lo\xc5\xa1ih gospodarskih prilika 1970-ih godina.\n_START_SECTION_\nPrincipi\n_START_PARAGRAPH_\nU neoliberalnom kapitalizmu, stalna je tendencija prema smanjivanju dr\xc5\xbeavnih ovlasti. Dr\xc5\xbeava npr. zamjenjuje dr\xc5\xbeavno financirano zdravstvo i \xc5\xa1kolstvo privatnim zdravstvenim lije\xc4\x8denjem i privatnim obrazovnim ustanovama. Dr\xc5\xbeavne banke i poduze\xc4\x87a privatiziraju se. U nekim dr\xc5\xbeavama primjerice privatizirani su i zatvori. Osim \xc5\xa1to predla\xc5\xbee promjenu vlasni\xc4\x8dke strukture postoje\xc4\x87ih banaka, poduze\xc4\x87a te zdravstvenih, obrazovnih i ostalih ustanova, neoliberalni kapitalizam zahtijeva kao klju\xc4\x8dni sastojak, \xc4\x8dak i va\xc5\xbeniji od s\xc3\xa2me privatizacije, izrazitu zakonsku i regulatornu jednostavnost osnivanja konkurentnih ustanova i poduze\xc4\x87a te \xc5\xa1to manji porezni teret. Ideja je da usluge, koje su prethodno pru\xc5\xbeale javne ustanove, tr\xc5\xbei\xc5\xa1nom utakmicom postanu jeftinije i kvalitetnije._NEWLINE_Neoliberalni kapitalizam smatra da je tr\xc5\xbei\xc5\xa1na utakmica uvijek bolja od gospodarenja dr\xc5\xbeave. Neoliberalni kapitalisti zala\xc5\xbeu se me\xc4\x91u ostalim za racionalizaciju i smanjenje socijalne uloge dr\xc5\xbeave te javne potro\xc5\xa1nje. Bitne odrednice su i liberalizacija pla\xc4\x87a i za liberalizacija tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta rada (omogu\xc4\x87ivanje lak\xc5\xa1eg zapo\xc5\xa1ljavanja i otpu\xc5\xa1tanja radnika). Te\xc5\xbenja je preoblikovanje modela moderne socijalne dr\xc5\xbeave u model dobrovoljne suradnje.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja apsolutne slobode u gospodarstvu daje odrije\xc5\xa1ene ruke ograni\xc4\x8denom broju bogatih pojedinaca, \xc5\xa1to postepeno dovodi do kontrole (nekad i monopola) nad tim istim tr\xc5\xbei\xc5\xa1tem. Kriti\xc4\x8dari neoliberalnog kapitalizma smatraju, da nije mogu\xc4\x87e ostvariti red na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu bez direktne i jasne kontrole. Makar neoliberalni kapitalizam zagovara otvoreno dru\xc5\xa1tvo, liberalnu demokraciju, slobodu i ravnopravnost svih gra\xc4\x91ana i jednake \xc5\xa1anse za sve, u njemu se najlak\xc5\xa1e snalaze najbogatiji slojevi dru\xc5\xa1tva te dolazi do raslojavanja i sve ve\xc4\x87e razlike u bogatstvu izme\xc4\x91u bogatih i siroma\xc5\xa1nih te do nestajanja srednjeg sloja. Novonastalo bogatstvo, ne raspore\xc4\x91uje se radnicima, poduzetnicima i narodima, nego se dodaje ve\xc4\x87 nagomilanom kapitalu. U neoliberalnom kapitalizmu, \xc4\x8desto su gra\xc4\x91ani prepu\xc5\xa1teni hirovima svjetskog slobodnog tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta i samovolji nositelja kapitala._NEWLINE_Me\xc4\x91u protivnicima neoliberalnog kapitalizma je antiglobalisti\xc4\x8dki pokret. Manji broj dr\xc5\xbeava u svijetu opire se idejama neoliberalnog kapitalizma poput: Sjeverne Koreje, Irana, Bjelorusije, Venecuele, Kube i Bolivije. Tako se bjeloruska vlast opire privatizaciji, otvaranju tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta te smanjenju radni\xc4\x8dkih i socijalnih prava.\n_START_SECTION_\nObrana\n_START_PARAGRAPH_\nIako su ideje slobode, liberalizma i kapitalizma ponekad kritizirane, detaljnija analiza primjera, koji slu\xc5\xbee kao kritika, otkriva kako u slu\xc4\x8dajevima prividnog zakazivanja tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta, zapravo zakazuje dr\xc5\xbeava kroz lo\xc5\xa1e zakone koji ili pogoduju ve\xc4\x87 etabliranim poduze\xc4\x87ima i bogatim pojedincima ili ote\xc5\xbeavaju pristup tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu pojedincima koji bi etabliranim poduze\xc4\x87ima \xc5\xbeeljeli konkurirati. Takav kapitalizam naziva se rodija\xc4\x8dkim ili crony kapitalizmom._NEWLINE_Fenomeni kao \xc5\xa1to je u moderna vremena raslojavanje dru\xc5\xa1tva po bogatstvu koje posjeduju te nestanak srednje klase tako\xc4\x91er su fenomeni kojima se sve \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e \xc4\x8dak i u srednjestruja\xc5\xa1kim ekonomskim krugovima uzroci pronalaze u monetarnim politikama sredi\xc5\xa1njih banaka koje su, kako je \xc4\x8desto slu\xc4\x8daj, zakonom etablirani monopoli i nipo\xc5\xa1to dio neoliberalnog kapitalizma. Primjerice, uspostavu sredi\xc5\xa1nje banke Karl Marx smatrao je kao jedan od deset glavnih koraka odstranjivanja kapitalizma.'