b'\n_START_ARTICLE_\nGospodarstvo Svetog Kristofora i Nevisa\n_START_SECTION_\nTurizam\n_START_PARAGRAPH_\nSam turizam po\xc4\x8deo se razvijati tijekom 1990-ih. Tijekom 2009. godine zemlju je posjetilo oko 200.000 turista. Sveti Kristofor i Nevis su kao i ostale karipske zemlje koje ovise o turizmu, podlo\xc5\xbeni smanjenju turisti\xc4\x8dke zarade od elementarnih nepogoda te promjena u turisti\xc4\x8dkoj potra\xc5\xbenji._NEWLINE_Glavna turisti\xc4\x8dka odredi\xc5\xa1ta su Frigate Bay (Sv. Kristofor) i Pinney\xe2\x80\x99s Beach (Nevis) a stanovit broj vila na nekada\xc5\xa1njim planta\xc5\xbeama je preure\xc4\x91en u manje hotele. Na godi\xc5\xa1njoj razini, otoke posjeti oko 340.000 stranih turista, od \xc4\x8dega 1/3 u okviru turisti\xc4\x8dkih krstarenja.\n_START_SECTION_\nPoljoprivreda\n_START_PARAGRAPH_\nNa oba otoka je oko 39% povr\xc5\xa1ine obradivo a \xc4\x8dine ga njive i trajni nasadi._NEWLINE_Gotovo cjelokupno gospodarstvo temeljilo se na poljoprivredi, preciznije na planta\xc5\xbenom uzgoju \xc5\xa1e\xc4\x87erne trske budu\xc4\x87i da je \xc5\xa1e\xc4\x87er bio glavni izvozni proizvod. Proizvodnja ovog produkta zapo\xc4\x8dela je tijekom kolonijalizma a nakon osamostaljenja, Vlada je [nacionalizirala sve planta\xc5\xbee i otkupila sve \xc5\xa1e\xc4\x87erane._NEWLINE_U maloj mjeri, na otoku Nevisu uzgaja se tropsko vo\xc4\x87e, povr\xc4\x87e, kokosovi orasi, kopar i pamuk. U novije vrijeme pove\xc4\x87ao se uzgoj kave, ri\xc5\xbee i ara\xc5\xa1ida. Za vlastite se potrebe uzgaja slatki krumpir, jam, banane i drugo vo\xc4\x87e._NEWLINE_Slabije su razvijeni ribarstvo te sto\xc4\x8darstvo odnosno uzgoj koza i ovaca.\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrija je na otocima slabo razvijena. Krajem 1980. godine otvorena su \xc4\x8detiri industrijska parka gdje se od uvoznih materijala i komponenata proizvode satovi, odje\xc4\x87a, obu\xc4\x87a, namje\xc5\xa1taj i elektroni\xc4\x8dka oprema.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavljanstvo kroz investicije\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Kristofor i Nevis jedna je od mnogih dr\xc5\xbeava (uz Maltu, Cipar, Austriju i dr.) koje nude dr\xc5\xbeavljanstvo za strane dr\xc5\xbeavljane kroz investicije. Osim investicije, od aplikanata se tra\xc5\xbei da ulo\xc5\xbee donaciju neprofitnoj organizaciji uspostavljenoj za pru\xc5\xbeanje podr\xc5\xa1ke biv\xc5\xa1im radnicima u \xc5\xa1e\xc4\x87ernoj industriji, istra\xc5\xbeivanju razvoja industrije i pru\xc5\xbeanja dalje podr\xc5\xa1ke osiguranja odr\xc5\xbeanja nacionalne ekonomije._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavljanstvo odnosno putovnica ove oto\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave mo\xc5\xbee se dobiti kroz investicijsko ulaganje od 250.000 ameri\xc4\x8dkih dolara ili kupnju nekrretnine od 400.000 dolara. Time se dobiva i mogu\xc4\x87nost putovanja bez vize u preko 130 zemalja diljem svijeta. Oni koji steknu dr\xc5\xbeavljanstvo na taj na\xc4\x8din, posjeduju ga do\xc5\xbeivotno, a ono se prenosi i na njihove potomke._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava na taj na\xc4\x8din na godi\xc5\xa1njoj razini prodaje oko dvije tisu\xc4\x87e putovnica te ostvaruje rapidni rast. Ipak, Kanada i SAD su 2014. godine upozorile kako mnogi poslovnjaci koriste putovnice ove dr\xc5\xbeave kako bi izbjegli me\xc4\x91unarodne sankcije te putovali po zemljama gdje su kazneno odgovorni.\n_START_SECTION_\nTrgovinske organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Kristofor i Nevis je od 26. srpnja 1974. \xc4\x8dlan Karipske zajednice poznatije kao CARICOM te je njena punopravna \xc4\x8dlanica. Tako\xc4\x91er, dr\xc5\xbeava je sa \xc5\xa1est drugih nacija \xc4\x8dlanica Organizacije isto\xc4\x8dnokaripskih dr\xc5\xbeava (OECS) koje kao zajedni\xc4\x8dku valutu koriste isto\xc4\x8dnokaripski dolar. Nov\xc4\x8danice i kovanice izdaje Isto\xc4\x8dnokaripska sredi\xc5\xa1nja banka \xc4\x8dije je sjedi\xc5\xa1te upravo na Svetom Kristoforu i Nevisu odnosno u Basseterreu._NEWLINE_21. velja\xc4\x8de 1996. ova oto\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava postala je \xc4\x8dlanica Svjetske trgova\xc4\x8dke organizacije (WTO).\n_START_SECTION_\nVanjska trgovina\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni izvozni partneri Svetog Kristofora i Nevisa su SAD, Kanada i Azerbajd\xc5\xbean koji su 2014. godine zajedno \xc4\x8dinili cijelih 60% nacionalnog izvoza. S druge strane, najvi\xc5\xa1e se uvozi iz SAD-a, Trinidada i Tobaga te Njema\xc4\x8dke \xc4\x8diji je zajedni\xc4\x8dki izvoz \xc4\x8dinio preko 2/3 oto\xc4\x8dkog ukupnog uvoza._NEWLINE_Uspore\xc4\x91uju\xc4\x87i ukupni uvoz i izvoz, zemlja je 2015. ostvarila ekonomski deficit u iznosu od 179 milijuna dolara.'