b'\n_START_ARTICLE_\nJansenizam\n_START_PARAGRAPH_\nJansenizam je bio vjerski pokret unutar Katoli\xc4\x8dke Crkve tijekom 17. i 18. stolje\xc4\x87a. Tvorac mu je bio belgijski biskup iz Ypresa, Cornelius Jansen (1585.-1638.). po kome je i dobio naziv._NEWLINE_Dok renesansa i humanizam nagla\xc5\xa1avaju \xc4\x8dovje\xc4\x8dju vrijednost i um, jansenisti nagla\xc5\xa1avaju Bo\xc5\xbeju svemo\xc4\x87, \xc4\x8dovjekovu izopa\xc4\x8denost i nemogu\xc4\x87nost da se \xc4\x8dovjek spasi ako nije za spasenje predestiniran. Inzistiraju\xc4\x87i na moralnoj rigoroznosti (zabilje\xc5\xbeeno je da su jansenisti redom bili turobnog raspolo\xc5\xbeenja i da su se rijetko smijali) i na stavu da \xc4\x87e spasenje posti\xc4\x87i samo rijetki me\xc4\x91u kr\xc5\xa1\xc4\x87anima, okre\xc4\x87u se naro\xc4\x8dito protiv isusova\xc4\x8dkog pastoralnog du\xc5\xa1ebri\xc5\xbeni\xc5\xa1tva. Veliki simpatizer ovog pokreta bio je Blaise Pascal._NEWLINE_Zaokru\xc5\xbeene postavke jansenizma sadr\xc5\xbeane su u knjizi Augustinus, seu doctrina S. Augustini de humanae naturae sanitate, aegritudine, medicina, adversus Pelagianos et Massilienses; tu knjigu Corneliusa Jansena su po njegovoj smrti dovr\xc5\xa1ili i 1640. objavili njegovi suradnici. Postavke iz te knjige je Katoli\xc4\x8dka Crkva osudila, te je papa Inocent X. u buli Cum occasione (1653.) izrijekom osudio pet postavki iz te knjige kao hereze. Svih pet postavki se odnose na predestinaciju, te sudjelovanje \xc4\x8dovjekove volje i Bo\xc5\xbeje milosti: rije\xc4\x8d je u neku ruku o detaljima katoli\xc4\x8dkog nau\xc4\x8davanja, koji bi mo\xc5\xbeda u nekoj teolo\xc5\xa1koj knjizi pro\xc5\xa1li i nezapa\xc5\xbeeno, da jansenisti nisu na tim detaljima tako predano inzistirali poku\xc5\xa1avaju\xc4\x87i u svakom pogledu biti "katolici na kvadrat", tj. "ve\xc4\x87i katolici od pape". Npr. jansenisti su inzistirali da \xc4\x8dini herezu onaj koji bi rekao da je Isus prolio krv (ili da je umro) "za sve ljude". Osudu koju je izrekao Inocent X. je u buli Ad sanctam Beati Petri sedem (1656.) ponovio papa Aleksandar VII._NEWLINE_Makar su jansenisti sebe smatrali rigoroznim sljedbenicima doktrina sv. Augustina i htjeli da ih se zove "augustinovci", isusovci su u njihovom nauku prepoznavali mnoge elemente kalvinisti\xc4\x8dkog nau\xc4\x8davanja, koje je Katoli\xc4\x8dka crkva bila osudila ve\xc4\x87 ranije i uporno su ih nazivali "jansenistima", pori\xc4\x8du\xc4\x87i ispravnost njihovih tuma\xc4\x8denja Augustinovih djela._NEWLINE_Svoje sjedi\xc5\xa1te jansenisti su imali u samostanu Port-Royal-des-Champs (u istoj pokrajini gdje se nalazi i Pariz), potom su osnovali u Parizu samostan imenom "Port-Royal", u koji se se onda preselile njihove najva\xc5\xbenije aktivnosti. Nakon \xc5\xa1to su ustanovili da od pape ne\xc4\x87e dobiti podr\xc5\xa1ku, jansenisti se udru\xc5\xbeuju s galikancima: to im za stanovito vrijeme osigurava sna\xc5\xbenu podr\xc5\xa1ku dr\xc5\xbeavnih vlasti. Kralj Luj XIV. je, naime, bio glavni promotor galikanizma, pokreta koji je privr\xc5\xbeenost apsolutnoj monarhiji stavljao ispred privr\xc5\xbeenosti papi._NEWLINE_Kona\xc4\x8dna osuda jansenizma dolazi 1713. u vidu bule Unigenitus, koju je izdao papa Klement XI, osu\xc4\x91uju\xc4\x87i kao krivovjernu \xc4\x8dak 101 postavku koju je u knjizi "Abr\xc3\xa9g\xc3\xa9 de la morale de l\'Evangile" iznio jansenisti\xc4\x8dki teolog Pasquier Quesnel. Iznimno daroviti Quesnel je tim svojim teolo\xc5\xa1kim djelom (kona\xc4\x8dno izdanje objavljeno 1678. godine) bio nakanio dati definitivnu obranu jansenizma, a ona je zapravo nazna\xc4\x8dila po\xc4\x8detak kraja jansenizma. Nakon \xc5\xa1to je Katoli\xc4\x8dka crkva vrlo dugo tolerirala djelovanje jansenista kao sve\xc4\x87enika i \xc4\x8dasnih sestara u redovima Crkve (imaju\xc4\x87i osobito u vidu visoku moralnost koja ih je redom odlikovala), Klement XI. je 1718. godine izdao bulu Pastoralis officii, izrekav\xc5\xa1i ekskomunikaciju protiv jansenisti\xc4\x8dkih pristalica koji odbijaju prihvatiti njegovu raniju bulu Unigenitus iz 1713. Jansenisti su ipak na nekim mjestima uspijevali dalje djelovali (iz samostana Port-Royal-des-Champs su bili iseljeni 1709.) zahvaljuju\xc4\x87i za\xc5\xa1titi koju im je pru\xc5\xbeao kardinal Louis-Antoine de Noailles, tada\xc5\xa1nji nadbiskup Pariza._NEWLINE_U Nizozemskoj su ovi doga\xc4\x91aji doveli 1724. godine do stvaranja Starokatoli\xc4\x8dke Crkve: prete\xc5\xbeno kalvinisti\xc4\x8dka Nizozemska je naime odbijala prihvatiti bilo kojeg katoli\xc4\x8dkog biskupa vjernog Rimu, a i djelovanje obi\xc4\x8dnih sve\xc4\x87enika je bilo te\xc5\xa1ko (valja imati na umu da je katoli\xc4\x8dka manjina u Nizozemskoj brojna, \xc4\x8dak i na po\xc4\x8detku 21. stolje\xc4\x87a ondje ima oko jedne \xc4\x8detvrtine katolika), ali su nizozemske dr\xc5\xbeavne vlasti rado prihvatile jansenisti\xc4\x8dke sve\xc4\x87enike iz Francuske i njihove pobornike sa nizozemskog govornog podru\xc4\x8dja u Belgiji. Tako je po prvi put nakon Reformacije bilo dozvoljeno ustoli\xc4\x8denje "katoli\xc4\x8dkih" biskupa i formiranje biskupija koje nisu bile u uniji sa Rimom (rukopolo\xc5\xbeio ih je 1724. godine Dominique Marie Varlet, biskup koji je od 1719. godine bio suspendiran od strane Svete stolice). Ve\xc4\x87ina nizozemskih katolika se poslije opredijelila za jedinstvo sa Rimom. Starokatolika u Nizozemskoj danas ima svega oko pet tisu\xc4\x87a, prema preko \xc4\x8detiri milijuna katolika.'