b'\n_START_ARTICLE_\nViktor Ramov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nViktor Ramov ro\xc4\x91en je 21. travnja 1889. U \xc5\xbdmanu na Dugom otoku. Pu\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu poha\xc4\x91ao je u \xc5\xbdmanu. U Zadru je zavr\xc5\xa1io gimnaziju u kojoj je nastavni jezik bio hrvatski. Nakon toga oti\xc5\xa1ao je studirati pravo u Zagreb. U Zagrebu je i doktorirao._NEWLINE_U Prvom svjetskom ratu mobiliziran je od lipnja 1914. do srpnja 1917. Od rujna 1915. slu\xc5\xbeio je kao poru\xc4\x8dnik u 22. domobranskoj pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkoj pukovniji. U vrijeme ju\xc5\xbenotirolske ofenzive (prolje\xc4\x87e/ljeto 1916.) boravio je na talijanskoj fronti, na poziciji Monte Pasubio u Dolomitima._NEWLINE_Slu\xc5\xbebovao je u Novom Sadu, \xc4\x8cakovcu, Prelogu i Zagrebu._NEWLINE_Uspostavom NDH radio je kao slu\xc5\xbebenik u Ministarstvu narodnog gospodarstva NDH u koje je, po vlastitim rije\xc4\x8dima, u\xc5\xa1ao posredstvom knji\xc5\xbeevnika Slavka Kolara, potom kao savjetnik pri Predsjedni\xc5\xa1tvu vlade NDH i kvestor u Hrvatskom dr\xc5\xbeavnom Saboru._NEWLINE_Usporedo s vojnom, usta\xc5\xa1e su izgra\xc4\x91ivale i civilnu vlast, pa je tako, nakon kapitulacije Italije 1943. u sjevernoj Dalmaciji bila po nare\xc4\x91enju poglavnika dr. Ante Paveli\xc4\x87a formirana i \xc5\xbdupa Sidraga i Ravni kotari sa sredi\xc5\xa1tem u Zadru, odnosno Zemuniku. Ramov je imenovan za velikoga \xc5\xbeupana \xc5\xbeupe koja je trebala obuhvatiti kotareve Benkovac, Biograd, Preko te grad Zadar i trebala je zpo\xc4\x8deti s radom 1. studenoga 1943._NEWLINE_U izvje\xc5\xa1\xc4\x87u zapovjedni\xc5\xa1tva njema\xc4\x8dke vojske upu\xc4\x87enom veleposlaniku Kascheu stoji da kad je dolaskom u Zadar shvatio da Nijemci nemaju namjeru predati vlast, "nije se suzdr\xc5\xbeao od neutemeljenih i bezobraznih optu\xc5\xbebi na ra\xc4\x8dun njema\xc4\x8dke vojske". Ramov se tada povla\xc4\x8di iz Zadra, s prate\xc4\x87im rudimentima vojnih i civilnih institucija (vojna postrojba i usta\xc5\xa1ko povjereni\xc5\xa1tvo), a za sjedi\xc5\xa1te velike \xc5\xbeupe odredio je Zemunik._NEWLINE_Izvje\xc5\xa1\xc4\x87a o prvim aktivnostima oko uspostave vlasti, dodirima vlasti NDH s njema\xc4\x8dkim postrojbama, \xc4\x8detnicima koji su se nalazili oko Zemunika i bili pod okriljem Nijemaca i posebno s partizanima koji dominiraju u Sjevernoj Dalmaciji, ukazuju na paraliziranost gra\xc4\x91anske uprave te se Ramov odmah po dolasku suo\xc4\x8dava s nemogu\xc4\x87no\xc5\xa1\xc4\x87u preuzimanja vlasti. Prema izvje\xc5\xa1\xc4\x87ima nadle\xc5\xbenima u Zagrebu partizani su bili gospodari velikog dijela \xc5\xbeupe i kretanje je ovisilo o njihovoj dobroj volji. Uspostava nove vlasti bila je ote\xc5\xbeana jo\xc5\xa1 izrazitije negoli u ostatku sjeverne Dalmacije._NEWLINE_U monografiji \xe2\x80\x9eUsta\xc5\xa1e na Jadranu\xe2\x80\x9c Nikica Bari\xc4\x87 prati djelovanje \xc5\xbeupana Ramova prema njegovim izvje\xc5\xa1\xc4\x87ima koja opisuju stanje u \xc5\xbeupi i predla\xc5\xbeu propagandisti\xc4\x8dka, organizacijska i vojna rje\xc5\xa1enja koja nisu urodila plodom te je Ramova s du\xc5\xbenosti velikog \xc5\xbeupana ve\xc4\x87 nakon nekoliko mjeseci zamijenio Jakov Ala\xc4\x8d. Du\xc5\xbenost \xc5\xbeupana doktor Ramov je obna\xc5\xa1ao od 1. studenoga 1943. do 16. lipnja 1944. godine._NEWLINE_Obiteljska sje\xc4\x87anja potkrijepljuju pozitivnu ulogu Ramova koji je dugooto\xc4\x8dkoj rodbini pomagao iz daljine i u velikoj tajnosti jer je otok bio pod prete\xc5\xbeitom kontrolom partizana._NEWLINE_Nakon smjene i povratka u Zagreb u ljeto 1944. godine, prema lije\xc4\x8dni\xc4\x8dkoj potvrdi, Ramov odlazi na bolovanje i tako do\xc4\x8dekuje prolje\xc4\x87e 1945. te ne vide\xc4\x87i razloga za bijeg novu jugoslavensku komunisti\xc4\x8dku vlast do\xc4\x8dekuje u gradu._NEWLINE_Viktor Ramov je 10. rujna 1945. bez su\xc4\x91enja osu\xc4\x91en na kaznu smrti strijeljanjem, trajan gubitak svih politi\xc4\x8dkih prava osim roditeljskih te na konfiskaciju imovine._NEWLINE_Supruga Marija 12. rujna 1945. upu\xc4\x87uje Predsjedni\xc5\xa1vu Privremene narodne skup\xc5\xa1tine Federativne Jugoslavije molbu za pomilovanje koju svojim preporukama dopunjuju nadbiskup zagreba\xc4\x8dki dr. Alojzije Stepinac i mons. Svetozar Rittig. Molbu u listopadu nadopunjuje izjavama svjedoka iz Preloga, Zagreba i Zemunika te biskupa \xc5\xa1ibenskog dr .Jerolima Milete._NEWLINE_Supruga i k\xc4\x87er i dalje vode akciju spa\xc5\xa1avanja, prikupljaju svjedo\xc4\x8danstva o pomaganju te je Ramov svoju molbu za obnovu kaznenog postupka (6. 11. 1945.) mogao potkrijepiti iskazima mnogih poimence nabrojenih svjedoka, kojima je pomogao i oslobodio iz logora._NEWLINE_Krajem 1945. godine kazna je preina\xc4\x8dena na vremensku od dvadeset godina prisilnog rada. Pribavljanjem jo\xc5\xa1 nekih svjedo\xc4\x8danstava o djelovanju u Dalmaciji Ramov je 1950. godine oslobo\xc4\x91en, a o petogodi\xc5\xa1njoj robiji u obiteljskim dokumentima kao ni u dr\xc5\xbeavnim arhivima nema podataka te se o njegovom smje\xc5\xa1taju doznaje iz molbe za njegovo pomilovanje od 9. studenoga 1947., zadarskog nadbiskupa Munzanija Bakari\xc4\x87u, u kojoj stoji \xe2\x80\x9eda je Ramov sad u Staroj Gradi\xc5\xa1ki\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Viktor Ramov umro je 25. travnja 1974. u Zagrebu.'