b'\n_START_ARTICLE_\nSijagrije\n_START_PARAGRAPH_\nSijagrije (lat. Syagrius) (430. \xe2\x80\x93 486. ili 487.) je bio zadnji rimski du\xc5\xbenosnik u Galiji. Na polo\xc5\xbeaj je do\xc5\xa1ao nasljednim putem preko svog oca Egidija, zadnjeg rimskog magistera milituma Galije. Sijagrije je o\xc4\x8duvao o\xc4\x8devu ostatak dr\xc5\xbeave izme\xc4\x91u Some i Loare oko Soissons nakon uru\xc5\xa1avanja sredi\xc5\xa1nje vlasti Zapadnog Rimskog Carstva. Tu je dr\xc5\xbeavinu Sv. Grgur iz Toursa nazvao Sijagrijevom "kraljevinom". Sijagrije je vladao ovom galorimskom enklavom od o\xc4\x8deve smrti 464. godine. Sijagrije je nosio naslov vojnog zapovjednika dux. U Noviodunumu, glavnom gradu belgskog plemena Suessionesa (dana\xc5\xa1nji Soissons) sve do 480. je godine kovao novac koji je nosio likove zapadnorimskih careva. Sude\xc4\x87i prema zapisima sv. Grguru iz Toursa, nosio je naslov rex Romanorum, "kralj Rimljana"._NEWLINE_Vladao je sve do 486. kad ga je u bitci u bitci kod Soissonsa porazio ga je kralj salijskih Franaka Klodvig I.. Franci su tom pobjedom pripojili Soissonsku dr\xc5\xbeavinu, uklonili zadnji dr\xc5\xbeavnopravni trag Zapadnog Rimskog Carstva te postali regionalnom silom. Taj je poraz bio ujedno i krajem rimske vlasti izvan Italije. Sijagrije je pobjegao u Toulouse kod vizigotskog kralja Alarika. Vizigotski kralj Alarik II. je uskratio uto\xc4\x8di\xc5\xa1te Sijagriju. Uhvatio ga je te predao Klodvigu koji ga je potom dao mu\xc4\x8diti i pogubiti.'