b'\n_START_ARTICLE_\nKuglasti skup\n_START_PARAGRAPH_\nKuglasti skup je sfeoridan oblak zvijezda koji orbitira oko sredi\xc5\xa1ta galaktike kao satelit. Zvijezde u kuglastim skupovima su \xc4\x8dvrsto povezane gravitacijom \xc5\xa1to daje skupovima njihov karakteristi\xc4\x8dan sferoidan oblik. Zbog utjecaja gravitacije, gusto\xc4\x87a zvijezda u skupu je velika i raste prema sredi\xc5\xa1tu. Kuglasti skupovi se ve\xc4\x87inom nalaze u halo-u oko galaktike i mnogo su stariji, ve\xc4\x87i i gu\xc5\xa1\xc4\x87i od otvorenih skupova u disku galaksije.\n_START_SECTION_\nSvojstva\n_START_PARAGRAPH_\nKuglasti skupovi su poprili\xc4\x8dno \xc4\x8desta pojava. Oko Mlije\xc4\x8dnoj stazi dosad ih je otkriveno oko 150 i postoji jo\xc5\xa1 mo\xc5\xbeda 10 ili 20 neotkrivenih. Ve\xc4\x87e galaksije, poput Andromede sadr\xc5\xbee i po 500 skupova. Divovske elipti\xc4\x8dne galaktike poput M87 sadr\xc5\xbee i do 10.000 kuglastih skupova._NEWLINE_Svaka galaktika zna\xc4\x8dajne mase u Lokalnoj grupi sadr\xc5\xbei nekolicinu kuglastih skupova u svom halo-u. \xc4\x8cini se da galaktike Sagittarius Dwarf i Canis Major Dwarf upravo doniraju svoje kuglaste skupove Mlije\xc4\x8dnoj stazi. To je pokazatelj koliko je kuglastih skupova Mlije\xc4\x8dna staza prikupila u pro\xc5\xa1losti._NEWLINE_Iako se \xc4\x8dini da kuglasti skupovi sadr\xc5\xbee neke od najstarijih zvijezda u galaksiji, njihova uloga u evoluciji galaktika jo\xc5\xa1 nije jasna. \xc4\x8cini se da su kuglasti skupovi mnogo razli\xc4\x8ditiji od patuljastih elipti\xc4\x8dnih galaktika i da su bili stvoreni u roditeljskoj galaksiji, a ne nekoj zasebnoj.\n_START_SECTION_\nPovijest promatranja\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi otkriveni kuglasti skup je bio M22. Otkrio ga je Abraham Ihle, njema\xc4\x8dki astronom, 1665. godine. Zbog maleno promjera objektiva na prvim teleskopima pojedine zvijezde u kuglastim skupovima nisu bili otkrivene sve dok Charles Messier nije otkrio M4._NEWLINE_William Herschel zapo\xc4\x8deo je 1782. sustavno promatrati nebo koriste\xc4\x87i veliki teleskop i uspio je uo\xc4\x8diti zvijezde u sva 33 do tada poznata kuglasta skupa. Herschel je naknadno otkrio jo\xc5\xa1 37 kuglastih skupova. U svom drugom izdanju kataloga iz 1789. prvi je upotrijebio naziv "kuglasti skup"._NEWLINE_Broj otkrivenih kuglastih skupova dostigao je broj 83 do 1915. godine, 93 do 1930. godine i 97 do 1947. godine. Do danas je poznato ukupno 151 kuglasti skup u Mlije\xc4\x8dnoj stazi, a pretpostavlja se da je njihov broj od 180 \xc2\xb1 20._NEWLINE_Harlow Shapley zapo\xc4\x8deo je 1914. sustavno promatrati kuglaste skupove. Prvi je odredio udaljenost do njih i otkrio promjenjive zvijezde. Me\xc4\x91u otkrivenim promjenjivim zvijezdama nalazile su se i one tipa Cefeide \xc4\x8dime je mogao procijeniti njihovu udaljenost. Rezultat njegova prou\xc4\x8davanja je 40 izdanih znanstvenih radova. Otkriv\xc5\xa1i udaljenosti kuglastih skupova, Shapley je primjetio da se ve\xc4\x87ina njih nalazi u sfernom oblaku oko Mlije\xc4\x8dne staze. Pomo\xc4\x87u tog saznanja otkrio je da se sredi\xc5\xa1te Mlije\xc4\x8dne staze nalazi u zvije\xc5\xbe\xc4\x91u Strijelcu. Naknadno je Shapley dao procjenu veli\xc4\x8dine Mlije\xc4\x8dne staze ali je pritom zna\xc4\x8dajno pogrije\xc5\xa1io. Nije znao da me\xc4\x91uzvjezdana pra\xc5\xa1ina upija dio sjaja kuglastih skupova i pritom ih \xc4\x8dini manjima. Kako je udaljenost odre\xc4\x91ivao prema sjaju dobivao je krive vrijednosti, t.j. ve\xc4\x87inu kuglastih skupova je smjestio predaleko._NEWLINE_Helen Battles Sawye, pomo\xc4\x87nica i suradnica Harlowa Shapleya, po\xc4\x8dela je 1927. klasificirati kuglaste skupove prema gusto\xc4\x87i. Tako je najgu\xc5\xa1\xc4\x87e kuglaste skupove ozna\xc4\x8dila kao tip I, a najrje\xc4\x91e kao tip X. Kasnije je klasifikacija pro\xc5\xa1irena do tipa XII.\n_START_SECTION_\nSastav\n_START_PARAGRAPH_\nKuglasti skupovi se sastoje uglavnom od starih zvijezda s malo metala (u astronomiji je to bilo koji element te\xc5\xbei od helija). Zvijezde s malo metala se ina\xc4\x8de nazivaju Populacija II. Gusto\xc4\x87a zvijezda u kuglastim skupovima je oko 0,4 zvijezde po kubnom parsecu. Gusto\xc4\x87a u sredi\xc5\xa1tima kuglastih skupova zna biti i do 1000 zvijezda po kubnom parsecu. Prosje\xc4\x8dan kuglasti skup sastoji se od oko 100.000 zvijezda.\n_START_SECTION_\nEgzoti\xc4\x8dne komponente\n_START_PARAGRAPH_\nVjeruje se da neki kuglasti skupovi s veoma gustim jezgrama sadr\xc5\xbee crne rupe. Prema promatranjima HST-a, \xc4\x8dini se da kuglasti skup Messier 15 u svom sredi\xc5\xa1tu skriva crnu rupu 4000 puta ve\xc4\x87e mase od Sunca. U kuglastom skupu Mayall II u galaksiji Andromeda vjerojatno se nalazi crna rupa mase 20.000 ve\xc4\x87e od Sun\xc4\x8deve. X-zrake i radiovalovi koji dolaze iz skupa potvr\xc4\x91uju pretpostavku._NEWLINE_Kuglasti skupovi sadr\xc5\xbee i druge egzoti\xc4\x8dne objekte poput plavih lutalica, pulsara i dvostruke zvijezde male mase koje su izvor X-zraka. Plave lutalice nastaju kada se zbog velike gusto\xc4\x87e sudare i spoje dvije zvijezde. Zvijezda koja tada nastane ima ve\xc4\x87u temperaturu nego zvijezde s sli\xc4\x8dnim sjajem.\n_START_SECTION_\nHR dijagram kuglastih skupova\n_START_PARAGRAPH_\n._NEWLINE_HR dijagram kuglastih skupova je graf nastao ucrtavanjem velikog uzorka zvijezda iz kuglastih skupova prema apsolutnom sjaju i indeksu boje B-V. B-V indeks boje je razlika u sjaju zvijezde u plavom svijetlu i vidljivom (zeleno-\xc5\xbeutom) svijetlu. Ve\xc4\x87i pozitivni indeks zna\xc4\x8di da je temperatura zvijezde manja, a ve\xc4\x87i negativni indeks da je temperatura ve\xc4\x87a._NEWLINE_Sve zvijezde u kuglastim skupovima su otprilike na jednakoj udaljenosti od nas tako da se svim zvijezdama prividni sjaj razlikuje od aposlutnog sjaja za jednak iznos. To\xc4\x8dnost ove tvrdnje je provjerena usporednom bliskih promjenjivih zvijezda tipa RR Lyarae ili cefeida s onim u kuglastim skupovima._NEWLINE_Oblik krivulje kuglastih skupova u HR dijagramu je karakteristi\xc4\x8dan jer su sve zvijezde nastale istodobno i jedino se razlikuju po po\xc4\x8detnoj masi. Prema obliku te krivulje mogu\xc4\x87e je odrediti prosje\xc4\x8dnu starost zvijezda u skupu. Starost skupa se mo\xc5\xbee odrediti i promatranjem temperature najtamnijeg bijelog patljuka u skupu. Prosje\xc4\x8dna starost kuglastih skupova je 12,7 milijardi godina i to je u velikom kontrastu s otvorenim skupovima koji su stari desetak milijuna godina.\n_START_SECTION_\nMorfologija\n_START_PARAGRAPH_\nNepoznato je dali su sve zvijezde u kuglastim skupovima nastale u pribli\xc5\xbeno isto vrijeme ili se radi o nekoliko valova formacije zvijezda koji su se odigrali u roku kra\xc4\x87em od 100 milijuna godina. Kuglasti skupovi su nastali u podru\xc4\x8djima gdje je formiranje zvijezda olak\xc5\xa1ano ve\xc4\x87om gusto\xc4\x87om materijala._NEWLINE_Kada zvijezde nastanu one po\xc4\x8dnu gravitacijski utjecati jedna na drugu me\xc4\x91usobno. Rezultat toga je stalno mijenjanje brzina zvijezda u skupu. Zbog tih interakcija nastanak planeta u kuglastom skupu je veoma nevjerojatan._NEWLINE_Kuglasti skupovi se generalno gledaju\xc4\x87i \xc4\x8dine sfernim ali \xc4\x8desto su oni elipti\xc4\x8dni zbog plimnih sila koje na njih utje\xc4\x8du.'