b'\n_START_ARTICLE_\nSankt P\xc3\xb6lten\n_START_SECTION_\nGeografske karakteristike\n_START_PARAGRAPH_\nSankt P\xc3\xb6lten le\xc5\xbei na obalama rijeke Traisen, 60 kilometara zapadno od Be\xc4\x8da, izme\xc4\x91u padina Alpa i Dunava.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87 u neolitu nastaju prva naselja na mjestu dana\xc5\xa1njeg Sv. Hipolita. U rimsko doba postoji grad Aelija Ketijum (lat. Aelia Cetium) koji se broji u glavna naselja rimske provincije Norik. Propadanjem rimskog carstva i Aelija Ketijum gubi svoje zna\xc4\x8denje i dalje se ne nalazi u pisanim izvorima. Tek 799. godine spominje se naselje Trajsma._NEWLINE_Oko 771. godine osnovan je benediktinski samostan posve\xc4\x87en svetom Hipolitu, po kojim je kasnije i naselje dobilo ime. Godine 1050. naselje dobiva pravo trgovi\xc5\xa1ta, oko 1159. godine i pravo grada. U 13. stolje\xc4\x87u grad se \xc5\xa1iri i dobiva bedeme. Ugarski kralj Matija Korvin zauzima grad koji mu slu\xc5\xbei kao jedno od glavnih upori\xc5\xa1ta za svoju kratku vladavinu nad Austrijom. Nakon \xc5\xa1to su Habsburgovci obnovili svoju vladavinu u Austriji, Sv. Hipolitu se ponovo daju gradska prava pri \xc4\x8demu dobiva ve\xc4\x87e povlastice._NEWLINE_U doba ratova s Turcima, gradski bedemi Sv. Hipolita uspje\xc5\xa1no odbijaju turske napade 1529. i 1683. godine. Poslije 1560. godine, s reformacijom, glavni dio stanovnika postaje protestantske vjeroispovijedi. Nakon 1573. godine slijedi protureformacija i rimokatoli\xc4\x8dka obnova zavr\xc5\xa1ena je oko 1623. godine. U 17. i 18. stolje\xc4\x87u grad do\xc5\xbeivljava barokni procvat i dobiva svoj povijesni izgled. Napoleon zauzima 1805. godine Sv. Hipolit i francuski vojnici ostaju u gradu sljede\xc4\x87e tri godine._NEWLINE_S gradnjom zapadne \xc5\xbeeljeznice (Westbahn) 1858. godine Sveti Hipolit polako se razvijao u industrijski grad. Poslije 1903. godine nastaju prva velika poduze\xc4\x87a. Grad postaje ve\xc4\x87i i 1922. godine postaje tzv. statutarni grad, tj. sa zasebnim gradskim pravom. U Drugom svjetskom ratu skoro polovica grada bila je uni\xc5\xa1tena. Obnova grada zavr\xc5\xa1ena je 1955., a 1972. godine Sveti Hipolit je pre\xc5\xa1ao granicu od 50.000 stanovnika.\n_START_SECTION_\nDemografije\n_START_PARAGRAPH_\nPo procijeni iz 2016. godine, u gradu je \xc5\xbeivjelo 53.445 stanovnika. Prije vi\xc5\xa1e od jednog stolje\xc4\x87a, grad je imao 20.000 stanovnika. U prvoj polovini 20. stolje\xc4\x87a grad je brzo porastao tako da je do 1970-ih godina pre\xc5\xa1ao 50.000 stanovnika. Posljednjih desetlje\xc4\x87a grad demografski sporije raste, jer su se tijekom ovih vremena razvila predgra\xc4\x91a.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti i kultura\n_START_PARAGRAPH_\nPovijesno sredi\xc5\xa1te grada prepuno je vrijednih gra\xc4\x91evina, od kojih valja istaknuti katedralu, koja je izvorno bila samostanska crkva i renesansnu gradsku vije\xc4\x87nicu, koja je restaurirana u 18. stolje\xc4\x87u. Zatim samostan Institut der Englischen Fraulein i crkvu Prandtauer, djela lokalnog arhitekta Jakoba Prandtauera (1660. \xe2\x80\x93 1726.), Biskupsku pala\xc4\x8du (1636. \xe2\x80\x93 1653.), franjeva\xc4\x8dku crkvu (1757. \xe2\x80\x93 1768.) i augustinski samostan u obli\xc5\xbenjem Herzogenburgu.\n_START_SECTION_\nPrivreda i transport\n_START_PARAGRAPH_\nSankt P\xc3\xb6lten je jedan od va\xc5\xbenijih austrijskih \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkih \xc4\x8dvori\xc5\xa1ta i trgova\xc4\x8dki centar svoje neposredne okolice.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nGradona\xc4\x8delnik je Matthias Stadler (SP\xc3\x96).'