b'\n_START_ARTICLE_\nHrvatska akademska i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dka mre\xc5\xbea\n_START_SECTION_\nPovijest CARNET-a\n_START_PARAGRAPH_\nUstanova_NEWLINE_U sklopu Fakulteta elektronike i ra\xc4\x8dunarstva profesor Hrvoje Babi\xc4\x87 organizirao je 1987. Laboratorij za sustave i signale kojem je bio voditelj. Laboratorij je postigao zavidan profesionalni ugled i bitno prinio organizaciji i realizaciji Hrvatske akademske mre\xc5\xbee CARNET._NEWLINE_Koordinacijsko tijelo za uspostavu hrvatske edukacijske ra\xc4\x8dunalne mre\xc5\xbee osnovano je 3. listopada 1991. godine. Bio je to po\xc4\x8detak rada Hrvatske akademske i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dke mre\xc5\xbee - CARNet, prvog pru\xc5\xbeatelja internetskih usluga u Hrvatskoj. Sljede\xc4\x87ih nekoliko godina CARNet je bio i jedini pru\xc5\xbeatelj internetskih usluga u Hrvatskoj koje je pru\xc5\xbeao bez naknade, ne samo akademskoj zajednici, ve\xc4\x87 svim gra\xc4\x91anima Republike Hrvatske._NEWLINE_U studenom 1992. godine uspostavljena je prva me\xc4\x91unarodna komunikacijska veza koja je CARNET-ov \xc4\x8dvor u Zagrebu povezala s Austrijom. Time je Hrvatska postala dio svjetske ra\xc4\x8dunalne mre\xc5\xbee Internet. _NEWLINE_Tijekom 1992. godine nabavljena je prva oprema i izgra\xc4\x91ena jezgra CARNet mre\xc5\xbee. Ustanove unutar Hrvatske bile su spojene vezom brzine 19200 bps, a \xc4\x8ditava se mre\xc5\xbea spajala na Internet preko Austrije brzinom od 64 kbps._NEWLINE_Prve ustanove spojene na Internet bile su: Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni ra\xc4\x8dunski centar \xe2\x80\x93 Srce, Fakultet elektrotehnike i ra\xc4\x8dunarstva u Zagrebu, Institut Ru\xc4\x91er Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87, Prirodoslovno-matemati\xc4\x8dki fakultet, Fakultet elektrotehnike, strojarstva i brodogradnje u Splitu, Tehni\xc4\x8dki fakultet u Rijeci, Ekonomski fakultet u Osijeku i Ministarstvo znanosti i tehnologije._NEWLINE_U prvim mjesecima 1993. godine me\xc4\x91unarodna organizacija Internet Assigned Number Authority (IANA) dodijelila je CARNET-u administraciju nad vr\xc5\xa1nom .hr domenom._NEWLINE_U listopadu 1994. godine SRCE i CARNET po\xc4\x8dinju s odr\xc5\xbeavanjem te\xc4\x8dajeva o internetu za svoje korisnike, a s vremenom je edukacija korisnika postala jedna od bitnijih djelatnosti CARNET-a. _NEWLINE_Mre\xc5\xbea_NEWLINE_Godine 1996. jezgra CARNET mre\xc5\xbee nadogra\xc4\x91uje se uvo\xc4\x91enjem ATM tehnologije koja omogu\xc4\x87uje prijenos slike i zvuka u stvarnom vremenu, s osnovnom brzinom od 155 Mbps._NEWLINE_U sije\xc4\x8dnju 1997. godine putem CARNET-ove ATM jezgre realizirano je, po prvi puta u Hrvatskoj, predavanje na daljinu izme\xc4\x91u Rektorata Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Osijeku i Fakulteta elektrotehnike i ra\xc4\x8dunarstva._NEWLINE_Prvog dana mjeseca prosinca 2001. godine pu\xc5\xa1tena je u rad paneuropska akademska i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dka mre\xc5\xbea G\xc3\x89ANT na koju se spaja i CARNET. _NEWLINE_U suradnji sa Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1nim ra\xc4\x8dunskim centrom CARNET 2003. godine pokre\xc4\x87e projekt Giga CARNET kako bi pomo\xc4\x87u gigabitnih tehnologija razvio visoko kvalitetnu infrastrukturu namijenjenu CARNET-ovim \xc4\x8dlanicama, fakultetima i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkim institutima._NEWLINE_U okviru projekta Giga CARNET CARNET-u je u velja\xc4\x8di 2004. godine omogu\xc4\x87eno da preko spoja na mre\xc5\xbeu G\xc3\x89ANT bude dvostruko br\xc5\xbee povezan sa sli\xc4\x8dnim akademskim i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkim mre\xc5\xbeama u Europi i svijetu (brzinom od 1.2 Gbp/s umjesto dosada\xc5\xa1njih 622 Mbp/s). _NEWLINE_Kao pretpostavka daljnje suradnje CARNET-a i svjetske akademske i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dke zajednice u lipnju 2007. godine brzina spoja CARNET-a prema G\xc3\x89ANT mre\xc5\xbei se pove\xc4\x87ala na 10 Gb/s.\n_START_SECTION_\nCARNET infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nJedna od osnovnih djelatnosti Hrvatske akademske i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dke mre\xc5\xbee \xe2\x80\x93 CARNET je razvoj, izgradnja i odr\xc5\xbeavanje mre\xc5\xbee. Mre\xc5\xbea CARNET je privatna mre\xc5\xbea hrvatske akademske i znanstveno-istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dke zajednice te ustanova iz sustava osnovnog i srednjeg \xc5\xa1kolstva. _NEWLINE_Mre\xc5\xbenu infrastrukturu posjeduje CARNET ustanova, a vodove unajmljuje od niza davatelja telekomunikacijskih kapaciteta. CARNET mre\xc5\xbea je primjer WAN mre\xc5\xbee putem koje se \xc4\x8dlanice CARNET-a diljem Hrvatske povezuju u kompaktnu informacijsko-komunikacijsku cjelinu._NEWLINE_CARNET mre\xc5\xbea je podatkovna mre\xc5\xbea namijenjena prije svega prijenosu podataka kori\xc5\xa1tenjem protokola TCP/IP. Trenuta\xc4\x8dno podr\xc5\xbeana verzija TCP/IP protokola u CARNET mre\xc5\xbei kao njezinom integralnom dijelu, jest verzija 4 (IPv4). Klju\xc4\x8dna karakteristika svake privatne mre\xc5\xbee jest njezin spoj prema globalnoj mre\xc5\xbei - internetu. CARNET mre\xc5\xbea je tu vezu ostvarila kroz pan-europsku istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dku mre\xc5\xbeu G\xc3\x89ANT, trenuta\xc4\x8dnom brzinom veze od 10 Gbit/s. Veza prema drugim davateljima internet usluge u Hrvatskoj ostvarena je kroz mjesto razmjene internetskog prometa u Hrvatskoj - CIX._NEWLINE_Unutar Hrvatske CARNET mre\xc5\xbea povezuje ve\xc4\x87e hrvatske gradove na kopnu te niz mjesta na otocima. Ve\xc4\x87i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni centri (Dubrovnik, Osijek, Pula, Rijeka, Split, Zadar, Zagreb) povezani su vezama velikih brzina (u rasponu od 100 Mbit/s do 10 Gbit/s), dok su za manje centre osigurane veze brzina od 2 Mb/s do 100 Mb/s. Osobito je napredna infrastruktura u samom Zagrebu koja povezuje ve\xc4\x87e fakultete i znanstvene ustanove brzinama i do 10 Gbit/s. Split je pak, zahvaljuju\xc4\x87i projektu \xe2\x80\x9ee-Split\xe2\x80\x9c koji je CARNet ostvario u suradnji s Gradom Splitom, prvi grad u kojem CARNET posjeduje vlastitu opti\xc4\x8dku mre\xc5\xbeu do svake svoje ustanove \xc4\x8dlanice. Tako je putem opti\xc4\x8dke mre\xc5\xbee 158 ustanova s podru\xc4\x8dja grada spojeno na CARNet. _NEWLINE_Na CARNET mre\xc5\xbeu spojeno je i vi\xc5\xa1e od 900 ustanova iz sustava osnovnog i srednjeg \xc5\xa1kolstva putem ADSL veza, a u sklopu projekta  "e-Otoci"  na CARNet mre\xc5\xbeu su spojene \xc5\xa1kole hrvatskih otoka.\n_START_SECTION_\nCARNET korisnici\n_START_PARAGRAPH_\nCARNET-ovi korisnici su ustanove \xc4\x8dlanice i pojedina\xc4\x8dni korisnici._NEWLINE_Ustanove \xc4\x8dlanice CARNET-a su ustanove iz sustava znanosti i visokog obrazovanja, kao i osnovnog i srednjeg \xc5\xa1kolstva. Dobivanjem statusa \xc4\x8dlanice ustanove se spajaju na CARNET mre\xc5\xbeu i dobivaju pravo na kori\xc5\xa1tenje CARNetovih usluga._NEWLINE_CARNET ima 241 ustanovu \xc4\x8dlanicu iz akademske zajednice, koje su spojene u CARNET mre\xc5\xbeu na 418 lokacija. \xc4\x8clanica iz sustava \xc5\xa1kolstva ima 1385, a spojene su na 1283 lokacije._NEWLINE_Pojedina\xc4\x8dni korisnici su studenti i profesori, znanstvenici i zaposlenici akademske i visoko\xc5\xa1kolske zajednice te u\xc4\x8denici, nastavnici, profesori i zaposlenici osnovnih i srednjih \xc5\xa1kola i u\xc4\x8deni\xc4\x8dkih domova._NEWLINE_U nadle\xc5\xbenoj mati\xc4\x8dnoj ustanovi (ustanovi \xc4\x8dlanici CARNET-a) pojedina\xc4\x8dni korisnici dobivaju elektroni\xc4\x8dki identitet u sustavu AAI@EduHr. Elektroni\xc4\x8dki identitet je virtualni identitet na CARNET mre\xc5\xbei koji slu\xc5\xbei korisnicima pri autentikaciji i autorizaciji za razne CARNET-ove usluge te je nu\xc5\xbean za ostvarivanje prava na njihovo kori\xc5\xa1tenje.'