b'\n_START_ARTICLE_\nZagreba\xc4\x8dki Paromlin\n_START_PARAGRAPH_\nZagreba\xc4\x8dki Paromlin jedan je od najva\xc5\xbenijih zagreba\xc4\x8dkih spomenika industrijske arhitekture. Gra\xc4\x91en je od 1906. do 1908. godine i smje\xc5\xa1ten na slobodnu parcelu s ju\xc5\xbene strane pruge. Kompleks zagreba\xc4\x8dkog Paromlina jedan je od najva\xc5\xbenijih hrvatskih industrijskih kompleksa s po\xc4\x8detka industrijalizacije. Paromlinski je kompleks nastajao tijekom nekoliko desetlje\xc4\x87a i u njegovoj izgradnji sudjelovalo je vi\xc5\xa1e istaknutih arhitekata koji su djelovali u Zagrebu na prijelazu stolje\xc4\x87a: Janko Jambri\xc5\xa1ak, Gjuro Carnelutti, Janko Holjac, arhitektonski atelijeri H\xc3\xb6nigsberg & Deutsch, \xc5\xa0tefan i Kalda, te in\xc5\xbeenjer Josip Dubsky.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj industrije, a time i industrijske arhitekture u Hrvatskoj, zapo\xc4\x8dinje okvirno pedesetih godina 19. stolje\xc4\x87a. Taj \xc4\x87e se razvoj osobito ubrzati tijekom \xc5\xa1ezdesetih i sedamdesetih godina, kada diljem Hrvatske po\xc4\x8dinju nicati prvi ve\xc4\x87i industrijski kompleksi._NEWLINE_Jedan od najva\xc5\xbenijih je Kraljevski povla\xc5\xa1teni zagreba\xc4\x8dki parni i umjetni mlin, gra\xc4\x91en od 1906. do 1908. i smje\xc5\xa1ten izme\xc4\x91u Koncertne dvorane Vatroslav Lisinski i Glavnog \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkog kolodvora._NEWLINE_Zagreba\xc4\x8dki Paromlin iznimno je vrijedan kompleks za prou\xc4\x8davanje razvoja hrvatske arhitekture, odnosno za prou\xc4\x8davanje razvoja novih konstruktivnih sustava i materijala. Dakako, rije\xc4\x8d je o primjeni metalnih i armiranobetonskih konstrukcija. I iako je metalna konstrukcija kakva je primijenjena pri njegovoj izgradnji po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a bila u uporabi tijekom cijeloga 19. stolje\xc4\x87a, armiranobetonska konstrukcija koju \xc4\x87e izvesti glasoviti graditelj Josip Dubsky ne samo \xc5\xa1to je prva takva poznata konstrukcija u nas, nego je i jedna od prvih primjena armiranog betona uop\xc4\x87e._NEWLINE_Va\xc5\xbeno je istaknuti da je kompleks nastajao u dvije faze \xe2\x80\x94 izme\xc4\x91u 1862. i 1906. te od 1906. do 1908, kada poprima dana\xc5\xa1nji izgled. Tijekom tih godina u njegovoj izgradnji sudjelovalo je vi\xc5\xa1e istaknutih arhitekata, koji su djelovali u Zagrebu potkraj 19., odnosno na po\xc4\x8detku 20. stolje\xc4\x87a, a to su Janko Jambri\xc5\xa1ak, Gjuro Carnelutti, arhitektonski atelijeri H\xc3\xb6nigsberg & Deutsch, \xc5\xa0tefan i Kalda, Janko Holjac te Josip Dubsky._NEWLINE_Izgradnju Paromlina potaknula je 1862. skupina zagreba\xc4\x8dkih trgovaca predvo\xc4\x91ena Vatroslavom Egersdorferom. Naime, te godine Dru\xc5\xbetvo paromlina platilo je\xc2\xa0\xc2\xbbpristojbu za sagradjenje paromlina\xc2\xab, a godinu poslije i pristojbu za\xc2\xa0\xc2\xbbuzidanje magazina\xc2\xab. Prvobitna zgrada zagreba\xc4\x8dkog\xc2\xa0\xc2\xbbparnog i umjetnog mlina\xc2\xab\xc2\xa0izgra\xc4\x91ena je dakle 1863, i to prema nacrtima arhitekta Janka Jambri\xc5\xa1aka. Godine 1873. Paromlin je pretvoren u ve\xc4\x87e dioni\xc4\x8dko dru\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Devedesetih godina, nakon uvo\xc4\x91enja elektri\xc4\x8dne struje, Paromlin se elektricifirao i stavio u pogon nove strojeve. Zahvaljuju\xc4\x87i toj promjeni, i usprkos jakoj konkurenciji ugarskih parnih mlinova, zagreba\xc4\x8dki je mlin po\xc4\x8deo sve uspje\xc5\xa1nije izvoziti bra\xc5\xa1no i izvan granica Austro-Ugarske._NEWLINE_Tijekom reorganizacije Paromlina, godine 1895., prema nacrtima arhitekta Gjure Carneluttija na uglu Trnjanske i Kotura\xc5\xa1ke ceste nadogra\xc4\x91ena je jednokatna administrativna zgrada. Ta je zgrada danas i jedini sa\xc4\x8duvani objekt iz prve faze izgradnje paromlinskog kompleksa, koji je stradao u po\xc5\xbearu 1906._NEWLINE_Nakon katastrofalnog po\xc5\xbeara u no\xc4\x87i 24.-25. svibnja 1906., u kojem je u potpunosti uni\xc5\xa1tena zgrada mlina, kre\xc4\x87e se u izgradnju potpuno novoga kompleksa, u obliku kakav nam je poznat i danas. Na mjestu Jambri\xc5\xa1akove zgrade gradi se prema nacrtima tada utjecajna arhitektonsko-projektantskog atelijera H\xc3\xb6nigsberg & Deutsch nova paromlinska zgrada._NEWLINE_Na nju se u isto\xc4\x8dnom traktu kompleksa nadovezuju: uglovna zgrada transmisija, zgrada skladi\xc5\xa1ta te glasovita armiranobetonska zgrada silosa, izgra\xc4\x91ena 1908. prema projektima Josipa Dubskog. Naknadno je silosu pridru\xc5\xbeena i zgrada skladi\xc5\xa1ta, izvedena prema projektima arhitekata Kalde i \xc5\xa0tefana. Od ostalih objekata nastalih prije Prvoga svjetskog rata treba istaknuti i prizemnu zgradu poslovnice, koja je tako\xc4\x91er izgra\xc4\x91ena prema projektima te dvojice arhitekata. Do Drugog svjetskog rata nastao je i niz manjih prizemnih pomo\xc4\x87nih objekata, skladi\xc5\xa1ta i radionica, \xc4\x8dime \xc4\x87e kompleks poprimiti izgled koji zadr\xc5\xbeava sve do danas._NEWLINE_Nakon 1945. kompleks zagreba\xc4\x8dkoga Paromlina u vlasni\xc5\xa1tvu je \xc5\xbditokombinata, koji ga tijekom osamdesetih namjerava napustiti. Tada se i prvi put postavlja pitanje njegove prenamjene, koje \xc4\x87e ostati nerije\xc5\xa1eno sve do dana\xc5\xa1njih dana. Sukladno tome, tada\xc5\xa1nji Regionalni zavod za za\xc5\xa1titu spomenika kulture u Zagrebu prvi je Paromlin stru\xc4\x8dno valorizirao i za\xc5\xa1titio, donose\xc4\x87i 23. velja\xc4\x8de 1980. prijedlog\xc2\xa0\xc2\xbbza\xc5\xa1tite i osnovne programske koncepcije budu\xc4\x87e namjene\xc2\xab, a 14. o\xc5\xbeujka 1980. i rje\xc5\xa1enje o preventivnoj za\xc5\xa1titi, kao spomenika kulture, odnosno spomenika industrijske arhitekture.\xc2\xa0\xc2\xbbTreba ga za\xc5\xa1tititi\xc2\xab, stoji u rje\xc5\xa1enju,\xc2\xa0\xc2\xbbkao jedinstveni primjerak paromlina u Zagrebu, te o\xc4\x8duvanjem tog tvorni\xc4\x8dkog postrojenja, koji je svjedok po\xc4\x8detka industrijalizacije, pokazati kontinuitet Zagreba kao industrijskog sredi\xc5\xa1ta\xc2\xab. Potkraj 1985. izra\xc4\x91ena je i konzervatorsko-urbanisti\xc4\x8dka dokumentacija za izradu PUP-a tada\xc5\xa1njeg Trga revolucionara, odnosno prostora na kome se nalazi i paromlinski kompleks. U toj analizi istaknuto je da se\xc2\xa0\xc2\xbbArhitektonska i estetska vrijednost kompleksa Paromlina o\xc4\x8dituje u primjeni suvremenih konstruktivnih rje\xc5\xa1enja \xe2\x80\x94 primjena skeletne konstrukcije: lijevano \xc5\xbeeljeznih stupova i \xc4\x8deli\xc4\x8dnih profila na zgradi mlina i zgradi transmisije, odnosno kao prva primjena armirano betonske konstrukcije u graditeljstvu Zagreba na zgradi silosa.\xc2\xab_NEWLINE_Prvi koncept prenamjene Paromlina iz 1980. odnosio se na Dom radni\xc4\x8dkog pokreta i revolucije. Jedan od prijedloga bio je Tehni\xc4\x8dki muzej, no najtrajnija je te\xc5\xbenja prenamjene Paromlina prvo u Galeriju, a potom i u Muzej suvremene umjetnosti. Posve neshvatljivo, na sastanku izme\xc4\x91u muzealaca i predstavnika USIZ-a kulture, \xc5\xa1to je bio odr\xc5\xbean u tada\xc5\xa1njem Republi\xc4\x8dkom komitetu za prosvjetu, kulturu i fizi\xc4\x8dku i tehni\xc4\x8dku kulturu, nakon op\xc5\xa1irne rasprave zaklju\xc4\x8deno je\xc2\xa0\xc2\xbbda muzejsko galerijski sektor nije zainteresiran za taj prostor\xc2\xab. Tada se javila nova ideja, da se prostor Paromlina dodijeli Arhivu Hrvatske. Samo dan prije po\xc5\xbeara u istom je komitetu odr\xc5\xbean sastanak na kome je odlu\xc4\x8deno\xc2\xa0\xc2\xbbda bi u Paromlinu, kada pogoni presele u Resnik, trebalo smjestiti Arhiv\xc2\xab._NEWLINE_Osmoga o\xc5\xbeujka 1988. Paromlin je zadesila tragi\xc4\x8dna sudbina, \xc4\x8dija \xc4\x87e agonija trajati sve do dana\xc5\xa1njih dana.\xc2\xa0\xc2\xbbU 2,15 radnike tre\xc4\x87e smjene OOUR-a Mlin \xc5\xbditokombinata\xc2\xab, pisat \xc4\x87e tada\xc5\xa1nji dnevni tisak,\xc2\xa0\xc2\xbbuzdrmao je potmuli prasak, a zatim su primijetili vatru na \xc4\x8detvrtom katu zgrade. Ubrzo je zahvatila staru hrastovu konstrukciju pa iako su vatrogasne brigade brzo stigle, a i sami radnici poku\xc5\xa1ali lokalizirati po\xc5\xbear, vatrenu stihiju vi\xc5\xa1e ni\xc5\xa1ta nije moglo zaustaviti.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPrenamjena ili ru\xc5\xa1enje\n_START_PARAGRAPH_\nNakon po\xc5\xbeara interes za prostorom Paromlina pokazale su i neke banke, a zbivaju se i mnoge kontradiktornosti, koje \xc4\x87e trajati sve do dana\xc5\xa1njih dana. Naime, 20. travnja 1988. Gra\xc4\x91evinski institut izra\xc4\x91uje Studiju o upotrebljivosti zidova objekta Paromlin, prema kojoj\xc2\xa0\xc2\xbbnagorjeli zidovi ugro\xc5\xbeavaju okolinu pa se trebaju sru\xc5\xa1iti\xc2\xab. Petnaestoga travnja 1990. Regionalni zavod donosi Prethodnu dozvolu za ru\xc5\xa1enje mlina, koju \xc4\x87e u jednom kasnijem dopisu pojasniti isti\xc4\x8du\xc4\x87i da se nije\xc2\xa0\xc2\xbbdozvolilo ru\xc5\xa1enje kompleksa Paromlina u cjelini, niti je doneseno Rje\xc5\xa1enje o prestanku svojstava spomenika kulture tog kompleksa...\xc2\xab. No ve\xc4\x87 1990, dono\xc5\xa1enjem PUP-a tada\xc5\xa1njega Gradskog sekretarijata za prostorno ure\xc4\x91enje, komunalne poslove, promet i veze, predvi\xc4\x91a se potpuno uklanjanje ne samo izgorjele zgrade nego i cijelog kompleksa. Toj nezakonitoj odluci godine 1991. suprotstavit \xc4\x87e se tada\xc5\xa1nji Zavod za za\xc5\xa1titu spomenika kulture i Muzej suvremene umjetnosti. Tada opet postaje aktualna ideja da se Paromlin prenamijeni u muzejski prostor, no oko Bo\xc5\xbei\xc4\x87a iste godine Gradska skup\xc5\xa1tina u tisku objavljuje:\xc2\xa0\xc2\xbbNatje\xc4\x8daj za financiranje pripreme gra\xc4\x91evinskog zemlji\xc5\xa1ta na novom trgu grada Zagreba\xc2\xab. Dakako, rije\xc4\x8d je o zemlji\xc5\xa1tu na kome se nalazi paromlinski kompleks. Godine 1994. u tada\xc5\xa1njem Ministarstvu kulture opet je razmatrana mogu\xc4\x87nost prenamjene Paromlina u Muzej, no ta \xc4\x87e inicijativa biti trajno otklonjena 1998, kada Skup\xc5\xa1tina grada prihva\xc4\x87a regulacijski plan prema kojem se odre\xc4\x91uje lokacija za gradnju Muzeja suvremene umjetnosti u Novom Zagrebu. Iste godine objavljen je i oglas kojim Klara \xe2\x80\x94 Zagreb, dioni\xc4\x8dko poduze\xc4\x87e za preradu i promet \xc5\xbeitarica u suradnji s ve\xc4\x87inskim vlasnikom, Hrvatskim mirovinskim osiguranjem, upu\xc4\x87uje poziv na natje\xc4\x8daj zainteresiranim ulaga\xc4\x8dima za gradnju poslovnog objekta na mjestu izgorjelog Paromlina. \xc4\x8cetiri dana prije zaklju\xc4\x8denja roka za slanje natje\xc4\x8dajnih ponuda u javnosti se pojavio program misterioznih kanadskih ulaga\xc4\x8da, koji na tom prostoru predvi\xc4\x91aju kontroverznu izgradnju hotela iz Marriottova lanca.\n_START_SECTION_\nNatje\xc4\x8daj 1999.\n_START_PARAGRAPH_\nTridesetoga prosinca 1999. raspisan je natje\xc4\x8daj za ure\xc4\x91enje tzv. Trga domovinske zahvalnosti, prostora na \xc4\x8dijem se sjeveroisto\xc4\x8dnom rubu nalazi paromlinski kompleks. Raspisiva\xc4\x8d je Gradsko poglavarstvo, a provoditelji Udru\xc5\xbeenje hrvatskih arhitekata i Dru\xc5\xa1tvo arhitekata Zagreba. I premda se u njegovu raspisu \xc5\xa1titi prostor Paromlina, zbog nepostojanja kvalitetne valorizacije prostora i ispolitiziranosti cijele pri\xc4\x8de, natje\xc4\x8daj je neslavno zavr\xc5\xa1io._NEWLINE_Prema prijedlogu GUP-a \xc5\xa1to ga je Gradski zavod za planiranje razvoja Grada i za\xc5\xa1titu okoli\xc5\xa1a stavio 2000. na javnu raspravu, a u suradnji s Gradskim zavodom za za\xc5\xa1titu spomenika kulture i prirode,\xc2\xa0\xc2\xbbs obzirom na opseg, vrstu i karakteristike nepokretnih kulturnih dobara\xc2\xab\xc2\xa0prostor Trnja, odnosno Paromlina, u\xc5\xa1ao je u tzv. B-podru\xc4\x8dje, koje pokriva pro\xc5\xa1ireni prostor prve kontaktne zone Povijesne urbane cjeline grada\xc2\xa0\xc2\xbbna koju se prote\xc5\xbee ukupan re\xc5\xbeim za\xc5\xa1tite registriranog spomenika kulture\xc2\xab\n_START_SECTION_\nUru\xc5\xa1avanje zidova zgrade 2013.\n_START_PARAGRAPH_\nDugogodi\xc5\xa1nja nebriga za sanaciju prostora paromlina dovela je do daljnjeg propadanja ove gra\xc4\x91evine. Poglavarstvo grada je 2011. godine napravilo prijedlog sanacije, koji je uklju\xc4\x8divao ustupanje prostora investitoru koji bi se obavezao sanirati, restaurirati i staviti u funkciju ovaj prostor. Me\xc4\x91utim, prijedlog nije za\xc5\xbeivio. Dana 9. velja\xc4\x8de 2013. godine, uru\xc5\xa1io se cijeli ju\xc5\xbeni zid glavne zgrade Paromlina. Daljnje uru\xc5\xa1avanje glavne zgrade dogodilo se pred jakim naletima vjetra 11. studenog iste godine, kada su se uru\xc5\xa1ili skoro cijeli sjeverni i dobar dio zapadnog zida.\n_START_SECTION_\nPlansko ru\xc5\xa1enje dijela Paromlina u srpnju 2014.\n_START_PARAGRAPH_\nSudbina napola uru\xc5\xa1enih dijelova zagreba\xc4\x8dkog Paromlina kona\xc4\x8dno je zape\xc4\x8da\xc4\x87ena krajem lipnja 2014. godine, kada su ovo za\xc5\xa1ti\xc4\x87eno kulturno dobro i jedno od remek-djela industrijske arhitekture s po\xc4\x8detka 20. stolje\xc4\x87a 26. lipnja po\xc4\x8deli ilegalno ru\xc5\xa1iti do temelja bageri jedne privatne gra\xc4\x91evinske firme, a sve po nalogu iz Ureda Grada Zagreba. Ru\xc5\xa1enje Paromlina pokrenuto je bez informiranja javnosti i medija i prethodnog savjetovanja sa stru\xc4\x8dnim konzervatorima i arhitektima. Ministarstvo kulture RH tako\xc4\x91er nije bilo informirano o tome da je ru\xc5\xa1enje zapo\xc4\x8deto po nalogu iz Grada, te je zbog toga pokrenulo upravni inspekcijski postupak protiv Grada Zagreba kako bi se to\xc4\x8dno utvrdilo tko je odgovoran za ovaj kulturocid.'