b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cvorak\n_START_SECTION_\nIzgled\n_START_PARAGRAPH_\nTijelo \xc4\x8dvoraka je dugo izme\xc4\x91u 19 i 22 cm, i ne\xc5\xa1to je manji od kosova. Imaju zna\xc4\x8dajno kra\xc4\x87i rep od kosova, a u letu im krila izgledaju \xc5\xa1iljasto trokutasta. Mu\xc5\xbejaci su s prosje\xc4\x8dno 81 gram ne\xc5\xa1to te\xc5\xbei od prosje\xc4\x8dnih \xc5\xbeenki, koja ima oko 76 grama. _NEWLINE_Obi\xc4\x8dno ruho \xc4\x8dvorka su pera crnkaste boje s metali\xc4\x8dno zelenim do purpurnim sjajem, a vrhovi su bijeli do be\xc5\xbe boje. Zbog tih vrhova cijelo tijelo izgleda pro\xc5\xa1arano svijetlim to\xc4\x8dkama. Perje krila i repa je crno-sme\xc4\x91e oivi\xc4\x8deno svijetlo sme\xc4\x91im, a dio perja na krilima ima i obrub s metalnim odsjajem. Svadbeno ruho se razvija u prolje\xc4\x87e gubitkom svijetlih obruba perja, pa cijelo tijelo postaje jednobojno crnkasto s metalnim odsjajem. Kljun im je u obi\xc4\x8dnom ruhu crnkast, a u svadbenom \xc5\xbeut. Noge su im crvenosme\xc4\x91e, a \xc5\xa1arenice tamno sme\xc4\x91e. Razlike izme\xc4\x91u spolova su malene. \xc5\xbdenke imaju ne\xc5\xa1to manje intenzivan metalni odsjaj od mu\xc5\xbejaka, a one niti u svadbenom ruhu rijetko gube to\xc4\x8dkasti izgled. Boja uz korijen donjeg dijela kljuna je kod mu\xc5\xbejaka u svadbenom ruhu plavosiva, a kod \xc5\xbeenki bjelkasta._NEWLINE_Mladunci po napu\xc5\xa1tanju gnijezda nemaju metalni odsjaj, tijelo im je zemljanosme\xc4\x91e, i samo na grlu bjelkasto. Noge su im tamno sme\xc4\x91e, a kljun sme\xc4\x91 i bez sjaja.\n_START_SECTION_\nGlasanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cvorci cijelu godinu "pjevaju", naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e staja\xc4\x87i na nekom istaknutom mjestu, a u vrijeme sjedenja na jajima u neposrednoj blizini \xc5\xa1upljine s gnijezdom. Dok intenzivno pjevaju, kostrije\xc5\xa1e perje, i lepr\xc5\xa1aju ispru\xc5\xbeenim krilima. \xc4\x8cvorak je poznat po sposobnosti imitiranja drugih \xc5\xbeivotinjskih glasova. Dugotrajan, isprekidan pjev \xc4\x8dvorka sastoji se od velikog broja uzdi\xc5\xbeu\xc4\x87ih ili padaju\xc4\x87ih razli\xc4\x8ditih zvukova koji mogu podsje\xc4\x87ati na zvi\xc5\xbeduke, zve\xc4\x8danje, \xc5\xa1i\xc5\xa1tanje kao i imitaciju raznih drugih \xc5\xbeivotinjskih ili tehni\xc4\x8dkih zvukova. \xc4\x8cesto imitiraju glasanje ptica iz svoje okoline, \xc4\x8dak i grabljivica, ali i lajanje pasa, zvuk kosilice ili u novije vrijeme mobitela. Glasovi upozorenja su ovisni o vrsti ugroze. Za opasnost iz zraka upozoravaju o\xc5\xa1trim, kratkim i vi\xc5\xa1ekratno brzo jedan za drugim glasanjem "\xc5\xa1pett, \xc5\xa1pett", a za opasnost s tla ponavljaju\xc4\x87im, dugim "brrrrrrt" ili "\xc4\x8drrrr".\n_START_SECTION_\nRasprostranjenost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cvorci \xc5\xbeive u borealnom i umjerenom podru\xc4\x8dju pa do sjevevernih granica Mediterana Europe i Azije od Islanda i Norve\xc5\xa1ke do sredi\xc5\xa1njeg Sibira, od prilike do Bajkala. Najsjevernija granica rasprostranjenosti \xc4\x8dvoraka u Europi je sjever Norve\xc5\xa1ke i poluotok Kola, isto\xc4\x8dno od toga sjever Urala, a zatim sespu\xc5\xa1ta do oko 60\xc2\xb0 sjeverne du\xc5\xbeine. Ju\xc5\xbena granica prolazi Europom kroz sjevernu \xc5\xa0panjolsku, jugom Francuske, Italije i Hrvatske do sjevera Gr\xc4\x8dke. U Aziji granica prolazi Turskom, sjeverom Iraka i Irana, Afganistana, Pakistana i sjeverozapadom indije sve do sjeverozapada Mongolije. Pored toga, \xc4\x8dvorci su naselili jugozapad Afrike, Novi Zeland, Australiju i sjevernu Ameriku. Danas Ameriku nastanjuje sjevernu Ameriku sve od arkti\xc4\x8dke Kanade do suptropskih dijelova Meksika._NEWLINE_U Europi, na podru\xc4\x8djima gdje \xc5\xbeivi, nastanjuje sva stani\xc5\xa1ta. Iznimka su zatvorene velike povr\xc5\xa1ine \xc5\xa1uma, velika poljoprivredna podru\xc4\x8dja bez drve\xc4\x87a ili grmlja, kao i podru\xc4\x8dja vi\xc5\xa1a od 1500 m/nM. \xc5\xbdive i u gradovima, sve do naju\xc5\xbeeg centra. Najve\xc4\x87a gusto\xc4\x87a je u podru\xc4\x8djima s grupama drve\xc4\x87a u kojima postoje duplje a imaju u blizini i zelene povr\xc5\xa1ine gdje mogu na\xc4\x87i hranu.\n_START_SECTION_\nSistematika\n_START_PARAGRAPH_\nPodjela \xc4\x8dvorka na podvrste je sporna. Razlikovanje se zasniva gotovo jedino na neznatnim razlikama u te\xc5\xbeini i metalnog odsjaja pojedinih skupina perja. U prirodi ih je gotovo nemogu\xc4\x87e razlikovati.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeavanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cvorak gradi malo neuredno gnijezdo od suhog li\xc5\xa1\xc4\x87a, gran\xc4\x8dica, travki, slame, korijenja, dlake, vune i perja u najrazli\xc4\x8ditijim vrstama \xc5\xa1upljina. Prete\xc5\xbeu duplje u stablima, ali i pukotine u stijenama, no prihva\xc4\x87aju i ku\xc4\x87ice za ptice u gradovima, kao i razli\xc4\x8dite \xc5\xa1upljine na zgradama svih vrsta. _NEWLINE_\xc4\x8cvorci \xc5\xbeive u paru u vrijeme gnije\xc5\xbe\xc4\x91enja i podizanja mladih. Mu\xc5\xbejaci mogu biti monogamni, no \xc4\x8desto se spare s nekoliko \xc5\xbeenki (simultana poliginija), ili se za sljede\xc4\x87e parenje u sezoni spare s drugim \xc5\xbeenkama (sukcesivna poliginija). Prvo leglo u sezoni je u srednjoj Europi vrlo sinkronizirano izme\xc4\x91u 10. i 30. travnja. Jaja su jednobojna, svjetlo zelena do svjetlo plava, prosje\xc4\x8dne te\xc5\xbeine od 6,6 grama a velika su 31 x 21 mm. Leglo ima 4 do 8 jaja na kojima ptice le\xc5\xbee 11 do 13 dana, a pti\xc4\x87i izlije\xc4\x87u iz gnijezda nakon 17 do 21 dana. Ve\xc4\x87ina mladunaca u srednjoj Europi napu\xc5\xa1ta gnijezda izme\xc4\x91u 20. svibnja i 10. lipnja. Drugo leglo mladunci napu\xc5\xa1taju sredinom pa do kraja srpnja.\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nOp\xc4\x87enito, \xc4\x8dvorak je sve\xc5\xbeder. No, ovisno o godi\xc5\xa1njem dobu, glavna hrana je razli\xc4\x8dita. U prolje\xc4\x87e i rano ljeto, hrane se prije svega beskralje\xc5\xa1njacima koji \xc5\xbeive na tlu, i to kukcima, ali i ki\xc5\xa1nim glistama i malim pu\xc5\xbeevima. Nakon toga, u prehrani prete\xc5\xbee vo\xc4\x87e i razne bobice. Pored toga, koriste i ljudske otpatke u naseljima i smetli\xc5\xa1ta.\n_START_SECTION_\nSelidba\n_START_PARAGRAPH_\nZavisno o podru\xc4\x8dju gdje se pare i podi\xc5\xbeu mladunce, \xc4\x8dvorci se pona\xc5\xa1aju na sva tri na\xc4\x8dina: negdje su stanarice, na drugim podru\xc4\x8djima skitalice, dok su drugdje prave selice. A osim pravih selica, ova druga dva oblika pona\xc5\xa1anja ne slijedi cijela populacija \xc4\x8dvoraka nekog podru\xc4\x8dja. Tako su \xc4\x8dvorci u Velikoj Britaniji i Irskoj gotovo u pravilu stanarice. U Belgiji izme\xc4\x91u 50 i 70% populacije ne napu\xc5\xa1ta zemlju gdje se gnijezdi, dok u Nizozemskoj ostaje samo oko 20% populacije, a 80% prezimljuje u Engleskoj, Belgiji i sjevernoj Francuskoj na udaljenosti od oko 500 km. Srednjeeuropska populacija je djelomi\xc4\x8dna selica, tu je udio populacije koja ostaje u ljetnom stani\xc5\xa1tu izme\xc4\x91u 2,5\xc2\xa0% i 8\xc2\xa0%. Prema sjeveru i istoku, sve jedinke populacije napu\xc5\xa1taju ljetna stani\xc5\xa1ta. U jesen gotovo svi \xc4\x8dvorci Skandinavije, Finske, isto\xc4\x8dne Poljske, sjevera Ukrajine i Sibira napu\xc5\xa1taju ljetna stani\xc5\xa1ta. _NEWLINE_Udaljenosti izme\xc4\x91u ljetnih i zimskih stani\xc5\xa1ta srednjeeuropskih populacija \xc4\x8dvoraka su izme\xc4\x91u 1.000 i 2.000 km. Ve\xc4\x87i dio ove populacije prezimljuje u podru\xc4\x8dju Sredozemlja i sjeverozapadne Afrike, kao i uz zapadne obale Europe. _NEWLINE_Izme\xc4\x91u sredine lipnja i po\xc4\x8detka kolovoza mladunci populacije sa sjeveroistoka kre\xc4\x87u na takozvanu me\xc4\x91uselidbu. Pravac ovog dijela selidbe je uglavnom isti kao i pravac selidbe odraslih ptica prema zimovali\xc5\xa1tima. Selidba mladunaca se prekida zbog potpunog mitarenja. Po\xc4\x8detkom rujna po\xc4\x8dinje prava selidba koja vrhunac dose\xc5\xbee sredinom listopada, i potpuno je dovr\xc5\xa1ena krajem studenog. Povratak po\xc4\x8dinje u velja\xc4\x8di, i krajem o\xc5\xbeujka je dovr\xc5\xa1ena u srednjoj Europi, a na sjeveru Europe krajem svibnja.\n_START_SECTION_\nSocijalno pona\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cvorci su izra\xc5\xbeeno dru\xc5\xa1tvene ptice. Cijelu godinu se kre\xc4\x87u u grupama, a dijelom i u vrlo velikim jatima. Jedino na mjestu gdje je gnijezdo pona\xc5\xa1aju se teritorijalno, no i to se odnosi samo na  oko 10 metara od gnijezda, ali ne i na hranili\xc5\xa1ta koja isto koriste u grupama. Ptice koje se ne gnijezde i u tom razdoblju nastavljaju \xc5\xbeivjeti u skupinama. Mladunci koji su od sredine svibnja samostalni, odmah se okupljaju u jata, koja se u hranidbenim podru\xc4\x8djima koncentriraju. U vrijeme me\xc4\x91uselidbe mladunaca (vidi poglavlje o selidbi) jata se pove\xc4\x87avaju i dose\xc5\xbeu maksimum sredinom srpnja._NEWLINE_No\xc4\x87u ptice i spavaju zajedno. Za spavanje biraju prije svega velika podru\xc4\x8dja obrasla trskom, ali to mogu biti i \xc5\xa1umarci ili tlo obraslo gustim grmljem. \xc4\x8cesto spavaju i u centru gradova. Tako se no\xc4\x87u na Berlinskoj katedrali okuplja oko 40.000 jedinki \xc4\x8dvoraka. U zimovali\xc5\xa1tima na takvim zajedni\xc4\x8dkim preno\xc4\x87i\xc5\xa1tima mo\xc5\xbee se okupiti i vi\xc5\xa1e od milijun jedinki. Predve\xc4\x8der se okupljaju na uzvi\xc5\xa1enijim mjestima i od tamo u \xc4\x8dvrstoj skupini odlije\xc4\x87u zajedno na preno\xc4\x87i\xc5\xa1ta. Manje skupine pri tome lete nisko, dok velika jata s vi\xc5\xa1e tisu\xc4\x87a jedinki nad mjestom gdje \xc4\x87e no\xc4\x87iti oblikuju \xc4\x8ditav oblak, iz kojeg se spu\xc5\xa1taju siralno, tako da iz daljine jako potsje\xc4\x87aju na tornado.\n_START_SECTION_\nNeprijatelji\n_START_PARAGRAPH_\nVremenski sna\xc5\xbeno sinhronizirano gnije\xc5\xbedenje, okupljanje u jato \xc4\x8dim postanu samostalni i na\xc4\x8din \xc5\xbeivota u skupini cijelu godinu uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i spavanje u grupi slu\xc5\xbee zna\xc4\x8dajnim dijelom izbjegavanju predatora. Iako velika jata privla\xc4\x8de predatore, opasnost za pojedinu pticu je bitno manja u velikoj skupini. Spektakularno je  sinhronizirano kretanje velikog jata kod pribli\xc5\xbeavanja predatora u letu. Jato se, sli\xc4\x8dno kao kod nekih riba, trenutno zbija u oblik gotovo jednak kugli, i zatim pulsira ili leluja poput valova. To slu\xc5\xbei prije svega da onemogu\xc4\x87i ili ote\xc5\xbea predatoru odabir jedne jedinke.\n_START_SECTION_\nPotraga za hranom\n_START_PARAGRAPH_\nHranu tra\xc5\xbee prete\xc5\xbeno na tlu, skupljaju\xc4\x87i sve sitne beskralje\xc5\xa1njake koje na\xc4\x91u i iskljucaju iz mekog tla. Za razliku od kosova, na tlu se kre\xc4\x87u hodanjem, a ne skakutanjem. \xc4\x8cesto se kre\xc4\x87u zajedno sa stokom koja pase, a njihova le\xc4\x91a koriste kao mjesto s kojeg imaju dobar pregled nad okolicom. Pored toga, \xc4\x8dvorci tra\xc5\xbee hranu i u vi\xc5\xa1oj vegetaciji, skupljaju\xc4\x87i gusjenice i druge beskralje\xc5\xa1njake, ili kljuca vo\xc4\x87e. Kukce koji lete sa\xc4\x8dekuju na nekom povi\xc5\xa1enom mjestu i love ih lete\xc4\x87i, a ako je skupina ve\xc4\x87a, ustrajnim letom ih prati i lovi.\n_START_SECTION_\nRazvoj populacije\n_START_PARAGRAPH_\nNajkasnije od sredine 19. stolje\xc4\x87a ukupna europska populacija \xc4\x8dvoraka je zna\xc4\x8dajno pove\xc4\x87ana. Kao rezultat tog pove\xc4\x87anja, \xc4\x8dvorci su bitno ra\xc5\xa1irili podru\xc4\x8dje naseljavanja prema istoku i sjeveru. To pove\xc4\x87anje nastavljeno je do oko sredine 20. stolje\xc4\x87a. Smatra se, da su razlozi tog pove\xc4\x87anja bili blaga klima, veliko pove\xc4\x87anje zelenih povr\xc5\xa1ina kultiviranjem i odvodnjavanjem mo\xc4\x8dvara, \xc5\xa1irenjem planta\xc5\xbea vo\xc4\x87a, vinograda i maslinika, kao i pove\xc4\x87anje plodnosti tla gnojenjem. Ovi \xc4\x8dimbenici doveli su do boljih mogu\xc4\x87nosti ishrane kako u podru\xc4\x8djima gnije\xc5\xbe\xc4\x91enja, tako i u zimovali\xc5\xa1tima. _NEWLINE_Nakon otprilike 60tih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a dolazi do zna\xc4\x8dajnog smanjenja ukupne populacije u sjeverozapadnoj i sjevernoj Europi.'