b'\n_START_ARTICLE_\nVisoka renesansa\n_START_PARAGRAPH_\nVisoka renesansa  (ili razvijena renesansa, tal. cinquecento) je kasna faza renesanse koja se odvija do prve polovice 16. st.\n_START_SECTION_\nVrijeme i nastanak\n_START_PARAGRAPH_\nVisoka renesansa je vrijeme kada se prestaju utvr\xc4\x91ivati gradovi jer su nastali topovi s eksplozivnim punjenjem i obrambeni zidovi postaju suvi\xc5\xa1ni. Vojska izlazi iz gradova i okr\xc5\xa1aji se de\xc5\xa1avaju na otvorenom prostoru. Ja\xc4\x8daju monarsi koji postaju mo\xc4\x87ni, sna\xc5\xbeni, bogati i sposobni braniti teritorijalni integritet cijele dr\xc5\xbeave. Grade se kulturne i znanstvene institucije, knji\xc5\xbenice, galerije, muzeji. Razvija se znanost, posebice matematika, fizika i astronomija (Nikola Kopernik, Galileo Galilei, Giordano Bruno govore protiv geocentri\xc4\x8dnog sustava). Ja\xc4\x8daju gradovi kao Rim, a pogotovo Venecija koja je trgovinom, ratovima, ali i demokratskim izborima me\xc4\x91u vlastelom, te zahvaljuju\xc4\x87i prevlasti na Sredozemlju postala najja\xc4\x8dom silom u Europi. Dakako, 1500. g., na vrhuncu mo\xc4\x87i Venecije, nitko nije slutio da je to i po\xc4\x8detak njenog kraja jer se trgovina ve\xc4\x87 prebacivala na relaciju Europa-Amerika (Kristofor Kolumbo je otkrio Ameriku 1492. g.). _NEWLINE_Dru\xc5\xa1tveno-socijalna decentralizacija vlasti zapo\xc4\x8dinje reformom rimokatoli\xc4\x8dke crkve poznatom pod imenom protestantizam (Martin Luther 1517. g. \xe2\x80\x93 Wittenberg, 95 teza). Njema\xc4\x8dka aristokracija uvelike prihva\xc4\x87a protestantizam i stvara autonomne, apsolutisti\xc4\x8dke kne\xc5\xbeevine i vojvodstva. Sve\xc4\x87enici mijenjaju na\xc4\x8din \xc5\xbeivota, imaju svoje \xc5\xbeupe, ne grade se skupocjene crkve, ukidaju se ceremonije i prestaje se tro\xc5\xa1iti na skupocjena umjetni\xc4\x8dka djela. Biblija se prevodi na Njema\xc4\x8dki jezik i postaje prva knjiga njema\xc4\x8dke knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_Tijekom 16. st. "Visoka renesansa" je u Firenci nastavila producirati velike umjetnike; ali centrom talijanske umjetnosti postao je Rim, gdje su ambiciozni pape Leon X. i Julije II. slavili grad slave\xc4\x87i sebe. U Rimu djeluje Donato Bramante (1444.-1514.) koji gradi Tempietto (mali hram) \xe2\x80\x93 objekt je mali (visina 9m), kru\xc5\xbeni sa \xc5\xa1esnaest stupova, dva kata s kupolom, lanternom i apsolutno je simetri\xc4\x8dan. Po skladu i simetriji nazivaju ga "Partenonom" novoga vijeka. _NEWLINE_U vrijeme kada se izrazito \xc5\xa1tovao subjektivizam i individualizam svakoga umjetnika, toliko da je se stvarao kult genija, umjetnici su \xc5\xbeeljeli da se izra\xc5\xbeavaju posebno i da pri tome ostavljaju poseban dojam na promatra\xc4\x8de djela. To je vrijeme kada je vladala ideja genijalnog umjetnika, pojedinca nadahnutog od Boga, koji je bio uspje\xc5\xa1an u razli\xc4\x8ditim vrstama umjetnosti \xe2\x80\x93 univerzalni \xc4\x8dovjek (tal. hommo universalis). Visoku renesansu personificiraju tri najve\xc4\x87a umjetnika svih vremena: Leonardo da Vinci, Michelangelo i Raphael Sanzio de Urbino.\n_START_SECTION_\nTri genija\n_START_PARAGRAPH_\nRenesansni ideal univerzalnog \xc4\x8dovjeka utjelovio je Leonardo (1452.-1519.). U njemu su znanstvena radoznalost i mo\xc4\x87na inteligencija bile skladno spojene s ljubavlju prema prirodi i jasnim osje\xc4\x87ajem za njene tajne. In\xc5\xbeenjer, znanstvenik, glazbenik, slikar i kipar - Leonardo je studirao sve, od kretanja vode do unutarnjeg sklopa ljudskog tijela, napravio je crte\xc5\xbee lete\xc4\x87ih ma\xc5\xa1ina, brana, zgrada, opsadnih oru\xc5\xbeja, sve nacrtano i opisano zrcalnim pismom u njegovim bilje\xc5\xbenicama. _NEWLINE_Na slici Majka Bo\xc5\xbeja s Djetetom, sv. Anom i janjetom mo\xc5\xbeemo prepoznati sve karakteristike njegovog slikarstva: likovi su uvijek raspore\xc4\x91eni u nekom geometrijskom odnosu - piramidalna kompozicija, postupno modeliranje likova koji kao da izlaze iz neke magle (tal. sfumato), valersko slikanje uz uporabu kontrasta svijetlo-tamnog (tal. chiaro-scuro).   _NEWLINE_Leonardo je naslikao i najpoznatiju sliku na svijetu \xe2\x80\x93 Mona Lisa. To je \xc4\x8dudesan portret \xc5\xbeene koja se tajanstveno smije\xc5\xa1i (arhajski osmjeh) ispred rastaljenog pejza\xc5\xbea kamenja i rijeka. Portret \xc5\xbeene je jako idealiziran iako je nastao po stvarnom modelu i u toj ravnote\xc5\xbei le\xc5\xbei tajanstvenost ove slike. _NEWLINE_Drugi va\xc5\xbeni arhitekt cinquecenta, jo\xc5\xa1 slavniji kao kipar i slikar, je Michelangelo (1475.-1564.). Njegov genij i njegovi veliki pothvati u svim umjetnostima u\xc4\x8dinili su ga idolom mnogih generacija umjetnika. _NEWLINE_Monumentalnost posti\xc5\xbee zarana ve\xc4\x87 svojom skulpturom Davida koji je bio simbol slobodarske firentinske republike. Strahovita snaga i napetost zra\xc4\x8de iz tijela ove skulpture. U svojim djelima je izra\xc5\xbeavao svoja filozofska i eti\xc4\x8dka stajali\xc5\xa1ta. To se najbolje vidi u njegovom ciklusu skulptura Robovi, gdje je ljudsko tijelo shva\xc4\x87eno kao tamnica duha. Michelangelova umjetnost je dramati\xc4\x8dna, napeta i napadna._NEWLINE_On je odgovoran za preure\xc4\x91enje Bramanteovog nacrta crkve Sv. Petra u Rimu i za izvedbu njene kupole koju je napravio tako da dominira gra\xc4\x91evinom. Ona predstavlja vrhunac Visoke renesanse, prijelazno razdoblje manirizma i izrazite elemente budu\xc4\x87eg stila baroka. _NEWLINE_Papa Julije II. povjerava Michelangelu oslikavanje stropa Sikstinske kapele 1508.-1512. Freske na stropu Sikstinske kapele u Vatikanu omogu\xc4\x87ile su mu da izrazi svoju viziju. To je panorama Biblijske povijesti od Nastanka svijeta nadalje. Trideset godina kasnije Michelangelo je naslikao Posljednji sud iznad oltara kapele \xe2\x80\x93 napadno i grozni\xc4\x8davo djelo koje je posjedovalo kolorizam Manirizma i bilo je ispunjeno sna\xc5\xbenim oblicima podcrtavaju\xc4\x87i kontekst prokletstva. _NEWLINE_Rafael (1483.-1520.) je majstor sklada, njegova je umjetnost lirska i dramska. Kao mladi\xc4\x87 oti\xc5\xa1ao je u Firencu i na njega su veliki utjecaj izvr\xc5\xa1ili Leonardo i Michelangelo. Rafael je najreprezentativniji slikar renesanse koji je u svoje slikarstvo uklopio sve dotada\xc5\xa1nje spoznaje i iskustvo umjetnosti (npr. chiaro-scuro, sfumato i prora\xc4\x8dunate kompozicije od Leonarda, te karakternost i voluminoznost likova od Michelangela). Upravo zbog toga, njegova umjetnost \xc4\x87e biti najvi\xc5\xa1e kopirana kroz stolje\xc4\x87a koja slijede kao istinska renesansa. _NEWLINE_Dok je Michelangelo radio na stropu Sikstinske kapele, Rafael je slikao freske u Vatikanskim polujavnim sobama, tzv. Stanze (oko 1510.). Atenska \xc5\xa1kola, Sveti razgovor i Poetika su slavna remekdjela koja predstavljaju vrhunske discipline koje su se \xc5\xa1tovale u renesansi: filozofiju, religiju i umjetnost. Predivno komponirani, jasni i mirni, oni zra\xc4\x8de spokojno\xc5\xa1\xc4\x87u. _NEWLINE_Bio je i izvrstan portretist. Razvio je svoj na\xc4\x8din slikanja Gospe - \xc4\x8distu i idealiziranu. Naslikana na njegov na\xc4\x8din koji sublimira iskustva renesanse postat \xc4\x87e modelom generacija slikara koji slijede.\n_START_SECTION_\nVenecijanska renesansa\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliku od "intelektualnog" slikarstva Firence i Rima, u Veneciji je nastala umjetnost u kojoj je boja va\xc5\xbenija od linija. Osvjetljenje je presudno i prepoznatljivo u ovom slikarstvu. To je umjetnost umjetnika kao \xc5\xa1to su: Giovanni Bellini, Giorgione, Tizian i dr.\n_START_SECTION_\nRenesansa na sjeveru\n_START_PARAGRAPH_\nSjevernoeuropska renesansa obuhva\xc4\x87a renesansnu umjetnost zapadne Europe nastale sjeverno od Alpa uglavnom tijekom 16. st. Ona se odlikuje nizom posebnosti koje ju razlikuju od izvorne, talijanske renesanse.'