b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Capa\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nEndre Friedmann ro\xc4\x91en je u Budimpe\xc5\xa1ti 1913. tada jo\xc5\xa1 uvijek dijelu Austro-Ugarske monarhije. Sin je Dezs\xc5\x91a i J\xc3\xbalie Friedmann, koji su bili \xc5\xbeidovskog podrijetla. Dom napu\xc5\xa1ta ve\xc4\x87 u dobi od 18 godina smatraju\xc4\x87i da nema budu\xc4\x87nosti u Ma\xc4\x91arskoj. Prvo je \xc5\xbeelio postati pisac, ali zavoljava fotografiju dok je bio u Berlinu. Zbog nacionalsocijalizama seli iz Njema\xc4\x8dke u Francusku 1933. ali u Francuskoj ubrzo uvi\xc4\x91a da je te\xc5\xa1ko prona\xc4\x87i posao freelance novinara. U ovo vrijeme prisvaja ime "Robert Capa" . U biti "c\xc3\xa1pa" ("morski pas") mu je bio nadimak u \xc5\xa1koli a drugi razlog je taj \xc5\xa1to je to ime zvu\xc4\x8dalo ameri\xc4\x8dki i asociralo je na prezime poznatog redatelja iz tog doba Franka Capre. Capina prva objavljena fotografija bila je Lava Trockog koji je 1932. u Kopenhagenu dr\xc5\xbeao govor na temu "Zna\xc4\x8denje Ruske revolucije". "Andr\xc3\xa9 Friedman", kako se jo\xc5\xa1 uvijek zvao 1934. upoznaje Gerdu Pohorylle, njema\xc4\x8dku \xc5\xbdidovkinju koja je izbjegla u Francusku. Par je \xc5\xbeivio u Parizu gdje je Andr\xc3\xa9 podu\xc4\x8davao Gerdu fotografiji. Zajedno su osmislili ime i image Roberta Cape kao poznatog ameri\xc4\x8dkog fotografa. Gerda pak mijenja ime u Gerda Taro i putuje zajedno sa Capom u \xc5\xa0panjolsku kako bi dokumentirala \xc5\xa0panjolski gra\xc4\x91anski rat. U srpnju 1937. dok je Capa bio na kratkom poslovnom putu u Parizu Gerda ostaje u Madridu. Poginula je nedaleko Brunete tijekom bitke za Brunetu. Capa je bio duboko potresen tim doga\xc4\x91ajem i nije se nikada o\xc5\xbeenio. U velja\xc4\x8di 1943. Capa upoznaje Elaine Justin, lijepu suprugu glumca Johna Justina. Zaljubili su se oboje na prvi pogled a veza je trajala do kraja rata, mada je ve\xc4\x87inu vremena Capa proveo na frontu. Capa je Eleine nazivao "Pinky," a njihova veza opisana je u njegovim ratnim memoarima, Slightly Out of Focus. Eleine prekida vezu s Capom 1945. i udaje se za svog prijatelja Chucka Rominea. Poslije nekoliko mjeseci bio je vezi sa glumicom Ingrid Bergman, koja je putovala Europom zabavljaju\xc4\x87i ameri\xc4\x8dke vojnike. U prosincu 1945. Capa je slijedi uHollywood, gdje je kratko vrijeme radio za American International Pictures. Bergman ga poku\xc5\xa1ava ubijediti da se vjen\xc4\x8daju ali Capa nije \xc5\xbeelio \xc5\xbeivjeti u Hollywoodu. Vezu prekidaju u ljeto 1946. kada je Capa otputovao u Tursku.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panjolski gra\xc4\x91anski rat i Kinesko-japanski rat\n_START_PARAGRAPH_\nBoravio je u \xc5\xa0panjolskoj od 1936. do 1939. fotografiraju\xc4\x87i u\xc5\xbease gra\xc4\x91anskog rata, zajedno sa Gerdom Tarom, suradnicom fotografkinjom koja gine 1937. u \xc5\xa0panjolskoj, i Davidom Seymourom.  1938. putuje u kineski grad Hankow, danas Wuhan, kako bi dokumentirao kineski otpor japanskoj agresiji. Globalno poznat postaje 1936. snimljenom fotografijom "Padaju\xc4\x87eg vojnika" za koju se dugo vremena smatralo da je napravljena u Cerro Murianu, na frontu nedaleko Kordobe.  "Padaju\xc4\x87i vojnik" je fotografiran u trenutku kada je smrtonosno pogo\xc4\x91en. Dugo vremena su se vodile rasprave o autenti\xc4\x8dnosti ove fotografije. Jedan \xc5\xa1panjolski povjesni\xc4\x8dar identificirao je mrtvog vojnika kao Frederica Borella Garc\xc3\xadu iz Alcoia iz pokrajine Alicante. Ova identifikacija je osporavana._NEWLINE_\xc5\xa0panjolske novine El Periodico tvrdile su 2003. da je fotografija napravljena nedaleko grada Espejoa, 10 km od Cerro Muriano i da je to bila namje\xc5\xa1taljka. Jedan \xc5\xa1panjolski profesor 2009. u svojoj knjizi Shadows of Photography, pokazuje da fotografija nije mogla biti napravljena gdje, kada ili kako su Capa i njegovi prijatelji to tvrdili.  Veliki broj fotografija koje je Capa snimio u \xc5\xa0panjolskoj su nestale nekoliko desetlje\xc4\x87a, da bi se ponovo pojavile krajem 90-ih u Mexico Cityju  Vlasni\xc5\xa1tvo nad kolekcijom povjereno je Capa Estateu i u prosincu 2007. preseljene su u muzej International Center of Photography kojeg je osnovao Capin mla\xc4\x91i brat Cornell na Manhattanu.\n_START_SECTION_\nDrugi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi svjetski rat, Capu zatje\xc4\x8de u New Yorku. Izbjegao iz Pariza tra\xc5\xbee\xc4\x87i novi posao ali i bje\xc5\xbee\xc4\x87i pred Nazi progonima. Fotografirao je po europskim gradovima, prvo za Collier\'s Weekly, no kada mu daju otkaz po\xc4\x8dinje raditi za Life magazin. 7. listopada, 1943. bio je u Napoliju zajedno sa reporterom Life magazina Willom Langom Jr. fotografiraju\xc4\x87i bombardiranje po\xc5\xa1te. Svoj najpoznatiji rad, snimio je 6. lipnja, 1944. (D-Day), kada je doplivao do Omaha Beacha u drugom valu iskrcavanja i snimio iskrcavanje saveznika. Nosio je dvije Contax II kamere i nekoliko rola filmova. Sve ukupno snima 106 fotografija u prvim satima invazije. Me\xc4\x91utim razvija\xc4\x8d filomva Life magazina pravi pogre\xc5\xa1ku i osvjetljava negative u mra\xc4\x8dnoj komori tako da je samo 8 slika uspje\xc5\xa1no razvijeno. Capa nije svojem Londonskom birou nikad prigovorio za neuspje\xc5\xa1an razvoj tri i pol role filma snimljenih u Normandiji.  Capa putuje 1947. u Sovjetski Savez sa svojim prijateljem, piscem Johnom Steinbeckom. Ovjekovje\xc4\x8dava Moskvu, Kijev, Tbilisi, Batumi i ru\xc5\xa1evine Staljingrada. Steinbeckova reporta\xc5\xbea A Russian Journal, ilustrirana je s Capinim fotografijama a prvu publikaciju "Ruski \xc5\xbdurnal" do\xc5\xbeivljava 1948. godine. 1947. Capa suosniova agenciju Magnum Photos zajedno sa prijateljima po struci: Henrijem Cartier-Bressonom, Williamom Vandivertom, Davidom Seymourom i Georgeom Rodgerom a izabran je za predsjednika agencije 1951. Capa posje\xc4\x87uje i Izrael nakon njegovog nastanka, a njegove fotografije o toj mladoj dr\xc5\xbeavi mogu se vidjeti u knjizi Report on Israel, koju je napisao Irwin Shaw.\n_START_SECTION_\nPrvi indokineski rat i smrt\n_START_PARAGRAPH_\nU ranim 50-ima Capa putuje u Japan na izlo\xc5\xbebu fotografija u suradnji sa Magnum Photos. Dok je bio tamo Life magazin mu nudi posao fotografa u jugoisto\xc4\x8dnoj Aziji, gdje su se francuske trupe osam godina borile u Prvon indokineskom ratu. Mada se nekoliko godina prije zakleo da ne\xc4\x87e nikada vi\xc5\xa1e fotografirati jedan rat, pridru\xc5\xbeuje se francuskim trupama zajedno sa dva druga novinara Life magazina Johnom Mecklinom i Jimom Lucasom. 25. svibnja, 1954. francuski pje\xc5\xa1adijski puk prolazio je opasnim podru\xc4\x8djem, i kada je na njih orvorena vatra, Capa napu\xc5\xa1ta Jeep, \xc5\xbeele\xc4\x87i u prvim redovima snimiti borbu. Nekoliko minuta poslije, Mecklin i Lucas za\xc4\x8duli su eksploziju kada je Capa aktivirao nagaznu minu. Do\xc5\xa1av\xc5\xa1i do njega, vidjeli su da je jo\xc5\xa1 \xc5\xbeiv ali da je izgubio nogu, i da su mu grudi ozbiljno povrje\xc4\x91ene. Medicinsko osobolje poku\xc5\xa1alo ga je spasiti ali kada su ga donijeli do male poljske bolnice, bio je ve\xc4\x87 mrtav. Umro je sa kamerom u rukama.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dki \xc5\xbeivot\n_START_PARAGRAPH_\nPrije nego \xc5\xa1to postaje punoljetan, Capa postaje \xc4\x8dlan Munkak\xc3\xb6r (Radni\xc4\x8dkog kru\xc5\xbeoka), \xc4\x8diji su \xc4\x8dlanovi bili uglavnom socijalisti, avantgardni fotografi i intelektualci koji su \xc5\xbeivjeli u Budimpe\xc5\xa1ti. Bio je stalan u\xc4\x8desnik demonstracija protiv represivnog re\xc5\xbeima Mikl\xc3\xb3sa Horthya. 1931. prije nego \xc5\xa1to je njegova prva fotografija objavljenja, hapsi ga i mu\xc4\x8di u zatvoru ma\xc4\x91arska tajna policija zbog njegovih radikalnih aktivnosti. Ku\xc4\x87na prijateljica, koja je bila supruga lokalnog policajca, sre\xc4\x91uje njegovo pu\xc5\xa1tanje na slobodu pod uvjetom da odmah napusti Ma\xc4\x91arsku._NEWLINE_Boston Review ga opisuje kao "ljevi\xc4\x8dara, i demokrata - on je bio strastverni pro-lojalist i strastveni antifa\xc5\xa1ist..." Tijekom \xc5\xa0panjolskog gra\xc4\x91anskog rata putovao je i fotografirao POUM (Radni\xc4\x8dku partiju marksisti\xc4\x8dkog jedinstva) u \xc4\x8dijim redovima je bio George Orwell. _NEWLINE_Britanski magazin Picture Post objavljivao je Capine fotografije iz \xc5\xa0panjolske, komentiraju\xc4\x87i Capu u profilu: "On je strastveni demokrat, i \xc5\xbeivi zbog fotografije". "'