b'\n_START_ARTICLE_\nNikola Kolja Kirigin\n_START_PARAGRAPH_\nNikola Kolja Kirigin (Mirca, 29. travnja 1918. - Supetar, 14. travnja 2011.), hrvatski domoljub, dobrotvor, poduzetnik, intelektualac , pjesnik, iseljeni\xc4\x8dki djelatnik i novinar._NEWLINE_Brat je poznatog hrvatskog liturgi\xc4\x8dara Martina Josipa Kirigina.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRodio se je 1918. u Mircima. U Mircima je poha\xc4\x91ao osnovnu \xc5\xa1kolu. U Splitu je zavr\xc5\xa1io Klasi\xc4\x8dnu gimnaziju. Na studij je oti\xc5\xa1ao u Zagreb gdje je upisao Agronomski fakultet. Tijekom studija pristupio je u kri\xc5\xbearsku organizacij Veliko kri\xc5\xbearsko bratstvo. Studij je uspje\xc5\xa1no zavr\xc5\xa1io o\xc5\xbeujka 1941., pred sami rat. _NEWLINE_Zaposlio se je kao upravitelj imanja barunice Vere Nikoli\xc4\x87 - Podrinske. U isto vrijeme bavi se i novinarstvom. Vodio je tjednik Selja\xc4\x8dko ognji\xc5\xa1te. Pisao je i za druge tiskovine \xc4\x8dlanke iz podru\xc4\x8dja poljodjelstva, s naglaskom na vinogradarstvo: Nezavisna Dr\xc5\xbeava Hrvatska, Gospodarstvo, Hrvatski krugoval i Novo doba. Uskoro je postao du\xc5\xbenosnik Star\xc4\x8devi\xc4\x87eve mlade\xc5\xbei. 1942. se je godine o\xc5\xbeenio djevojkom iz Ka\xc5\xa1tela, s kojom je dobio trojicu sinova._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da je Kirigin bio sposoban u svojoj struci, poljodjelski du\xc5\xbenosnici u NDH su ga primijetili i uposlili za svoje razvojne planove hrvatskog agrara. Od 1943. nadstojnik je Gospodarsko-opskrbnog odsjeka Ministarstva za oslobo\xc4\x91ene krajeve NDH. Od o\xc5\xbeujka 1944. povjerenik je Poslovnice za prehranu oslobo\xc4\x91enih krajeva. Kad je to ministarstvo ukinuto svibnja 1944., pomagao je Dalmaciji u opskrbi hranom._NEWLINE_Listopada 1944. ranjen je. Do lipnja 1945. godine nalazi se u Splitu u partizanskom zarobljeni\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Nikola je pro\xc5\xa1ao bolje od brata, kojeg su partizani ubili, a obiteljsku im ku\xc4\x87u oplja\xc4\x8dkali. Usprkos svemu tome, vratio se u rodno mjesto gdje je obiteljski vinograd postupno obnovio. Budu\xc4\x87i da je bio stru\xc4\x8dnjak u svojem polju, uskoro je postoa predsjednik Poljoprivredne zadruge Mirca, koju je doveo do toga da je bila najuspje\xc5\xa1nija bra\xc4\x8dkom Poljoprivrednom zadrugom.  Nastavio je raditi na pobolj\xc5\xa1anju poljodjelske nadgradnje, te je 1956. od donacije mje\xc5\xa1tana u ulju i novcima kalifornijskih iseljenika u Italiji nabavio novo postrojenje za preradu maslina. Time su njegova Mirca opet prednja\xc4\x8dila na Bra\xc4\x8du. Uz to inicirao je i organizirao izgradnju pristani\xc5\xa1ta u Mircima. _NEWLINE_Kiriginova sposobnost izazvala je zavist politi\xc4\x8dkih protivnika i nesposobnjaka. Uslijedila je nova politika "progona neprijatelja socijalizma" zbog \xc4\x8dega je prisiljen 1959. napustiti Mirca i oti\xc4\x87i u Zagreb. Usprkos svojoj stru\xc4\x8dnosti, vrlo je te\xc5\xa1ko dobio posao. Jedva je dobio mjesto \xc4\x8dinovnika. Radio je u Kemikaliji, no i ondje je vidio da nije po\xc5\xbeeljan. _NEWLINE_Jo\xc5\xa1 iste godine oti\xc5\xa1ao je u SAD, u San Francisco. Odmah se je aktivirao u hrvatskim iseljeni\xc4\x8dkim udrugama. Radio je na tome da se hrvatske iseljeni\xc4\x8dke snage udru\xc5\xbee. Pisao je za iseljeni\xc4\x8dke listove Danicu iz Chicaga, Hrvatsku dr\xc5\xbeavu iz M\xc3\xbcnchena, Hrvatski tjednik iz St. Albansa i Hrvatski dom iz Calgaryja.  Osjetio je va\xc5\xbenost medija. Sa sinom Ton\xc4\x8dom pokrenuo je radijski program koji je radio emisije puno desetlje\xc4\x87e. Nikola je \xc4\x8ditao tekstove na hrvatskom, a sin na engleskom. _NEWLINE_Agronomska znanja primijenio je i ovdje. Na\xc5\xa1ao je radno mjesto enologa te je radio u vinarijama u Kaliforniji Almadenu i San Martinu do 1970. godine. Poslije je oti\xc5\xa1ao u New York, koji je onda bio sredi\xc5\xa1tem hrvatske emigracije. 1976. je godine kupio manje vinogradarsko imanje i vinariju, i danas znani Kirigin Cellars. Pro\xc4\x8duo se po patentiranom desertnom vinu Vino de Moccha koje je radio od ka\xc5\xa1telanskog crljenka (u SAD znanog kao zinfandel) aromatiziranog kavom, naran\xc4\x8dom i \xc4\x8dokoladom. _NEWLINE_S aktivnim radom u hrvatskim iseljeni\xc4\x8dkim organizacijama nije stao ni 1970-ih. Uklju\xc4\x8dio se u Sjevernoameri\xc4\x8dko vije\xc4\x87e u kojem je aktivan, te je godine 1974. sudionik na osniva\xc4\x8dke skup\xc5\xa1tine Hrvatskoga narodnog vije\xc4\x87a. Izabran je za prvog tajnika. Bio je sabornik u dvama mandatima (1983. i 1988.). HNV je obavljao ulogu onog za \xc5\xa1ta se Kirigin zalagao od svog dolaska u SAD - da se svi Hrvati u objema Amerikama okupe, pripremaju\xc4\x87i se za dan kad \xc4\x87e se Hrvatska jednom napokon osamostaliti. Iz tog vremena datiraju \xc4\x8desti susreti s budu\xc4\x87im ameri\xc4\x8dkim predsjednikom Reaganom, onda\xc5\xa1njim kalifornijskim guvernerom, \xc5\xa1to tisku nije promaklo. Na Kiriginovu inicijativu hrvatski iseljenici podupiru Reagana, koji se Hrvatima poslije i odu\xc5\xbeio._NEWLINE_Prema kraju 1980-ih bio je sve izvjesniji dan kad \xc4\x87e pasti komunizam, SSSR, Jugoslavija i da \xc4\x87e se Hrvatska napokon osamostaliti. Tad su Kiriginovi kalifornijski iseljenici ugo\xc5\xa1\xc4\x87ivali hrvatske intelektualce. Franjo Tu\xc4\x91man je 1988. godine do\xc4\x8dekan u San Francisco kao nitko dotad._NEWLINE_1992. se je godine po prvi put vratio u Hrvatsku nakon \xc5\xa1to je bio prisiljen emigrirati. Ni tada nije prestao s borbom za Hrvatsku i borbu za istinu o Hrvatskoj i Domovinskom ratu. Sa svojim dugogodi\xc5\xa1njim prijateljem dr Andrijom Hebrangom u Frankfurtu je na njihovu obostranu inicijativu, po\xc4\x8detkom rata osnovano Dru\xc5\xa1tvo hrvatskih lije\xc4\x8dnika. _NEWLINE_Kirigin je tijekom Domovinskog rata nastavio na me\xc4\x91unarodnom povezivanju Hrvata. Bio je tajnik Inicijativnog odbora za osnivanje Svjetskog hrvatskog kongresa. Ta je krovna iseljeni\xc4\x8dka udruga 1993. godine i osnovana, a Kirigin jom je predsjedao. Bio je prvi predsjednik. HSK je postala \xc4\x8dlanom UN 1998. godine. Dotad, Kirigin je po svijetu organizirao pomo\xc4\x87 po svijetu za Hrvatsku koja je bila ugro\xc5\xbeena velikosrpskom agresijom. Va\xc5\xbenost samostalne dr\xc5\xbeave isticao je u govorima koje je dr\xc5\xbeao po svijetu, isti\xc4\x8du\xc4\x87i kako su u nedavnoj pro\xc5\xa1losti postojale  tri hrvatske dr\xc5\xbeave (Banovina Hrvatska, NDH i ZAVNOH) od kojih ni jedna nije opstala te \xc5\xbealosnu \xc4\x8dinjenicu da su Hrvati u toj pro\xc5\xa1losti bili prisiljeni kao narod dr\xc5\xbeati se pognuto, u submisivnom polo\xc5\xbeaju. Zbog toga se je tako \xc5\xbeestoko i neumorno zauzimao za Hrvatsku._NEWLINE_Zadnje je godine \xc5\xbeivota proveo u rodnim Mircima. Pisao je dopise, razmi\xc5\xa1ljanja, pisma i pjesme koje je objavio u Glasu Koncila._NEWLINE_Umro je u Domu zdravlja u Supetru 14. travnja 2011., a pokopan je u obiteljskoj grobnici.\n_START_SECTION_\nCitati\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x9eJa se nisam nikad bavio politikom, nisam bio u strankama, meni je stranka Hrvatska, dr\xc5\xbeava Hrvatska, sad je imamo i umrijet \xc4\x87u sretan!\xe2\x80\x9d'