b'\n_START_ARTICLE_\nNelson Algren\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis i karijera\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je kao Nelson Ahlgren Abraham u Detroitu, a odrastao je u Chicagu. Otac mu je bio \xc5\xa1vedski imigrant koji je zbog \xc5\xbeidovske supruge konvertirao na judaizam. Djetinjstvo je proveo u radni\xc4\x8dkoj \xc4\x8detvrti South Side. Osnovnu i srednju \xc5\xa1kolu je zavr\xc5\xa1io u Chicagu, a godine 1931. je diplomirao novinarstvo na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu Illinoisa u Urbana-Champaignu._NEWLINE_Zbog Velike gospodarske krize nije mogao na\xc4\x87i posao u struci, pa je bio prisiljen zara\xc4\x91ivati kao \xc5\xbeivot kao radnik na benzinskoj pumpi u Texasu, kada je i napisao svoju prvu pri\xc4\x8du "So Help Me", 1933. godine. Veliku depresiju u Chicagu je realisti\xc4\x8dki opisao te njegovo sirotinjsko i kriminalno okru\xc5\xbeje. Prije povratka ku\xc4\x87i je ukrao pisa\xc4\x87i stroj iz jedne napu\xc5\xa1tene \xc5\xa1kole, ali je uhva\xc4\x87en i osu\xc4\x91en na tri godine zatvora. Iako je iza re\xc5\xa1etaka proveo nekoliko mjeseci te je uvjetno pu\xc5\xa1ten, iskustvo je ostavilo trajan pe\xc4\x8dat na njegov \xc5\xbeivot, ali i opus. Upoznav\xc5\xa1i zatvorski \xc5\xbeivot, Algren se otada stalno identificirao s kriminalcima, gubitnicima i dru\xc5\xa1tvenim otpadnicima._NEWLINE_Svoj prvi roman Somebody in Boots je objavio 1935., a u Never Come Morning iz 1942. godine, se bavio \xc5\xbeivotom besperspektivnom mladog kriminalca._NEWLINE_Za vrijeme Drugog svjetskog rata se prijavio u vojsku i slu\xc5\xbeio na europskom rati\xc5\xa1tu kao obi\xc4\x8dan vojnik. Poslije rata je nastavio spisateljsku karijeru, a slavu je stekao s nagra\xc4\x91enim romanom The Man With the Golden Arm, prikazom \xc5\xbeivota narkomana koji je kasnije adaptiran u hvaljeni film s Frankom Sinatrom u glavnoj ulozi._NEWLINE_Algren je tako\xc4\x91er bio poznat po strastvenoj ljubavnoj vezi s francuskom spisateljicom Simone de Beauvoir, \xc4\x8dije je najintimnije detalje ona iznijela u svojoj knjizi The Mandarins._NEWLINE_Algren je bio poznat po ljevi\xc4\x8darskim i nonkonformisti\xc4\x8dkim politi\xc4\x8dkim stavovima, a pred kraj \xc5\xbeivota se zanimao za slu\xc4\x8daj Rubina Cartera, crnog boksa\xc4\x8da optu\xc5\xbeenog za ubojstvo.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\n9. svibnja 1981. je do\xc5\xbeivio sr\xc4\x8dani udar u svojoj u ku\xc4\x87i u Sagu Harboru.'