b'\n_START_ARTICLE_\nMonte Alb\xc3\xa1n\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nMonte Alb\xc3\xa1n je cvjetao vi\xc5\xa1e od jednog milenija, od 500. pr. Kr. sve do 700. god. Grad je bio na vrhuncu oko 500. godine kada je imao vi\xc5\xa1e od 30.000 stanovnika. Ovaj je grad bio jedan od prvih pretkolumbovskih naselja koji je imao osobine pravoga grada, a odlikovao se gustom naseljeno\xc5\xa1\xc4\x87u i strogim urbanizmom. Najvi\xc5\xa1e gra\xc4\x91evina gradi se u kasnom klasi\xc4\x8dnom periodu, odnosno u vrijeme dolaska Zapoteca koji ga naseljavaju oko 500. pr. Kr. i do\xc5\xbeivljava procvat sve do 900. godine. Zapote\xc4\x8dki utjecaj se najvi\xc5\xa1e osje\xc4\x87a na 140 kamenih plo\xc4\x8da s natpisima sa spomenika Los Danzantes, koje su kasnije kori\xc5\xa1tene na drugim gra\xc4\x91evinama._NEWLINE_Poslije 900. god. grad je po\xc4\x8deo propadati iz jo\xc5\xa1 nepoznatih razloga. U dolini Oaxaca se oko 800. javlja novo pleme, Mixteci, \xc5\xa1to dovodi do konflikata sa Zapotecima. Ovo bi mogao biti uzrok \xc5\xa1to Zapoteci napu\xc5\xa1taju grad, a Mixteci po\xc4\x8dinju koristiti neke njihove grobnice za pokop svojih vladara. Zapoteci su ga postupno, izme\xc4\x91u 800. i 900., te u potpunosti do 1200. god., napustili i oti\xc5\xa1li u Mitlu. Grad je bio gotovo u potpunosti napu\xc5\xa1ten u vrijeme dolaska \xc5\xa0panjolaca u 16. stolje\xc4\x87u.\n_START_SECTION_\nNalazi\xc5\xa1te\n_START_PARAGRAPH_\nNalaziste se prostire na 22 hektara, na 1.940 m nadmorske visine, te uklju\xc4\x8duje sredi\xc5\xa1nji trg, dva glavna trga na sjeveru i jugu, piramide, pala\xc4\x8de, hramove, podzemne prolaze, grobnice, opservatorij i igrali\xc5\xa1te za igru s loptom._NEWLINE_Najdojmljiviji dio ovog ceremonijalnog kompleksa je 300 m duga ulica-trg koja se pru\xc4\x91a od sjevera prema jugu s platformama na oba kraja, a koja je izgra\xc4\x91ena tijekom II. razdoblja (300. pr. Kr.-100.) i nadogra\xc4\x91ivana poslije. U to vrijeme je razvijen sustav brana i kanala, vje\xc5\xa1ta\xc4\x8dkih humaka i piramida._NEWLINE_Te su gra\xc4\x91evine okru\xc5\xbeene stotinama terasa na donjim padinama. Jedna rana gra\xc4\x91evina, tzv. "Hram plesa\xc4\x8da", sadr\xc5\xbei bareljefe koji su poznati pod nazivom "plesa\xc4\x8di". Iako se tako nazivaju ovi reljefi ne prikazuju plesa\xc4\x8de ve\xc4\x87 ratne zarobljenike koji su \xc5\xbertvovani, te umiru u stra\xc5\xa1nim mukama._NEWLINE_Bogate grobnice su obojane freskama, a spadaju me\xc4\x91u najelegantnije i najelitnije u zapadnoj polutki, \xc5\xa1to ukazuje na mo\xc4\x87 i bogatstvo kulture Zapoteka. Mixte\xc4\x8dke vladarske grobnice, gra\xc4\x91ene do 14. stolje\xc4\x87a, su najdojmljivije. Grobnica br. 7., koja je istra\xc5\xbeena 1932. godine, je postala slavna kada je u njoj prona\xc4\x91eno vi\xc5\xa1e od 500 predmeta koji su tada prozvani "Bagom Monte Albana", a koji su sada u Dr\xc5\xbeavnom muzeju u Oaxaci.'