b'\n_START_ARTICLE_\nFinska\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nFinska je sjevernoeuropska, skandinavska i balti\xc4\x8dka zemlja. U grupaciji zemalja kojoj pripada (skandinavske zemlje) ona bi mogla ponijeti atribut nizinska jer joj najvi\xc5\xa1i vrh jedva prelazi 1.300  metara nadmorske visine. Za razliku od drugih skandinavskih zemalja Finska je kontinentalna zemlja bez obzira \xc5\xa1to izlazi na Balti\xc4\x8dko more. Po mnogim osobinama je sli\xc4\x8dnija Kareliji i poluotoku Koli (Rusija), nego drugim skandinavskim  zemljama. Dr\xc5\xbeavni teritorij presjeca polarni krug, \xc4\x8detvrtina njenog teritorija je iznad sjeverne polarnice. Finska dopire blizu Sjevernog ledenog oceana na koji je imala izlaz prije Drugog svjetskog  rata. Dr\xc5\xbeavni teritorij se prote\xc5\xbee od 60\xc2\xb0 do 70\xc2\xb0 sjeverne zemljopisne \xc5\xa1irine. Njena du\xc5\xbeina u smjeru sjever-jug prelazi 1.100 km, a njena  prosje\xc4\x8dna  \xc5\xa1irina je 600 km. Povr\xc5\xa1ina Finske je 338.145 km\xc2\xb2 sa 5.183.545 (2002. godine) stanovnika s prosje\xc4\x8dnom gusto\xc4\x87om 15 stanovnika po km\xc2\xb2 \xc5\xa1to Finsku \xc4\x8dini jednom od najrje\xc4\x91e naseljenih zemalja u Europi. Finska grani\xc4\x8di s Norve\xc5\xa1kom na sjeveru, na istoku s Rusijom, Finskim zaljevom, na jugozapadu s Balti\xc4\x8dkim morem, i na zapadu s Botni\xc4\x8dkim zaljevom i sa \xc5\xa0vedskom.\n_START_SECTION_\nFinska Laponija\n_START_PARAGRAPH_\nFinska  Laponija je prete\xc5\xbeno bre\xc5\xbeuljkasta regija izuzev krajnjeg sjeverozapada gdje ima planinski karakter. Osobnost ovog dijela Finske je da nema jezera (iako je Finska zemlja jezera). Izuzetak  \xc4\x8dini samo jedno jezero - Inara. U Finskoj ovu regiju nazivaju Lappi (ili na \xc5\xa1vedskom Lapland). Zauzima oko 1/3 dr\xc5\xbeavnog prostora (100.300 km\xc2\xb2). Zimi je vrlo hladna (-15 \xc2\xb0C do -20 \xc2\xb0C) i pokrivena snijegom, dok za kratkog ljeta vlada ugodnija temperatura (zabilje\xc5\xbeeni apsolutni maksimum od +33 \xc2\xb0C). \xc5\xa0to se ide sjevernije nastupa tundra bez stabala, sa li\xc5\xa1ajevima, ponekim grmom, malim mo\xc4\x8dvarama i malim brojem cvjetono\xc5\xa1a (tijekom kratkog ljeta). U ljetnom razdoblju tu je stani\xc5\xa1te mnogobrojnih ptica._NEWLINE_U ranijim vremenima regija je bila isklju\xc4\x8divo naseljena Laponcima. \xc5\xbdivjeli su od uzgoja sobova i ribolova, te su \xc5\xbeivjeli nomadski i polunomadski \xc5\xbeivot. Smatra se da ih danas nema vi\xc5\xa1e od 2.000. U prirodi im je voljeti nomadski \xc5\xbeivot iako sve vi\xc5\xa1e postaju stalni stanovnici naselja. Otkada su Finci izgradili arkti\xc4\x8dki put (1929. godine) u ovoj regiji se razvija i turizam. Uz suvremenu cestu dugu 460 km izgra\xc4\x91eni su hoteli s visokim konforom. Dolaze turisti-ribolovci, turisti-skija\xc5\xa1i, i turisti koji su \xc5\xbeeljni provozati se sanjkama koje vuku sobovi. Ipak, Sjeverna Finska je manje razvijen kraj i rijetko naseljen dio dr\xc5\xbeave. Nomadsko sto\xc4\x8darstvo i sje\xc4\x8da \xc5\xa1ume su glavne privredne aktivnosti Laponije. Centar finske Laponije je grad Rovaniemi koji le\xc5\xbei na obali rijeke Kemi u blizini sjeverne polarnice. Do njega dopire \xc5\xbeeljeznica uz postoje\xc4\x87i arkti\xc4\x8dki put i produ\xc5\xbeava prema ruskoj luci Murmansk. On je upravni, trgova\xc4\x8dko-prometni i turisti\xc4\x8dki centar Laponije. Isti\xc4\x8de se po trgovini ko\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nJezerska Finska\n_START_PARAGRAPH_\nJezerska Finska se nalazi izme\xc4\x91u Finske Laponije na sjeveru i Finskog primorja na jugu i jugozapadu. Finci nazivaju ovaj kraj "Suomi" - zemlja jezera. Geomorfolo\xc5\xa1ki to je dio morenskih bedema kojima su stvorene brojne jezerske depresije. Ba\xc5\xa1 ova regija dala je atribut Finskoj amfibijska zemlja. Tu su mnogobrojna glacijalna jezera a pejsa\xc5\xbe dopunjuju nepregledne \xc4\x8detinarske \xc5\xa1ume. Najve\xc4\x87e jezero je Saimaa, s cjelokupnim sustavom jezera pod imenom Velika Saimaa, povr\xc5\xa1ine od 4.400 km\xc2\xb2. Sva jezera su tektonski predisponirana, ali za njihovo kona\xc4\x8dno oblikovanje je zna\xc4\x8dajna ledenja\xc4\x8dka erozija i akumulacija. Najve\xc4\x87a dubina jezera Saimaa je 82 m. Zapadno od Saimaa je jezero P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nne povr\xc5\xa1ine 1.065 m\xc2\xb2, maksimalne dubine 93 m.  Jezera su me\xc4\x91usobno odvojena kordonima morena, ali su hidrografski povezana rije\xc4\x8dnim tokovima i kanalima. Neke rijeke npr. Oulu, Komo imaju zna\xc4\x8dajne vodne snage, koje se iskori\xc5\xa1tavaju. Oko jezera se ni\xc5\xbeu mala sela s tipi\xc4\x8dnim drvenim ku\xc4\x87ama. Neka naselja imaju fizionomiju gradskih naselja. Izme\xc4\x91u jezera izgra\xc4\x91ene su tri \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dke pruge u smjeru sjever-jug i dvije u smjeru zapad-istok. Kao gradska sredi\xc5\xa1ta razvili su se gradovi Kuopio, Tampere i Lahti. Kuopio je izraziti centar drvne industrije i sredi\xc5\xa1te cijele regije i Finske. U  sferi utjecaja grada je rudarski revir Finske gdje se proizvodi bakar, olovo, cink, azbest i kvarc. Tu se nalazi rudarski centar Outokumpu. Tampere je najve\xc4\x87i grad Jezerske Finske (preko 150.000  stanovnika). Poznat je po svojoj  tekstilnoj, metalnoj i papirnoj industriji. On nosi epitet finski Manchester. Grad Lahti je u prijelaznoj oblasti, ima funkciju etapne stanice u kojoj se okupljaju sudionici zimskih sportova. U isto\xc4\x8dnim i sredi\xc5\xa1njim dijelovima regije osnovano je nekoliko desetina tisu\xc4\x87a novih gazdinstava nastalih od doseljenika s teritorija koji su pripali (poslije Drugog svjetskog rata) tada\xc5\xa1njem SSSR-u.\n_START_SECTION_\nFinsko primorje\n_START_PARAGRAPH_\nFinsko  primorje je predstavljeno izlaskom ove dr\xc5\xbeave na Balti\xc4\x8dko more (Botni\xc4\x8dki i Finski zaljev). Nasuprot ostalim dijelovima Finske u ovoj regiji nema onih prepoznatljivih, za sjeverne zemlje, morenskih sedimenata. Ovdje se nalaze sedimenti morskog porijekla, ostaci nekada\xc5\xa1njeg Joldijskog mora. Finsko primorje, iako jedinstvena regija, mo\xc5\xbee se podijeliti na dvije podregije: Sjevernije, prostor oko Botni\xc4\x8dkog i ju\xc5\xbenije prostor oko Finskog zaljeva._NEWLINE_Botni\xc4\x8dko primorje je pojas Finske uz istoimeni zaljev dug oko 700 km. Primorje je izlo\xc5\xbeeno sjevernim vjetrovima. Od \xc5\xa0vedske granice na sjeveru do grada Vaasa na jugu primorje je pod \xc5\xa1umom. Zna\xc4\x8dajnije naselje je grad Oulu, na u\xc5\xa1\xc4\x87u istoimene rijeke, koja je dio otoka istoimenog jezera. Poznat je kao centar drvne industrije. Sjevernije od njega je grad Kemi na istoimenoj rijeci Kemi, s istom funkcijom kao Oulu. Od njega vodi \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka pruga za Murmansk, preko centralnog grada Jezerske Finske. Najju\xc5\xbenije to\xc4\x8dke Botni\xc4\x8dkog primorja su gradovi Vaasa i Pori._NEWLINE_Ju\xc5\xbeno primorje Finci nazivaju "salpau selk\xc3\xa4" (primorje uz sjevernu obalu Finskog zaliva). Regija ima povoljnije tlo i klimu \xc4\x8dime su stvoreni uvjeti za intenzivnu poljoprivredu i sto\xc4\x8darstvo. Ovdje uspijeva p\xc5\xa1enica i \xc5\xa1e\xc4\x87erna repa. Ovo je najgu\xc5\xa1\xc4\x87e naseljena oblast Finske. Paralelno sa  obalom vode glavne \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dke i cestovne komunikacije. Pored aktivne uloge u poljoprivredi ova regija je i industrijski razvijena. Na jugozapadu je grad Turku, najstariji grad Finske, nekada i prijestolnica. Njegovi stanovnici najvi\xc5\xa1e govore \xc5\xa1vedski. Okru\xc5\xbeen  je skupinama otoka, koja tamo nazivaju "Sch\xc3\xa4ren", u blagoj klimi, plodnom okru\xc5\xbeenju, sa slikovitom srednjovjekovnom arhitekturom spada u najljep\xc5\xa1e finske gradove. Nedaleko od Turkua se nalazi arhipelag \xc3\x85land, koji je bli\xc5\xbee \xc5\xa0vedskoj nego Finskoj. Sastoji se od oko 6.500 otoka od kojih je 80 naseljeno. Stanovnici govore \xc5\xa1vedski a bave se poljoprivredom i ribolovom. Najve\xc4\x87i grad oblasti, ujedno i cijele dr\xc5\xbeave je Helsinki, veliki i moderan kulturni, politi\xc4\x8dki, trgova\xc4\x8dki i industrijski centar. Isto\xc4\x8dno od njega  je mali grad Kotka, a zapadno gradi\xc4\x87 Hanko.\n_START_SECTION_\nReljef\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1inu finskog prostora sa\xc4\x8dinjava Balti\xc4\x8dki \xc5\xa1tit. \xc5\xa0tit je izgra\xc4\x91en od kristalnih \xc5\xa1kriljevaca, granita, gnajsa i vulkanita iz doba arhaika. Ovo podru\xc4\x8dje je bilo nabrano u prekambriju. Djelovanjem vanjskih sila teren je uravnjen. U pleistocenu, finski prostor je bio potpuno prekriven inlandajsom. Pleistocena glacijacija i mo\xc4\x87ni inlandajs su na svakom koraku ostavili svoje tragove. Ledenjaci su kod manje otpornih stijena erodirali povlatne slojeve sve do rezistentne podloge. Taj materijal je akumuliran u obliku morena. Morene su zagradile brojna jezera, tako da Finska izgleda iz aviona kao vodoravno presje\xc4\x8dena spu\xc5\xbeva u \xc4\x8dijim se rupicama nalazi voda. Oko 80% Finske prekrivaju glacijalni nanosi u obliku morena i drumlina (izdu\xc5\xbeeni bre\xc5\xbeuljci sastavljeni od gline i pijeska du\xc5\xbeine 500 do 1000 metara, visine 20 do 30 metara). Ve\xc4\x87i dio finskog prostora \xc4\x8dini blago ravni reljef od 100 do 300 m  nadmorske visine. U Laponiji je ravan gdje se brijegovi di\xc5\xbeu do 500 m.n.v. Na sjeverozapadu Finske su posljednji izdanci Skandinavskih planina, gdje se nalazi i najvi\xc5\xa1i vrh dr\xc5\xbeave Haltiotuturi (1234 m).\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nZbog utjecaja okolnih vodenih povr\xc5\xa1ina, klima je zna\xc4\x8dajno manje ekstremna nego \xc5\xa1to se o\xc4\x8dekuje. Prosje\xc4\x8dna srpanjska temperatura na obali je 16 \xc2\xb0C, a u  velja\xc4\x8di -9 \xc2\xb0C. Koli\xc4\x8dina padalina (snijeg, ki\xc5\xa1a) je 460 mm na sjeveru i 710 na jugu. Slab snijeg pokriva zemlju 4 do 5 mjeseci godi\xc5\xa1nje na jugu i 7 mjeseci na sjeveru. Helsinki ima prosje\xc4\x8dnu temperaturu najhladnijeg mjeseca -6,3 \xc2\xb0C, a Oulu na sjeveru -0,3 \xc2\xb0C, dok je prosje\xc4\x8dna srpanjska temperatura u Helsinkiju  16,5 \xc2\xb0C, a u Oulu 15,5 \xc2\xb0C. Krajnji sjever je jo\xc5\xa1 hladniji. Sije\xc4\x8danjska temperatura u Laponiji je -15 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nHidrologija\n_START_PARAGRAPH_\nZa Finsku se ka\xc5\xbee da je "amfibijska zemlja", zemlja vode i kopna. Razli\xc4\x8diti su podaci o broju jezera u Finskoj, ali se procjenjuje da ih ima oko 60.000. Rijeke su ve\xc4\x87inom otoke pojedinih jezera, a najve\xc4\x87a je Vuoksi, sa \xc4\x8duvenim vodopadom Imatrom, otoka je najve\xc4\x87eg finskog jezera Saimaa (1800 m\xc2\xb2), a pritoka je jezera Ladoge. Jezero Saimaa je 1968. godine spojeno plovidbenim kanalom s Finskim zaljevom, a s druge strane povezano je s gradom Viborgom, kanalom dugim  60 km. Saimaa predstavlja \xc4\x8ditav sistem jezera. Druga va\xc5\xbena jezera su P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nne, Kalla, Orivesi i Keitele na jugu, i jezero Inari na  sjeveru. Inari je sjevernije od polarnog kruga, na 69\xc2\xb0 sjeverne zemljopisne \xc5\xa1irine. S maksimalnom dubinom od 60 m. Po nekim podacima na jezeru ima 3000 otoka, a povr\xc5\xa1ina  akvatorija bez otoka je 1000 m\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nBiljni i \xc5\xbeivotinjski svijet\n_START_PARAGRAPH_\nOko 72% Finske je pod \xc5\xa1umama. Osim na krajnjem jugu gdje se mogu na\xc4\x87i jasen, javor i brijest, \xc5\xa1ume su uglavnom \xc4\x8detinarske gdje dominiraju omorike i borovi. Finska ima pribli\xc5\xbeno 1200 vrsta biljaka i paprati i oko 1000 vrsta li\xc5\xa1ajeva. Divlja\xc4\x8d uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i medvjede, vukove, polarne lisice, divlje ma\xc4\x8dke, uglavnom \xc5\xbeive u nenaseljenim sjevernim podru\xc4\x8djima. Sobovi koje su pripitomili Saami izumiru u divljini. Divlje guske, labudovi, plovke, snije\xc5\xbene \xc5\xbeutovoljke (ptice) prave gnijezda \xc5\xa1irom sjeverne Finske. Od riba naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e su slatkovodne: losos, pastrva, \xc5\xa1tuka, grge\xc4\x8d i iz slanih voda: haringa, bakalar. U unutra\xc5\xa1njosti zemlje dominira sivo planinsko tlo. Sjeverni dio finske je pokriven mo\xc4\x8dvarnim tlom. Najplodnije tlo je u ju\xc5\xbenom dijelu obalske ravnice koje se sastoji od morske gline.\n_START_SECTION_\nPrirodna bogastva\n_START_PARAGRAPH_\nBogata zemlja prekrivena \xc5\xa1umama je najvrijedniji resurs Finske. Omorika, bor, srebrna su dominiraju\xc4\x87e vrste drve\xc4\x87a. Jedini prirodni resursi zemlje su drvo, treset, toplokrzne \xc5\xbeivotinje, hidroenergija i riba. Finska tako\xc4\x91er ima neka nalazi\xc5\xa1ta metala od kojih se izdvajaju cink, bakar, \xc5\xbeeljezo i nikal. Vanadij, srebro i zlato se vade. Najobilniji nemetali su granit i vapnenac.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNajstariji tragovi o ljudskom postojanju u Finskoj potje\xc4\x8du od 8000 godine pr. Kr.. Ovi primitivni lovci i sakuplja\xc4\x8di su vjerojatno stigli s istoka. Proizvodnja lonaca karakterizira drugi tip kulture ljudi iz kamenog doba poznate kao ukrasna keramika. Uspjeh Battle-Ax kulture (1800. - 1600. pr. Kr.) mo\xc5\xbeda  je done\xc5\xa1en u Finsku od indoeuropskih ljudi iz ju\xc5\xbenijih balti\xc4\x8dkih regija. Ovi ljudi su bili uspje\xc5\xa1ni pomorci i uveli poljodjelstvo. Udru\xc5\xbeivanja Battle-Ax ljudi s prethodnim stanovni\xc5\xa1tvom dovelo je do nove Kiukainen kulture. Bron\xc4\x8dano doba po\xc4\x8delo je u Finskoj oko 1300. pr. Kr. Tijekom prvog  perioda predkr\xc5\xa1\xc4\x87anske ere i narednih stolje\xc4\x87a ljudi su govorili jedan od  ugro-finskih jezika. Pro\xc5\xa1lost Finske je vezana za dug period dominacije germanskih naroda (prvenstveno \xc5\xa0ve\xc4\x91ana), a s druge strane slavenskih naroda (Rusa). Etnogenetski ni s jednim susjedima nemaju ni\xc5\xa1ta zajedni\xc4\x8dko. Najbli\xc5\xbei etni\xc4\x8dki srodnici su im Ma\xc4\x91ari u Panonskoj nizini. Finci su narod Ugro-finskog porijekla. \xc5\xa0ve\xc4\x91ani su pokorili i  politi\xc4\x8dki sebi prisvojili cijelu Finsku. Ona je bila njihov posjed sve do 1809. godine. Dva plemena Finci i Hemejci primili su rimokatoli\xc4\x8dku vjeru, a Karelijci gr\xc4\x8dko-isto\xc4\x8dnu od Rusa. Poslije 1809. godine Finska potpada pod Rusku vlast sve do 1917. godine. U tom razdoblju, 1906. godine, Finska je promijenila izborni zakon i postala prva zemlja na svijetu koja je dala \xc5\xbeenama pravo glasa i pravo da budu birane. Po progla\xc5\xa1enju Lenjinovih socijalisti\xc4\x8dkih naroda o samoopredjeljenju naroda Rusije, Finci su iskoristili trenutak i postali samostalna  dr\xc5\xbeava. Finska je tijekom Drugog svjetskog rata napadnuta od tada\xc5\xa1njeg SSSR-a te je morala ustupiti SSSR-u dio Karelije s gradom Viborgom, cijelu obalu Lado\xc5\xa1kog jezera i zaljev Petsamo na obali Barentsovog mora, te je tako Finska svedena na dana\xc5\xa1nji prostor. Kona\xc4\x8dan mirovni sporazum sa Sovjetima potpisan 1947. godine. Naknada \xc5\xa1tete u obliku roba \xc5\xa1iroke potro\xc5\xa1nje je ispla\xc4\x87ena u potpunosti 1952. i tri godine kasnije pola otoka je vre\xc4\x87eno Finskoj. Novi odnosi sa SSSR-om su doveli do  legalizacije komunisti\xc4\x8dke partije, sporazum o prijateljstvu suradnji i obostranoj pomo\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nFinci \xc4\x8dine vi\xc5\xa1e od 93% populacije i potomci \xc5\xa0ve\xc4\x91ana oko 6%. Daleki sjever je naseljen s oko 2.500 Samija, a druge manje grupe \xc4\x8dine manje od 1%. Iako su \xc5\xa0ve\xc4\x91ani u manjini oni imaju svoju politi\xc4\x8dku stranku, svoje \xc5\xa1kole i druge institucije. 67% populacije je urbano. Vi\xc5\xa1e od 93% govori Finski koji je Uralski jezik. Oko 6% ljudi, uglavnom koncentriranih  na Alandskom arhipelagu govore \xc5\xa0vedski. Sami govore Samski jezik. Evangelisti\xc4\x8dka Luterovska crkva prevladava, njeni \xc4\x8dlanovi \xc4\x8dine 86% stanovni\xc5\xa1tva. Sloboda vjeroispovjesti je zagarantirana. Pravoslavna crkva, iako nacionalna, u broju prista\xc5\xa1a opada od Drugog svjetskog rata._NEWLINE_Prema procjenama Ujedinjenih naroda za 2018., Finska ima 5.520.535 stanovnika (16 stanovnika/km\xc2\xb2) \xc5\xa1to Finsku \xc4\x8dini jednom od najrje\xc4\x91e naseljenih zemalja u Europi. Vi\xc5\xa1e od 2/3 populacije je smje\xc5\xa1teno u ju\xc5\xbenim krajevima. Helsinki ima oko 1.054.127 stanovnika (2005.), te je intelektualni, proizvodni i trgova\xc4\x8dki centar. Sljede\xc4\x87a tri najve\xc4\x87a grada su Tampere - 281.092, Turku - 242.153, Oulu - 166.053 koji su tako\xc4\x91er industrijski centri.\n_START_SECTION_\nJezici\n_START_PARAGRAPH_\nNa podru\xc4\x8dju Finske govori se 12 jezika koji pripadaju u nekoliko jezi\xc4\x8dnih skupina, finskoj, germanskoj i laponskoj. Dva jezika su znakovni jezici gluhih osoba. Slu\xc5\xbebeni su finski* i \xc5\xa1vedski*. _NEWLINE_Popis jezika: estonski 6.000  (1993), finski* 4.700.000 (1993), finski znakovni jezik 5.000 (Van Cleve 1986), finsko-\xc5\xa1vedski znakovni jezik 150 (2001), inarski laponski 300 (2001 popis), kalo-finski romski 10,000 (2001 popis), karelski 10.000 (1994), olonecki 5.170 (2000), sjevernolaponski 1.700 (2001 popis), skoltski laponski 400 (2001 popis), \xc5\xa1vedski* 296.000 (1997), i tornedalski finski, 5.000 (Van Cleve 1986.).\n_START_SECTION_\nObrana\n_START_PARAGRAPH_\nVojni rok od 11 mjeseci je obvezan za mu\xc5\xa1karce starije od 17 god. Finska  ima  vojsku, mornaricu, zra\xc4\x8dne snage, ali su vojne snage smanjene Pari\xc5\xa1kim mirovnim ugovorom iz 1947. na maksimalno 41.900 osoba. Godine 2001., oko 32.250 ljudi je bilo na  slu\xc5\xbeenju vojnog roka. Rezerva ima 500.000 ljudi. 1994. g. Finska se pridru\xc5\xbeila programu "Partnerstvo za mir" kao prvi korak k punom \xc4\x8dlanstvu u NATO-u.\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kolovanje je besplatno i obvezno od 7 do 16 godina. Nepismenost skoro da ne postoji. Uz redovno osnovno i srednje obrazovanje, postoje i \xc5\xa1kole narodne akademije i radni\xc4\x8dki instituti. \xc5\xa0kole za odrasle su privatne, dru\xc5\xa1tvene ili provincijske i imaju podr\xc5\xa1ku dr\xc5\xbeave. Finska ima sustav srednjih usmjerenih \xc5\xa1kola kao \xc5\xa1to su komercijalne, obrtni\xc4\x8dke, tehni\xc4\x8dke, trgova\xc4\x8dke i poljoprivredne. Finski instituti vi\xc5\xa1eg obrazovanja uklju\xc4\x8duju 13 sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta i nekoliko koled\xc5\xbea i \xc5\xa1kola za obuku nastavnika s godi\xc5\xa1njim upisom od 205.000 studenata. Najve\xc4\x87i je Helsin\xc5\xa1ki.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nNakon osvajanja Finskih plemena od strane \xc5\xa0ve\xc4\x91ana doma\xc4\x87a kultura je bila pod uticajem \xc5\xa0ve\xc4\x91ana, koji traje i danas. Me\xc4\x91u seljacima su pjevane tradicionalne epske pjesme. Radovi u drvetu i tapeti su jo\xc5\xa1 uvijek dekorirani tradicionalnim ukrasima i spiralnim i sli\xc4\x8dnim jednostavnim geometrijskim oblicima. Me\xc4\x91u obrazovanim preovladala je \xc5\xa1vedska kultura._NEWLINE_Govorio se \xc5\xa1vedski jezik koji je, uz rijetke iznimke, bio i knji\xc5\xbeevni jezik zbog toga \xc5\xa1to je \xc5\xa1vedska umjetnost i arhitektura bila iz mnogo pravaca. Mnoge Finske gra\xc4\x91evine i umjetni\xc4\x8dki radovi oslikavaju talijanske, flemanske, njema\xc4\x8dke i druge utjecaje. U 19. stolje\xc4\x87u obrazovani Finci po\xc4\x8deli su o\xc5\xbeivljavati svoju nacionalnu tradiciju. U isto vrijeme nacionalna finska knji\xc5\xbeevnost nastaje na vlastitom  jeziku. Parne kupke - saune - koje nastaju sipanjem vode preko vrelih stijena su finski izum. Finci veoma vole knjige, a biblioteke i muzeji su sastavni dio njihove kulture. Helsin\xc5\xa1ka gradska biblioteka ima oko 2,1 milijuna izdanja, univerzitetska 2,6 milijuna i slu\xc5\xbei kao nacionalna biblioteka. Finska ima 1.500 biblioteka \xc5\xa1irom zemlje.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi svjetski rat je ostavio Finsku s ogromnim gospodarskim problemima uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i visoku inflaciju, nezaposlenost i nepovoljna vanjskotrgovinska bilanca. Od tada se industrijski sektor \xc5\xa1irio do \xc5\xa1ezdesetih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Osim javnih ustanova, industrija i biznis su privatizirani. Dr\xc5\xbeavni prora\xc4\x8dun  1998. predvi\xc4\x91ao je  41,3 milijarde dolara prora\xc4\x8dunskih prihoda i 43,1 milijardu dolara prora\xc4\x8dunskih tro\xc5\xa1kova. Porast doma\xc4\x87e proizvodnje u 2000. g. bio je 121,5 milijarda USD.\n_START_SECTION_\nPoljoprivreda\n_START_PARAGRAPH_\nFarmerstvo je uglavnom ograni\xc4\x8deno na plodne priobalne regije. Samo 7% povr\xc5\xa1ine  Finske je pod poljoprivrednim kulturama. Ve\xc4\x87ina farmi su manje od 20 hektara, manje od 20% farmi upo\xc5\xa1ljava pla\xc4\x87ene radnike. U 2001. godini usjevi su bili je\xc4\x8dam, zob i p\xc5\xa1enica (3,9 mil.m metri\xc4\x8dkih tona), i korjenasto povr\xc4\x87e kao krumpir i \xc5\xa1e\xc4\x87erna repa (816.000 metr.tona). \xc5\xbdivotinje su uklju\xc4\x8divale 6 milijuna komada peradi, 1,1 milijun stoke, 1,3 milijuna svinja, 106.600 ovaca. Finska ima 414.000 pripitomljenih sobova. Oko 60% \xc5\xa1uma u finskoj je u privatnom vlasni\xc5\xa1tvu. _NEWLINE_Ulov ribe u 1997. je bio 196.513  metr. tona. Vi\xc5\xa1e od 1/3 ribe potje\xc4\x8de iz unutra\xc5\xa1njih voda.\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nDrvna masa, papir, drvoprera\xc4\x91iva\xc4\x8dka industrija predstavlja zna\xc4\x8dajan segment finske industrije. Ranih 1990-ih je proizvo\xc4\x91eno oko 1,3 metr. tona papira godi\xc5\xa1nje. Proizvodnja ostalih papirnih  i drvnih proizvoda ukupno iznosi 7,9  milijuna godi\xc5\xa1nje. Finska posjeduje industriju te\xc5\xa1kih strojeva, metala, brodova, tiskarskog materijala, elektro industriju, industriju hrane i pi\xc4\x87a, tekstilnu industriju, industriju odje\xc4\x87e, kemikalija, keramike i stakla._NEWLINE_Finska je zna\xc4\x8dajan izvor bakra (proiz. 11.600 metr. tona 2000. g.), cinka, srebra (24 metr. tone), a krom, nikal i zlato se tako\xc4\x91er iskopavaju. Papir, drvna masa i drvni proizvodi \xc4\x8dine 40% god. Finskog izvoza. Uvoz uklju\xc4\x8duje benzin, kemikalije, strojeve, transportnu opremu, gro\xc5\xbe\xc4\x91e, \xc4\x8deli\xc4\x8dne proizvode, hranu i tekstil. Zna\xc4\x8dajna trgovina se vodi s Njema\xc4\x8dkom, UK, \xc5\xa0vedskom, i drugim zemljama EU. 2000. g. uvoz je bio 32,6 milijardi dolara, a izvoz 44,5 milijardi dolara. Finska je \xc4\x8dlan slobodne trgovinske unije od 1961., a u sije\xc4\x8dnju 1995. pridru\xc5\xbeila se Europskoj uniji. Radnog stanovni\xc5\xa1tva je 2,6 milijuna (2000.). Radnike zastupaju radni\xc4\x8dki sindikati gruprani u dvije velike federacije: Sredi\xc5\xa1nja organizacija i Konfederacija pla\xc4\x87enih radnika.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nSustav kanala koji povezuju Finska jezera s ostalim i s Finskim zaljevom predstavljaju jeftin i efikasan vid transporta za drvnu industriju. Oko 6600 km unutra\xc5\xa1njih voda su plovne. \xc5\xbdeljeznica je u dr\xc5\xbeavnom vlasni\xc5\xa1tvu (du\xc5\xbeina oko 5.836 km) Finska ima oko 77.900 km puteva 65% asfaltiranih. Finnair obuhva\xc4\x87a inozemne letove u zemlji, Karair i Finnaviation opslu\xc5\xbeuju mnoge gradove. Glavna zra\xc4\x8dna luka u zemlji je Zra\xc4\x8dna Luka Helsinki-Vantaa.\n_START_SECTION_\nKomunikacije\n_START_PARAGRAPH_\nVlada kontrolira telefonske slu\xc5\xbebe, a Finska TV prenosi ve\xc4\x87inu TV i radio programa. Privatne TV stanice nude oko 20 sati komercijalnog programa tjedno. Oko 1/3 telefonije je u dr\xc5\xbeavnom vlasni\xc5\xa1tvu. U 2000. je bilo 550 telefonskih linija na svakih 1000 stanovnika. Zemlja ima 1.498 radio i 622 TV prijemnika na 1000 doma\xc4\x87instava 1997. g. Ima 56 dnevnih novina, te magazine, tjednike, mjese\xc4\x8dnike i dr.\n_START_SECTION_\nValuta i bankarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNov\xc4\x8dana jedinica je Euro, uveden je 1. sije\xc4\x8dnja 1999., a samo za elektronske transfere i finska valuta Marka je kori\xc5\xa1tena u ostalim slu\xc4\x8dajevima do 1. sije\xc4\x8dnja 2002. kada je Euro postao slu\xc5\xbebena valuta i prestala je upotreba Marke. Po\xc5\xa1to je prihvatila Euro, Finska mora slijediti ekonomska pravila utvr\xc4\x91ena od strane Europske banke (ECB). ECB je u Frankfurtu i regulira posredovanje novcem.\n_START_SECTION_\nVlada  i zakonodavstvo\n_START_PARAGRAPH_\nFinska je republika s demokratskim i parlamentarnim oblikom vlasti. Vlast je konstituirana i usvojena 1919. godine. Na \xc4\x8delu Finske je predsjednik izabran na \xc5\xa1estogodi\xc5\xa1nji mandat direktnim glasovanjem. Vlada je izabrana od strane predsjednika i odobrena od parlamenta na \xc4\x8dijem \xc4\x8delu je premijer. Glasaju stariji od 18 godina. Finski parlament je jedinstveno tijelo poznato kao Eduskunta. Njenih 200 \xc4\x8dlanova je narod izabrao na 4 god. Izvr\xc5\xa1na vlast u pokrajinama pripada guverneru koji je izabran od strane predsjednika dr\xc5\xbeave. U Alandu koji ima autonomiju pokrajinsko vije\xc4\x87e biraju stanovnici, pokrajinski savjet bira izvr\xc5\xa1ni savjet koji dijeli mo\xc4\x87 s guvernerom. Lokalni sudski sustav je podijeljen na op\xc4\x87inske sudove u gradovima i distriktne sudove u ruralnim sredinama. Apelacijski sudovi su smje\xc5\xa1teni u Turku, Vaasi, Kuopiu, Kouvoli, Rovaniemiju i Helsinkiju. Vrhovni sud \xc4\x8dije je sjedi\xc5\xa1te u Helsinkiju je glavni sud za civilne i kriminalne slu\xc4\x8dajeve.\n_START_SECTION_\nSocijalni  sustav\n_START_PARAGRAPH_\nFinski socijalni sistem dopu\xc5\xa1ta nezaposlenim, bolesnim, nemo\xc4\x87nim i starim osiguranje, obiteljsku i dje\xc4\x8dju za\xc5\xa1titu, i nadoknadu invalidima. Medicinska za\xc5\xa1tita se izdaje preko mjesta zaposlenja, ali nacionalnim zdravstvenim ciljem od 1972. omogu\xc4\x87eno je osnivanje zdravstvenih centara u svim op\xc4\x87inama i isklju\xc4\x8denje doktorskih honorara.'