b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdeljezna vrata (Split)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeljezna vrata (lat. Porta ferrea), zapadna vrata Dioklecijanove pala\xc4\x8de u Splitu. U rimsko doba nosila su naziv porta occidentalis ili porta principalis sinistra, a koristila su se za ulazak u Dioklecijanove (\xe2\x80\xa0 o. 316.) sumporne toplice, ali i za izvo\xc4\x91enje ka\xc5\xbenjenih legionara na bi\xc4\x8devanje ili kamenovanje. Nalazila su se na osi istok-zapad kojom se protezala cesta via decumanus, koja je na isto\xc4\x8dnoj strani zavr\xc5\xa1avala sa Srebrnim vratima. Najbolje su sa\xc4\x8duvana vrata carskog kompleksa.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeljezna vrata nalazila su se po sredini zapadnog zida carske pala\xc4\x8de. Arhitrav ima bogatu profilaciju, dok je luk jednostavno profiliran. Umjesto slijepih lukova i stupi\xc4\x87a, poredan je niz prostih arkada. U doba pokr\xc5\xa1tenja, na sredi\xc5\xa1njem kamenu arhitrava uklonjena je statua poganske bo\xc5\xbeice Viktorije, a uklesan kri\xc5\xbe. Na ovim vratima nalaze se uz propugnakul stube, sli\xc4\x8dne prvotnima, koje vode u ophodni hodnik propugnakula. Hodnik na svakoj strani ima po tri arkade veli\xc4\x8dine 1,45 x 2,90 m s unutarnje strane i po pet s vanjske strane. \xc5\xa0irina hodnika je 1,20 m, desni dio zida \xc5\xa1irok je 0,57, a lijevi 0,45 m pa ukupna \xc5\xa1irina zida iznosi 2,22 m. Hodnik je visok oko 5,20 m i povrh njega nalazi se originalni kameni pokrov od kamenih plo\xc4\x8da kojim zavr\xc5\xa1ava visina perimetralnog zida i to je jedino mjesto u pala\xc4\x8di gdje se mo\xc4\x87e vidjeti vrh glavnog zida. Relativna visina na tom mjestu iznosi 15,75 m, a prag je 1 m ni\xc5\xbee od dana\xc5\xa1njeg prolaza.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeljezna vrata jedina su od svih \xc4\x8detiriju koja su bila u funkciji od trenutka izgradnje do dana\xc5\xa1njice. Tijekom pro\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enja pala\xc4\x8de od poganskih simbola, uklonjen je s nadvratnika kip bo\xc5\xbeice Viktorije (Nika), a na njenom su mjestu kr\xc5\xa1\xc4\x87ani u 5. stolje\xc4\x87u urezali kri\xc5\xbe. Iznad unutra\xc5\xa1njeg dijela vrata, izgra\xc4\x91ena je, u stra\xc5\xbearskom hodniku, crkva prvotno posve\xc4\x87ena sv. Teodoru, a kasnije prozvana crkvom Gospe od Zvonika u kojoj se \xc4\x8duvala slika Gospe od Zvonika. Predromani\xc4\x8dki zvonik podignut je u 11. stolje\xc4\x87u i najstariji je sa\xc4\x8duvani zvonik na jadranskoj obali._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1irenja grada iz pala\xc4\x8de na zapad, \xc5\xbdeljezna vrata ostaju otvorena pa se otada nazivaju slobodna vrata. Uz njih je s vanjske lijeve strane izgra\xc4\x91en romani\xc4\x8dki zvonik sa satom i zvonom, koji dijelom prikriva vrata, a ispred njega nalijevo i zgrada gradske stra\xc5\xbee, koja je kori\xc5\xa1tena prije \xc5\xa1irenja grada na zapad. S desne strane nalazi se plemi\xc4\x87ka pala\xc4\x8da obitelji Cipriani Benedetti, koju krase dva jedinstvena \xc5\xa1esterolu\xc4\x8dna prozora. U srednjem vijeku je prostor unutar vrata kori\xc5\xa1tena kao sudnica, a sve do 20. stolje\xc4\x87a bio je ispunjen malim ku\xc4\x87ama i trgovinama.'