b'\n_START_ARTICLE_\nDubrova\xc4\x8dko plemstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDubrova\xc4\x8dko plemstvo je vi\xc5\xa1i, povla\xc5\xa1teni dru\xc5\xa1tveni stale\xc5\xbe u feudalnom poretku srednjovjekovnog, renesansnog i kasnijeg razdoblja u tisu\xc4\x87ljetnom postojanju Dubrova\xc4\x8dke Republike koji je imao vlast i upravljao dr\xc5\xbeavom.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nOd osnutka grada Dubrovnika u 6. stolje\xc4\x87u dubrova\xc4\x8dka se vlastela, prema spisima starih dubrova\xc4\x8dkih kroni\xc4\x8dara, izvorno sastojala od oko 150 plemi\xc4\x87kih obitelji. Kasnije se s vremenom taj broj postupno smanjivao, pa je u prvoj polovici 14. stolje\xc4\x87a on iznosio 78, u drugoj polovici istog stolje\xc4\x87a (1366. godine) 53, u 15. stolje\xc4\x87u (1442.g.) 33, a u 17. stolje\xc4\x87u samo 24. Razlog tome je \xc5\xa1to su do 17. stolje\xc4\x87a mnoge obitelji tijekom vremena izumrle (osobito uslijed u\xc4\x8destalih epidemija kuge), a nijedna nova nije primljena u taj stale\xc5\xbe. Da bi, naime, za\xc5\xa1titili svoje interese, dubrova\xc4\x8dki su plemi\xc4\x87i bili zatvoreni u svoje okvire i nisu dozvoljavali drugim slojevima dubrova\xc4\x8dkog stanovni\xc5\xa1tva (pu\xc4\x8danima i seljacima) da dobiju taj status. Uzor su imali u mleta\xc4\x8dkom plemstvu, pa su kao i Mle\xc4\x8dani izvr\xc5\xa1ili u 14. stolje\xc4\x87u tzv. \'zatvaranje Velikog vije\xc4\x87a\'. \xc4\x8clan Velikog vije\xc4\x87a - zakonodavne skup\xc5\xa1tine iz koje su proizlazila sva ostala tijela u vlasti i koje je pandan suvremenim zakonodavnim skup\xc5\xa1tinama u svijetu \xe2\x80\x93 bio je svaki punoljetni mu\xc5\xa1ki pripadnik plemstva, nakon navr\xc5\xa1enih 18 godina \xc5\xbeivota._NEWLINE_U 17. stolje\xc4\x87u, u vrijeme kad je veliki potres 1667. razorio Dubrovnik, u krug plemstva primljeno je postupno nekoliko novih obitelji, i to iz redova bogatih pu\xc4\x8dana. Broj \xc4\x8dlanova Velikog vije\xc4\x87a smanjen je, naime, u to doba na manje od stotinu, pa je do\xc5\xa1lo do pote\xc5\xa1ko\xc4\x87a oko redovnog popunjavanja svih dr\xc5\xbeavnih du\xc5\xbenosti i slu\xc5\xbebi. Ipak, novoprimljene patricijske obitelji su se, uz obvezno ispunjavanje svih zahtjevnih uvjeta za stupanje u plemi\xc4\x87ki stale\xc5\xbe, ponekad te\xc5\xa1ko izborile za priznanje ravnopravnosti sa starom vlastelom._NEWLINE_Dubrova\xc4\x8dki su se plemi\xc4\x87i, s rijetkim izuzecima, stolje\xc4\x87ima smjeli \xc5\xbeeniti samo s dubrova\xc4\x8dkim plemkinjama koje im nisu bile u bliskom rodu. Zakonski je regulirana endogamija iznad tre\xc4\x87eg koljena srodstva, \xc5\xa1to je zna\xc4\x8dilo da su se me\xc4\x91usobno mogli vjen\xc4\x8dati praunuci bra\xc4\x87e._NEWLINE_Nakon turbulentnih doga\xc4\x91aja na prijelomu 18. i 19. stolje\xc4\x87a, kada je 1808. godine do\xc5\xa1lo do prestanka postojanja Dubrova\xc4\x8dke Republike, njeno je plemstvo izlo\xc5\xbeeno konstantnom polaganom izumiranju. Velika ve\xc4\x87ina starih patricijskih obitelji je izumrla, pa ih je do danas pre\xc5\xbeivjelo samo nekoliko, me\xc4\x91u kojima obitelji Bo\xc5\xbeidarevi\xc4\x87 (Bosdari), Buni\xc4\x87 (de Bona), D\xc5\xbeamanji\xc4\x87 (de Zamagna), Getaldi\xc4\x87 (Ghetaldi), Gu\xc4\x8deti\xc4\x87 (Gozze) i Saraka (de Saracca), te \xc4\x8dlanovi \xc5\xbeenske linije u obiteljima Buni\xc4\x87-\xc4\x90ur\xc4\x91evi\xc4\x87 (Giorgi-Bona), Getaldi\xc4\x87-Gunduli\xc4\x87 (Ghetaldi-Gondola), Gradi\xc4\x87 (de Gradi), Kabu\xc5\xbei\xc4\x87 (Caboga), Natali, Puci\xc4\x87 (Pozza-Sorgo) i Sorko\xc4\x8devi\xc4\x87 (Sorgo).\n_START_SECTION_\nKretanje broja\n_START_PARAGRAPH_\nDubrova\xc4\x8dku vlastelu istra\xc5\xbeivali su Mato Dr\xc5\xbei\xc4\x87 (1355.-1398.), Anonim (nakon 1550.), Nikola Ranjina (oko 1494.-1582.), Serafin Razzi (1531.-1611.), Jakov Lukari\xc4\x87 (oko 1547.-1615.), D\xc5\xbeono Rasti\xc4\x87 (1672.-1735.) i Serafin Marija Crijevi\xc4\x87 (1686.-1759.). Status gra\xc4\x91anina mogao se zaslu\xc5\xbeiti nekim pothvatom, ugledom ste\xc4\x8denim kroz rad na korist zajednice, imetkom i \xc5\xbeenidbom s gra\xc4\x91ankom. Sve do kraja 12. stolje\xc4\x87a izvori potvr\xc4\x91uju politi\xc4\x8dki subjektivitet cjelokupnog puka. Prema ispravi iz 1050./5. godine, lokrumskom je samostanu, uz pristanak cjelokupnog puka (ex consensu omni populo) dodijeljeno imanje koje mu je ostavio sve\xc4\x87enik Dominik. Godine 1169. ugovor s Pisom sklapaju konzuli i svi pu\xc4\x8dani grada Dubrovnika (papinski izaslanici obra\xc4\x87aju se: consulibus et universo populo supradicte civitatis Ragusii). Do diferencijacije me\xc4\x91u gra\xc4\x91anima do\xc5\xa1lo je 743. kad je ve\xc4\x87a skupina vla\xc5\xa1kog stanovni\xc5\xa1tva, me\xc4\x91u kojima je bio i jedan iz roda Pecorario koji se nazivao velikim katunarom (chatunar grande), bje\xc5\xbee\xc4\x87i od tiranije kralja Radoslava s velikim imetkom doselila iz Bosne. Bogati su do\xc5\xa1ljaci doselili "s velikim brojem ljudi i stoke i velikim blagom u zlatu i srebru. U grad su unijeli svoje obi\xc4\x8daje, slavlja i svetke i zavladali "a modo della nation bosnese, na na\xc4\x8din Bosanaca", dr\xc5\xbeali su se kao kne\xc5\xbeevi i svatko je "od njih imao majordoma i cijelu hijerarhiju slu\xc5\xbeitelja". Podijelili su zate\xc4\x8deno stanovni\xc5\xa1tvo na plemi\xc4\x87e, pu\xc4\x8dane i slu\xc5\xbeitelje. Ranjina rije\xc4\x8d Murlachi rabi jedino za slu\xc5\xbeitelje. Pu\xc4\x8dka skup\xc5\xa1tina se posljednji put spominje 1394. godine. Ona sudjeluje u referendumskom odlu\xc4\x8divanju o va\xc5\xbenim pitanjima, npr. o prihva\xc4\x87anju Statuta iz 1272. Od ljudi iz grada Mle\xc4\x8dani su imenovali na godinu dana zamjenika kneza, pet sudaca i \xc5\xa1est vije\xc4\x87nika Malog vije\xc4\x87a. Gra\xc4\x91anin bi postao plemi\xc4\x87em kad bi kao predstavnik svoje "casate" (loze, grane) bio "pripu\xc5\xa1ten" upravlja\xc4\x8dkim funkcijama. 1332. zatvoreno je Veliko vije\xc4\x87e i gra\xc4\x91ani vi\xc5\xa1e nisu mogli postati plemi\xc4\x87i. Godine 1300. vlasteli je pripadalo 1.675 osoba (2.500 osoba \xc5\xbeivjelo je u plemi\xc4\x87kim ku\xc4\x87ama, ra\xc4\x8dunaju\xc4\x87i slu\xc5\xbein\xc4\x8dad), a krajem 13. stolje\xc4\x87a Dubrovnik je imao 3.500 stanovnika. Godine 1332., kad je zatvoreno Veliko vije\xc4\x87e, bilo je 1.700 vlastelina, 2.700 ljudi u vlastelinskim ku\xc4\x87ama i ukupno 4.000 stanovnika. Nevlastelini su bili pekari, mesari, postolari, kroja\xc4\x8di i ini obrtnici, trgovci, pomorci, "zduri", "soldati", poneki lije\xc4\x8dnik ili "\xc5\xa1pi\xc4\x8dar". 1817. u Dubrovniku je \xc5\xbeivjelo 5.598 ljudi, od \xc4\x8dega je 2.749 (49,1%) ro\xc4\x91eno u gradu, a 2.849 (50,9%) bili su doseljenici. Manje od 18% stanovni\xc5\xa1tva pripadalo je rodovima \xc4\x8dije je prebivali\xc5\xa1te tu dulje od 67 godina (prije 1750.)._NEWLINE_Dana 12. svibnja 1332. izabrani su starci Marin \xc5\xa0imunov Bin\xc4\x8dola (oko 1270.-oko 1339.), D\xc5\xbeono Dr\xc5\xbei\xc4\x87 (oko 1267.-1348.) i Martol Marinov Crijevi\xc4\x87 (oko 1295.-1349.) koji su izvr\xc5\xa1ili popis \xc4\x8dlanova Velikog vije\xc4\x87a. Posljednji put \xc4\x8dlanovi Vije\xc4\x87a imenovani su u rujnu 1319. (nema podataka 1320.-1325.), a od tada su poznati bez navo\xc4\x91enja. U Dubrovniku je veleposjednik bio onaj s 15-25 ha zemlje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irenje posjeda\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno se dubrova\xc4\x8dko podru\xc4\x8dje prostiralo od Kantafiga do Vi\xc5\xa1njice, obuhva\xc4\x87aju\xc4\x87i padine Sr\xc4\x91a i ostalih brda iznad tog obalnog pojasa, Lapad i Lokrum. U prvoj fazi \xc5\xa1irenja prije 10. st. ste\xc4\x8deni su Astarea i Elafiti. U drugoj fazi u 13. i 14. st. ste\xc4\x8deni su Lastovo i Mljet, a u tre\xc4\x87oj u 14. i 15. st. Pelje\xc5\xa1ac, brdski dijelovi Astareje, Dubrova\xc4\x8dko primorje i Konavle. \xc4\x8cetvrta faza (stjecanje Kor\xc4\x8dule, Hvara i Bra\xc4\x8da) bila je neuspje\xc5\xa1na._NEWLINE_Dubrov\xc4\x8dani su se kretali po neposrednom zale\xc4\x91u. Po Porfirogenetu pla\xc4\x87ali su zahumskom vladaru 21, a travunjskom 36 nomismata. 1359. \xc4\x90ivo Pavlov Gunduli\xc4\x87 (oko 1305.-oko 1372.) pi\xc5\xa1e knezu Vojislavu Vojnovi\xc4\x87u da bi trebao re\xc4\x87i kako u Konavlima i Trebinju skoro ni\xc5\xa1ta ne bi bilo posijano da Dubrov\xc4\x8dani ne \xc5\xa1alju stoku i \xc5\xbeito za sijanje i obra\xc4\x91ivanje. Astarea je obuhva\xc4\x87ala podru\xc4\x8dje od Poljica (dio Ora\xc5\xa1ca) do Zatona, Rijeku dubrova\xc4\x8dku sa \xc5\xa0umetom, \xc5\xbdupu dubrova\xc4\x8dku i Cavtat. Presjecao ju je posjed Kurila (Petrovo Selo) spu\xc5\xa1taju\xc4\x87i se do mora i \xc4\x8dine\xc4\x87i Zaton s Poljicama eksklavom. Gornji dijelovi \xc5\xbdupe i Rijeke prisvojeni su 1357., a pelje\xc5\xa1ka zemlji\xc5\xa1na knjiga 1336. (nakon stjecanja poluotoka) jedna je od najstarijih na svijetu. Ugovor s bugarskim carem Mihajlom Asenom protiv srpskog kralja Stjepana Uro\xc5\xa1a I. 15. lipnja 1253. definira dubrova\xc4\x8dko podru\xc4\x8dje: zemlje i sela od Crkve sv. \xc4\x90ur\xc4\x91a iznad staroga grada Epidaura, prema crkvama sv. Petra i sv. Pokrata do vrha Plata, prema dolje do mlinova, odanle gorom od \xc5\xbdrnovnice do Vla\xc5\xa1tice, pa gorom iznad \xc5\xa0umeta do Oka, zatim gorama iznad Rijeke do gora iznad Kurila, pa gorama koje su iznad Zatona, Poljica i Ora\xc5\xa1ca, sve do Crkve sv. Tekle. Pitanje je od kada je Cavtat dubrova\xc4\x8dki. Tri Dubrov\xc4\x8danina 30. rujna 1282. dobila su u Cavtatu vinograd od punice Gojislave, a 7. prosinca 1319. Marija udovica Vida Cassica prodala je vinograd Jakovu Prodanovom Bodaca. U pismu konavoskog kneza \xc4\x8crnomira 1253. \xc5\xbeali se dubrova\xc4\x8dkom knezu Marsiliju Zorzi i vlasteli jer Dubrov\xc4\x8dani hitaju i prodaju njegove ljude, a \xc4\x8detiri puta spominje se Cavtat kao pograni\xc4\x8dni posjed Dubrov\xc4\x8dana. Nakratko je izgubljen u ratu sa Srbijom 1301./02. Godine 1335. uhi\xc4\x87ene su u Cavtatu dvije napuljske la\xc4\x91e koje su sa \xc5\xbeitom i\xc5\xa1le u Kotor. 27. srpnja 1377. Dubrov\xc4\x8dani su donijeli odluku da oni za koje se sumnja da su oku\xc5\xbeeni moraju jedan mjesec proboraviti na posebnim mjestima u Cavtatu, Mrkanu, Bobari i Sv. Petru. Od 1391. do 1426. Cavtat pripada Pavlu Radinovi\xc4\x87u, Petru pa Radoslavu Pavlovi\xc4\x87u._NEWLINE_Godine 1186. dubrova\xc4\x8dka vlastela sklopila su mir sa Stjepanom Nemanjom i njegovom bra\xc4\x87om Stracimirom i Miroslavom. Po njemu Dubrov\xc4\x8danima se jam\xc4\x8di slobodna trgovina u Humu i uporaba luke Drijeva, a Humljanima trgovina u Dubrovniku. 1214. Andrija (sin Miroslavov) izdaje povelju o prijateljstvu, jam\xc4\x8de\xc4\x87i mir i slobodu trgovine. Iz Bosne je izvo\xc5\xbeeno \xc5\xbeito, stoka, vosak, srebro, olovo, \xc5\xbeeljezo i roblje, a uvo\xc5\xbeeni su sol, platno i mnoga druga roba. 1245. Omi\xc5\xa1ani su se obvezali ne uznemiravati strane brodove na podru\xc4\x8dju od Stona do Dubrovnika. K\xc4\x87erju Andrije Nemanji\xc4\x87a, Vukoslavom, o\xc5\xbeenio se dubrova\xc4\x8dki vlastelin Barbije Teodorov Kru\xc4\x8di\xc4\x87 (Crosio) i dobio u miraz posjed u Obrovu (izme\xc4\x91u Zatona i Ora\xc5\xa1ca). 22. listopada 1348. Sanko Miltenovi\xc4\x87 primljen je u dubrova\xc4\x8dko gra\xc4\x91anstvo, dane su mu tkanine u vrijednosti 40 perpera. Od 1363. do 1367. pla\xc4\x87a se mogori\xc5\xa1 za vinograde u Rijeci i Zatonu. 15. sije\xc4\x8dnja 1399. u Li\xc5\xa1nici na Usori kralj Ostoja izdao je ispravu o ustupanju Primorja, darovanje je potvrdio \xc5\xbdigmund, a 25. velja\xc4\x8de Ostoji i Hrvoju Vuk\xc4\x8di\xc4\x87u-Hrvatini\xc4\x87u dani su plemstvo i pala\xc4\x8de. 23. kolovoza iste godine Radi\xc4\x87 Sankovi\xc4\x87 primljen je u Veliko vije\xc4\x87e, a za Lisac mu je dano 1.500 perpera. Prvi primorski knez imenovan 29. svibnja 1399. bio je Lovro Miho\xc4\x8dev Bodaca (1360.-1400.). Nakon rata s Ostojom u lipnju 1405. Tvrtko II. priznaje predratno stanje, zbog \xc4\x8dega ga se prima u vlasteoski krug te mu se daje ku\xc4\x87a u Dubrovniku i zemlja u Primorju. Vlastelini postaju i Sandalj i Vukac Hrani\xc4\x87, a 31. prosinca 1409. Ostoji je vra\xc4\x87ena ku\xc4\x87a i zemlja. 25. svibnja 1420. imenovan je prvi konavoski knez Nikolin Marinov Gunduli\xc4\x87 (oko 1378.-1422.), te ka\xc5\xa1telan grada Soko Marin Jakovljev Prodan\xc4\x8di\xc4\x87 (Prodanello) (oko 1390.-oko 1435.). U sije\xc4\x8dnju 1423. Sandalj Hrani\xc4\x87 je oduzeo Pavlovi\xc4\x87u i njegovu polovinu Sokola i tako ga cijelog predao Dubrov\xc4\x8danima.\n_START_SECTION_\nUnaprje\xc4\x91ivanje trgovine\n_START_PARAGRAPH_\nU doba Konavoskog rata, prema istra\xc5\xbeivanjima Ignacija Voje, prepolovio se opseg dubrova\xc4\x8dke kreditne trgovine: od 390.000 perpera 1421. na 188.000 1430. Mir je do\xc5\xa1ao 2. o\xc5\xbeujka 1433.. Rodovi Basiljevi\xc4\x87 (Basilio) i \xc4\x90ur\xc4\x91evi\xc4\x87 (Georgio) do\xc5\xa1li su iz Kotora po\xc4\x8detkom 13. stolje\xc4\x87a. Po dubrova\xc4\x8dkim legendama o podrijetlu vlastele iz Dalmacije i Hrvatske potjecalo je 8,73% Dubrov\xc4\x8dana, a po popisu iz 1817. njih 10,39%. Iz Albanije je po legendama potjecalo 7,14%, a po popisu 2,13%. Iz Boke kotorske i Crne Gore po legendama je do\xc5\xa1lo 27,78%, a po popisu 2,33%. Iz Bosne i Hercegovine je istom po legendama potjecalo 17,46%, a po popisu 43,84%, dok je iz Bugarske to bilo 0,79%-0,35%, iz Francuske 1,59%-2,18%, iz Gr\xc4\x8dke 2,38%-1,32%, iz Italije 27,78%-34,62%, iz Ma\xc4\x91arske 1,59%-0,05%, iz Srbije do 3,17%, iz \xc5\xa0panjolske 0,79%-0,15%, iz Velike Britanije do 0,79%, a iz ostalih zemalja (Austrija, Belgija, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Ukrajina, Gibraltar, Malta, Poljska, Slovenija, \xc5\xa0vicarska) do 2,53%._NEWLINE_Po popisu iz 1817.g. je 20,17% gra\xc4\x91ana Dubrovnika podrijetlom je iz Konavala. Osmanlije zauzimaju prostor od Risna do Herceg-Novog (1483.), pa zatim Grbalj (1497.). Tako jenjavaju i gase se dubrova\xc4\x8dke veze s Kotorom.\n_START_SECTION_\nUtvr\xc4\x91ivanje slu\xc5\xbebenog jezika u Velikom vije\xc4\x87u\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1472. u Velikom vije\xc4\x87u se raspravlja kojim \xc4\x87e se jezikom u Vije\xc4\x87u govoriti. Isklju\xc4\x8den je lingua slava (hrvatski), nego se govori "lingua vetus ragusea aut latina vulgaris" (raguzejski ili talijanski). Prekr\xc5\xa1itelj te odredbe pla\xc4\x87a jedan perper kazne. Zadnji spomen da dubrova\xc4\x8dki poklisar govori pred du\xc5\xbedem una oration in lingua ragusea (raguzejski) potje\xc4\x8de iz 1518. godine.\n_START_SECTION_\nBra\xc4\x8dne veze, potomstvo i naslje\xc4\x91ivanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo Statutu iz 1272. godine podjela imovine izme\xc4\x91u sinova umrlih roditelja mogu\xc4\x87a je tek nakon \xc5\xa1to i najmla\xc4\x91i sin postane punoljetan. Prosje\xc4\x8dan broj djece pod okriljem bra\xc4\x8dnog para 1700. godine bio je 3,20, 1750.g. 3,58, a 1800.g. 2,53. Godine 1750. vi\xc5\xa1e od 21% vlastele nije imalo ni \xc5\xbeive roditelje niti brak (samci), a na selima nikad vi\xc5\xa1e od 10%. U 18. st. 60,72% plemi\xc4\x87kih i 64,86% pu\xc4\x8dkih brakova do\xc5\xbeivjelo je dvadesetogodi\xc5\xa1njicu. U 18. st. plemkinje se prosje\xc4\x8dno udavaju s ne\xc5\xa1to manje od 24 godine \xc5\xbeivota, a 1/4 udana je prije 20-te. Prije 30-te o\xc5\xbeenjeno je 28% plemi\xc4\x87a i 80% plemkinja. Od 1440. do 1500. \xc5\xbeenik je prosje\xc4\x8dno 12-13 godina stariji od nevjeste. U Pridvorju 1673.g. 25% mu\xc5\xa1karaca u dobi od 20-24 godine \xc5\xbeivota ve\xc4\x87 je o\xc5\xbeenjeno, 1831.g. 2,33%, a 1880. nijedan. U dobi 25-29 njih 45,83% je o\xc5\xbeenjeno 1673.g., 1831.g. 23,81%, a 1880.g. 10,17%. U dobi 20-24 udano je istodobno 57,69% djevojaka, 1831.g. 25,64%, a 1880.g. 4,41%. U Ponikvama je 1831.g. 6,1% mu\xc5\xa1karaca i 19,2% \xc5\xbeena udano u dobi 20-24, a 32% mu\xc5\xa1karaca i 46,4% \xc5\xbeena u dobi 25-29. U Slavoniji su se primjerice ljudi puno ranije vjen\xc4\x8davali. Tamo je vi\xc5\xa1e od 40% \xc5\xbeenika i 50% nevjesti mla\xc4\x91e od 20, a u Dubrovniku 3% \xc5\xbeenika i 5% nevjesti._NEWLINE_Sredinom 19. stolje\xc4\x87a prosje\xc4\x8dna \xc5\xbeenidbena dob u Dubrovniku za mu\xc5\xa1karce je 31,05 godina, a za \xc5\xbeene 27,14. U Milanu za usporedbu to iznosi 32,0-26,3, u Veneciji 28,3-24,4, u Be\xc4\x8du 31,7-27,6, u Trstu 29,6-26,6, u Pragu 31,9-28,2, u Lavovu 31,7-27,1, a u Zagrebu 33,8-27,5. U Austriji je 1900.g. u dobi 20-24 nevjen\xc4\x8dano 95% mu\xc5\xa1karaca i 66% \xc5\xbeena, u Francuskoj je to 90%-58%, u Norve\xc5\xa1koj 86%-47%, u Portugalu 84%-69%, u Gr\xc4\x8dkoj 82%-44%, u Ma\xc4\x91arskoj 81%-36%, u Rumunjskoj 67%-20%, u Bosni 65%-23%, u Bugarskoj 58%-24%, a u Srbiji 50%-16%. U Irskoj je u vremenu 1896.-1900. nevjen\xc4\x8danih u dobi 20-24 bilo 96,6% mu\xc5\xa1karaca i 88,5% \xc5\xbeena._NEWLINE_Epidemija kuge koja izbija 1348., ponovno 1363., te jo\xc5\xa1 nekoliko puta po\xc4\x8detkom 15. stolje\xc4\x87a, pa zatim 1482. i 1527. utjecala je znatno na stanje dubrova\xc4\x8dke vlastele. Godine 1700. prosje\xc4\x8dna starost vlastele je 28,35 godina, a 1750.g. 34,93. U prvoj polovini 18. st. udio umrle dojen\xc4\x8dadi je 19%, a djece 0-4 34%. Od onih koji su pre\xc5\xbeivjeli prve 4 godine \xc5\xbeivota, najvi\xc5\xa1e ih umire u dobi 70-74, u drugoj polovini 18. st. 75-79. Istodobno 6% umrlih ima vi\xc5\xa1e od 80 godina, a u drugoj polovini stolje\xc4\x87a 15%. U prvoj polovini 18. st. vlastelinski parovi imaju prosje\xc4\x8dno 5,89 poroda, u drugoj 3,40. Zabilje\xc5\xbeena su tri slu\xc4\x8daja s 14 poroda, a udio brakova bez potomaka iznosi 16,2%-22,2%. Dubrova\xc4\x8dki notar i tajnik Republike Bartolomeo Guglielmov Sfondrati, antunin iz Cremone, u dva braka (Maru\xc5\xa1a Kotrulj i Magda Pace) ima 19 sinova i 9 k\xc4\x87eri. To je dubrova\xc4\x8dki vlastelin s najbrojnijim potomstvom. Me\xc4\x91u pukom je 1831. u Ponikvama prosjek poroda 5,40, u Pridvorju 5,49, na Lastovu 4,34, u Cavtatu 4,18, u Nakovani 5,5. Poja\xc4\x8dana je spolna aktivnost u travnju, kolovozu i razdoblju od prosinca do velja\xc4\x8de. Djeca se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e ra\xc4\x91aju u svibnju, od kolovoza do listopada i u sije\xc4\x8dnju. U prvoj polovini 17. st. vrh smrtnosti je u velja\xc4\x8di (15,91%) i srpnju (12,91%). U 18. st. 56% smrti zbiva se od studenog do travnja._NEWLINE_Izravno srodstvo (otac-k\xc4\x87i, majka-sin, djed-unuka) nepremostiva je bra\xc4\x8dna zaprjeka u svim pravnim sustavima. Kod krvnog srodstva u pobo\xc4\x8dnoj liniji, Crkva je u 5. stolje\xc4\x87u iz obi\xc4\x8dajnog prava preuzela 4. stupanj kao bra\xc4\x8dnu zaprjeku, a u 6. stolje\xc4\x87u 5. i 6. stupanj. Na IV. lateranskom saboru (1215/6. godine) papa Inocent III. ograni\xc4\x8dio je bra\xc4\x8dnu zaprjeku na 4. stupanj po kanonskom ra\xc4\x8dunanju. Pobo\xc4\x8dno srodstvo u prvom koljenu (brat-sestra) smatralo se nepremostivom zaprjekom. Ve\xc4\x87 za srodstvo 1. i 2. stupnja po kanonskom ra\xc4\x8dunanju (stric-ne\xc4\x87akinja) zaprjeka nije bila apsolutna. Za sklapanje braka do 2. stupnja srodstva (brati\xc4\x87-sestri\xc4\x8dna) dopusnicu je mogao dati papa, a do uklju\xc4\x8divo 4. stupnja (tre\xc4\x87i ro\xc4\x91aci) bio je nadle\xc5\xbean biskup. Dalje od 4. stupnja srodstvo se vi\xc5\xa1e nije smatralo bra\xc4\x8dnom zaprjekom. U rimskom i ve\xc4\x87ini gra\xc4\x91anskih prava krvno srodstvo se ra\xc4\x8dunalo po na\xc4\x8delu Quot generationes, tot gradus (koliko poroda toliko stupnjeva), tj. prema broju poroda izme\xc4\x91u dviju osoba. Od 7. stolje\xc4\x87a takav na\xc4\x8din izra\xc4\x8duna prihvatilo je i kanonsko pravo, ali je kasnije preuzelo germansku tradiciju koja stupanj srodstva odre\xc4\x91uje prema broju nara\xc5\xa1taja do uklju\xc4\x8divo zajedni\xc4\x8dkog pretka. Iz germanskog ra\xc4\x8dunanja razvilo se kanonsko (crkveno) koje se primjenjivalo i u Dubrovniku._NEWLINE_Dubrova\xc4\x8dki plemi\xc4\x87ki krug zatvorio se 1332. godine. On je u tom trenutku bio vrlo \xc5\xa1irok i predstavljao zna\xc4\x8dajni dio dubrova\xc4\x8dkog stanovni\xc5\xa1tva u cjelini. Stoga barem u po\xc4\x8detku statusna sastavnica \xc5\xbeenidbene strategije nije predstavljala ko\xc4\x8dnicu. No, s protokom vremena endogamija sve \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e postaje ograni\xc4\x8davaju\xc4\x87om sastavnicom, vlastelinski krug sve je vi\xc5\xa1e sro\xc4\x91en i sve je manji broj mladenaca na "bra\xc4\x8dnom tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu", a da pritom ne postoji srodni\xc4\x8dka zaprjeka. "Ventil", ne tako \xc4\x8desto kori\xc5\xa1ten, u mogu\xc4\x87nosti sklapanja braka s pu\xc4\x8dankama, a da se pritom ne izgubi plemi\xc4\x87ki status, zatvoren je 1462. godine. Veliko vije\xc4\x87e donijelo je odluku (Ordo de Matrimoniis Nobilium) da se vlastela ne smiju \xc5\xbeeniti pu\xc4\x8dankama "da se ne bi odsad kvarila plemi\xc4\x87ka krv pu\xc4\x8danskom". Dijelom i zbog te odluke vlastela su po\xc4\x8dela sklapati brakove u prebliskom srodstvu, pa je 1535. Veliko vije\xc4\x87e pod prijetnjom gubitka plemi\xc4\x87kih prava i povlastica zabranilo sklapanje brakova u 3. stupnju krvnog srodstva i srodstva po tazbini po kanonskom ra\xc4\x8dunanju. Zaklju\xc4\x8dkom Tridentskog koncila (1545/63) zabranjeno je sklapanje braka do 3. i 4. koljena bez dopusnice papinske kurije. _NEWLINE_Ipak, u\xc4\x8dinci endogamije i demografskog pada dubrova\xc4\x8dkog patricijskog kruga u 16. stolje\xc4\x87u nametali su potrebu liberalizacije srodni\xc4\x8dkih brakova. Stoga je dubrova\xc4\x8dka vlada 1566. godine dala uputu stonskome biskupu da kod pape u Rimu isposluje generalnu dispenzu za sklapanje brakova u 3. i 4. stupnju krvnog srodstva, obrazla\xc5\xbeu\xc4\x87i to padom broja vlastele i nemogu\xc4\x87no\xc5\xa1\xc4\x87u sro\xc4\x91ivanja sa susjednim plemi\xc4\x87ima i plemkinjama, jer su pod osmanskom opsadom. Papinska kurija nije prihvatila tu molbu, ali je, uva\xc5\xbeavaju\xc4\x87i dubrova\xc4\x8dke argumente, odobrila pojedina\xc4\x8dne zahtjeve u kojima srodstvo nije bilo bli\xc5\xbee od 4. stupnja. Prema Krivo\xc5\xa1i\xc4\x87evim istra\xc5\xbeivanjima, u 16. je stolje\xc4\x87u od 615 registriranih \xc5\xbeenidbenih ugovora 113 mladenaca koji su dobili crkvenu dopusnicu (dispenzu) bilo u krvnom srodstvu 3. ili 4. stupnja. _NEWLINE_Biolo\xc5\xa1ko se propadanje vlasteoskog stale\xc5\xbea u 17. stolje\xc4\x87u poja\xc4\x8dalo. Uz odluke donesene u vezi primanja novog plemstva, donesene su i odluke o liberalizaciji \xc5\xbeenidbe. Tako je 5. studenog 1666. Veliko vije\xc4\x87e donijelo tri odredbe kojima su donekle ubla\xc5\xbeene dotada\xc5\xa1nje stroge endogamijske mjere. Ukinuta je zabrana vjen\xc4\x8danja vlastele u tre\xc4\x87em stupnju krvnog srodstva, vlasteli je dopu\xc5\xa1tena \xc5\xbeenidba s plemkinjama iz bilo kojeg grada (dotad su se smjeli \xc5\xbeeniti samo s plemkinjama iz dalmatinskih gradova) i do daljnjega im je dopu\xc5\xa1tena \xc5\xbeenidba s djevojkama iz uglednih gra\xc4\x91anskih obitelji. U 17. stolje\xc4\x87u registrirana su 153 srodni\xc4\x8dka \xc5\xbeenidbena ugovora u vlastelinskom krugu._NEWLINE_Unato\xc4\x8d svim poduzetim mjerama, plemi\xc4\x87ki je krug u 18. stolje\xc4\x87u bio na samom rubu biolo\xc5\xa1kog opstanka. Tome je dodatno pridonijelo zao\xc5\xa1travanje klanovskog sukoba, koje se prenijelo i na biolo\xc5\xa1ku razinu, tvore\xc4\x87i dvije endogamne patricijske skupine (salamankezi i sorbonezi) koje se me\xc4\x91usobno ne mije\xc5\xa1aju. Potpuni raskol vlastelinskog kruga smanjio je "ponudu" na bra\xc4\x8dnom "tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu". Zbog toga se broj srodni\xc4\x8dkih brakova naglo pove\xc4\x87ao i u drugoj polovini 18. stolje\xc4\x87a 3/4 vlasteoskih brakova bilo je sklopljeno u krvnom srodstvu do 4. stupnja. Istodobno, u ostaloj dubrova\xc4\x8dkoj gradskoj populaciji srodni\xc4\x8dki brakovi bili su prava rijetkost. Prema Stjepanu Krivo\xc5\xa1i\xc4\x87u, u knjigama vjen\xc4\x8danih iz 18. stolje\xc4\x87a zabilje\xc5\xbeena su 134 vjen\xc4\x8danja, od kojih 66 u krvnom srodstvu, a u 19. stolje\xc4\x87u 34 vjen\xc4\x8danja od kojih je 13 u krvnom srodstvu. Krivo\xc5\xa1i\xc4\x87ev ra\xc4\x8dun nije to\xc4\x8dan. Istra\xc5\xbeivanjem skupine autora za razdoblje od 1731. do 1780. utvr\xc4\x91eno je \xc4\x8dak 80,65% srodni\xc4\x8dkih brakova. Nisu obuhva\xc4\x87eni brakovi vlastele koji su promakli mati\xc4\x8dnim knjigama vjen\xc4\x8danih. To su uglavnom bili brakovi sklopljeni izvan Dubrovnika, u kojima jedan bra\xc4\x8dni drug nije pripadao plemi\xc4\x87kom krugu pa izme\xc4\x91u supru\xc5\xbenika nije bilo srodstva (primjerice \xc5\xbeenidbe roda Natali u Ukrajini). Na ispitanim uzorcima dubrova\xc4\x8dkog puka u 18. i 19. stolje\xc4\x87u nije bilo nijednog slu\xc4\x8daja braka u srodstvu. Za takve brakove nije bilo nikakvih posebnih razloga, ni stale\xc5\xa1kih, ni imovinskih, a i \xc5\xa1irok izbor drugova pogodovao je boljem po\xc5\xa1tivanju crkvenih zabrana. U dubrova\xc4\x8dkoj seoskoj sredini srodni\xc4\x8dki brakovi sklapani su zbog imovinskih razloga i geografske izoliranosti, ali i pod utjecajem seoske interne dru\xc5\xa1tvene stratifikacije. \xc5\xbdelja za o\xc4\x8duvanjem posjeda putem \xc5\xbeenidbe javljala se u ne\xc5\xa1to bogatijim priobalnim naseljima, pogotovo u onima u kojima se tijekom 16. stolje\xc4\x87a sna\xc5\xbenije razvilo brodarstvo (Orebi\xc4\x87i na Pelje\xc5\xa1cu, Slano u Dubrova\xc4\x8dkom primorju). U Orebi\xc4\x87ima je od ukupnog broja supru\xc5\xbenika 1751. godine \xc4\x8dak 32,1% bilo u srodstvu, a u Nakovani, brdskom naselju istog, pomorski usmjerenog podru\xc4\x8dja na Pelje\xc5\xa1cu (Trstenica) tek 10%. Na pelje\xc5\xa1kim primjerima iz 19. stolje\xc4\x87a udio srodni\xc4\x8dkih vjen\xc4\x8danja u ruralnim naseljima nije prelazio 10%, osim u izoliranim naseljima, gdje je ponekad dostizao gotovo jednu \xc4\x8detvrtinu (23,1% u Dan\xc4\x8danju 1831.g.). Na izoliranim otocima izbor drugova u srodstvu daljem od 4. stupnja bio je vrlo ograni\xc4\x8den, pa je udio srodni\xc4\x8dkih brakova bio ve\xc4\x87i. Na Lastovu je u razdoblju od 1691. do 1710. sklopljeno 20% brakova u srodstvu, a od 1841. do 1870. \xc4\x8dak 28%. U Maranovi\xc4\x87ima na otoku Mljetu udio srodni\xc4\x8dkih brakova iznosio je od 1870. do 1880. godine 53,63%, a u ve\xc4\x87em mljetskom naselju Babino Polje 20%. \xcb\x9dCasata\xcb\x9d je zajednica vlastele koju odlikuje osje\xc4\x87aj pripadnosti istoj obitelji i vremenski kontinuitet. Istoj casati mo\xc5\xbee pripadati vi\xc5\xa1e obitelji koje, iako \xc5\xbeive odijeljeno, jo\xc5\xa1 uvijek imaju jak osje\xc4\x87aj krvne pripadnosti. Potvrdu takvom shva\xc4\x87anju casate nalazi se u slu\xc4\x8daju koji se dogodio prilikom agregacije nove plemi\xc4\x87ke obitelji Sorko\xc4\x8devi\xc4\x87-Bobaljevi\xc4\x87 (Sorgo-Bobali). Na sjednici 19. kolovoza 1667. u vlastelu su izabrani promicatelj interesa u Vatikanu kardinal Barberini zajedno s bra\xc4\x87om i ne\xc4\x87acima, te mu je dana \xc4\x8dast da sam odabere drugu ku\xc4\x87u. Izabrao je ku\xc4\x87u bra\xc4\x87e Stjepana (oko 1631.-1691.), Frana (oko 1632.-1692.) i Bartula Sorko\xc4\x8devi\xc4\x87a (oko 1635.-1704.), bra\xc4\x87u ne\xc5\xa1to ranije agregiranoga Miha. 3. listopada 1669. odlu\xc4\x8deno je da svi zajedno (iako su podijeljeni) \xc4\x8dine jednu jedinstvenu casatu. Casata je obiteljska zajednica koju \xc4\x8dine roditelji i djeca, te najvi\xc5\xa1e jedan dje\xc4\x8dji bra\xc4\x8dni par s djecom.\n_START_SECTION_\nOgranci plemi\xc4\x87kih rodova\n_START_PARAGRAPH_\nZbog kuge 1348. izumrlo je 74,9% casata (obitelji, odnosno ogranaka rodova), a novostvorenih je 28,45%. Izme\xc4\x91u 1440. i 1450. broj casata narastao je za 91,41%. Punoljetnost se prvobitno stjecala s 20 godina, a nakon kuge 1348. dobna granica je sni\xc5\xbeena na 18. Godine 1594. Veliko vije\xc4\x87e ima 309 \xc4\x8dlanova, a 1.272 ljudi su u vlastelinskom krugu. Pad Republike je, za razliku od tog broja, do\xc4\x8dekalo oko 335 \xc4\x8dlanova vlastele. Godine 1300. bilo je 1.700 vlastelina, a 1500.g. 2.000. Jedna casata ima 4-6 \xc4\x8dlanova. U vlastelinskim ku\xc4\x87anstvima 1300. \xc5\xbeivjelo je oko 2.500 ljudi, a 1500.g. oko 3.300. Sredinom 14. stolje\xc4\x87a Men\xc4\x8deti\xc4\x87i su najbrojniji plemi\xc4\x87ki rod (s 28 casata, ne\xc5\xa1to manje od 12% ukupnog broja). Od 1350. do 1500. broj Men\xc4\x8deti\xc4\x87evih casata pao je s 28 na 17, a Gu\xc4\x8deti\xc4\x87evih se pove\xc4\x87ao sa 7 na 44._NEWLINE_U vrijeme pada Epidaura Dubrovnik ve\xc4\x87 obuhva\xc4\x87a cijeli dana\xc5\xa1nji ju\xc5\xbeni dio grada, Pustijernu sve do dana\xc5\xa1njeg Kne\xc5\xbeeva dvora i Buni\xc4\x87eve poljane, podru\xc4\x8dje oko Crkve sv. Petra i podru\xc4\x8dje oko Ka\xc5\xa1tela. Danas se podru\xc4\x8dje unutar zidina rasprostire na 13,38 ha. U ranom srednjem vijeku u Zadru je na 22 ha \xc5\xbeivjelo 3.000-4.000 ljudi (136-181 po hektaru), u Pore\xc4\x8du 370 po ha. U Zadru je u 14. st. \xc5\xbeivjelo 170 ljudi po ha, u Splitu i Trogiru 600 po ha, u Firenci 160 po ha, u Berlinu 100 po ha, u Stralsundu 278 po ha. U 17. i 18. st. u Avignonu je \xc5\xbeivjelo 150 po ha, u Grenobleu 450. U Veneciji 1661. 125 po ha, 1712. 135, 1740. 140, krajem 18. st. 325. U Firenci 203 po ha, u Milanu 160, u Napulju 153, u Palermu 84, u Genovi 79, u Parmi 50. U Dubrovniku je po popisu iz 1817. \xc5\xbeivjelo 3.700 ljudi (276 po ha). 1500.g. \xc5\xbeivjelo je 7.000 ljudi (523 po ha), 1667.g. 4.500 (336 po ha), a u 7.-10. st. po procjenama 400-2.700 ljudi. 871. godine u Dubrovniku je harala \xc5\xbeestoka ognju\xc5\xa1tina (una febre acutissima++), veliki pomor zbio se 901., a lijek je u oba slu\xc4\x8daja bio kiselo mlijeko. U razdoblju od 7. do 10. st. u gradskoj skup\xc5\xa1tini moglo je sudjelovati 112-756 ljudi, a moglo je postojati 40-270 casata._NEWLINE_Godine 1022. papa Benedikt VIII. potvrdio je dubrova\xc4\x8dku nadbiskupiju, a 1026. grad je dobio svog parca Svetog Vlaha. Potpisani su ugovori o suradnji i trgovini s Molfettom (1148.), Pisom (1169.), Ravennom (1188.), Fanom i Anconom (1199.), Kotorom (1181.), omi\xc5\xa1kim Ka\xc4\x8di\xc4\x87ima (1190.), Bosnom Kulina bana (1189.), bizantskim carem Izakom II. Angelom (1192.) i srpskim vladarem Stjepanom Nemanjom (1186.). Ugovor sa Stjepanom Nemanjom potpisan je nakon poraza Nemanji\xc4\x87a u pomorskoj bici kraj Poljica 1184. i njihova neuspje\xc5\xa1nog napada na grad. Samo \xc4\x8detvrtina stanovni\xc5\xa1tva pre\xc5\xbeivjela je 1145.g. _NEWLINE_Tijekom 11. i 12. st. Dubrovnik je imao 1.500 do 3.000 ljudi. Prvi spomenuti dubrova\xc4\x8dki plemi\xc4\x87ki rodovi su Arabarbi, Canialbi, Fuseri, Mergnucho i Sclepo. Tada\xc5\xa1nji prior Petar Slaba (oko 1030.) vjerojatno pripada rodu Gundula od kojeg \xc4\x87e se kasnije razviti i rodovi Luca i Luccari. Ugovori su potpisani s Monopolijem i Barijem 1201., Termolijem 1203., Recanatijem i Riminijem 1206., Bisceglijem 1211., Ferrarom 1231., Splitom i \xc5\xa0ibenikom 1234., Ulcinjem 1242., Senjom 1248., Trogirom 1250., albanskim vladarom Krojem 1210., Stjepanom Prvovjen\xc4\x8danim 1215. i bugarskim carem Ivanom Asenom II. 1230. Dubrovnik je ve\xc4\x87 tijekom 13. st. trgovao s Egiptom, Tunisom i drugim dijelovima sjeverne Afrike. 1277. donesen je carinski statut, izgra\xc4\x91eni su Fontik (\xc5\xbeitnica) i lu\xc4\x8dki arsenal, 1290. osnovan je azil na nezbrinutu djecu u samostanu sv. Klare, gradilo se na Prijekom. U po\xc5\xbearu 16. kolovoza 1296. izgorio je burgus ispod Crkve sv. Marije od Ka\xc5\xa1tela, te se i danas ta ulica zove Gari\xc5\xa1te. U 13. st. javlja se i dubrova\xc4\x8dka zastava s likom sv. Vlaha. U Velikom vije\xc4\x87u je 45,25% casata, 54,26% rodova._NEWLINE_Od 1250. do 1300. izumrlo je 136 casata i 44 roda. Godine 1300. \xc5\xbeive 1.673 vlastelina u gradu s 3.500 stanovnika. Dubrova\xc4\x8dke kolonije su: 1301. Spinarnica u Epiru, 1312. Rudnik, 1313. Ma\xc4\x8dva, 1332. Prizren, 1339. Pri\xc5\xa1tina. Posreduje se u trgovini raznih vrsta tekstila, drva, stoka, sto\xc4\x8dnih i poljoprivrednih proizvoda, soli, ruda, zlata i druge robe. 1336. donesena je odluka da se u Stonu i Malom Stonu izgradi 150 ku\xc4\x87a. 1343.g. napu\xc5\xa1tena je stara nadbiskupska pala\xc4\x8da, a nadbiskup Ilija Rusinov Saraca (oko 1300.-1360.) daje izgraditi novu. 1347.g otvoren je prvi objekt (hospital) za bolesne i iznemogle starce. Treba uzeti u obzir da se stanovni\xc5\xa1tvo nakon katastrofa brzo oporavlja. U epidemiji kuge 1739. u Po\xc5\xbeegi je, na primjer, umrlo je 60% ljudi (pad s 1.400 na 608 stanovnika), a ve\xc4\x87 idu\xc4\x87e godine zahvaljuju\xc4\x87i doseljavanju bilo je 1.200 stanovnika. Kuga za\xc4\x8deta u Indiji 1332. pro\xc5\xa1irila se u Kinu, 1341. je u Rusiji, 1347. preko Istanbula i Sicilije sti\xc5\xbee u Europi._NEWLINE_Po Peterkovi\xc4\x87u je 1348. godine od kuge pomrlo 110 \xc4\x8dlanova Velikog vije\xc4\x87a i 10.000 ostalih ljudi. U Mlecima je pomrlo 50% ljudi, ukupno u svijetu 50.000.000 (u Europi 25.000.000). Kuga se na dubrova\xc4\x8dkom podru\xc4\x8dju prvi put javila u sije\xc4\x8dnju 1348. na \xc5\xa0ipanu. Stanovni\xc5\xa1tvo se razbje\xc5\xbealo, a 12. travnja donesena je odluka da se ljude vrati u grad pod prijetnjom kazne od 500 perpera za vlastelu i 100 za pu\xc4\x8dane. 30. svibnja je zbog kuge punoljetnost smanjena s 20 na 18 godina. Kuga je po Ranjini po\xc4\x8dela 15. sije\xc4\x8dnja 1348. i trajala 7 mjeseci. U prvom obliku u neprekidnoj groznici (ognjici) baca se krv i umire nakon tri dana. U drugom obliku dolazi do visoke temperature, \xc4\x8direva pod pazuhom i u preponama, a smrt nastupa nakon pet dana. 30. svibnja donesena je odluka da obrtnici koji se dosele u grad u roku od godinu dana, pet su godina oslobo\xc4\x91eni svih davanja osim carine. 1. lipnja amnestirani su svi koji se vrate u roku od jedne godine. Od 1300. do 1350. izumrlo je 30 rodova. Uga\xc5\xa1eno je 71,83% casata, a vlastelina je 370 manje. Velika zaraza nekom drugom bolesti po Rasti\xc4\x87u 1322. uzrokovala je smrt 92 vlastelina i puno naroda. Rod Vatreni izba\xc4\x8den je iz vlastelinskog kruga zbog nevra\xc4\x87anja nakon bijega._NEWLINE_Godine 1350. u Dubrovniku je 239 casata i oko 1.303 \xc4\x8dlanova. Bobaljevi\xc4\x87ev klan je promleta\xc4\x8dki, Gunduli\xc4\x87ev protumleta\xc4\x8dki, a Gu\xc4\x8deti\xc4\x87ev prougarski. Dubrov\xc4\x8dani su bili saveznici Bal\xc5\xa1i\xc4\x87ima koji pretendiraju na Kotor. Tako su jednom prilikom zatvorili Kotorane, zaplijenili im imovinu, spalili Vojnovi\xc4\x87eve \xc5\xbeitnice u Gackom i Sjenici i sprje\xc4\x8davali izvoz soli u Srbiju. Mir je sklopljen u Onogo\xc5\xa1tu 1362. godine. U ratu Genove i Ludovika I. protiv Venecije Dubrov\xc4\x8dani se pridru\xc5\xbeuju \xc4\x91enove\xc5\xa1koj floti. Mato Vidov Georgio (oko 1329.-1400.) zbog zasluga dobiva \xc4\x91enove\xc5\xa1ko plemstvo. Ratuje se s Kotorom (1370. mleta\xc4\x8dki grad), Torinski mir 1381. Godine 1400. bra\xc4\x87a Nikolica (oko 1352.-1400.), Jak\xc5\xa1a Krvin D\xc5\xbeamanji\xc4\x87 (Zamagno) (oko 1365.-1400.), Lovro (oko 1360.-1400.) i \xc5\xa0imun Miho\xc4\x8dev Bodaca (oko 1365.-1400.) osu\xc4\x91eni su na smrt jer su za pregovora sa Stjepanom Lazarevi\xc4\x87em skovali urotu i pozivali trebinjske i popovske vojvode preuzeti vlast. Tri dana njihova su tijela bila izlo\xc5\xbeena ispred Orlandova stupa, pokopani su pred vratima klaustra u samostanu Male bra\xc4\x87e, grobovi su im prekriveni ciglama. Konfiscirana im je sva imovina, a nadnevak otkrivanja urote 9. o\xc5\xbeujka postao je dr\xc5\xbeavni blagdan. Nove dubrova\xc4\x8dke kolonije postaju: Srijemska Mitrovica (1361.), Novo Brdo (1370.), Srebrenica (1376.), Drijeva (1381.), Rudine kraj Bile\xc4\x87e i Plani u Srbiji (1388.), Br\xc5\xa1tanik (1382.), Ilok i Ustikolina na Drini kraj Fo\xc4\x8de (1399.). Otvoreni su konzulati u Siracusi (1390.) i Messini (1399.)._NEWLINE_Tijekom 14. st. bilo je raznoraznih po\xc5\xa1asti. 6. sije\xc4\x8dnja 1351. zbio se veliki potres, 15. sije\xc4\x8dnja 1361. jednogodi\xc5\xa1nja kuga iz Aleksandrije (oko 2.500 mrtvih), 1363.g. kuga od tri i pol mjeseca, pa kuga sporadi\xc4\x8dno 1371.-1374., kuga iz Rima 1391., 1397. kuga u Vignju, 1399. u Obodu. 1400.godine kuga u Veneciji odnijela je oko 16.000 \xc5\xbeivota (u Dubrovniku 560 vlastelina, 207 \xc5\xbeena i 4.000 pu\xc4\x8dana). U 14. stolje\xc4\x87u broj rodova pao je s otprilike 90 na 39. Godine 1400. bilo je 128 casata s oko 907 \xc4\x8dlanova. Zbog zasluga oko ustupanja Pelje\xc5\xa1ca 2. sije\xc4\x8dnja 1336. protovestijar cara Du\xc5\xa1ana s bratom primljen je u plemstvo. Uprava nad Kor\xc4\x8dulom, Hvarom i Bra\xc4\x8dom 1413.g. zbog velikog otpora oto\xc4\x8dana nije se dala ostvariti, a u ratu s Kor\xc4\x8dulom 1451. nakratko su izgubljene konavoske planine. Granice se nakon vra\xc4\x87anja konavoskih planina do pada Republike vi\xc5\xa1e nisu mijenjale, osim \xc5\xa1to je u 18. st. otkinut djeli\xc4\x87 zemlje kraj Imotice postav\xc5\xa1i dijelom neumskog koridora. _NEWLINE_Tijekom 15. st. Dubrov\xc4\x8dani imaju 20 konzulata u Italiji i na Malti. Razvile su se manufakture za proizvodnju i bojenje tkanina, iz Katalonije je uvo\xc5\xbeena vuna merino ovaca, procvali su zlatarski, klesarski, zidarski, stolarski i drugi obrti. Crkveni sabor u Baselu 1433. odobrio je Dubrov\xc4\x8danima privilegium navigationis ad partes orientis, pravo povla\xc5\xa1tene trgovine u zemljama pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u islamskih vladara. Dubrova\xc4\x8dke kolonije ni\xc4\x8du u Jajcu, Vi\xc5\xa1egradu, Gora\xc5\xbedu, Kre\xc5\xa1evu, Fojnici, Fo\xc4\x8di, De\xc5\xbeevici i Visokom. Mnogi knezovi u Srebrenici, Zvorniku, Fo\xc4\x8di i Kre\xc5\xa1evu bili su Dubrov\xc4\x8dani. U Srebrenici 1434. djelovalo je 37 dubrova\xc4\x8dkih obrtnika (15 zlatara, 10 kroja\xc4\x8da, 5 podstriga\xc4\x8da sukna). 1450. u Smederevu bila su 94 dubrova\xc4\x8dka trgovca, od toga 20 vlastelina. Jo\xc5\xa1 toliko bilo ih je u Pri\xc5\xa1tini, Novom Brdu, Rudniku i Trep\xc4\x8di. Od 1406. do 1413. drvene gra\xc4\x91evine zamijenjene su posve kamenima, 1410. izgra\xc4\x91eno je skladi\xc5\xa1te \xc5\xbeita razoreno 1667., u gradu je do\xc5\xa1lo do eksplozije baruta 10.-11. kolovoza 1435., obnovljen je Kne\xc5\xbeev dvor s vije\xc4\x87nicom, od 1436. do 1438. izgra\xc4\x91en je javni vodovod, 1444. novi gradski zvonik, 1420. ljekarna Domus Christi, 1432. nahodi\xc5\xa1te (ukinuto 1927.), 1435. prva javna \xc5\xa1kola. Razne su po\xc5\xa1asti harale i u 15. stolje\xc4\x87u. Kuga 1401., 1416. (3.800 \xc5\xbertava), 1427. (Lopud i Osojnik), 1430.g. druga bolest i niz potresa, kuga 1437. (u gradu ostalo samo 11 plemi\xc4\x87a od kojih je pre\xc5\xbeivio samo Marin \xc5\xa0imin Rasti\xc4\x87 (1354.-1443.)). 18. prosinca 1451. bosanski kralj Stjepan Toma\xc5\xa1 darovao je Dubrov\xc4\x8danima Dra\xc4\x8devicu sa Sutorinom i Morinjem, te gradovima Novim i Risnom sve do me\xc4\x91e kotorske. Tra\xc5\xbeili su i Trebinje s Povr\xc5\xa1i i Lugom, \xc5\xbeupe Vrm i Vrsinje s gradovima Mi\xc4\x87evcem i Klobukom._NEWLINE_Dubrov\xc4\x8dani su bili saveznici Stjepanu Toma\xc5\xa1u i despotu \xc4\x90ur\xc4\x91u protiv hercega Kosa\xc4\x8de. Mir u Novome postignut je 10. travnja 1454., a granice su ostale kakve su bile (ni\xc5\xa1ta od \xc5\xbeeljenog pro\xc5\xa1irenja). Osmanlije su okru\xc5\xbeile dubrova\xc4\x8dko podru\xc4\x8dje 1483. i neki su dubrova\xc4\x8dki izdajnici ubijeni radi pregovora s njima o prepu\xc5\xa1tanju Stona. Dubrovnik je po\xc4\x8deo napuljskom kralju slati sokolove za lov, Ferdinand II. je 1490. dao punu slobodu kretanja i trgovanja po Kastilji, Aragoniji i Siciliji. Firentinski konzul u Dubrovniku postavljen je 1495., a 1490. dubrova\xc4\x8dki konzul u Aleksandriji, 1499. u Marseilleu. Po Vladimiru Stipeti\xc4\x87u 1500. je BDP per capita (po vrijednosti dolara 1990. godine) u Dubrova\xc4\x8dkoj Republici bio 930 USD, u talijanskim zemljama 1 100, u \xc5\xa0vicarskoj 742, u Francuskoj 727, u Engleskoj 714, a Austriji 707, a u \xc5\xa0panjolskoj 698. Godine 1477. za senjskog kapetana postavljen je Dubrov\xc4\x8danin Marin Damjanov Georgio (oko 1448.-1486.). Min\xc4\x8deta i Bokar izgra\xc4\x91eni su 1461., Revelin 1463., Ka\xc5\xa1e 1484. U drugoj je polovini 15. st. bilo dosta po\xc5\xa1asti. Kuga 1456.-1458. (28 vlastele, 20 \xc5\xbeena, 500 pu\xc4\x8dana), kuga 1459., 1461. jak potres (9 po Mercaliju), 8. kolovoza 1463. zapalilo se skladi\xc5\xa1te municije ispod dvora (poginulo oko 100 ljudi, 20 plemi\xc4\x87a i plemkinja i 5 firentinskih trgovaca, djed Marina Dr\xc5\xbei\xc4\x87a), kuga 1464.-1467. (45 plemi\xc4\x87a, 33 plemkinje, 2.500 pu\xc4\x8dana, 8 lokrumskih redovnika, 10 franjevaca, 9 dominikanaca, 4 redovnice u samostanu Sveti Andrija). Godine 1472. ybio se razorni potres u Gru\xc5\xbeu i Lapadu (o\xc5\xa1te\xc4\x87en prednji dio crkve na Gorici), kuga 1473., 14. velja\xc4\x8de 1481. oko 23 sati potres (10 po Mercaliju) pogodio je Primorje, drugi udar idu\xc4\x87eg dana oko 9 sati, pa 26. rujna 1482. u doba pomr\xc4\x8dine Mjeseca. Kuga 1481. (po Anonimu prva \xc5\xbertva Ivan Ranjina, pomrla 92 vlastelina, 43 \xc5\xbeene, 1.947 pu\xc4\x8dana), kuga 1486. (13 u Dubrovniku, 9 u Trsteniku na Pelje\xc5\xa1cu), 1491., 1500., u Stonu 1495. ognju\xc5\xa1tina (30 vlastelina, \xc5\xbeena i djece, 800 pu\xc4\x8dana)._NEWLINE_U drugoj polovini 15. st. Republika ima 90.000 stanovnika, vlastela ima 331 casatu i 2.000 ljudi. Karlo V. (1516.-1556.) potvrdio je Dubrov\xc4\x8danima stare i odobrio brojne nove povlastice na zapadnom Sredozemlju i u Napuljskom Kraljevstvu. Iz Carstva su se preko Dubrovnika u Europu izvozili poljodjelski proizvodi i sirovine (vuna, ko\xc5\xbea, stoka, vosak, sir, \xc5\xbeito, rude itd.), a karavanskim putem uvozile velike koli\xc4\x8dine soli i europska manufakturna roba (razne vrste sukna i tkanina). Sol iz ju\xc5\xbenotalijanskih luka prodavala se u Slanom, na Neretvi i na Plo\xc4\x8dama u Dubrovniku. U vi\xc5\xa1e od 60 sredozemnih luka bili su dubrova\xc4\x8dki konzuli. Tijekom 16. st. 170 do 200 ve\xc4\x87ih dubrova\xc4\x8dkih brodova, 4.000 pomoraca. Brodogradili\xc5\xa1ta su u Gru\xc5\xbeu, na Lopudu i \xc5\xa0ipanu. Razvija se kreditna trgovina, nov\xc4\x8darstvo, trgova\xc4\x8dka dru\xc5\xa1tva i osiguravaju\xc4\x87i poslovi. Pomorske i carinske dad\xc5\xbebine i monopol nad trgovinom solju donose najvi\xc5\xa1e prihoda Republici. Glade se pala\xc4\x8de, ljetnikovci, Sponza (1516.), Revelin (1539.) i Rupe (1543.). Po\xc5\xa1asti u 16. stolje\xc4\x87u su kuga i dizenterija 1503., potres u Primorju 7. prosinca [[1504.g. (9 po Mercaliju), idu\xc4\x87i dan 7 stupnjeva, 1506.-1509. u pomoru umrlo 45 plemi\xc4\x87a, 29 plemkinja i oko 1.500 pu\xc4\x8dana, 1514.-1517. niz potresa, najja\xc4\x8di 6. svibnja 1516. (10 po Mercaliju). 1516. u karantenu su stavljena dva zaseoka u Petrovom Selu zbog mogu\xc4\x87e kuge, 1517. u pomoru stradalo 110 plemi\xc4\x87a, 30 plemkinja i 1.500 pu\xc4\x8dana. U potresu (9 po Mercaliju) 17. svibnja 1520. poginulo je 17 ljudi, \xc5\xa1teta 100.000 dukata u gradu, 50.000 na selima. Trusno je sve do sije\xc4\x8dnja 1522. Uz franjeva\xc4\x8dki je samostan stoga izgra\xc4\x91ena zavjetna crkvica sv. Spasa. Kuga 1526.-1527. pobila oko 20.000 dr\xc5\xbeavljana Republike (75 plemi\xc4\x87a i 84 plemkinje, 160 redovnica), 6.000 u Splitu. 1528. kuga je u Stonu, potresi 1530., 1531. i 1534., kuga 1533. (17 plemi\xc4\x87a, 19 plemkinja, 2.600 pu\xc4\x8dana), a velika glad 1539. (22 mjeseca, 4.500 umrlih), 1540. ognju\xc5\xa1tina (46 vlastelina), pelje\xc5\xa1ki pomor 1543. (90% Stonjana), 1545. u dva zaseoka iznad Rijeke dubrova\xc4\x8dke pomrlo 17 ljudi, niz potresa od 13. kolovoza 1543. do velja\xc4\x8de 1547. Potres (8 po Mercaliju) o\xc5\xa1tetio je stonsku solanu._NEWLINE_Zbog svih katastrofa ukupni broj stanovnika pao je s 88.000 (1498.) na 53.000 1550-ih. Od 1500. do 1550. s 1.963 na oko 1.565 vlastelina, broj casata s 331 na 267. Potkraj 16. st. u talijanskim bankama Dubrov\xc4\x8dani \xc4\x8duvaju 400.000-600.000 dukata. 1599. Republika ima 52 broda duge plovidbe od oko 21.000 kola nosivosti, 10.000 kola manje nego 1570.-1585. Godine 1555. glad vlada u Stonu, 1556.-1559. niz je potresa, potres (10 po Mercaliju) u Kotoru 13. lipnja 1563., potresi do 1572., najja\xc4\x8di 13. srpnja 1567. (9 po Mercaliju). Kuga izbija  1572. i 1573. pa 1585. i 1586., broj stanovnika s 53.000 1550-ih narastao na 55.500., ali 1600. je 50.000 i nastavlja opadanje. U rujnu 1573. poslan je apostolski vizitator feltranski biskup Gian-Francesco Sormano srediti dubrova\xc4\x8dku crkvu. Godine 1600. u Dubrovniku je 229 casata i oko 1.234 \xc4\x8dlana. Mle\xc4\x8dani su opsjeli Lastovo 1603.-1606., pretendirali na oto\xc4\x8di\xc4\x87e Molunat i Su\xc5\xa1ac, poku\xc5\xa1ali opsjesti Lokrum 1630./31., blokirali Dubrovnik i gru\xc5\xa1ku luku 1617., plja\xc4\x8dkali Pelje\xc5\xa1ac i Lopud, \xc5\xa1ikanirali dubrova\xc4\x8dke brodove i trgovce dugotrajnim karantenama, zabranili izvoz u Dubrovnik, prote\xc5\xbeirali splitske skale, napla\xc4\x87ivali pristojbe za plovidbu po Jadranu, odlu\xc4\x8divali o ribolovu, \xc5\xa1irili dezinformacije o zaraznim bolestima, otimali brodove koji su vozili \xc5\xbeito u Veneciju. Smirilo se 1635. potpisivanjem mira, ali je Kandijski rat obnovio neprijateljstva. Mle\xc4\x8dani su 1646. do\xc5\xa1li na granice Republike, hajdu\xc4\x8dke skupine stvaraju te\xc5\xa1ko\xc4\x87e u pograni\xc4\x8dnim naseljima, Kor\xc4\x8dulani i Hvarani poku\xc5\xa1avaju se naseliti na Su\xc5\xa1cu, prije\xc4\x8di se trgovina solju preko Neretve, plijene se brodovi._NEWLINE_Dubrov\xc4\x8dani imaju 100-120 brodova s 12.000 kola nosivosti. Zbog recesije zatvarani su konzulati, pove\xc4\x87ane nov\xc4\x8dane rente, carine, pristojbe i cijene luksuzne robe, uvedeni posebni zakoni protiv rasko\xc5\xa1i i luksuza, maksimizirana cijena osnovnih \xc5\xbeive\xc5\xbenih namirnica, smanjena sva javna ulaganja. Potresi su bili 1631., 1634. i 1639., po\xc5\xbear 1610., kuga 1647. Grad je pao s 50.000 na 35.000 stanovnika. U isto vrijeme stanovni\xc5\xa1tvo \xc5\xa0panjolske palo je s 8.500.000 na 7.500.000 ljudi, Italije s 12.000.000 na 11.000.000, Portugala s 2.020.000 na 1.750.000._NEWLINE_Godine 1650. vlastelu je \xc4\x8dinilo 699 ljudi u 128 casata. Od 1511. do 1560. 711 osoba primljeno je u Veliko vije\xc4\x87e, a od 1601. do 1660.g. 322. Godine 1657. bosanski beglerbeg Sejdi-Ahmed pa\xc5\xa1a s 6.000 vojnika od 21. do 23. rujna na putu za Herceg-Novi robio je, plja\xc4\x8dkao i ubijao konavoske seljake. Kuga je harala 1666., pa je 14. srpnja iste godine odlu\xc4\x8deno odr\xc5\xbeati sve\xc4\x8danu procesiju "da bi se odvratio gnjev Bo\xc5\xbeji"._NEWLINE_6. travnja 1667. nastupila je po\xc5\xa1ast kataklizmi\xc4\x8dkih razmjera. Potresom je razru\xc5\xa1en cijeli prostor seksterija svetog Vlaha, ne\xc5\xa1to bolje izdr\xc5\xbeale su zgrade u seksterijima Pustijerne, Ka\xc5\xa1tela i Sv. Petra. Na sjevernoj strani dana\xc5\xa1nje Place, Sv. Nikoli, razorena je 1/3 gra\xc4\x91evina, najvi\xc5\xa1e dio ispod Prijekoga. Grad je pretvoren u ru\xc5\xa1evine. Plja\xc4\x8dkala je karavana "Turaka i Morlaka" s 500 konja, te skupina Cavta\xc4\x87ana koja je oplja\xc4\x8dkala robe u vrijednosti 30.000 dukata. Razbijena i oplja\xc4\x8dkana je dr\xc5\xbeavna riznica, te \xc5\xbeitnica. U pismu napisanu 9. travnja 1667. na brodu kraj Kolo\xc4\x8depa, dubrova\xc4\x8dki nadbiskup izvje\xc5\xa1\xc4\x87uje da je "grad izgubio 14.000 osoba". Fra Vido Andrija\xc5\xa1evi\xc4\x87 pi\xc5\xa1e 16. travnja Diodonu Vlahu\xc5\xa1inom Bo\xc5\xbeidarevi\xc4\x87u u Anconu kako je pre\xc5\xbeivjelo 500 ljudi, od vlastele ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e od 40. Sebastijan Serafinov D\xc5\xbeamanji\xc4\x87 pi\xc5\xa1e 9. srpnja Stjepanu Mihovom Gradi\xc4\x87u da je stradalo 2/3 vlastele i 4/5 naroda. U pismu upu\xc4\x87enu iz Brindisija u Lecce 15. travnja 1667. navodi da je od 15.000 ostalo 1.300 ljudi s 30 plemi\xc4\x87a. Dan kasnije dano je uputstvo poklisarima Jaketi Ivanovom Palmoti\xc4\x87u Djonori\xc4\x87u (oko 1616.-1680.) i Martolici Kristovom D\xc5\xbeamanji\xc4\x87u (oko 1633.-1687.) obavijestiti turskog sultana navode\xc4\x87i da je "na \xc5\xbeivotu ostalo manje od 1/3 stanovnika". 26. travnja javljeno je francuskom kralju Luju XIV. da su poginule 2/3 ljudi. Kotorski kapetan Vinko \xc4\x90imeta 11. travnja ka\xc5\xbee generalnom providuru Dalmacije da je poginulo 7.000 ljudi, kako su mu rekli Dubrov\xc4\x8dani 8. travnja u gru\xc5\xa1koj luci. Generalni providur Cornaro na putu za Kotor svratio je u Gru\xc5\xbe, 18. travnja pi\xc5\xa1e da je poginulo \xc4\x8detiri i vi\xc5\xa1e tisu\xc4\x87a, pre\xc5\xbeivjela tre\xc4\x87ina. _NEWLINE_Prema kazivanjima redovnika u gradu je ostalo 1.000 ljudi. 14 od 33 senatora poginulo je u potresu. Poginulo je oko 219 (41,48%) vlastelina. Poginuo je knez i prema procjenama ukupno 1.890 od 4.500 ljudi (42%). Nakon potresa Republika ima 25.000 stanovnika. Prvi je prijedlog Senata da se, uz naplatu 10.000 dukata, primi novih pet obitelji u vlastelu tijekom godine. 15. studenog 1646. prijedlog je odba\xc4\x8den. 19. studenog 1658. nalo\xc5\xbeeno je providnicima izraditi uredbu o "o\xc4\x8duvanju i pove\xc4\x87anju" vlastele. Nakon ponovljenog zahtjeva 24. o\xc5\xbeujka 1661., providnici su izradili uredbu koja je u Velikom vije\xc4\x87u 26. o\xc5\xbeujka 1662. tijesno prihva\xc4\x87ena (52:51). Odlu\xc4\x8deno je birati iz uglednih gra\xc4\x91anskih obitelji ili iz redova stranih plemi\xc4\x87a samo kad izumre neka stara casata ili famiglia, ve\xc4\x87inom glasova u sva tri vije\xc4\x87a. 18. sije\xc4\x8dnja 1664. (64:33) odlu\xc4\x8deno je da nova vlastela mora uplatiti 10.000 \xc5\xa1panjolskih pe\xc4\x8da u riznicu Republike. Postat \xc4\x87e vlastela i mu\xc5\xbe i \xc5\xbeena i zakonita djeca i mu\xc5\xbeeve neudate sestre i neo\xc5\xbeenjena bra\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nNova vlastela\n_START_PARAGRAPH_\nNova vlastela postali su Bo\xc5\xbeidarevi\xc4\x87, Sorko\xc4\x8devi\xc4\x87-Bobaljevi\xc4\x87, Natali, Clasci, Zlatari\xc4\x87, Barberini, Poroni, Pierizzi, Primi, \xc4\x90ur\xc4\x91evi\xc4\x87, Serratura, Pavli\xc4\x87 i Vodopi\xc4\x87. Prvi je novoprimljeni Vlaho Mihov Bo\xc5\xbeidarevi\xc4\x87 (oko 1630.-1690.) 5. studenog 1666. Uplatio je 5.000 dukata. 3. lipnja 1667. nalo\xc5\xbeeno je skratiti proceduru (zbog potresa), ne ovisiti o izumiranju stare vlastele i tra\xc5\xbeiti 10.000 talira uz pristanak sva tri vije\xc4\x87a. 19. kolovoza odlu\xc4\x8deno je dodati jo\xc5\xa1 dvije obitelji. Posljednji je primljen Petar Stjepanov Vodopi\xc4\x87 (oko 1629.-1684.) 25. lipnja 1678. godine._NEWLINE_Stale\xc5\xa1ko ja\xc4\x8danje primanjem novih obitelji u plemi\xc4\x87ki krug nije bilo postignuto. Barberini, Poroni i Pierizzi nisu ni doselili u Dubrovnik. Primi, Serratura i Vodopi\xc4\x87 nisu ostavili mu\xc5\xa1ko potomstvo. Sorko\xc4\x8devi\xc4\x87-Bobaljevi\xc4\x87, \xc4\x90ur\xc4\x91evi\xc4\x87-Bernardo, Clasci i Pavli\xc4\x87 izumrli su tijekom 18. stolje\xc4\x87a. Pad Republike do\xc4\x8dekali su jedino Bo\xc5\xbeidarevi\xc4\x87i, Natali i Zlatari\xc4\x87i. Od 17. velja\xc4\x8de 1668. do 2. travnja 1669. trajali su upadi Crnogoraca pod vodstvom Grujice Vukovi\xc4\x87a koji je naposljetku ubijen. BDP per capita po Stipeti\xc4\x87u (dolar 1990.) pao je od 1500. do 1700. s 930 na 900 USD, u Engleskoj narastao 714-1 250, u \xc5\xa0vicarskoj 742-1 044, u Francuskoj 727-986, u Austriji 707-993. Po popisu 1673./74. Republika ima 26.000 stanovnika. 1691. hara kuga i glad. Konavoski knez 2. o\xc5\xbeujka 1691. pi\xc5\xa1e da je 14 Vitaljana spremno oti\xc4\x87i bilo kamo, a 6 zara\xc4\x91uje za \xc5\xbeivot u mleta\xc4\x8dkim konjani\xc4\x8dkim odredima. 1700.g. vlastela ima 419 \xc4\x8dlanova u 82 casate. Od 1703. hara\xc4\x8d (12.500 dukata) Osmanlijama pla\xc4\x87a se svake tri godine, a ne svaku kao do tada. Dubrova\xc4\x8dki diplomati su u Rimu, Be\xc4\x8du, Veneciji, Napulju i Parizu. 150 je brodova s 2.200 pomoraca. Izgra\xc4\x91ena je Lu\xc5\xbea, 1713. nova katedrala, 1706. nakon po\xc5\xbeara do 1715. gradi se nova Crkva sv. Vlaha, izgra\xc4\x91en isusova\xc4\x8dki kompleks. Kuga je 1732. uni\xc5\xa1tila pelje\xc5\xa1ko selo Sutvid, Republika s minimalnih 23.000 do\xc5\xa1la na 27.000 stanovnika 1750.g., a vlastelu \xc4\x8dini 387 \xc4\x8dlanova u 70 casata. Od 1601. do 1660.g. 322 nove osobe primljene su u Veliko vije\xc4\x87e, od 1701. do 1760. 190. Kad su Dubrov\xc4\x8dani 1769. zaplijenili ruski brod u Genovi, Orlov ih je proglasio neprijateljima i saveznicima Osmanlija i po\xc4\x8deo plijeniti brodove. Po Ugovoru u Pisi 1775.g. Rusima ide 20.000 dukata od\xc5\xa1tete, mora se primiti ruskog konzula i biti nepristran u sukobu Rusije i Habsbur\xc5\xa1ke Monarhije. Te\xc5\xa1ko\xc4\x87e zadavaju sjevernoafri\xc4\x8dki gusari. Uvo\xc5\xbeeno \xc5\xbeito, ri\xc5\xbea, meso, ugljen i luksuzna roba. Najve\xc4\x87i dio pomorsko-trgova\xc4\x8dkih prihoda od 3 025 000 pjastri otpadao je na dugu plovidbu, 700.000 na kabota\xc5\xbeu i kopnenu trgovinu. Dubrovnik ima 350 brodova, 80 za kabota\xc5\xbeu (do 16 t) i 270 duge plovidbe (do 250 t nosivosti). Osamdesetak je dubrova\xc4\x8dkih konzulata po Sredozemlju, plovi se i u New York, Philadelphiju i Baltimore. Konavoska buna izbila je 1799. nakon odredbe dubrova\xc4\x8dke vlade da svaki podanik stariji od 14 godina mora kupiti 5 kg soli po stalnoj precijenjenoj cijeni. 800 ljudi u Konavoskom polju prisegnulo je dijeliti sudbinu i odbijati pla\xc4\x87anje, a tko prekr\xc5\xa1i prisegu pali mu se ku\xc4\x87a. Dubrova\xc4\x8dke vlasti ugu\xc5\xa1ile su bunu, osudile na smrt, izdale potjernice, na njihovim domovima postavile oslikane drvene glave s njihovim likovima. Potresi se doga\xc4\x91aju 1754. u Dubrovniku, 1760. na Lopudu, 1773./78. u Dubrova\xc4\x8dkom primorju i na Lopudu, 1785. u Dubrova\xc4\x8dkom primorju (8 po Mercaliju). Glad na Pelje\xc5\xa1cu hara 1764. (40 umrlih u Ponikvama), kolera na Pelje\xc5\xa1cu 1783., kuga u Banima (Konavle) 1784.-1785. (prosinac-sije\xc4\x8danj), 1800. Republika ima 30.000 stanovnika._NEWLINE_Na kraju 18. stolje\xc4\x87a u Dubrovniku je 21 plemi\xc4\x87ki rod. Zadnji dubrova\xc4\x8dki knez bio je Sebastijan (Sabo) Mihov \xc4\x90ur\xc4\x91evi\xc4\x87-Buni\xc4\x87 (oko 1746.-1821.) kojemu su imanja stradala u ratu 1806. u kojem je na grad (bez prostora unutar zidina) palo 3 000 projektila. Procjena \xc5\xa1tete 1810. iznosi 8.827.524 dukata. Kuga zadnji put hara 1815./16. Prva \xc5\xbertva je bio 36-godi\xc5\xa1nji Nikola Antunov Piplica iz Kune Pelje\xc5\xa1ke. Ukupno su 34 \xc5\xbertve, u Podro\xc4\x8dju samo jedan pre\xc5\xbeivjeli. Posljednji vlastelin koji je umro od kuge je Petar-Vicko Marin-Antunov Sorko\xc4\x8devi\xc4\x87 (1769.-12. o\xc5\xbeujka 1816. u Slanome). Godine 1817. u Ponikvama je od gladi umrlo 30 ljudi. Neki vlastelini obna\xc5\xa1aju du\xc5\xbenosti nakon pada Republike, posljednji knez bio je neko vrijeme gradona\xc4\x8delnik. Sigismund (\xc5\xa0i\xc5\xa1ko) Frano-Agustinov Getaldi\xc4\x87-Gunduli\xc4\x87 (1795.-1860.) bio je na\xc4\x8delnik od 1837. do 1844._NEWLINE_Posljednji vlastelin na va\xc5\xbenoj funkciji bio je op\xc4\x87inski na\xc4\x8delnik Frano Sigismundov Getaldi\xc4\x87-Gunduli\xc4\x87 (1833.-1899.), izabran 1890. Vlastela se seli, izumire i mije\xc5\xa1a s pukom. Posljednji \xc4\x8distokrvni vlastelin je Baldo Nik\xc5\xa1in Gradi\xc4\x87 (1861.-1949.). Godine 1850. od biv\xc5\xa1e vlastele ostalo je 13 rodova, 57  casata  i 219 \xc4\x8dlanova. Godine 1900. je 11 rodova, 26 casata i 98 \xc4\x8dlanova. 21. stolje\xc4\x87e do\xc4\x8dekali su samo rodovi Buni\xc4\x87 i Gu\xc4\x8deti\xc4\x87 u Dubrovniku, te Sorko\xc4\x8devi\xc4\x87 u \xc5\xa0ipanskoj Luci. Tako\xc4\x91er, preostaju i pripadnici roda von Pozza - Sorgo (Puci\xc4\x87-Sorko\xc4\x8devi\xc4\x87) u mu\xc5\xa1koj liniji u Austriji i u \xc5\xbeenskoj liniji u Konavlima (Radov\xc4\x8di\xc4\x87i).'