b'\n_START_ARTICLE_\nWestminsterska pala\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPrva kraljevska pala\xc4\x8da na ovoj lokaciji je izgra\xc4\x91ena u 11. st. u kojoj su stolovali engleski kraljevi sve do 1512. god. kada je uni\xc5\xa1tena u po\xc5\xbearu. Nakon toga slu\xc5\xbeila je kao zgrada parlamenta u Westminsterskoj dvorani, koji se tu sastojao jo\xc5\xa1 od 13. st., ali i kao sjedi\xc5\xa1te Kraljevskog suda pravde, u prostorijama oko Dvorane._NEWLINE_God. 1834., jo\xc5\xa1 stra\xc5\xa1niji po\xc5\xbear je uni\xc5\xa1tio pala\xc4\x8du, te je jedino pre\xc5\xbeivjela Westminsterska dvorana, klaustar, Kapela sv. Stjepana, Kapela sv. Marije Undercroft i Toranj dragulja (Jewel Tower). Natje\xc4\x8daj za obnovu Parlamenta osvojio je arhitekt Charles Barry koji ju je zamislio u originalnom engleskom goti\xc4\x8dkom stilu strme gotike (perpendicular style). Ostaci Stare pala\xc4\x8de. osim odvojenog Tornja dragulja, su ukomponirani u novi kompleks koji ima preko 1,100 prostorija simetri\xc4\x8dno raspore\xc4\x91enih oko dvije serije zatvorenih dvori\xc5\xa1ta.Burryju je pomagao arhitekt Augustus W. N. Pugin, vode\xc4\x87i autoritet po pitanju goti\xc4\x8dke arhitekture, koji je uradio planove za dekoraciju i namje\xc5\xa1tanje pala\xc4\x8de. Izgradnja je zapo\xc4\x8dela 1840. god. i trajala je trideset godina, pretrpjela je velika odga\xc4\x91anja i prekora\xc4\x8denja prora\xc4\x8duna, ali i smrt oba glavna arhitekta._NEWLINE_Ure\xc4\x91enje interijera je potrajalo duboko u 20. st., kada je ve\xc4\x87 otpo\xc4\x8dela obnova o\xc5\xa1te\xc4\x87ene pala\xc4\x8de, ve\xc4\x87inom zbog utjecaja londonskog zaga\xc4\x91enog zraka. Dvorana Doma Pu\xc4\x8dana je obnovljena 1941. god. nakon \xc5\xa1to je bila sru\xc5\xa1ena u njema\xc4\x8dkom bombardiranju._NEWLINE_Zbog nedostatka radnog prostora, Parlament je otkupio obli\xc5\xbenju zgradu Norman Shaw 1975. god., ali je opet bio primoran izgraditi novu Ku\xc4\x87u Portcullis 2000. god. kako bi svaki zastupnik imao svoj osobni ured.\n_START_SECTION_\nEksterijer\n_START_PARAGRAPH_\nU Historicisti\xc4\x8dkoj obnovi gotike na Westminsterskoj pala\xc4\x8di, Sir Charlesu Barryju, ina\xc4\x8de klasicisti\xc4\x8dkom arhitektu, pomogao je stru\xc4\x8dnjak za goti\xc4\x8dke dekoracije, Augustus Pugin. Za fasadu je kori\xc5\xa1ten kamen koji je izvorno kori\xc5\xa1ten za dijelove koji su pre\xc5\xbeivjeli po\xc5\xbear, vapnenac boje pijeska iz Anstona. No kamen je vrlo brzo po\xc4\x8deo propadati zbog zaga\xc4\x91enog londonskog zraka, ali se obnovi pri\xc5\xa1lo tek 1910. god., a zbog Drugog svjetskog rata dovr\xc5\xa1ena je tek 1950-ih. Konzervacija kamena i program obnove je zbog identi\xc4\x8dnih o\xc5\xa1te\xc4\x87enja ponovno pokrenut ve\xc4\x87 1981., a dovr\xc5\xa1en je 1994. god. U tijeku je restauracija unutarnjih dvori\xc5\xa1ta koja \xc4\x87e potrajati do 2011. god._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1i toranj pala\xc4\x8de je Viktorijin toranj (98,5 m) koji je zami\xc5\xa1ljen kao spomenik tada\xc5\xa1njem vladaru Vilimu IV. te je isprva bio znan kao Kraljev toranj. Toranj je vi\xc5\xa1e puta nadogra\xc4\x91ivan i 1858. god., kada je dovr\xc5\xa1en, bio je najvi\xc5\xa1a svjetovna gra\xc4\x91evina na svijetu. U svojoj bazi ima 15,2 metra visok portal, tzv. "Vladarov ulaz", bogato ukra\xc5\xa1en skulpturama, a ostatak tornja je parlamentarni arhiv na 12 katova. Na vrhu se nalazi \xc4\x8deli\xc4\x8dni piramidalni vrh s 22,3 m visokim stijegom Ujedinjenog Kraljevstva kada zastupa parlament, ili kraljevskim stijegom kada je vladar u parlamentu._NEWLINE_Najslavniji toranj je 96,3 m visok sat-toranj, po najve\xc4\x87em od svoja \xc4\x8detiri zvona (13,8 t) prozvan Big Ben. U njemu se nalazi Veliki Westminsterski sat koji ima kazaljke na sve \xc4\x8detiri strane promjera 7 m, iz 1859. god., a za\xc4\x8du\xc4\x91uju\xc4\x87e je to\xc4\x8dan za vrijeme svog nastanka, te zbog toga jo\xc5\xa1 uvijek u uporabi. Na vrhu tornja nalazi se Ayrtonovo svjetlo, lanterna koja svijetli kada zastupa parlament, a zahtjevala ju je kraljica Viktorija kako bi mogla vidjeti iz Buckinghamske pala\xc4\x8de da li njeni zastupnici "rade"._NEWLINE_Oktogonalni sredi\xc5\xa1nji toranj (91,4 m) nalazi se izned sredi\xc5\xa1njeg predvorja, a trebao je slu\xc5\xbeiti kao kolektorski dimnjak koji bi skupljao dim iz svih 400 dimnjaka pala\xc4\x8de. Arhitekt Pugin ga je iskoristio kako bi na njemu iskazao svu ljepotu i dekorativnost gotike. Tako je i brojnim lanternama i tornji\xc4\x87ima zamaskirao ventilacijske otvore na pala\xc4\x8di._NEWLINE_Od vrtova koji okru\xc5\xbeuju pala\xc4\x8du, samo je Viktorijin gradski vrt, uz ju\xc5\xbenu fasadu, otvoren za javnost, dok College Green slu\xc5\xbei za televizijske intervjue politi\xc4\x8dara.\n_START_SECTION_\nInterijer\n_START_PARAGRAPH_\nU pala\xc4\x8di se nalazi preko 1,100 soba, 100 stubi\xc5\xa1ta i 4,8 km hodnika na \xc4\x8detiri kata. U prizemlju su uredi, blagovaonice i barovi; na prvom katu su parlamentarne prostorije (sobe za rasprave, hodnici i knji\xc5\xbenice), a na ostala dva su zbornice i uredi._NEWLINE_Pala\xc4\x8da ima vi\xc5\xa1e ulaza za razli\xc4\x8dite uporabe zgrade. Vladarev ulaz u dnu Viktorijina tornja je polazna to\xc4\x8dka kraljevskih prostorija (kraljevsko stubi\xc5\xa1te, normanski trijem, garderoba, galerija i kraljevi\xc4\x87eva soba) koje zavr\xc5\xa1avaju Dvoranom lordova u kojoj se odr\xc5\xbeavaju ceremonije._NEWLINE_Zastupnici Doma lordova koriste Zastupni\xc4\x8dki ulaz iz Starog dvori\xc5\xa1ta, a ostali zastupnici na raspolaganju imaju Ulaz za \xc4\x8dlanove na jugu istog dvori\xc5\xa1ta. Portal sv. Stjepana na sredini zapadne fasade slu\xc5\xbei za ulaz svima ostalima. Odavde posjetitelji mogu pro\xc5\xa1etati serijom prolaza i stuba do Oktogonalnog sredi\xc5\xa1njeg predvorja, srca pala\xc4\x8de. Ona s obje strane ima simetri\xc4\x8dne prolaze ukra\xc5\xa1ene freskama koji vode do anti-soba i soba za rasprave. Od njih vodi freskama oslikani isto\xc4\x8dni prolaz do Donje \xc4\x8dekaonice i stuba do prvog kata gdje zid prema rijeci zauzima 16 zbornica. Ispod njih su knji\xc5\xbenice oba doma koje imaju prekrasan pogled na Temzu._NEWLINE_Westminsterska dvorana iz 1097. god. je najstariji dio pala\xc4\x8de, a u svoje vrijeme je stotinu godina bila najve\xc4\x87a prostorija u Europi. Fantasti\xc4\x8dni drveni krov sa potpornim konzolnim sustavom polulukova dao je postaviti Richard II., kralj Engleske, u 14. st. Krov joj je promjera 20,7x73,2 metara i tijekom povijesti slu\xc5\xbeila je u razne svrhe. Primarna funkcija joj je bila pravosudne i u njoj su bila smje\xc5\xa1tena tri suda (Dvorska sudska klupa, Pu\xc4\x8dki sud i Kancelarski sud). God. 1875., ovi sudovi su spojeni u Vrhovni sud pravde koji se ovdje sastajao sve do 1882. kada ga je zamijenio Kraljevski sud pravde (Royal Courts of Justice)._NEWLINE_Dvorana je slu\xc5\xbeila i za ceremonije, te su od 12. st. do 1821. god. u njoj odr\xc5\xbeavani krunidbeni banketi, a odr\xc5\xbeavani su i kraljevski pogrebi.'