b'\n_START_ARTICLE_\nFrancuski novi val\n_START_PARAGRAPH_\nFrancuski novi val (fr.: Nouvelle vague) bio je pokret ili \xc5\xbeanr u okviru francuskog filma 1960-ih._NEWLINE_Novinari francuskog \xc4\x8dasopia Cahiers du cin\xc3\xa9ma odlu\xc4\x8duju postaviti teoriju o auteuru, redatelju koji \xc4\x87e se postaviti u centar cjelokupnog filmskog stvaranja a u praksi to radi snimanjem filma. Filmovi Jeana Renoiraa i Jeana Vigoa uzeti su za primjer. Raniji novinari \xc4\x8dasopisa Fran\xc3\xa7ois Truffaut s Les quatre cents coups  (hr. 400 udaraca) (1959.) i Jean-Luc Godard s \xc3\x80 bout de souffle (hr. Do posljednjeg daha) (1960) predstavljaju za\xc4\x8detnike Francuskog novog vala. Drugi redatelji koji su im se pridru\xc5\xbeili bili su Claude Chabrol, Jacques Rivette, Eric Rohmer, Louis Malle, Agn\xc3\xa8s Varda i Alain Resnais._NEWLINE_Dolazi do novih filmskih izra\xc5\xbeaja, kao npr. snimanje scena u jednom kadru u trajanu od 7 minuta. Filmovi su tako\xc4\x91er obra\xc4\x91ivali egzistencijalisti\xc4\x8dke teme, s naglaskom na osobu i shva\xc4\x87anje apsurdnosti \xc4\x8dovje\xc4\x8dijeg bitka. No nisu samo ideja i izra\xc5\xbeaj bili va\xc5\xbeni ve\xc4\x87 i kako je film sniman. Redatelji Novog vala snimali su \xc4\x8desto scene po gradovima i ulicama, distanciraju\xc4\x87i se od filmova snimljenih u studiju. Lake kamere, rasvjeta i zvu\xc4\x8dni rekviziti, bili su sredstva koja su redatelji uveliko koristili. Vi\xc5\xa1e filmova Novog vala prepoznatljivo je po stalnom pokretu, \xc4\x8desto sa scenama kada kamera prati protagoniste po pari\xc5\xa1kim ulicama._NEWLINE_Filmovi novog vala ra\xc4\x91eni su s ograni\xc4\x8denim resursima. \xc4\x8cesto su scene snimane po stanovima koji su pripadali prijateljima redatelja, tehni\xc4\x8dkom personalu ali i samim glumcima. Redatelji su bili prisiljeni improvizirati s opremom (koriste\xc4\x87i npr. kolica za kupovinu kao pokretnu platforumu za kameru). Sve to je naravno negativno utjecalo i na stilska obilje\xc5\xbeja filma; npr. u Jean-Luc Godardovom Do posljednjeg daha snimljeno je nekoliko dugih scena koje nisu cijelo vrijeme bile iste kvalitete ali se nisu jednostavno mogle isje\xc4\x87i._NEWLINE_Novi val utjecao je i na ameri\xc4\x8dki film. Poslije Arthur Pennovog filma Bonnie i Clyde (1967.) redatelji novog Hollywooda; (Altman, Coppola, De Palma i Scorsese) krajem 1960-ih i po\xc4\x8detkom 1970-ih rade filmove inspirirane Novim valom. \xc4\x8cak je i mla\xc4\x91a generacija pokazala je da je Novi val imao utjecaj na njihov rad kao npr. Quentin Tarantino i Wes Anderson.'