b'\n_START_ARTICLE_\nCrkva sv. Mihaela u Sra\xc4\x8dincu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupna crkva sv. Mihaela arkan\xc4\x91ela u Sra\xc4\x8dincu izgra\xc4\x91ena je 1925. godine prema projektu prof. Stjepana Podhorskog na temeljima stare kapele iz 16. stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nPovijest prije dana\xc5\xa1nje \xc5\xbeupne crkve\n_START_PARAGRAPH_\nCrkva sv. Mihaela arkan\xc4\x91ela u Sra\xc4\x8dincu prvi se put spominje 1638. godine kao kapela vara\xc5\xbedinske \xc5\xbeupe. Naravno da tada nije imala izgled kao danas. Kapela je gra\xc4\x91ena u 16. stolje\xc4\x87u u goti\xc4\x8dkom stilu s dimenzijama 14,3 sa 8,2 metara, a bila je orijentirana u smjeru istok-zapad. Imala je la\xc4\x91u \xc5\xa1iroku kao i sveti\xc5\xa1te, sa sjeverne strane je bila sakristija dok je toranj bio u pro\xc4\x8delju._NEWLINE__NEWLINE_Iz vizitacije vara\xc5\xbedinske \xc5\xbeupe, koju je 1638. godine obavio arhi\xc4\x91akon Petar O\xc5\xa1koci, mo\xc5\xbee se i ne\xc5\xa1to pobli\xc5\xbee saznati o izgledu spomenute kapele. U spisu vizitacije stoji, naime, da je kapela zidanica sa zidanim zvonikom u kome je jedno posve\xc4\x87eno zvono, dok je oko kapele dobro ogra\xc4\x91eno groblje. Navodi se da je kapela imala samo jedan oltar; ali ne i poplo\xc4\x8dani pod te da je stara vi\xc5\xa1e od sto godina._NEWLINE__NEWLINE_Ta je kapela slu\xc5\xbeila mje\xc5\xa1tanima sve do 1925. godine kada je na nju nadogra\xc4\x91ena velika crkva. Sve se to odvijalo u vrijeme vara\xc5\xbedinskog \xc5\xbeupnika Janka Gjuda i \xc5\xbeupnog nadarbenika i kanonika Milana Nik\xc5\xa1i\xc4\x87a koji je zapravo bio i najzaslu\xc5\xbeniji za izgradnju nove crkve. Razlog i ideje vara\xc5\xbedinskih \xc5\xbeupnika o ve\xc4\x87oj crkvi u Sra\xc4\x8dincu zapisani su u Spomenici \xc5\xbeupe svetog Nikole iz Vara\xc5\xbedina gdje stoji: "Selo Sra\xc4\x8dinec brojem du\xc5\xa1a sve je vi\xc5\xa1e raslo. Stara crkva bila je premalena, pa se nazad 50 godina ozbiljno mislilo ili na pro\xc5\xa1irenje stare ili na gradnju nove crkve." Pokojni \xc5\xbeupnik Makso Kolari\xc4\x87 stalno je imao osnovu da se pro\xc5\xa1iri stara kapela, ali je ipak stvar zaspala. \xc5\xbdupnik Risek jednako je snovao o nadogradnji, pa\xc4\x8de i o osnutku \xc5\xbeupe u Sra\xc4\x8dincu, ali i opet je ostalo sve po starom. Nakon 1. svjetskog rata \xc5\xbeupnik Gjud dao je na\xc4\x8diniti nacrte da se staroj kapeli sa strane prizidaju dvije la\xc4\x91e, a sveti\xc5\xa1te da se produ\xc5\xbei, ali ni ova osnova nije izvr\xc5\xa1ena._NEWLINE__NEWLINE_Ozbiljnije pripreme za gradnju po\xc4\x8dele su 1923. i 1924. godine, a neposredni povod bio je zapravo nepravedni zakon o agrarnoj reformi. Prema njemu je, naime, kapeli svetog Mihaela oduzeto 120 jutara zemlji\xc5\xa1ta koje je razdijeljeno agrarnim interesentima \xc4\x8dime je kapeli nanesena velika \xc5\xa1teta. Brojni mje\xc5\xa1tani tome su se usprotivili pa je zemlja vra\xc4\x87ena u posjed kapele. Uz dozvolu duhovnih vlasti odmah je prodano oko 55 jutara zemlje na "Velikom Kosovu", a kako ostatak nije prelazio zakonski maksimum to posjed vi\xc5\xa1e nije bio na udaru agrarne reforme._NEWLINE__NEWLINE_Nacrt za crkvu radio je zagreba\xc4\x8dki arhitekt Stjepan Podhorsky, a u Spomenici \xc5\xbeupe sv. Nikole ostalo je zapisano: "Rano u prolje\xc4\x87e 1925. godine bio je pozvan arhitekt profesor Stjepan Podhorsky iz Zagreba da na\xc4\x8dini nacrt za gradnju nove crkve. Kod sastava tog nacrta zahtijevao je \xc4\x8duvar povijesnih starina prof. Gjuro Szabo, da se od stare kapele sa\xc4\x8duva sveti\xc5\xa1te." U vidu toga na\xc4\x8dinio je arhitekt Podhorsky nacrt po kome je od stare crkve ostao toranj i sveti\xc5\xa1te, a me\xc4\x91u njih je umetnuto novo sveti\xc5\xa1te, velika kupola, pobo\xc4\x8dne la\xc4\x91e, kor, pro\xc4\x8delje sa stubi\xc5\xa1tem i stupovima.\n_START_SECTION_\nTlocrt prema krunidbenoj crkvi\n_START_PARAGRAPH_\nCrkvu je prof. Podhorsky projektirao prema tlocrtu krunidbene crkve hrvatskog kralja Tomislava s Duvanjskog polja na spomen tisu\xc4\x87ite obljetnice krunidbe odr\xc5\xbeane 1925. godine.\n_START_SECTION_\nIzgradnja \xc5\xbeupne crkve\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja nove crkve po\xc4\x8dela je 11. svibnja 1925. godine blagoslovom kamena temeljca \xc5\xa1to je obavio kanonik Ignacije Debeljak uz asistenciju doma\xc4\x87eg \xc5\xbeupnika Gjuda i prebendara Nik\xc5\xa1i\xc4\x87a. Budu\xc4\x87i da su tijekom gradnje nastali neplanirani izdatci, prodano je pet i pol jutara zemlje na Rakovici kako bi se pokrio dug. Gradilo se velikom brzinom tako da je gradnja dovr\xc5\xa1ena krajem listopada 1925. godine, a nakon dobivanja dozvole za javnu uporabu kanonik Ignacije Debeljak blagoslovio ju je i predao za javno bogoslu\xc5\xbeje 2. velja\xc4\x8de 1926. godine.\n_START_SECTION_\nOpis crkve\n_START_PARAGRAPH_\nCrkva je gra\xc4\x91ena u starohrvatskom stilu. Ima du\xc5\xbeinu od 25,5 metara, \xc5\xa1iroka je 18 metara, visina la\xc4\x91e je 17, a tornja 25,6 metara. Oslikavanje unutra\xc5\xa1njosti crkve zapo\xc4\x8delo je ljeti 1933. godine, a zavr\xc5\xa1eno u kolovozu sljede\xc4\x87e. Oslikao ju je slikar samouk Josip Suka\xc4\x8di\xc4\x87 iz Majerja pod nadzorom slikarskog obrtnika Dragutina Jambro\xc5\xa1i\xc4\x87a. U sveti\xc5\xa1tu iznad oltara naslikana je velika slika Posljednje ve\xc4\x8dere, a sa strane likovi sv. Ivana Krstitelja i sv. Stjepana prvomu\xc4\x8denika. Na svodu sveti\xc5\xa1ta naslikano je uza\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87e Marije na nebo te Isus Dobar Pastir. Na stupovima kupole naslikana su \xc4\x8detiri evan\xc4\x91elista te sv. Franjo Ksaverski i sv. Terezija od Malog Isusa, dok su ostali dijelovi crkve ukra\xc5\xa1eni jednostavnom dekoracijom.\n_START_SECTION_\nPovijest nakon izgradnje \xc5\xbeupne crkve\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom godina, gotovo kroz pola stolje\xc4\x87a, u crkvu se nije ni\xc5\xa1ta ulagalo tako da je objekt znatno propao, posebice krovi\xc5\xa1te s limarijom te fasada crkve i tornja. Obnova je, prema zapisima iz spomenice, nakon punih 48 godina od izgradnje, zapo\xc4\x8dela 1973. godine. Skele su za tu prigodu bile posu\xc4\x91ene od razli\xc4\x8ditih obrtnika iz Marije Bistrice, Bednje, Ivanca, Kamenice te jednog doma\xc4\x87eg obrtnika. Doma\xc4\x87i \xc5\xbeupljani su se svesrdno uklju\xc4\x8dili u obnovu crkve jer je sve ra\xc4\x91eno isklju\xc4\x8divo na dobrovoljnoj bazi. \xc4\x8cak su se i \xc5\xbeene i djeca penjala po skelama \xc4\x8diste\xc4\x87i zidove i pripremaju\xc4\x87i ih za novu fasadu._NEWLINE__NEWLINE_Godinama slabo odr\xc5\xbeavana crkva tra\xc5\xbeila je pozama\xc5\xa1ne zahvate kako bi se za\xc5\xa1titila od propadanja. Tako je po\xc4\x8detkom 1984. godine mjesni \xc5\xbeupnik izlo\xc5\xbeio vjernicima potrebu za ure\xc4\x91enjem krovi\xc5\xa1ta pokrivenog eternit plo\xc4\x8dama s obzirom da su bile dotrajale i ve\xc4\x87 na mnogim mjestima napuknule pa je krovi\xc5\xa1te proki\xc5\xa1njavalo. Te je godine, me\xc4\x91utim, prekrivena samo sakristija gdje je stanje bilo najgore, a stvari kre\xc4\x87u nabolje sljede\xc4\x87e 1985. godine. Te su godine, naime, u crkvi blagoslovljene orgulje pristigle u Sra\xc4\x8dinec iz Norve\xc5\xa1ke. Neobi\xc4\x8dnu pute\xc5\xa1estviju orgulja s krajnjeg sjeveroistoka Europe do Sra\xc4\x8dinca popratili su i norve\xc5\xa1ki mediji, a posebice je odjeknula reporta\xc5\xbea jedne radio-novinarke koja je ukazala da vlaga s krovi\xc5\xa1ta crkve \xc5\xa1to proki\xc5\xa1njava prijeti freskama. Ubrzo su se javila tri norve\xc5\xa1ka dobro\xc4\x8dinitelja \xc4\x8dijim je pove\xc4\x87im materijalnim prilogom zapo\xc4\x8dela obnova krovi\xc5\xa1ta. Tom prigodom popravljeno je cijelo krovi\xc5\xa1te uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i popravak kompletne drvene konstrukcije te prekrivanje novim eternit plo\xc4\x8dama. Prekriven je sav krov osim tornja i kupole._NEWLINE_Toranj je do\xc5\xa1ao na red 1995. godine kada je zamijenjena sva drvena konstrukcija te postavljen pokrov od bakrenog lima pa je te godine toranj doista u cijelosti obnovljen od vrha do dna. Sljede\xc4\x87e godine napravljena je nova limarija od bakra kako bi se za\xc5\xa1titila fasada. Kona\xc4\x8dno, 2007. i 2008. godine crkva dobiva novi pokrov jer su eternit plo\xc4\x8de u cijelosti zamijenjene bakrenim limom. Ranije, 1991. godine, postavljen je bakreni krov na okrugli dio sveti\xc5\xa1ta i s druge strane tornja iznad stepenica \xc5\xa1to vode na kor u tornju. Tom je prigodom ure\xc4\x91eno i predvorje te obojani zidovi i vrata. Tako\xc4\x91er, 1995. i 1996. godine izvedena je kompletna obnova fasade. Rije\xc4\x8d je bila o vrlo zahtjevnom poslu obzirom da se na tornju i ostalim dijelovima stare crkve morala primjenjivati posebna mjera za\xc5\xa1tite od vlage. U tu je svrhu oko crkve napravljena i nova drena\xc5\xbea za za\xc5\xa1titu temelja crkve od vlage._NEWLINE__NEWLINE_Te su godine ure\xc4\x91ene i stepenice na glavnom ulazu i atrij. Poslovi su ra\xc4\x91eni prema nacrtu tada\xc5\xa1njeg \xc5\xbeupnika Vjekoslava Gabuda._NEWLINE_2005. godine na ulazu u sakristiju postavljena je rampa za invalide te je na taj na\xc4\x8din prakti\xc4\x8dno dovr\xc5\xa1ena vanjska obnova crkve tako da njen vanjski izgled mo\xc5\xbee biti na ponos svih \xc5\xbeupljana.\n_START_SECTION_\nOrgulje\n_START_PARAGRAPH_\nOrgulje je izgradio Josef Hilmar J\xc3\xb8rgensen 1918. za veliku dvoranu u gradskoj ku\xc4\x87i Bakke Bydelshus, u norve\xc5\xa1kom gradu Trondheimu, kao opus 455. Vladimir Dro\xc5\xbe\xc4\x91ek, rodom iz Svibovca Podravskog, koji \xc5\xbeivi i radi u Norve\xc5\xa1koj, \xc4\x8duo je radio oglas u kojem je bilo objavljeno da se mijenjaju klasi\xc4\x8dne orgulje za neki stari instrument. Ponudio je za zamjenu svoju staru harmoniku, a kada je ponuda prihva\xc4\x87ena do\xc5\xa1ao je u posjed pravih, klasi\xc4\x8dnih orgulja. Ubrzo se na\xc5\xa1ao u neprilici, jer je orgulje morao do to\xc4\x8dno odre\xc4\x91enog datuma maknuti, ali nitko nije bio za njih zainteresiran. U listopadu 1984. njegov daljnji ro\xc4\x91ak, \xc5\xbeupnik Ivan Ko\xc5\xa1i\xc4\x87 iz Kri\xc5\xbeovljana pomogao mu je u tome uspostaviv\xc5\xa1i kontakt s Vjekoslavom Gabudom, \xc5\xbeupnikom iz Sra\xc4\x8dinca, velikim znalcem i ljubiteljem glazbe._NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xbdupnik Gabud bio je jako zainteresiran za te orgulje, no trebalo je provjeriti u kakvom su stanju, te isplati li se uop\xc4\x87e dopremati ih iz Norve\xc5\xa1ke. Zbog toga je sa prijateljem Filipom Antoli\xc4\x87em Sobanom, graditeljem orgulja iz Zagreba, otputovao u Norve\xc5\xa1ku kako bi provjerio stanje orgulja. Kako orgulje nisu bile u lo\xc5\xa1em stanju, njihova demonta\xc5\xbea po\xc4\x8dela je 20. 11. 1984., a trodnevni posao bio je popra\xc4\x87en i od strane norve\xc5\xa1kih medija. Vladimir Dro\xc5\xbe\xc4\x91ek je u razgovoru s novinarima istaknuo kako nema financijskih sredstava za prijevoz orgulja. Na radiju o svemu doznaje autoprijevoznik iz Norve\xc5\xa1ke Knult Malde i odmah se ponudio da preveze orgulje do Sra\xc4\x8dinca potpuno besplatno. To je i u\xc4\x8dinio, te su orgulje ve\xc4\x87 6. 12. 1984. u popodnevnim satima bile u Sra\xc4\x8dincu, a o putu i svemu ostalome, izvje\xc5\xa1tavala su dva norve\xc5\xa1ka novinara. Tom prigodom vele\xc4\x8dasni Slavko Gabud obe\xc4\x87ao je norve\xc5\xa1koj javnosti da \xc4\x87e orgulje biti spremne za blagoslov i prvi koncert do Uskrsa 1985._NEWLINE__NEWLINE_Pred crkvom je orgulje sa\xc4\x8dekalo oko dvadesetak mje\xc5\xa1tana koji su potom dio po dio orgulja nosili u desnu crkvenu la\xc4\x91u. Dan prije Bogojavljenja 1985., pre\xc4\x8dasni Gabud zapo\xc4\x8deo je monta\xc5\xbeu orgulja na koru crkve, premda mu je posao uvelike ote\xc5\xbeavala hladno\xc4\x87a. Sve je ve\xc4\x87inom radio sam uz pomo\xc4\x87 orgulja\xc5\xa1ice Vlatke Ivek te nekoliko \xc5\xa1kolske djece. Ku\xc4\x87i\xc5\xa1te orgulja, koje je bilo prili\xc4\x8dno o\xc5\xa1te\xc4\x87eno, obnovio je \xc5\xbeupnikov brat, autolakirer Tomo Gabud iz Vara\xc5\xbedina. Obnovu manualne klavijature napravio je Filip Antoli\xc4\x87-Soban. Prilikom ovih radova iz orgulja je uklonjen jedan ti\xc5\xa1i registar kako bi se napravilo mjesta za ugradnju registra Mixtura - potrebnog da upotpuni snagu i sve\xc4\x8dani zvuk cijelih orgulja. Tu zamjenu, i izradu novih svirala za Mixturu, tako\xc4\x91er je izveo Filip Antoli\xc4\x87-Soban. Orgulje su bile postavljene i spremne za blagoslov dan prije Cvjetnice 1985. Na orguljama je prvi svirao gosp. Vladimir Dro\xc5\xbe\xc4\x91ek, a prva skladba izvedena na njima u Sra\xc4\x8dincu bila je norve\xc5\xa1ka himna._NEWLINE__NEWLINE_Sve\xc4\x8danost (blagoslov, kolaudacija) bila je na sam Uskrs, a orgulje je blagoslovio pomo\xc4\x87ni biskup zagreba\xc4\x8dki mons. dr. \xc4\x90uro Kok\xc5\xa1a. Za tu je prigodu u Sra\xc4\x8dinec pristigao ve\xc4\x87i broj Norve\xc5\xbeana kao i njihovi novinari. Prilikom blagoslova na orguljama je svirao tada\xc5\xa1nji student glazbe Zdenko Ku\xc5\xa1\xc4\x87er iz Vara\xc5\xbedina. Nakon sv. Mise nastupio je zbor iz Kristiansanda kojim ravna gosp. Vladimir Dro\xc5\xbe\xc4\x91ek._NEWLINE__NEWLINE_Velika obnova orgulja uslijedila je ve\xc4\x87 2003. godine kada je pneumatika zamijenjena elektropneumatskim sustavom \xc4\x8dime su orgulje postale funkcionalnije i jednostavnije za odr\xc5\xbeavanje. Tom prigodom je postavljen i novi, elektri\xc4\x8dni sviraonik._NEWLINE__NEWLINE_U dana\xc5\xa1nje vrijeme, orgulje se redovito odr\xc5\xbeavaju te se na njima svira redovno svakog radnog dana i nedjeljom na dvije mise. Jo\xc5\xa1 jedan veliki zahvat zbio se 2017. godine, kada su ve\xc4\x87 dotrajali elektri\xc4\x8dni kontakti u sviraoniku orgulja zamijenjeni novima, te je sada njihov rok znatno produ\xc5\xbeen.\n_START_SECTION_\nOpis orgulja\n_START_PARAGRAPH_\nOrgulje elektropneumatskog sustava imaju dvanaest sviraju\xc4\x87ih registara raspore\xc4\x91enih na dva manuala i pedal. Dispozicija (popis registara) je koncipirana romanti\xc4\x8dno; orgulje imaju vi\xc5\xa1e od pola registara (sedam od dvanaest) normalne visine (8\'). Tako\xc4\x91er sadr\xc5\xbee puno solo-registara, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i Trompetu, \xc5\xa1to je rijetkost kod manjih orgulja._NEWLINE_Ku\xc4\x87i\xc5\xa1te je neoklasicisti\xc4\x8dko - ima visoke stupove i veliki prospekt (prednju stranicu orgulja), te vrlo duge svirale u prospektu. Na okvirima prospektnih otvora su vegetabilni uzorci. Za neoklasicisti\xc4\x8dke orgulje su karakteristi\xc4\x8dne vrlo duge svirale u prospektu. Prospekt je podijeljen u tri polja s po jedanaest svirala. Na vrhu srednjeg prospektnog polja nalazi se pozla\xc4\x87ena an\xc4\x91eoska glava s krilima. Iznad lijevog i desnog polja su grbovi: iznad lijevog polja je grb s prikazom gradske ku\xc4\x87e Bakke Bydelshus, gdje su orgulje bile do 1984., a iznad desnog polja je grb grada Vara\xc5\xbedina kojeg je izradila k\xc4\x87er graditelja orgulja Filipa Antoli\xc4\x87a, Ru\xc5\xbeica Antoli\xc4\x87._NEWLINE_Ku\xc4\x87i\xc5\xa1te (prvotno plave boje) obojeno je jednostavnim i blagim bojama._NEWLINE_Ispod prospektnih polja postoje zapisi iz 1985. Ispod lijevog polja pi\xc5\xa1e: \xe2\x80\x9eDobrotom bakenlan\xc4\x91ana Uskrs 1985.\xe2\x80\x9c, a ispod srednjeg: \xe2\x80\x9eRadom i zaslugom \xc5\xbeupnika Slavka Gabuda / restaurirali T. Gabud i F. Antoli\xc4\x87 graditelj orgulja\xe2\x80\x9c. Ispod desnog polja je zapis: \xe2\x80\x9eDar V. Dro\xc5\xbe\xc4\x91ek Kristiansand\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nKrstionica\n_START_PARAGRAPH_\n1979. godine je prema nacrtu akademskog slikara i kipara Pavla Vojkovi\xc4\x87a iz Vara\xc5\xbedina izgra\xc4\x91ena krstionica s vrlo lijepim krsnim zdencem od mramora. Krstionica je ure\xc4\x91ena u nekada\xc5\xa1njem praznom i zapu\xc5\xa1tenom prostoru s desne strane sveti\xc5\xa1na, a na novootvorene ve\xc4\x87e prozore austrijski majstor Kily Klemend postavio je vitraje dok je pod oblo\xc5\xbeen kamenom venecijanerom. Podove je kao svoj doprinos \xc5\xbeupi postavio doma\xc4\x87i majstor.\n_START_SECTION_\nPromjene nakon Drugog vatikanskog sabora\n_START_PARAGRAPH_\nLiturgijske promjene donijete na Drugom vatikanskom saboru uvjetovale su i promjene u izgledu sveti\xc5\xa1ta. Do 1965. godine sve\xc4\x87enik je, tijekom bogoslu\xc5\xbeja le\xc4\x91ima bio okrenut narodu tako da nije bilo oltara u sredi\xc5\xa1tu sveti\xc5\xa1ta, nego pri njegovom kraju pa je zbog promjena valjalo prilagoditi i izgled sveti\xc5\xa1ta u \xc4\x8diju se obnovu krenulo 1982. godine. Nacrt za obnovu sveti\xc5\xa1ta izradio je prof. Pavle Vojkovi\xc4\x87. Zidarski radovi su zavr\xc5\xa1eni kroz tri tjedna, a postavljeni su i novi vitraji trojice arkan\xc4\x91ela. Od dotada\xc5\xa1nje mramorne menze-oltara izra\xc4\x91ena je menza novog oltara veli\xc4\x8dine 200\xc3\x9795 centimetara, a od ostatka mramora postolje novog oltara. Sveti\xc5\xa1te je produ\xc5\xbeeno za oko dva metra s tri stepenice od mramora i sa svake strane polukru\xc5\xbenim stepenicama. Uz zid u polukrugu postavljen je drveni podij sa stolicama za koncelebrante.'