b"\n_START_ARTICLE_\nCa' Pesaro\n_START_PARAGRAPH_\nCa' Pesaro je barokna pala\xc4\x8da, mramorne fasade na Kanalu Grande u sestieru Santa Croce u Veneciji, Italija._NEWLINE_Danas je pala\xc4\x8da Pesaro dom dva venecijanska muzeja; Moderne umjetnosti i Orjentalne umjetnosti.\n_START_SECTION_\nPovijest pala\xc4\x8de Ca' Pesaro\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8du je projektirao i po\xc4\x8deo graditi 1659. Baldassare Longhena po naru\xc5\xbebi Leonarda Pesara prokuratora Bazilike San Marco Longhena je umro 1682. (iste godine kad i naru\xc4\x8ditelj Pesaro), tako da je nedovr\xc5\xa1enu pala\xc4\x8du nastavio graditi njegov u\xc4\x8denik i suradnik Gian Antonio Gaspari, strogo po\xc5\xa1tuju\xc4\x87i plan svog mentora i dovr\xc5\xa1io je skoro 30 godina kasnije - 1710.  Iz porodice Pesaro bio je i mleta\xc4\x8dki du\xc5\xbed (1658 - 1659.) - Giovanni Pesaro. _NEWLINE_Nakon porodice Pesaro, vlasnici pala\xc4\x8de bili su porodica Gradenigo, a nakon njih benediktinci koji su u pala\xc4\x8di uredili svoj konvent. Po\xc4\x8detkom 19. stolje\xc4\x87a pala\xc4\x8da je postala posjed porodice Bevilacqua, posljednja vlasnica Felicita Bevilaqua La Masa poklonila je 1899. testamentom pala\xc4\x8du gradu Veneciju uz uvjet da se koristi za umjetnost.\n_START_SECTION_\nIzgled pala\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nTo je pala\xc4\x8da od pet eta\xc5\xbea, koje se vide tek sa boka. Glavna fasada od bijelog mramora prema Kanalu Grande, izgleda kao da ima tri eta\xc5\xbee, - visoko rustikalno prizemlje ima mezanin i veliki portik prema kanalu. Prvi i drugi kat pala\xc4\x8de sa sedam velikih prozorskih otvora sa lunetama flankiranih dupliim pilastrima gotovo su identi\xc4\x8dni._NEWLINE_Od nekad bogato opremljene unutra\xc5\xa1njosti pala\xc4\x8de, nije ostalo gotovo ni\xc5\xa1ta, tek mali tragovi fresaka i kiparske dekoracije.\n_START_SECTION_\nMuzej Moderne umjetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOd 18. svibnja 1902., grad Venecija je smjestio u pala\xc4\x8du Pesaro - Gallerie internazionale d'arte moderna (dana\xc5\xa1nji muzej), koja do tada nije imala stalnog sjedi\xc5\xa1ta. Ona se prostire u prizemlju i prvom katu pala\xc4\x8de._NEWLINE_Venecijanski muzej Moderne umjetnosti ima djela sljede\xc4\x87ih umjetnika; Gustava Klimta, Pierre Bonnarda, Marca Chagalla, Vasilija Kandinskog, Paula Kleea, Georgesa Rouaulta, Henrija Matissa, Henryja Moora, Giorgia Morandija, De Chirico, Umberta Boccionija i mnogih drugih.\n_START_SECTION_\nMuzej Orijentalne umjetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa tre\xc4\x87em katu pala\xc4\x8de smje\xc5\xa1ten je od 1928. muzej Orijentalne umjetnosti (Museo d'Arte Orientale).  On ima oko 30.000 predmeta, ve\xc4\x87inom iz Japana, te ne\xc5\xa1to iz Kine i Indonezije (oklope, ma\xc4\x8deve, porculan, slike i crte\xc5\xbee Koryusai, Harunobu, Hokusai, i drugih). Ve\xc4\x87ina izlo\xc5\xbeaka je iz zbirke koju je za svog boravka po Aziji prikupio Enrico II, vojvoda od Bardija (Bourbon-Parma)."