b'\n_START_ARTICLE_\nSigmund Freud\n_START_SECTION_\nDjetinjstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSigmund Freud ro\xc4\x91en je 6. svibnja 1856. godine u mjestu P\xc5\x99\xc3\xadbor u Moravskoj  kao Sigismund Schlomo Freud. Freudov otac Jakob bio je duhovit i o\xc5\xa1trouman trgovac vunom. Freudova majka Amalie bila je \xc5\xbeena vedra duha, ujedno druga supruga svoga mu\xc5\xbea koja je uz to bila 20 godina mla\xc4\x91a od njega. U 21. godini rodila je svog prvog sina, njezinog dragog Sigmunda. Sigmund je imao dva polubrata i \xc5\xa1estoro mla\xc4\x91e bra\xc4\x87e i sestara. Kada je Freudu bilo \xc4\x8detiri godine s roditeljima se seli u Be\xc4\x8d jer o\xc4\x8dev posao trgovine vunom vi\xc5\xa1e nije bio isplativ. Jo\xc5\xa1 dok je bio dijete roditelji su uo\xc4\x8dili kako je mali Sigmund izrazito bistro dijete te je stoga u\xc5\xbeivao i poseban status unutar obitelji. Iako su \xc5\xbeivjeli u malenom stanu sa sedmero djece Sigmund je imao vlastitu sobu i uljnu svjetiljku dok su ostala djeca u obitelji za rasvjetu pri u\xc4\x8denju koristila svije\xc4\x87e. Kao dijete ma\xc5\xa1tao je o tome da postane general ili ministar, ali kako je bio \xc5\xbdidov nije mu bilo dopu\xc5\xa1teno baviti se bilo kakvim zanimanjem osim medicinskog i pravnog. To ga nije sprje\xc4\x8davalo da nau\xc4\x8di govoriti francuski, engleski, talijanski i \xc5\xa1panjolski jezik, te da se posveti prou\xc4\x8davanju djela poznatih pisaca i filozofa posebice djela Nietzschea, Hegela, Shakespearea, Schopenhauera i Kanta.\n_START_SECTION_\nStudij\n_START_PARAGRAPH_\nKao \xc5\xa1to je prethodno re\xc4\x8deno, kao \xc5\xbdidov u Be\xc4\x8du mogao je birati samo izme\xc4\x91u medicine i prava i 1873. godine odlu\xc4\x8dio je studirati medicinu, iako je u prvi mah htio postati odvjetnikom, i shodno tome upisuje studij medicine na Be\xc4\x8dkom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu. Tu \xc4\x87e upoznati sestrinu prijateljicu Marthu Bernays s kojom \xc4\x87e se kasnije o\xc5\xbeeniti. Godine 1877. promijenio je svoje ime Sigismund Schlomo Freud u Sigmund Freud. O njegovoj mladosti malo se zna jer je u dva navrata uni\xc5\xa1tavao spise na osnovu kojih bi se moglo doznati vi\xc5\xa1e. Prvi put je to u\xc4\x8dinio 1885. godine, a 1907. po drugi puta. Spisi koji su nastali kasnije bili su pohranjeni i bri\xc5\xbeno \xc4\x8duvani u Freudovu arhivu koji je bio dostupan samo njegovu osobnom \xc5\xbeivotopiscu Ernestu Jonesu te nekolicini psihoanaliti\xc4\x8dara koji su mu bili bliski._NEWLINE_Nakon zavr\xc5\xa1etka \xc5\xa1kolovanja 1881. s 25 godina prihva\xc4\x87a radno mjesto u Institutu za cerebralnu anatomiju gdje radi istra\xc5\xbeivanja uspore\xc4\x91uju\xc4\x87i mozgove odraslih ljudi i fetusa. Nekoliko godina kasnije radi studiju o kokainu te 1884. godine otkriva njegova analgetska svojstva i isku\xc5\xa1ava ga na sebi. Naredna 1885. godina biva zna\xc4\x8dajna za Freudovu karijeru. Tada je pozvan da proboravi \xc4\x8detiri mjeseca u Parizu i radi s jednim od najpoznatijih neurologa toga vremena Jeanom Charcotom koji je istra\xc5\xbeivao uzroke i terapiju histerije putem hipnoze. Godine 1886. vra\xc4\x87a se iz Pariza u Be\xc4\x8d i otvara privatnu praksu. Otvoriv\xc5\xa1i privatnu praksu Freud se posve\xc4\x87uje oboljelima od histerije koje - \xc5\xa1to je u to doba bilo uobi\xc4\x8dajeno - lije\xc4\x8di elektroterapijom i hipnozom. Kasnije \xc4\x87e odustati od hipnoze te primijeniti metodu slobodnih asocijacija i analize snova. Njegove teorije i tretman pacijenata bile su, a i danas ima dosta spora o tome, kontroverzne. Stoga su su njegove ideje \xc4\x8desto obra\xc4\x91ivane u raznim djelima, kako stru\xc4\x8dnim tako i lai\xc4\x8dkim. Freudovi sljedbenici dr\xc5\xbee svog uzora ...velikim znanstvenikom na polju medicine koji je otkrio va\xc5\xbene istine o ljudskoj psihologiji..., dok ga drugi vide (posebice na polju psihijatrije) kao filozofskog vizionara koji je preoblikivao sliku ljudske prirode i pomogao nam suprostaviti se tabuima, ali \xc4\x8dije su teorije, koje je ponudio znanosti, posrnule u praksi.\n_START_SECTION_\nObiteljski \xc4\x8dovjek\n_START_PARAGRAPH_\nU listopadu 1886. Freud stupa u brak s Marthom Bernays s kojom \xc4\x87e imati \xc5\xa1estero djece. Izme\xc4\x91u ostalog i k\xc4\x87erku Annu Freud koja \xc4\x87e kasnije postati ugledna psihoanaliti\xc4\x8darka na polju dje\xc4\x8dije psihologije. Iako razli\xc4\x8ditih karaktera ljubav Sigmunda i Marhte bila je \xc4\x8dvrsta. Tako Sigmund 1885. godine u ljubavnom zanosu pi\xc5\xa1e svojoj zaru\xc4\x8dnici: _NEWLINE_Princezo, moja mala princezo, kako \xc4\x87e to biti lijepo. Dolazim s novcem, ostajem dulje i donosim ti ne\xc5\xa1to lijepo. A onda \xc4\x87u u Pariz, da postanem velik, potom \xc4\x87u se o\xc5\xbeeniti tobom i lije\xc4\x8diti neizlje\xc4\x8dive neuroti\xc4\x8dne slu\xc4\x8dajeve, a uz tebe \xc4\x87u sam ostati zdrav i ljubiti te._NEWLINE_Na \xc5\xa1to mu ona odgovara: Sigi, moj Sigi, ju\xc4\x8der sam prvi put izgovorila tvoje ime. Dragi moj, sretna sam, da sretnija nikada u \xc5\xbeivotu nisam bila. _NEWLINE_\xc4\x8cini se kako je vladala gotovo pa idila, ali Sigi je bio gotovo dosadan mu\xc5\xa1karac zbog svoje pretjerane organiziranosti. Svaki je dan "\xc5\xa1tucao" bradu i brkove kod istog brija\xc4\x8da, svake subote kartao s istim dru\xc5\xa1tvom i, nakon 11 godina braka, u koji je u\xc5\xa1ao poslije petogodi\xc5\xa1njih zaruka, vi\xc5\xa1e nije bilo intimnosti. Martha se posvetila odgoju \xc5\xa1estero djece, a Freud je danono\xc4\x87no radio na svojim "slu\xc4\x8dajevima". Tako dosadno? \xc4\x8cini se da ipak nije. Martha je, tvrde neki prou\xc4\x8davatelji, bila strastvena \xc5\xbeena, tvrdila je da ljubav mora biti ekstremna ili je uop\xc4\x87e nema. Kao da je imala dva \xc5\xbeivota, onaj ku\xc4\x87anice i majke i onaj \xc5\xbeene koja je slutila i "mra\xc4\x8dne" \xc5\xbeenske \xc5\xbeelje. Freud je pak bio ljubomoran, isklju\xc4\x8div, uvjeren da su \xc5\xbeene ograni\xc4\x8dene svojim spolom i bez imalo \xc5\xbeelje da u tom dijelu nadi\xc4\x91e svoje vrijeme. Moja je majka vjerovala u moga oca, a ne u psihoanalizu, rekla je jedna Freudova k\xc4\x87erka jer je Martha o\xc4\x8dito bila tu kad je trebalo pa je \xc4\x8dak, navodno, i izvukla Freuda iz mogu\xc4\x87e kokainske ovisnosti dok je tom drogom eksperimentirao ne znaju\xc4\x87i (ipak je to bilo 19. stolje\xc4\x87e) da mo\xc5\xbee izazvati ovisnost.\n_START_SECTION_\nZnanstveni rad\n_START_PARAGRAPH_\nIstra\xc5\xbeivanju problema histerije posvetili su se ne\xc5\xa1to kasnije zajedno Freud i Josef Breuer. Iz rezultata tog istra\xc5\xbeivanja proiza\xc5\xa1la je njihova zajedni\xc4\x8dka knjiga Studije na podru\xc4\x8dju histerije u kojoj postavljaju hipotezu da simptomi histerije proizlaze iz potisnutih sje\xc4\x87anja i traumatskih doga\xc4\x91aja. No, nedugo nakon objavljivanja knjige (1895.) iz javnosti neznanih razloga prekidaju suradnju. Pou\xc4\x8den iskustvima zajedni\xc4\x8dikih istra\xc5\xbeivanja Freud zastupa stajali\xc5\xa1te da je uzrok histerije seksualne prirode i tada razvija dio onog \xc5\xa1to \xc4\x87e kasnije postati poznato kao psihoanaliti\xc4\x8dka teorija. Nakon raskida s Breurom Freud se i dalje posve\xc4\x87uje istom problemu. Tako u listopadu 1897. otkriva Edipov kompleks, a 1899. pojavljuju se i njegovi prvi zna\xc4\x8dajni tekstovi. Godine 1900. objavljuje knjigu Tuma\xc4\x8denje snova, svoje najzna\xc4\x8dajnije djelo, koja se temelji na analizi njegovih vlastitih snova. Nakon nje slijede: Psihopatologija svakodnevnog \xc5\xbeivota (1901.), Tri rasprave o teoriji seksualnosti (1905.), \xc5\xa0ale i njihova povezanost s nesvjesnim (1905.). U knjizi Tri eseja o seksualnosti Freud iznosi ideju da se djeca ra\xc4\x91aju sa seksualnim potrebama, a njihovi roditelji su po\xc4\x8detni seksualni objekti, nakon \xc4\x8dega je u javnosti progla\xc5\xa1en lu\xc4\x91akom. U djelu Fragment jedne analize histerije analizira traumatsku funkciju seksualnosti u histeriji, kao i ulogu homoseksualnosti._NEWLINE_Godine 1902. osniva Psiholo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo srijedom u kojem okuplja svoje prve u\xc4\x8denike (Ferdern, Ranka, Adler). Od 1912. bavi se pitanjem oca, pojmovima nagona \xc5\xbeivota (eros) i nagona smrti (thanatos), principa stvarnosti i principa zadovoljstva. Godine 1913. objavljuje tekst Totem i tabu u kojem raspravlja o kulturno povijesnom fenomenu zabrane incest,  1915. objavljuje tri metapsiholo\xc5\xa1ka ogleda Nago i nagonske sudbine, Potiskivanje i Nesvjesno, a 1916. \xc5\xbdalost i melankolija.  Zbog epidemije gripe (1920.) umire Freudova k\xc4\x87erka Sophie, a iste godine on predla\xc5\xbee novi model dru\xc5\xa1tvenog sklopa u kome se pojavljuju ego, id i superego. Njegov istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dki doprinos uklju\xc4\x8duje i otkrivanje novih osobina \xc5\xbeiv\xc4\x8danih stanica kod zlatne ribice i postojanje testisa kod mu\xc5\xbejaka jegulje. Ipak, najva\xc5\xbenijim otkri\xc4\x87em smatra se \xc4\x8dinjenica da kokain mo\xc5\xbee biti upotrebljen za lije\xc4\x8denje mnogih bolesti. Sam Freud je uzeo drogu bez pojave nekih \xc5\xa1tetnih u\xc4\x8dinaka, no njegovo odu\xc5\xa1evljenje ovim otkri\xc4\x87em ubrzo se smanjilo zbog spoznaje da kokain stvara ovisnost. Godine 1922. ustanovljen mu je rak nepca. Do smrti se podvrgavao nizu operacija, nakon kojih nije bio izlije\xc4\x8den._NEWLINE_Unato\xc4\x8d protestu antisemitskih krugova 1930. godine prima nagradu Goethepreis (nagrada grada Frankfurta) za rad Nelagoda u kulturi._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to su nacisti anektirali Austriju 1938. godine, a prije toga u Berlinu javno spalili Freudove knjige, Sigmund Freud napu\xc5\xa1ta Austriju i preseljava se u Englesku gdje do same smrti, uzrokovane rakom nepca, lije\xc4\x8di svoje pacijente. _NEWLINE_23. rujna 1939. godine u 3 sata ujutro Freudov ku\xc4\x87ni lije\xc4\x8dnik je ustanovio njegovu smrt, a nakon smrtonosne doze morfija, koju je Freud sam zatra\xc5\xbeio. _NEWLINE_Sigmund Freud djed je slikara Luciena Freuda te komediografa i pisca Clementa Freuda te pradjed novinarke Emme Freud i modne dizajnerice Belle Freud te Matthewa Freuda.\n_START_SECTION_\nFreudova psihologija - psihoanaliza\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni predstavnik psihoanalize je Sigmund Freud. On je iznio teoriju po kojoj je \xc4\x8dovjek nesvjesno bi\xc4\x87e, bez mogu\xc4\x87nosti slobodnog odlu\xc4\x8divanja, ne mo\xc5\xbee donositi racionalne odluke, pa \xc4\x8dak ni vladati samim sobom. To je u potpunosti odudaralo od dotada\xc5\xa1njeg tradicionalnog shva\xc4\x87anja i tuma\xc4\x8denja \xc4\x8dovjeka.'