b'\n_START_ARTICLE_\nAerodinami\xc4\x8dki otpor\n_START_SECTION_\nPrimjeri aerodinami\xc4\x8dkog otpora\n_START_PARAGRAPH_\nPrimjeri aerodinami\xc4\x8dkog otpora se pojavljuju u slu\xc4\x8dajevima:_NEWLINE_1.) Kada rezultantna komponenta aerodinami\xc4\x8dke ili hidrodinami\xc4\x8dke sile djeluje suprotno od smjera kretanja objekata koji se kre\xc4\x87u relativno s obzirom na Zemlju\xc2\xa0(automobili, zrakoplovi, trupovi brodova...)_NEWLINE_2.) Kada ta ista rezultantna komponenta djeluje u istom geografskom smjeru kao objekt (jedra na brodovima)_NEWLINE_3.) Viskozno strujanje fluida u cijevi, kada sila otpora na fiksiranu cijevi smanjuje brzinu fluida relativnu na tu cijev.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nParazitski otpor\n_START_PARAGRAPH_\nParazitski otpor je rezultat kretanja nekog tijela kroz fluid._NEWLINE_Pojam parazitski otpor je naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e kori\xc5\xa1ten u aerodinamici, budu\xc4\x87i da je na krilima aerodinami\xc4\x8dki otpor generalno mali u usporedbi s uzgonom. No za strujanje fluida oko tromih tijela aerodinami\xc4\x8dki otpor je dominantan pa je o njemu besmisleno govoriti kao o parazitskom otporu. Stoga se otpor radi oblika, trenje na stijenci i interferiraju\xc4\x87i otpor kod strujanja fluida oko tromog tijela direktno uzimaju kao komponente totalnog aerodinami\xc4\x8dkog otpora a ne kao komponente parazitskog otpora.\n_START_SECTION_\nOtpor oblika\n_START_PARAGRAPH_\nOvakav tip aerodinami\xc4\x8dkog otpora nastaje radi oblika tijela koji se nalazi na putu strujnica fluida. Veli\xc4\x8dina i oblik su najbitniji faktori ovog otpora; na tijelima s ve\xc4\x87om popre\xc4\x8dnom povr\xc5\xa1inom stvarati \xc4\x87e se ve\xc4\x87a sila s otpora, nego na tankim tijelima s ve\xc4\x87om uzdu\xc5\xbenom povr\xc5\xa1inom. Otpor je propocionalan relativnoj brzini tijela.\n_START_SECTION_\nOtpor povr\xc5\xa1inskog trenja\n_START_PARAGRAPH_\nNastaje radi trenja fluida o stijenku tijela koje se kre\xc4\x87e kroz taj fluid. Ovakav otpor je direktno povezan s oplakanom povr\xc5\xa1inom tijela. Kao i ostale komponente parazitskog otpora proporcionalan je brzini ili kvadratu brzine (ovisno radi li se o laminarnom ili turbulentnom strujanju)._NEWLINE_Uzrokovan je radi viskoznog otpora fluida na grani\xc4\x8dnom sloju povr\xc5\xa1ine tijela. Grani\xc4\x8dni sloj na po\xc4\x8detku povr\xc5\xa1ine tijela je obi\xc4\x8dno laminaran i tanak, a \xc5\xa1to je bli\xc5\xbei kraju postaje turbulentan i deblji. To\xc4\x8dka prelaska laminarnog strujanja u turbulentno ovisi o obliku tijela.\n_START_SECTION_\nInterferiraju\xc4\x87i otpor\n_START_PARAGRAPH_\nNastaje kada protok zraka oko jedne komponente tijela zauzima isti prostor kao protok zraka oko druge komponente tijela (npr. krilo i trup zrakoplova). Na kri\xc5\xbeanju tih dviju komponenti protoci imaju manje fizi\xc4\x8dke povr\xc5\xa1ine preko koje mogu strujati \xc5\xa1to rezultira mije\xc5\xa1anjem protoka i stvaranjem lokaliziranog udarnog vala. Radi udarnog vala rezultiraju\xc4\x87i aerodinami\xc4\x8dki otpor je ve\xc4\x87i nego suma individualnih otpora proizvedenih na spomenutim komponentama. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e pojave ovog otpora su na zrakoplovima na prijelazima krilo/trup, trup/motor, krilo/motor, horizontalni/vertikalni stabilizatori na repu. Otpor se ne mo\xc5\xbee sprije\xc4\x8diti no mo\xc5\xbee se minimalizirati koriste\xc4\x87i zaobljene prijelaze izme\xc4\x91u ovih komponenti.\n_START_SECTION_\nOtpor induciran uzgonom\n_START_PARAGRAPH_\nU aerodinamici otpor induciran uzognom je aerodinami\xc4\x8dka sila otpora koja nastaje kadgod gibaju\xc4\x87e tijelo preusmjerava protok zraka koji nastrujava na njega. Pojava je tipi\xc4\x8dna na krilima zrakoplova, a proporcionalna je napdnom kutu krila.\n_START_SECTION_\nValni otpor\n_START_PARAGRAPH_\nU aeronautici valni otpor je komponenta aerodinami\xc4\x8dkog otpora koja se pojavljuje na krilima i trupu zrakoplova ili na vrhovima lopatica propelera i projektila dok se isti gibaju pri transoni\xc4\x8dnim ili supersoni\xc4\x8dnim brzinama zbog prisutnosti udarnih valova. Valni otpor je ne ovisi o viskoznosti i obi\xc4\x8dno se pojavljuje kao naglo i intenzivno pove\xc4\x87anje otpora dok se tijelo pribli\xc5\xbeava kriti\xc4\x8dnom Machovom broju. Koncept zvu\xc4\x8dnog zida je izravna posljedica intezivnih i naglih pove\xc4\x87anja valnog otpora._NEWLINE_Niz novih tehnika razvijenih tijekom i neposredno nakon Drugog svjetskog rata doveli su do drasti\xc4\x8dnog smanjenja veli\xc4\x8dine valnog otpora, a do ranih 1950-ih najnoviji borbeni zrakoplov mogli su do\xc4\x87i do nadzvu\xc4\x8dnih brzina. \xc4\x8cesto rije\xc5\xa1enje problema valnog otpora je bilo kori\xc5\xa1tenje strijela krila.\n_START_SECTION_\nOp\xc4\x87a formula\n_START_PARAGRAPH_\nOtpor ovisi o svojstvima fluida i o veli\xc4\x8dini, obliku i brzini tijela. Jedan na\xc4\x8din da se izrazi je pomo\xc4\x87u jednad\xc5\xbebe otpora:_NEWLINE_gdje je:_NEWLINE_ sila otpora_NEWLINE_ gusto\xc4\x87a fluida_NEWLINE_ relativna brzina gibanja tijela u fluidu_NEWLINE_ koeficijent aerodinami\xc4\x8dkog otpora (broj bez jedinice)_NEWLINE_ povr\xc5\xa1ina popre\xc4\x8dnog presjeka tijela._NEWLINE_Koeficijent aerodinami\xc4\x8dkog otpora ovisi o obliku tijela i Reynoldsovom broju._NEWLINE_Reynoldsov broj se ra\xc4\x8duna pomo\xc4\x87u formule_NEWLINE_gdje je  karakteristi\xc4\x8dni promjer ili linearna dimenzija, a  kinemati\xc4\x8dka viskoznost fluida. Pri niskim vrijednostima  koeficijent otpora ( ) je proporcionalan brzini dok je pri visokim vrijednostima  koeficijent otpora relativno konstantan.\n_START_SECTION_\nSnaga\n_START_PARAGRAPH_\nSnaga potrebna da se svlada aerodinami\xc4\x8dki otpor zadana je jednad\xc5\xbebom:_NEWLINE_Snaga potrebna da tijelo svlada otpor fluida se pove\xc4\x87ava s kubom brzine. Auto koje se vozi autocestom pri 80 km/h \xc4\x87e trebati oko 10 konjskih snaga (7.5 kW) da svlada aerodinami\xc4\x8dki otpor zraka, no isti auto pri brzini od 160 km/h \xc4\x87e trebati oko 80 konjskih snaga (60 kW). Ako brzini pove\xc4\x87amo 2 puta sila otpora \xc4\x87e se pove\xc4\x87ati 4 puta, a snaga 8.'