b'\n_START_ARTICLE_\nVisoka pe\xc4\x87\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPovijest metalurgije \xc5\xbeeljeza zapo\xc4\x8dinje jo\xc5\xa1 u prapovijesno doba, ali ne zna se je li prvo \xc5\xbeeljezo proizvedeno slu\xc4\x8dajno, kad je prapovijesni \xc4\x8dovjek nalo\xc5\xbeio vatru na le\xc5\xbei\xc5\xa1tu \xc4\x8diste \xc5\xbeeljezne rude ili je koriste\xc4\x87i se ve\xc4\x87 ste\xc4\x8denim iskustvom u topljenju bakrene rude primijenio isti postupak na \xc5\xbeeljeznu rudu. Taj postupak je bio prili\xc4\x8dno jednostavan: u plitkom ognji\xc5\xa1tu se \xc5\xbeeljezna ruda pokrila drvenim ugljenom, koji se zatim zapalio, pa je ispod vatre nastala gnjecava i spu\xc5\xbevasta \xc5\xbeeljezna masa (spu\xc5\xbevasto \xc5\xbeeljezo). Da bi se iz spu\xc5\xbevastog \xc5\xbeeljeza dobilo tehni\xc4\x8dko \xc5\xbeeljezo ili \xc4\x8delik ovisilo je prije svega o kvaliteti \xc5\xbeeljezne rude. _NEWLINE_Kinezi su razvili sna\xc5\xbene mijehove za upuhivanje zraka u pe\xc4\x87 za taljenje rude (ubacivanje velikih koli\xc4\x8dina zraka u pe\xc4\x87 pomo\xc4\x87u naro\xc4\x8ditih sapnica izumljeno je na Zapadu tek u 15. stolje\xc4\x87u; tako je nastala visoka pe\xc4\x87). \xc5\xa0to je jo\xc5\xa1 va\xc5\xbenije, Kinezi su pove\xc4\x87av\xc5\xa1i dimenzije pe\xc4\x87i i bitno pove\xc4\x87av\xc5\xa1i koli\xc4\x8dinu drvenog ugljena kao izvora topline, osim temperature, povisili i koncentraciju ugljikovog monoksida unutar pe\xc4\x87i. To je pospje\xc5\xa1ilo difuziju ugljika u \xc5\xbeeljezo, \xc4\x8dime se opet znatno snizilo tali\xc5\xa1te \xc5\xa1ar\xc5\xbee. (Kod eutekti\xc4\x8dkog sastava, koji sadr\xc5\xbei 4,3\xc2\xa0% ugljika, ono se snizuje na 1148 \xc2\xb0C.) Kona\xc4\x8dan rezultat novih tehnolo\xc5\xa1kih mjera bio je da se rastaljeno \xc5\xbeeljezo, s visokim sadr\xc5\xbeajem ugljika, moglo lijevati poput bronce. Danas se takvo \xc5\xbeeljezo izliveno izravno iz pe\xc4\x87i naziva sirovim \xc5\xbeeljezom.\n_START_SECTION_\nDobivanje \xc5\xbeeljeza\n_START_PARAGRAPH_\nZa dobivanje \xc5\xbeeljeza danas se uglavnom koriste oksidne, a rje\xc4\x91e karbonatne rude. Crvena \xc5\xbeeljezna ruda sadr\xc5\xbei mineral hematit. Druge rude sadr\xc5\xbee mineral magnetit, koji je crne boje i magneti\xc4\x8dan. \xc5\xbdeljezo rijetko nalazimo u elementarnom obliku koji se nalazi u okolici vulkana i u meteorima. Velike koli\xc4\x8dine \xc5\xbeeljeza kori\xc5\xa1tene od \xc5\xbeeljeznog doba, u prvom tisu\xc4\x87lje\xc4\x87u prije Krista, dobivene su taljenjem \xc5\xbeeljeznih minerala, kao \xc5\xa1to je hematit._NEWLINE_Iz oksidnih ruda \xc5\xbeeljezo se dobiva redukcijom ruda koksom, odnosno ugljikovim(II) oksidom (ugljikov monoksid) u visokim pe\xc4\x87ima. Iz ruda koje su siroma\xc5\xa1ne \xc5\xbeeljezom (npr. limonita), \xc5\xbeeljezo se dobiva tzv. kiselim taljenjem i Kruppovim postupkom.\n_START_SECTION_\nSirovo \xc5\xbeeljezo\n_START_PARAGRAPH_\nSirovo \xc5\xbeeljezo je zbog ve\xc4\x87eg sadr\xc5\xbeaja ne\xc4\x8disto\xc4\x87a i ugljika, jako krhko i nepodesno za obradu ili primjenu. Mo\xc5\xbee se koristiti samo za lijevanje najgrubljih masivnih predmeta (npr. postolja), koji nisu mehani\xc4\x8dki ili toplinski optere\xc4\x87eni. Da bi se dobilo kvalitetnije \xc5\xbeeljezo ili \xc4\x8delik, sirovo se \xc5\xbeeljezo prera\xc4\x91uje, \xc5\xa1to uklju\xc4\x8duje smanjenje sadr\xc5\xbeaja svih primjesa i pode\xc5\xa1avanje \xc5\xbeeljenog sadr\xc5\xbeaja ugljika, koji bitno odre\xc4\x91uje kvalitetu \xc4\x8delika. \xc4\x8celikom se smatra legura \xc5\xbeeljeza od 0,05 do 2,06% ugljika. Pro\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87eno sirovo \xc5\xbeeljezo koje sadr\xc5\xbei vi\xc5\xa1e od 1,7%, a manje od 2,5% ugljika obi\xc4\x8dno zovemo lijevano \xc5\xbeeljezo, a koristi se za izradu masivnijih \xc5\xbeeljeznih odljevaka za razna postolja, nosa\xc4\x8de, kostrukcijsko i gra\xc4\x91evinsko \xc5\xbeeljezo itd. Mje\xc5\xa1anjem sirovog \xc5\xbeeljeza s talinom kvarcnog pijeska i pretaljivanjem te smjese u pe\xc4\x87ima oblo\xc5\xbeenim Fe\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83, u talini se dobiva spu\xc5\xbevasto, porozno \xc5\xbeeljezo, u kojem prisutni Fe\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83 oksidira ve\xc4\x87inu primjesa. Dobiva se tzv. profilno \xc5\xbeeljezo jer se direktno iz pe\xc4\x87i, pod tlakom koji istiskuje silikatnu masu s otopljenim primjesama, izvla\xc4\x8de profilni proizvodi \xc5\xbeeljeza (cijevi, tra\xc4\x8dnice, \xc5\xa1ipke itd.).\n_START_SECTION_\nPostrojenja visoke pe\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\nZa suvremenu proizvodnju \xc5\xbeeljeza u visokim pe\xc4\x87ima potrebno je vi\xc5\xa1e prate\xc4\x87ih postrojenja. Obi\xc4\x8dno je ta proizvodnja povezana s proizvodnjom \xc4\x8delika. Uz postrojenja za pripremu rudnog zasipa ujedna\xc4\x8davanjem sastava na skladi\xc5\xa1tu, usitnjavanjem, prosijavanjem i aglomeriranjem (stvaranje grudica odre\xc4\x91enih dimenzija u posebnim ure\xc4\x91ajima koje se zasniva na postupnom vla\xc5\xbeenju i su\xc5\xa1enju u vrtlo\xc5\xbenom sloju), va\xc5\xbena su i skladi\xc5\xa1ta goriva, te postrojenja za njihovu pripremu (npr. spremnici za prihvat i ure\xc4\x91aji za ubrizgavanje teku\xc4\x87ih i plinovitih goriva, prosijavanje koksa). Ostala su va\xc5\xbena pomo\xc4\x87na postrojenja: bunkeri, zasipni ure\xc4\x91aji, strojevi za probijanje i zatvaranje ispusta, postrojenja za obradu plina, za opskrbu zrakom i vodom, za lijevanje \xc5\xbeeljeza, za obradu troske, transportna sredstva za \xc5\xbeeljezo i trosku, kotlovnica, elektroenergetska postrojenja i, \xc4\x8desto, postrojenja za proizvodnju koksa. Za suvremenu proizvodnju \xc5\xbeeljeza vrlo su va\xc5\xbeni ure\xc4\x91aji za mjerenje, kontrolu i regulaciju postupka u pe\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nPostrojenje za istovar i skladi\xc5\xa1te sirovina\n_START_PARAGRAPH_\nSirovine se postrojenjima za proizvodnju \xc5\xbeeljeza dopremaju obi\xc4\x8dno \xc5\xbeeljeznicom ili, kad su ta postrojenja smje\xc5\xa1tena na morskoj obali, brodovima. Budu\xc4\x87i da se radi o velikim masama rude \xc5\xbeeljeza i ugljena (ili koksa, ako postrojenje nema vlastitu koksaru), za njihov istovar upotrebljavaju se visokoproduktivni automatizirani mehani\xc4\x8dki ure\xc4\x91aji, a konvejeri (transportne trake) za prijevoz na skladi\xc5\xa1te i sa skladi\xc5\xa1ta. Skladi\xc5\xa1te rude uvijek je na otvorenom, s velikom dizalicom na tra\xc4\x8dnicama za njegovo poslu\xc5\xbeivanje.\n_START_SECTION_\nPostrojenja za usitnjavanje i prosijavanje\n_START_PARAGRAPH_\nPostrojenja za usitnjavanje i prosijavanje ruda \xc5\xbeeljeza koja slu\xc5\xbee za dobivanje \xc4\x8destica jednoli\xc4\x8dnije veli\xc4\x8dine, vrlo su jednostavna. U tim postrojenjima proizvode se dvije veli\xc4\x8dine grudica (s \xc4\x8desticama veli\xc4\x8dine od 20 do 50 mm, te od 6 do 20 mm) za izravno kori\xc5\xa1tenje u pe\xc4\x87i i jedna (s \xc4\x8desticama manjim od 6 mm) koju treba prethodno aglomerirati, tj. stvoriti grudice odre\xc4\x91enih dimenzija u posebnim ure\xc4\x91ajima koja se zasnivaju na postupnom vla\xc5\xbeenju i su\xc5\xa1enju u vrtlo\xc5\xbenom sloju.\n_START_SECTION_\nPostrojenja za aglomeriranje ruda \xc5\xbeeljeza\n_START_PARAGRAPH_\nPostrojenja za aglomeriranje ruda \xc5\xbeeljeza mogu biti kontinuiranog ili periodi\xc4\x8dnog tipa. Postrojenja za kontinuirano aglomeriranje obi\xc4\x8dno su postrojenja s lan\xc4\x8danim ro\xc5\xa1tiljima (aglotrake) ili pe\xc4\x87i, a postrojenja za periodi\xc4\x8dno aglomeriranje su obi\xc4\x8dno metalne zdjele ili tave (povr\xc5\xa1ine od 12 do 22 m\xc2\xb2). Postoje razli\xc4\x8dite izvedbe tih postrojenja, a \xc4\x8desto imaju i ure\xc4\x91aje za prethodnu peletizaciju. _NEWLINE_Za aglomeriranje ruda \xc5\xbeeljeza obi\xc4\x8dno se upotrebljavaju jamske pe\xc4\x87i, obujma od 50 do 80 m\xc2\xb3. Veoma su rijetke rotacione pe\xc4\x87i. Takve pe\xc4\x87i imaju promjer od 2 do 4 metra, duljinu 30 do 40 metara, a kapacitet od 250 do 1000 tona na dan. Kao gorivo koriste obi\xc4\x8dno prirodni plin. Dio plina se mo\xc5\xbee zamijeniti \xc4\x8dvrstim gorivom, koje se dodaje sirovini prije ulaska u pe\xc4\x87. Postrojenja za aglomeriranje u \xc5\xbeeljezarama osim za pripremanje rude, potrebna su i za preradu pra\xc5\xa1ine, izdvojene iz plina visoke pe\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nBunkeri\n_START_PARAGRAPH_\nBunkeri visoke pe\xc4\x87i slu\xc5\xbee za prihvatanje pojedinih sastojaka zasipa pri njegovoj pripremi. Bunkeri moraju imati toliki obujam da mogu prihvatiti zalihe sastojaka potrebnih za vrijeme normalnog proizvodnog postupka, ali i za vrijeme uklanjanja kvarova na ure\xc4\x91ajima unutra\xc5\xa1njeg prijevoza izme\xc4\x91u skladi\xc5\xa1ta i pe\xc4\x87i. Premali obujam bunkera mo\xc5\xbee bitno poremetiti proizvodnju, ali investicije za prevelike bunkere nisu ekonomski opravdani. _NEWLINE_Za dobivanje povoljnog omjera rude i vapnenca pri stvaranju zasipa, bunkeri imaju prikladne ispusne ure\xc4\x91aje i ure\xc4\x91anje za vaganje, a za povoljan omjer koksa, jo\xc5\xa1 i ure\xc4\x91aje za prosijavanje (prije vaganja) i za povrat sitnog koksa. Najprikladniji oblik bunkera je pravokutnik s kosim dnom (od 45\xc2\xba do 55\xc2\xba). Prijevoz povoljnog omjera rude, vapnenca i koksa do zasipnih ure\xc4\x91aja mora biti \xc5\xa1to kra\xc4\x87i, pa se bunkeri smje\xc5\xa1taju u samoj blizini visoke pe\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nZasipni ure\xc4\x91aji\n_START_PARAGRAPH_\nZasipni ure\xc4\x91aji visoke pe\xc4\x87i slu\xc5\xbee za ravnomjerno zasipavanje visoke pe\xc4\x87i i sastoje se od nekoliko mehanizama povezanih u sustav automatskog koordiniranog rada. U taj sustav nu\xc5\xbeno su uklju\xc4\x8deni i svi procesni ure\xc4\x91aji, po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od ispusta bunkera. Na drugom kraju tog sustava nalazi se konstrukcija nad \xc5\xbedrijelom pe\xc4\x87i, koja omogu\xc4\x87uje hranjenje pe\xc4\x87i zasipom, uz odvajanje plinskog prostora pe\xc4\x87i od okoline (zasipni toranj). Mehanizam za prijevoz zasipa do \xc5\xbedrijela pe\xc4\x87i vrlo je bitan dio tog sustava. _NEWLINE_Zasipni tornjevi \xc5\xbedrijela starijih pe\xc4\x87i s malim tlakom plina, gradili su se samo kao ure\xc4\x91aji s dva zvona. Ta su zvona smje\xc5\xa1tena u ku\xc4\x87i\xc5\xa1tu spojenom s odvodima plina i u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ena na \xc5\xbedrijelu pe\xc4\x87i prirubni\xc4\x8dkim spojem ili na posebnoj konstrukciji. \xc4\x8cim se prihvatni lijevak napuni, malo se zvono spu\xc5\xa1ta i zasip pada u zdjelu zatvorenu velikim zvonom. Nakon \xc5\xa1to se prihvatni lijevak isprazni, malo se zvono podi\xc5\xbee i zatvara ispust lijevka. Zatim se spu\xc5\xa1ta veliko zvono i zasip pada u \xc5\xbedrijelo pe\xc4\x87i. Kad se zdjela isprazni, veliko se zvono podi\xc5\xbee i ponovno zatvori zdjelu. Ponavljanje tog ciklusa hranjenja regulira dava\xc4\x8d razine zasipa. _NEWLINE_Zvona i zdjela izra\xc4\x91eni su od \xc4\x8deli\xc4\x8dnog lijeva sa zidovima debljine oko 60 mm. Veliko zvono je od jednog, a malo zvono i zdjela od dva dijela, da bi se mogli mijenjati donji dijelovi, koji su vi\xc5\xa1e izlo\xc5\xbeeni tro\xc5\xa1enju. Da bi dodirne povr\xc5\xa1ine zvona i zdjele dovoljno dobro prilijegale jedna na drugu, kako bi se postiglo dobro zatvaranje, izra\xc4\x91uju se navarivanjem sloja tvrdog metala debljine oko 5 mm, koji se naknadno obra\xc4\x91uje. Iz istog razloga zvona se balansiraju prije ugradnje. Dobro nalijeganje zvona i zdjele provjerava se pri ugradnji nasipavanjem vode u zdjelu. _NEWLINE_Dimenzije zasipnih tornjeva odre\xc4\x91uju se iskustveno. Obujam je zdjele od 2,5% do 3% obujma pe\xc4\x87i. Promjer je malog zvona od 1,5 do 2 metra, a promjer velikog zvona za 1,2 do 1,9 metara manji od promjera \xc5\xbedrijela. Pla\xc5\xa1t velikog zvona zatvara s vodoravnom ravninom kut od oko 53\xc2\xba, a malog zvona od 50\xc2\xba do 55\xc2\xba. Hod je velikog zvona od 450 do 1000 mm. Mehanizmi za pomicanje zvona mogu biti elektromotorna vitla ili pneumatski cilindri. _NEWLINE_U novijim visokim pe\xc4\x87ima, koja imaju zasipne tornjeve s dva zvona, pojavljuju se pote\xc5\xa1ko\xc4\x87e, jer je u njima tlak plina dosta visok (do 0,4 MPa). Tada pra\xc5\xa1ina u plinu djeluje sna\xc5\xbeno abrazivno, pa mo\xc5\xbee do\xc4\x87i do vrlo skupih prekida proizvodnje. Zbog toga su se po\xc4\x8deli upotrebljavati ure\xc4\x91aji koji imaju do 4 zvona, te ure\xc4\x91aji koji na drugim postupcima (npr. s pomo\xc4\x87u zaklopki) izoliraju plinski prostor pe\xc4\x87i od okoline i koji raspore\xc4\x91uju zasip u \xc5\xbedrijelu pomo\xc4\x87u pokretnih mehani\xc4\x8dkih ure\xc4\x91aja.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija visoke pe\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\nVisoke pe\xc4\x87i mogu se svrstati u dvije osnovne skupine: pe\xc4\x87i s nosa\xc4\x8dima zasipnog tornja i pe\xc4\x87i s nosa\xc4\x8dima trupa. Svaka visoka pe\xc4\x87 ima 4 osnovna dijela: \xc5\xbedrijelo (grotlo), trup (jama), sedlo i gnijezdo. Oni se sastoje od ozida i \xc4\x8deli\xc4\x8dne konstrukcije. Na njima su smje\xc5\xa1teni ure\xc4\x91aji za hla\xc4\x91enje, a na gnijezdu i puhalice s dovodima zraka, ispusti \xc5\xbeeljeza i troske. Osim toga, u opremu visoke pe\xc4\x87i spadaju i ure\xc4\x91aji za probijanje i za\xc4\x8depljivanje ispusta \xc5\xbeeljeza i troske, za mjerenja, kontrolu i regulaciju, ugradbena dizalica. Temelj je va\xc5\xbean dio visoke pe\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nVatrostalni ozid visoke pe\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\nVatrostalni ozid visoke pe\xc4\x87i sastoji se od vatrostalnih opeka, vatrostalnog morta i mase za nabijanje. Izlo\xc5\xbeen je vrlo slo\xc5\xbeenom agresivnom djelovanju niza \xc4\x8dimbenika. Zbog toga su pojedini dijelovi ozida visoke pe\xc4\x87i od razli\xc4\x8ditih opeka. _NEWLINE_Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se za ozid trupa upotrebljavaju opeke i mort od tvrdog \xc5\xa1amota. U donjoj su tre\xc4\x87ini opeke od kvalitetnijeg materijala (s 42 \xe2\x80\x93 44% Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83), u srednjoj tre\xc4\x87ini od materijala ne\xc5\xa1to slabijeg kvaliteta (s 36 \xe2\x80\x93 39% Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83, ili 32 \xe2\x80\x93 35% Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83), a u gornjoj tre\xc4\x87ini od materijala s niskim sadr\xc5\xbeajem Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83. \xc5\xa0amotni materijal za ozid trupa ne smije sadr\xc5\xbeavati vi\xc5\xa1e od 1,5% Fe\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83, jer on katalizira Boudouardovu reakciju, pa uzrokuje ugra\xc4\x91ivanje ugljika u ozid i time pospje\xc5\xa1uje njegovo raspadanje. Osim toga te opeke ne smiju biti odvi\xc5\xa1e porozne da ne bi apsorbirale mnogo plina, iz kojeg se mo\xc5\xbee izlu\xc4\x8diti ugljik. One moraju biti vrlo \xc4\x8dvrste i postojanih dimenzija (\xc5\xa1to manje toplinsko istezanje) da bi se smanjile dimenzije razmaka izme\xc4\x91u opeka._NEWLINE_Za ozid ostalih dijelova visoke pe\xc4\x87i najvi\xc5\xa1e se upotrebljavaju uglji\xc4\x8dne opeke i blokovi. Za nadokna\xc4\x91ivanje toplinskog istezanja ozida od velikih blokova potrebni su veliki razmaci izme\xc4\x91u blokova (oko 50 mm). Oni se ispunjavaju masama za nabijanje koje se sastoje od koksa i katrana. Dna gnijezda novijih visokih pe\xc4\x87i zidaju se od kombinacije \xc5\xa1amotnih i uglji\xc4\x8dnih opeka. \xc5\xa0amotom se obzidavaju i otvori za puhalice i ispusti. Ispust za \xc5\xbeeljezo \xc5\xa1irok je 250 mm, a visok 500 mm. Oja\xc4\x8dan je okvirom od \xc4\x8deli\xc4\x8dnog lijeva. Zatvara se masom od vatrostalne gline. Ispust za trosku je od bakrenih hladnjaka hla\xc4\x91enih vodom koji su teleskopski smje\xc5\xa1teni jedan u drugi. Otvor tog ispusta na ulazu u pe\xc4\x87 ima promjer 50 do 65 mm. Ve\xc4\x87e pe\xc4\x87i imaju dva ispusta za trosku. Ispusti za trosku i \xc5\xbeeljezo nalaze se na dvije razli\xc4\x8dite razine, a razmaknuti su 90 do 180\xc2\xba po obodu pe\xc4\x87i. _NEWLINE_Trajnost visoke pe\xc4\x87i zavisna je od trajnosti njenog ozida. Dno visoke pe\xc4\x87i traje 10 do 15 godina. Za to vrijeme obi\xc4\x8dno se ozid trupa mijenja dvaput, a ozid sedla jedanput. Stanje ozida visoke pe\xc4\x87i kontrolira se pirometrima s osjetilima ugra\xc4\x91enim na potrebnim mjestima.\n_START_SECTION_\nUre\xc4\x91aji za hla\xc4\x91enje visoke pe\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\nTrajanje ozida visoke pe\xc4\x87i uvelike zavisi od njegove radne temperature. Zbog toga je vrlo va\xc5\xbeno njegovo stalno hla\xc4\x91enje. Pri tome se gubi velika koli\xc4\x8dina energije (do 200 kcal po kg goriva), ali su ti gubici opravdani smanjenjem tro\xc5\xa1kova proizvodnje. _NEWLINE_Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se visoka pe\xc4\x87 hladi vodom, zalijevanjem pla\xc5\xa1ta izvana. Za tu svrhu se oko trupa na tri razine postavljaju zaljeva\xc4\x8di. To su prsteni od cijevi promjera 50 do 150 mm s mlaznicama (rupice promjera 4 do 5 mm). Na sedlu su zaljeva\xc4\x8di izvedeni kao prstenasti \xc5\xbeljebovi, jer se ono prema dolje su\xc5\xbeava. Takvo je hla\xc4\x91enje dosta uspje\xc5\xa1no, ali pla\xc5\xa1t brzo korodira, \xc5\xa1to je svakako nedostatak. _NEWLINE_Zbog toga nedostatka hla\xc4\x91enje visoke pe\xc4\x87i se mo\xc5\xbee izvesti posebnim hladnjacima. Oni su od lijevanog \xc5\xbeeljeza. Vertikalni se hladnjaci upotrebljavaju za hla\xc4\x91enje ozida gnijezda, a ugra\xc4\x91uju se izme\xc4\x91u ozida i pla\xc5\xa1ta. Za hla\xc4\x91enje ozida ostalih dijelova pe\xc4\x87i prikladniji su vodoravni hladnjaci, koji se ugra\xc4\x91uju u ozid kao plo\xc4\x8dasti ili konzolni hladnjaci. Kroz vertikalne i konzolne hladnjake voda struji kroz ulivene cijevi, a u vodoravnim plo\xc4\x8dastim hladnjacima ulivene pregrade usmjeravaju njezino strujanje. _NEWLINE_Vertikalni hladnjaci obuhva\xc4\x87aju skoro \xc4\x8ditavo gnijezdo, ponekad do 3 metra ispod ispusta za \xc5\xbeeljezo. Pojedini dijelovi su visoki do 5 metara i \xc5\xa1iroki 0,7 do 1,5 metara. Plo\xc4\x8dasti se  hladnjaci upotrebljavaju za hla\xc4\x91enje ozida sedla i dijela ozida gnijezda u zoni puhalica, a konzolni hladnjaci za hla\xc4\x91enje ozida trupa. Obi\xc4\x8dno su vodoravni hladnjaci razmaknuti 1 do 1,5 metara u vodoravnom smjeru i 0,4 do 1 metra u vertikalnom smjeru. Plo\xc4\x8dasti su  hladnjaci odvojeni od ozida razmakom, ispunjenim masom za nabijanje, koja omogu\xc4\x87uje \xc5\xa1irenje ozida tokom prvog zagrijavanja (toplinsko istezanje). Konzolni se hladnjaci kruto u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87uju za pla\xc5\xa1t, jer slu\xc5\xbee i kao nosa\xc4\x8di ozida. Zbog toga se ne mogu mijenjati kao plo\xc4\x8dasti hladnjaci._NEWLINE_U novije vrijeme se nastoji uvesti hla\xc4\x91enje visokih pe\xc4\x87i uz istovremenu proizvodnju pare. Me\xc4\x91utim, takvi sustavi hla\xc4\x91enja jo\xc5\xa1 se malo primjenjuju.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8celi\xc4\x8dna konstrukcija visoke pe\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8celi\xc4\x8dna konstrukcija visoke pe\xc4\x87i sastoji se od oja\xc4\x8danja ozida, koja preuzimaju mehani\xc4\x8dka naprezanja, radnih platformi sa stepeni\xc5\xa1tima, ugradbene staze za dizalicu i nosa\xc4\x8da. _NEWLINE_Za oja\xc4\x8danje ozida novijih visokih pe\xc4\x87i, posebno pe\xc4\x87i s nosa\xc4\x8dima trupa, slu\xc5\xbei kompaktni pla\xc5\xa1t od \xc4\x8deli\xc4\x8dnih limova, koji su naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e me\xc4\x91usobno zavareni. Na visokim pe\xc4\x87ima s nosa\xc4\x8dima zasipnog tornja umjesto pla\xc5\xa1ta trupa upotrebljavaju se \xc4\x8deli\xc4\x8dni obru\xc4\x8di; limeni je pla\xc5\xa1t tada samo oko sedla i gnijezda. Prostor izme\xc4\x91u pla\xc5\xa1ta i ozida pe\xc4\x87i ispunjen je \xc5\xa1amotnim mortom, odnosno masom za nabijanje. Pe\xc4\x87i s potpunim pla\xc5\xa1tem uglavnom su sigurnije, pogotovo kad je ozid ve\xc4\x87 djelomi\xc4\x8dno istro\xc5\xa1en. Da bi bio siguran i na vi\xc5\xa1im temperaturama, koje se mogu pojaviti uslijed uznapredovalog izgaranja ozida, pla\xc5\xa1t se \xc4\x8desto oja\xc4\x8dava dodatnom \xc4\x8deli\xc4\x8dnom konstrukcijom na stupovima oslonjenim na nosa\xc4\x8de trupa. _NEWLINE_Obi\xc4\x8dno su s pla\xc5\xa1tem spojene i oklopne plo\xc4\x8de u unutra\xc5\xa1njosti \xc5\xbedrijela, visoke 2,5 do 3 metra, koje \xc5\xa1tite ozid od udaraca materijala koji pada sa zvona, od pritiska zbog spu\xc5\xa1tanja tvrdog zasipa u ni\xc5\xbee slojeve, te od abrazije zbog strujanja pra\xc5\xa1ine u grotlenom plinu. Oklopne plo\xc4\x8de \xc5\xbedrijela ve\xc5\xbeu se ponekad samo za oblogu, ali su tada manje sigurne. _NEWLINE_Radne platforme visokih pe\xc4\x87i s pristupnim stepeni\xc5\xa1tima nalaze se na svim razinama na kojima je potrebno raditi za vrijeme pogona ili popravka. Na pe\xc4\x87ima s nosa\xc4\x8dima zasipnog tornja u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ene su na \xc4\x8deli\xc4\x8dnu konstrukciju nezavisnu od konstrukcije pe\xc4\x87i. Na pe\xc4\x87ima s nosa\xc4\x8dima trupa u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ene su dijelom na posebnu konstrukciju, dijelom na samoj pe\xc4\x87i, a dijelom su uklopljene u konstrukciju zasipnog tornja._NEWLINE_Ugradbena staza za dizalicu slu\xc5\xbei za izmjenu dijelova zasipnih ure\xc4\x91aja. U\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ena je na konstrukciju zasipnog tornja. Dizalicom se upravlja sa zasipne platforme.\n_START_SECTION_\nSustav puhalica visoke pe\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\nSustav puhalica visoke pe\xc4\x87i sastoji se od prstenastog razdjelnika vru\xc4\x87eg zraka smje\xc5\xa1tenog oko sedla, potrebnog broja puhalica smje\xc5\xa1tenih oko gnijezda, dijelova za spoj puhalica s razdjelnikom (koljena, nastavci) i hladnjaka puhalica. Puhalice su okrugli, bakreni elementi s promjerom od 140 do 250 mm, hla\xc4\x91enih vodom. Smje\xc5\xa1teni su teleskopski unutar ve\xc4\x87ih hladnjaka. Njihova priklju\xc4\x8dna koljena i razdjelnik zraka su ozidani._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da se broj puhalica ne mo\xc5\xbee mijenjati tokom rada pe\xc4\x87i, potrebno ga je odrediti pri projektiranju. Mogu\xc4\x87e potrebne izmjene koli\xc4\x8dine zraka koje se upuhavaju u pe\xc4\x87 mogu se kasnije posti\xc4\x87i samo promjenom promjera puhalica. Iskustveno se uzima da je broj potrebnih puhalica n = 2 d, gdje je d (m) promjer gnijezda. On mora biti toliki da osigurava stvaranje zatvorene prstenaste zone sagorijevanje. To zavisi od niza \xc4\x8dimbenika, pa broj potrebnih puhalica se mijenja unutar granica koje odgovaraju razmaku od 1,3 do 2 metra izme\xc4\x91u puhalica.\n_START_SECTION_\nTemelj visoke pe\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\nTemelj visoke pe\xc4\x87i izlo\xc5\xbeen je velikim mehani\xc4\x8dkim naprezanjima. Suvremene pe\xc4\x87i normalnog kapaciteta visoke su oko 70 metara, ra\xc4\x8dunaju\xc4\x87i od ispusta za \xc5\xbeeljezo, a zajedno sa slojem materijala u njima, visokim oko 30 metara, imaju masu od oko 30 000 tona. Osim toga, temelj je visoke pe\xc4\x87i izlo\xc5\xbeen i djelovanju bo\xc4\x8dnih sila od kosog mosta dizala zasipa i kose cijevi za odvod plinova. Velika su i toplinska optere\xc4\x87enja temelja visoke pe\xc4\x87i jer na njihovoj gornjoj povr\xc5\xa1ini vladaju temperature i vi\xc5\xa1e od 1000 \xc2\xbaC. _NEWLINE_Zbog toga temelji visoke pe\xc4\x87i imaju uvijek gornji dio od vatrostalnog i donji od kvalitetnog armiranog betona. Gornji dio mora biti tolike debljine (3,5 do 4 metara) da temperatura njegova dna ne bude vi\xc5\xa1a od 250 \xc2\xbaC. Izvedba donjeg dijela temelja visoke pe\xc4\x87i mora biti prilago\xc4\x91ena nosivosti tla. Na tlu vrlo dobre nosivosti taj dio mo\xc5\xbee biti betonska stopa, ali uglavnom je nu\xc5\xbean dubinski temelj, koji se mora oslanjati na nosivi sloj (kamen, debeli sloj \xc5\xa1ljunka).\n_START_SECTION_\nStrojevi za probijanje i za\xc4\x8depljivanje ispusta\n_START_PARAGRAPH_\nZa probijanje ispusta za \xc5\xbeeljezo upotrebljavaju se velike bu\xc5\xa1ilice, a za njegovo zatvaranje tzv. pu\xc5\xa1ke za zatvaranje. To su strojevi okretljivo ugra\xc4\x91eni na nose\xc4\x87im stupovima u neposrednoj blizini ispusta, da bi se mogli skloniti kad nisu u upotrebi. _NEWLINE_Bu\xc5\xa1ilice za probijanje ispusta za \xc5\xbeeljezo imaju elektromotorni ili pneumatski pogon. Pu\xc5\xa1ke za zatvaranje su strojevi s jednim ili dva dvojna cilindra s po dva mehani\xc4\x8dki spojena klipa: tla\xc4\x8dnim, na pneumatski ili hidrauli\xc4\x8dki pogon i radnim, koji tla\xc4\x8di masu u ispust. U novije vrijeme upotrebljavaju se elektromotorne pu\xc5\xa1ke za zatvaranje. One imaju vlastitu pumpu s elektromotornim pogonom za tla\xc4\x8denje ulja potrebnog za hidrauli\xc4\x8dki pogon. Obi\xc4\x8dno se uz pu\xc5\xa1ku nalaze i ure\xc4\x91aji za drobljenje i mije\xc5\xa1anje, potrebni za pripremu mase za zatvaranje ispusta. _NEWLINE_Za otvaranje i zatvaranje ispusta za trosku upotrebljavaju se \xc4\x8depovi od lijevanog \xc5\xbeeljeza. Vade se iz ispusta i vra\xc4\x87aju natrag strojevima koji se, kad nisu u radu, podignu iznad radne povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nUre\xc4\x91aji za opskrbljivanje zrakom\n_START_PARAGRAPH_\nZa sagorijevanje 1 tone koksa u visokoj pe\xc4\x87i potrebno je od 2400 do 2700 m\xe2\x82\x99\xc2\xb3 zraka. Na putu do ulaza u pe\xc4\x87 u novijim se postrojenjima gubi 5 do 8% zraka. Aerodinami\xc4\x8dki otpor na tom putu je 0,01 do 0,04 MPa. Pored toga, tlakom zraka treba svladati i razliku pritisaka od 0,01 do 0,03 MPa na putu od puhalica do \xc5\xbedrijela pe\xc4\x87i, te u novijim pe\xc4\x87ima, osigurati natpritisak u \xc5\xbedrijelu (obi\xc4\x8dno 0,01 do 0,03 MPa). _NEWLINE_Budu\xc4\x87i da je temperatura ulaznog zraka bitan \xc4\x8dimbenik stupnja iskori\xc5\xa1tenja pe\xc4\x87i, te\xc5\xbei se \xc5\xa1to vi\xc5\xa1im temperaturama zraka. Tako se prije zrak za visoke pe\xc4\x87i zagrijavao samo do 800 \xc2\xbaC, a za postizavanje velikih u\xc4\x8dinaka visokih pe\xc4\x87i zrak se danas grije na temperaturu od oko 1300 \xc2\xbaC. Zbog toga su za pripremu zraka potrebnog u suvremenim visokim pe\xc4\x87ima nu\xc5\xbena vrlo u\xc4\x8dinkovita postrojenja za kompresiju i za zagrijavanje.\n_START_SECTION_\nKompresorske stanice\n_START_PARAGRAPH_\nKompresorske stanice ili postrojenja za kompresiju zraka su vrlo velike. U njima se tro\xc5\xa1i 9 do 12% od energije potrebne za topljenje \xc5\xbeeljeza. Ranije su se za kompresiju zraka za visoke pe\xc4\x87i upotrebljavali klipni kompresori s parnim ili plinskim pogonom. Danas se upotrebljavaju uglavnom samo parne turbopuhaljke (centrifugalne puhaljke s parnom turbinom kao pogonskim strojem).\n_START_SECTION_\nZagrija\xc4\x8di zraka\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi put je zagrijavanje zraka za visoke pe\xc4\x87i primijenjeno 1830., i to na rekuperativnom principu. Od 1857. primjenjuje se regenerativno zagrijavanje zraka. Za to se upotrebljavaju tzv. kauperi (prema konstruktoru E. A. Cowperu). To su aparati ispunjeni vatrostalnim opekama posebnih oblika kroz koje izmjeni\xc4\x8dno struje plinovi izgaranja visoke pe\xc4\x87i i zrak koji treba zagrijati. Zbog tog izmjeni\xc4\x8dnog rada za jednu je visoku pe\xc4\x87 potrebna cijela skupina kaupera (obi\xc4\x8dno 3 do 4 kaupera). Jedan ili dva kaupera zagrijavanju se plinovima izgaranja, a dva slu\xc5\xbee za zagrijavanje zraka. U jednom od njih, koji je tek zagrijan, zagrijava se zrak na visoku temperaturu, a drugi, ve\xc4\x87 prili\xc4\x8dno ohla\xc4\x91en, slu\xc5\xbei za predgrijavanje zraka. Vru\xc4\x87em zraku iz prvog kaupera dodaje se toliko hladnijeg zraka iz drugoga, koliko je potrebno da se odr\xc5\xbeava ravnomjerna temperatura zraka na ulazu u pe\xc4\x87._NEWLINE_Kauperi se izvode s ugra\xc4\x91enom ili vanjskom komorom za izgaranje. Kauperi s ugra\xc4\x91enom komorom jo\xc5\xa1 se uvijek najvi\xc5\xa1e upotrebljavaju, ali nisu prikladni za zagrijavanje zraka na vrlo visoke temperature zbog suvi\xc5\xa1e velikih toplinskih naprezanja grani\xc4\x8dnih zona njihove konstrukcije izme\xc4\x91u komore za izgaranje i sa\xc4\x87a. _NEWLINE_Sa\xc4\x87e kaupera s ugra\xc4\x91enom komorom za izgaranje obi\xc4\x8dno ima 3 sloja vatrostalnih opeka specijalnih oblika i od razli\xc4\x8ditih materijala. Oblik i vrsta opeka prilago\xc4\x91eni su zahtijevu da se postigne dobar prijelaz topline. U gornjem sloju toplina s plina prelazi vrlo brzo na sa\xc4\x87e, jer najvi\xc5\xa1e topline prelazi zra\xc4\x8denjem zbog visoke temperature plina. Za te uvjete potrebna je razmjerno velika masa sa\xc4\x87a, a nisu u sa\xc4\x87u potrebni kanali velikog presjeka. Potrebne su, dakle, opeke s debelim stijenkama. U donjim je slojevima prijelaz topline mnogo sporiji, jer se prete\xc5\xbeno odvija konvekcijom, pa je potreban manji presjek kanala u sa\xc4\x87u; masa sa\xc4\x87a mo\xc5\xbee biti razmjerno manja. Tada su opeke s mnogo kanala i s razmjerno tankim stijenkama. _NEWLINE_Opeke za kaupere obi\xc4\x8dno su od \xc5\xa1amotnih materijala (s 42 \xe2\x80\x93 44% Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83 u kupoli, 40 \xe2\x80\x93 42% Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83 u gornjim, a 30 \xe2\x80\x93 39% Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83 u donjim dijelovima sa\xc4\x87a)._NEWLINE_Sa\xc4\x87e kaupera s vanjskom komorom za izgaranje obi\xc4\x8dno se sastoji od 5 slojeva. Opeke, kojima su ispunjeni, moraju biti od kvalitetnijeg materijala. U kupoli su obi\xc4\x8dno opeke u kojima je do  72% Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83, u gornjem sloju sa\xc4\x87a obi\xc4\x8dno od silikatnog materijala, a u sljede\xc4\x87a dva od visokokvalitetnog vatrostalnog materijala s vi\xc5\xa1e od 50% Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83.\n_START_SECTION_\nPostrojenja za opskrbljivanje vodom\n_START_PARAGRAPH_\nVisoka pe\xc4\x87 je najve\xc4\x87i korisnik vode u \xc5\xbeeljezari. Protok vode za njeno hla\xc4\x91enje iznosi od 0,9 do 3,3 m\xc2\xb3/h po m\xc2\xb3 njenog obujma, \xc5\xa1to je obi\xc4\x8dno 18 do 25% od ukupno potrebne vode. U rashladnom sustavu gubi se isparavanjem oko 0,1%. Ostatak se mo\xc5\xbee ponovno upotrijebiti, nakon \xc5\xa1to se ohladi, pri \xc4\x8demu se gubi daljnjih 0,3 do 0,4%. Za osiguranje neprekidne opskrbe vodom potreban je dvostruki sustav pumpnih stanica. _NEWLINE_Voda se hladi u rashladnim tornjevima, pored kojih su talo\xc5\xbeni bazeni s pumpama za talo\xc5\xbeenje mulja nastalog od pra\xc5\xa1ine iz plina visoke pe\xc4\x87i. Ako do\xc4\x91e do kvara, rezervna voda nalazi se u visoko podignutom spremniku.\n_START_SECTION_\nElektroenergetska postrojenja visoke pe\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\nPogon visoke pe\xc4\x87i ima 90 potro\xc5\xa1nih mjesta elektri\xc4\x8dne energije. Za visoku pe\xc4\x87 obujma 1000 m\xc2\xb3 ukupna je instalirana snaga tih potro\xc5\xa1a\xc4\x8da do 4 MW. Potro\xc5\xa1a\xc4\x8di su priklju\xc4\x8deni na 220/380 V i 6000 V. Da se proizvede 1 tona \xc5\xbeeljeza, potrebno je od 5,5 do 8,5 kWh. Transformatorske stanice s rasklopnim ure\xc4\x91ajima smje\xc5\xa1tene su neposredno uz visoku pe\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nPostrojenja za preradu plina visoke pe\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\nPlin visoke pe\xc4\x87i vrlo je va\xc5\xbean sporedni proizvod kod proizvodnje \xc5\xbeeljeza jer se mo\xc5\xbee upotrijebiti kao energetsko gorivo. Njime se mo\xc5\xbee pokriti 25 do 35% od ukupnih potreba \xc5\xbeeljezare. Radi za\xc5\xa1tite okoli\xc5\xa1a plin visoke pe\xc4\x87i ne smije sadr\xc5\xbeavati vi\xc5\xa1e od 10 mg pra\xc5\xa1ine u m\xc2\xb3. Osim toga, za mnoga tro\xc5\xa1ila ogrjevna mo\xc4\x87 je plina visoke pe\xc4\x87i preniska, pa se plin mora obogatiti koksnim ili prirodnim plinom. _NEWLINE_Osim za predgrijavanje zraka, plin visoke pe\xc4\x87i tro\xc5\xa1i se u koksnim baterijama, ako takve postoje u blizini \xc5\xbeeljezare, a nakon oboga\xc4\x87enja (do ogrjevne mo\xc4\x87i od 4000 kcal/mn\xc2\xb3) u Siemens-Martinovim pe\xc4\x87ima, pe\xc4\x87ima valjaonica, za potpalu mje\xc5\xa1avine u aglomeraciji, za proizvodnju pare itd._NEWLINE_Plin visoke pe\xc4\x87i \xc4\x8disti se najprije grubo u hvata\xc4\x8dima pra\xc5\xa1ine i ciklonima. Time se sadr\xc5\xbeaj pra\xc5\xa1ine snizuje na 3 do 12 g/m\xc2\xb3. Zatim slijedi polufino \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enje skraberima, gdje se sadr\xc5\xbeaj pra\xc5\xa1ine snizuje na 0,6 do 1,8 g/m\xc2\xb3. Na kraju se plin visoke pe\xc4\x87i \xc4\x8disti dezintegratorima, elektrofiltrima ili filtrima s tkaninama. Najvi\xc5\xa1e se upotrebljavaju elektrofiltri (ponekad povezani sa skraberima). Nova filtri od sintetskih tkanina omogu\xc4\x87avaju \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enje vru\xc4\x87ih plinova do 600 \xc2\xbaC. Takvim se postupkom sadr\xc5\xbeaj pra\xc5\xa1ine mo\xc5\xbee sniziti i na manje od 1 mg/m\xc2\xb3._NEWLINE_Za oboga\xc4\x87ivanje plina visoke pe\xc4\x87i prirodnim plinom potrebne su posebne stanice. Za dovo\xc4\x91enje plina visoke pe\xc4\x87i udaljenim tro\xc5\xa1ilima potrebno je pove\xc4\x87ati tlak plina, ve\xc4\x87 prema duljini plinovoda, posebnim kompresorskim stanicama.\n_START_SECTION_\nTransportna sredstva za \xc5\xbeeljezo i trosku\n_START_PARAGRAPH_\nRastaljeno se \xc5\xbeeljezo u pe\xc4\x87i ulijeva u posebno \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dko vozilo i prijevozi na daljnju preradu: lijevanje ili direktno u \xc4\x8deli\xc4\x8danu. Ako se troska dalje prera\xc4\x91uje samo granulacijom, onda se obi\xc4\x8dno polijeva jakim mlazom vode odmah po izlasku iz pe\xc4\x87i. Ako ne, ulijeva u posebno \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dko vozilo i odvozi na preradu.\n_START_SECTION_\nUre\xc4\x91aji za mjerenje, kontrolu i regulaciju\n_START_PARAGRAPH_\nNekad se proizvodnjom visoke pe\xc4\x87i upravljalo ru\xc4\x8dno s pomo\xc4\x87u malobrojnih mjernih instrumenata za nadzor pogona. Ali s pove\xc4\x87anjem kapaciteta visoke pe\xc4\x87i postalo je suvi\xc5\xa1no rizi\xc4\x8dno voditi takav pogon izvan optimalnog rada, pa se sve vi\xc5\xa1e upotrebljava daljinsko mjerenje i automatsko upravljanje procesnim ra\xc4\x8dunalima.'