b'\n_START_ARTICLE_\nSvjesno ja\n_START_PARAGRAPH_\nCarl Gustav Jung je svijest definirao kao vezanost psiholo\xc5\xa1kih sadr\xc5\xbeaja za Ja (ako tu vezu kao takvu Ja osje\xc4\x87a). Po njemu je svijest funkcija, aktivnost, proces ili djelatnost koja odr\xc5\xbeava vezu psihi\xc4\x8dkih sadr\xc5\xbeaja za Ja. Smatrao je da svijest nije istovjetna sa psihom, jer psiha predstavlja cjelokupnost psihi\xc4\x8dkih sadr\xc5\xbeaja, a postoje veliki broj psihi\xc4\x8dkih kompleksa koji nisu nu\xc5\xbeno spojeni za svjesno Ja._NEWLINE_Definiraju\xc4\x87i Ja Jung je djelomice pisao u prvom licu. Po njemu je Ja polje predstava koje \xc4\x8dini sredi\xc5\xa1te svijesti za kojeg je naveo da "mu se \xc4\x8dini" kako ima veliki kontinuitet i identitet sa samim sobom. Stoga je govorio o Ja kompleksu koji nije identi\xc4\x8dan sa cjelinom psihe, nego je samo kompleks me\xc4\x91u drugim kompleksima. Jung pravi razliku izme\xc4\x91u Ja i Jastva (Selbst), po njemu je Ja samo subjekt svijesti, a Jastvo subjekt cjelovite, dakle i nesvjesne psihe. U tom smislu Jastvo je jedna (idealna) koli\xc4\x8dina koja u sebi obuhva\xc4\x87a Ja.'