b'\n_START_ARTICLE_\nMaroko\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Relativno \xc5\xa1iroku nizinu uz obalu Atlantskog oceana uokviruju sa sjevera ni\xc5\xbee kr\xc5\xa1ko gorje Rif (1.768 m), paralelno mediteranskoj obali, a s istoka i juga vapnena\xc4\x8dke planine Atlasa , Jebel Toubkal (4.165 m). Uz obalu sjevernog dijela Maroka klima je mediteranska, a u unutra\xc5\xa1njosti ne\xc5\xa1to o\xc5\xa1trija, s hladnijim zimama i toplijim ljetima. Koli\xc4\x8dina oborina opada od sjevera prema jugu; najju\xc5\xbeniji dijelovi zemlje pripadaju Sahari. Planinski vrhunci na sjeveru pokriveni su snijegom ve\xc4\x87i dio godine.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi zabilje\xc5\xbeeni stanovnici podru\xc4\x8dja dana\xc5\xa1njeg Maroka bili su Berberi. Krajem 7. stolje\xc4\x87a s istoka su stigli arapski osvaja\xc4\x8di i donijeli Islam. U 11. stolje\xc4\x87u podru\xc4\x8dje je postalo dio dr\xc5\xbeave Almoravida, a u 12. stolje\xc4\x87u Almohada. U 16. stolje\xc4\x87u Marokanci su se uspjeli othrvati poku\xc5\xa1ajima europske kolonizacije i otomanskim osvaja\xc4\x8dima koji su zauzeli susjedni Al\xc5\xbeir i na taj na\xc4\x8din stvorili zasebni identitet. Godine 1666. lokalni vladar sa sjeveroistoka Ar-Rashid zauzeo je Fes, a ne\xc5\xa1to kasnije i ve\xc4\x87inu marokanske unutra\xc5\xa1njosti, utemeljiv\xc5\xa1i tako dinastiju Alawi koja vlada Marokom do danas._NEWLINE_Godine 1830. Francuzi su osvojili susjedni Al\xc5\xbeir, ali je Maroko ostao neovisan sve do po\xc4\x8detka 20. stolje\xc4\x87a kada je Velika Britanija popustila pred zahtjevima Francuske i otvorila joj put prema ve\xc4\x87em utjecaju u zemlji. Francuskim pretenzijama u Maroku protivila se Njema\xc4\x8dka pa je diplomatska kriza u dva navrata, 1906. i 1911. zamalo prerasla u oru\xc5\xbeani sukob velikih sila. Godine 1912. Maroko je postao francuski protektorat pod formalnom upravom sultana, ali sa stvarnom mo\xc4\x87i u rukama francuskog glavnog rezidenta. Sjeverni dio zemlje dospio je pod upravu \xc5\xa0panjolske sa sredi\xc5\xa1tem u T\xc3\xa9touanu, a Tanger je postao me\xc4\x91unarodni grad._NEWLINE_Za vrijeme francuske vlasti sredi\xc5\xa1te Maroka premje\xc5\xa1teno je iz unutra\xc5\xa1njosti na obalu. Luka Casablanca je izrasla u milijunski grad, industrijski i financijski centar sa zna\xc4\x8dajnom zajednicom Europljana, a Rabat postao nova prijestolnica. Nakon 2. svjetskog rata sve su izra\xc5\xbeenije bile te\xc5\xbenje Marokanaca za samostalno\xc5\xa1\xc4\x87u, utjelovljene u osobi sultana Mohammeda V. Francuska je poku\xc5\xa1ala zaustaviti osamostaljenje, ali je u drugoj polovici 1950-ih morala popustiti i Maroko je 1956. postao neovisna monarhija, a godinu dana kasnije sultan Mohammed proglasio se kraljem._NEWLINE_Marokansku neovisnost obilje\xc5\xbeila je duga (1961. \xe2\x80\x93 1999.) vladavina kralja Hassana II. koji je kombinacijom autoritarne i umjereno reformisti\xc4\x8dke politike uspio odr\xc5\xbeati jedinstvo i politi\xc4\x8dku stabilnost zemlje. Maroko je za razliku od mnogih arapskih zemalja ostao \xc4\x8dvrsto na strani Zapada u Hladnom ratu. Godine 1976. Hassan je u savezni\xc5\xa1tvu s Mauritanijom zauzeo susjednu Zapadnu Saharu, biv\xc5\xa1u \xc5\xa1panjolsku koloniju s vrijednim le\xc5\xbei\xc5\xa1tima fosfata, otpo\xc4\x8dev\xc5\xa1i time sukob sa zapadnosaharskim gerilskim pokretom Polisario kojeg je podr\xc5\xbeavao susjedni Al\xc5\xbeir._NEWLINE_U 1990-ima u Maroku je zapo\xc4\x8deo proces postupne demokratizacije. Hassana je naslijedio sin Muhamed VI. koji je ubrzao politi\xc4\x8dke i dru\xc5\xa1tvene reforme.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni jezici stanovni\xc5\xa1tva su arapski odnosno njegovo narje\xc4\x8dje koji se zna\xc4\x8dajno razlikuje od standardnog jezika, te narje\xc4\x8dja berberskog kojima se govori uglavnom u planinskim podru\xc4\x8djima. Stanovni\xc5\xa1tvo Maroka je mje\xc5\xa1avina mnogih skupina, od starosjeditelja Berbera preko doseljenika iz sjeverne i supsaharske Afrike do izbjeglica s Iberijskog poluotoka nakon rekonkviste._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavna religija je Islam kojemu pripadaju gotovo svi stanovnici._NEWLINE_Maroko je po broju stanovnika \xc4\x8detvrta arapska zemlja, iza Egipta, Sudana i Al\xc5\xbeira. Ve\xc4\x87ina Marokanaca po vjeri su sunitski muslimani, kojima pripadaju Arapi i Berberi._NEWLINE_Arapi su do\xc5\xa1li u Maroko u 7. stolje\xc4\x87u i uspostavili svoju kulturu ondje._NEWLINE_\xc5\xbdidovska zajednica u Maroku se zna\xc4\x8dajno smanjila, a trenuta\xc4\x8dno ima oko 7.000 stanovnika (vidi \xc5\xbdidovski zbjeg iz arapskih zemalja). _NEWLINE_Ve\xc4\x87ina od 100.000 inozemnih stanovnika su Francuzi i \xc5\xa0panjolci, od kojih su mnogi u\xc4\x8ditelji ili tehni\xc4\x8dari ondje. Sve vi\xc5\xa1e i vi\xc5\xa1e je i umirovljenika, posebice u Marrakechu.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMarokansko gospodarstvo karakterizira otprilike podjednaka zastupljenost poljoprivrede, industrije i usluga u BDP-u. _NEWLINE_Poljoprivredna proizvodnja, uglavnom uzgoj \xc5\xbeitarica, agruma i povr\xc4\x87a, ovisna je o koli\xc4\x8dini oborina koja jako varira iz godine u godinu. _NEWLINE_Od industrija se isti\xc4\x8du tekstilna, prehrambena i proizvodnja i prerada fosfata. BDP je za 2004. procijenjen na 4200 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.'