b'\n_START_ARTICLE_\nUmjetna pu\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nUmjetna pu\xc5\xbenica (kohlearni implant) je sofisticirano elektroni\xc4\x8dno slu\xc5\xa1no pomagalo koje se ugra\xc4\x91uje pacijentu ispod ko\xc5\xbee iza uha.\n_START_SECTION_\nSvrha\n_START_PARAGRAPH_\nUmjetna pu\xc5\xbenica je rezultat napretka tehnologije u medicini. Pretvara zvuk iz okoline u elektri\xc4\x8dne signale te ih putem ugra\xc4\x91ene elektrode u pu\xc5\xbenici, zaobilaze\xc4\x87i o\xc5\xa1te\xc4\x87ene slu\xc5\xa1ne stanice, prenosi unutarnjem uhu i slu\xc5\xa1nim \xc5\xbeivcem dalje do dijela mozga zadu\xc5\xbeenog za percepciju sluha i govora. Kod zdrave osobe se u pu\xc5\xbenici unutarnjeg uha zvu\xc4\x8dni podra\xc5\xbeaj pretvara u bioelektri\xc4\x8dni podra\xc5\xbeaj koji se dalje prenosi. Ako su osjetne stanice unutra\xc5\xa1njeg uha o\xc5\xa1te\xc4\x87ene, taj je proces pretvaranja zvu\xc4\x8dnog u bioelektri\xc4\x8dni podra\xc5\xbeaj onemogu\xc4\x87en. Umjetna pu\xc5\xbenica tako omogu\xc4\x87uje \xc4\x8dujnost i u onim slu\xc4\x8dajevima kada to zbog ja\xc4\x8dine o\xc5\xa1te\xc4\x87enja sluha nije mogu\xc4\x87e posti\xc4\x87i slu\xc5\xa1nim pomagalima. Za razliku od ostalih slu\xc5\xa1nih pomagala ne poja\xc4\x8dava samo zvuk, nego pove\xc4\x87ava koli\xc4\x8dinu \xc5\xbeiv\xc4\x8danih odgovora. Iako umjetna pu\xc5\xbenica ne vra\xc4\x87a u potpunosti sluh pacijentu, ona zna\xc4\x8dajno pobolj\xc5\xa1ava kvalitetu slu\xc5\xa1anja te pove\xc4\x87ava postotak razumijevanja govora.\n_START_SECTION_\nPrincip rada\n_START_PARAGRAPH_\nUmjetna pu\xc5\xbenica se sastoji od vanjskog i unutarnjeg dijela. Vanjski dio sadr\xc5\xbei mikrofon, govorni procesor i zavojnicu,a unutarnji dio prijemnik s elektrodom koji se ugra\xc4\x91uje ispod ko\xc5\xbee iza uha. Suvremene umjetne pu\xc5\xbenice imaju vi\xc5\xa1ekanalne elektrode koje mogu prenijeti vi\xc5\xa1e slu\xc5\xa1nih informacija._NEWLINE_Mikrofon se nosi iza uha i hvata zvukove te ih \xc5\xa1alje \xc5\xbeicom do govornog procesora. Procesor poja\xc4\x8dava zvukove, filtriranjem uklanja buku okoline te pretvara zvukove u digitalne signale prije nego \xc5\xa1to \xc4\x87e ih poslati oda\xc5\xa1ilja\xc4\x8du koji se nosi iza uha. Magnet dr\xc5\xbei oda\xc5\xa1ilja\xc4\x8d povrh prijamnika koji se kirur\xc5\xa1ki usa\xc4\x91uje ispod ko\xc5\xbee iza uha. Prijamnik hvata digitalne signale koje mu upu\xc4\x87uje oda\xc5\xa1ilja\xc4\x8d pa ih pretvara u elektri\xc4\x8dne impulse koji putuju kroz elektrode postavljene u usku fleksibilnu cjev\xc4\x8dicu koja ulazi u pu\xc5\xbenicu. Cijeli proces se odvija u nekoliko milisekunda,\xc4\x8dime je omogu\xc4\x87eno slu\xc5\xa1anje u realnom vremenu. Elektroda ima do 24 (ovisno o vrsti implantata) i one prenose impulse koji podra\xc5\xbeuju slu\xc5\xa1ni \xc5\xbeivac. Mozak ove impulse interpretira kao odre\xc4\x91ene zvukove.\n_START_SECTION_\nDijagnostika\n_START_PARAGRAPH_\nDijagnostika ima svrhu to\xc4\x8dno utvrditi ja\xc4\x8dinu gubitka sluha, utvrditi postojanje povoljnih i nepovoljnih \xc4\x8dinitelja za operaciju zbog \xc5\xa1to bolje procjene u\xc4\x8dinka operacije i poslijeoperacijske rehabilitacije. Opse\xc5\xbena dijagnostika je va\xc5\xbena kako bi se prilagodili kirur\xc5\xa1ki i rehabilitacijski postupci, te kako bi se dobile \xc5\xa1to uvjerljivije informacije o predvidljivom uspjehu nakon ugradnje umjetne pu\xc5\xbenice. Stru\xc4\x8dni tim koji procjenuje kandidate za ugradnju umjetne pu\xc5\xbenice uklju\xc4\x8duje otorinolaringologa, radiologa, anesteziologa, audiorehabilitatora, govornog terapeuta, neurologa, internistu, pedijatra, psihologa, ali i odgajatelja, u\xc4\x8ditelja, profesora.\n_START_SECTION_\nOperacija\n_START_PARAGRAPH_\nSpada pod mikrokirurgiju uha. Ugradnja umjetne pu\xc5\xbenice je slo\xc5\xbeeni mikrokirur\xc5\xa1ki zahvat koji se izvodi u otorinolaringolo\xc5\xa1kim klinikama. Zahvat se odvija pod mikroskopom, u op\xc4\x87oj anesteziji. Rez se radi iza uha, zbog \xc4\x8dega kasnije nije uo\xc4\x8dljiv, te se napravi otvor na pu\xc5\xbenici u koji se ugradi aktivna elektroda ure\xc4\x91aja, rana na ko\xc5\xbei se za\xc5\xa1ije. Potom, slijedi postupak ispitivanja pojedinih kanala elektrode i mjerenja akcijskog potencijala slu\xc5\xa1nog \xc5\xbeivca (telemetrija). Nakon operacije vr\xc5\xa1i se postoperativni nadzor u jedinici intenzivnog lije\xc4\x8denja. Prvo postoperativno uskla\xc4\x91ivanje kanala (fiting) vr\xc5\xa1i se mjesec dana nakon ugradnje umjetne pu\xc5\xbenice, \xc4\x8dime zapo\xc4\x8dinje i rehabili\xc2\xactacija sluha, koja traje nekoliko mjeseci ili godina. Na\xc4\x8delno se umjetna pu\xc5\xbenica ugra\xc4\x91uje u samo jedno uho, u trajanju od nekoliko sati. Prva operacija ugradnje umjetne pu\xc5\xbenice implantacije izvedena je u SAD-u po\xc4\x8detkom sedamdesetih godina 20.st. Prva operacija ugradnje umjetne pu\xc5\xbenice u Hrvatskoj izvedena je 1996. godine na Klinici za otorinolaringologiju i cervikofacijalnu kirurgiju Klini\xc4\x8dke bolnice \xe2\x80\x9cSestre milosrdnice\xe2\x80\x9d u Zagrebu.\n_START_SECTION_\nKomplikacije\n_START_PARAGRAPH_\nKomplikacije operacije su iste kao i kod svake kirur\xc5\xa1ke operacije na uhu pod op\xc4\x87om anestezijom. Komplikacije kod ugradnje umjetne pu\xc5\xbenice su rijetke, a mogu biti intraoperativne i postoperativne. Intraoperativne komplikacije mogu biti: djelomi\xc4\x8dna insercija elektrode, insercijska trauma te perilimfati\xc4\x8dki gusher (likvoreja). Postoperativne komplikacije mogu biti: upala unutarnjeg uha (labirintitis) ili upala mo\xc5\xbedanih ovojnica (meningitis), paraliza ili elektri\xc4\x8dna stimulacija li\xc4\x8dnog \xc5\xbeivca, prolazna vrtoglavica, edem ili nekroza ko\xc5\xbenog re\xc5\xbenja, rijetke smetnje osjeta ravnote\xc5\xbee i \xc5\xa1umova u u\xc5\xa1ima. Te implikacije su vrlo rijetke i vrlo \xc4\x8desto se mogu ukloniti u kratkom vremenu. Ozbiljne komplikacije se bilje\xc5\xbee u 1 slu\xc4\x8daju od 10.000 slu\xc4\x8dajeva.\n_START_SECTION_\nRehabilitacija\n_START_PARAGRAPH_\nOva faza obuhva\xc4\x87a pode\xc5\xa1avanje (prilagodbu) procesora i rehabilitaciju. Nakon operativnog zahvata i prvog pode\xc5\xa1avanja govornog procesora pacijent se uklju\xc4\x8duje u proces rehabilitacije. To je dugotrajan posao koji zahtijeva timski rad stru\xc4\x8dnjaka i roditelja, ali donosi izvanredne rezultate. Uz dobro provedenu rehabilitaciju pacijent \xc4\x8duje, po\xc4\x8dinje razumijevati govor i slu\xc5\xbei se primarno govorom pri komunikaciji. Tijekom prve godine govorni procesor se kompjuterski pode\xc5\xa1ava svakih \xc5\xa1est do osam tjedana, a kasnije ne\xc5\xa1to rje\xc4\x91e. Cilj je prona\xc4\x87i najbolju strategiju obrade zvuka u govornom procesoru i tako omogu\xc4\x87iti ugodno i kvalitetno slu\xc5\xa1anje, a time i dobro razumijevanje. Rehabilitacija je najdu\xc5\xbea i najte\xc5\xbea faza kod ugradnje umjetne pu\xc5\xbenice. To je kontinuirani proces kojim se nastoji slu\xc5\xa1no-govorno osposobiti osoba kako bi se postigla optimalna \xc4\x8dujnost i razumljivost, a proces traje i po nekoliko godina. Ovaj postupak zapo\xc4\x8dinje postupkom prilagodbe, kada se prvi put uklju\xc4\x8duje govorni procesor, dakle vanjska jedinica koja magnetom komunicira s unutarnjim dijelom, a prilikom prvog uklju\xc4\x8denja, prate se postavke i parametri koji su dobiveni tijekom same operacije kroz postupak intraoperativne telemetrije. Intraoperativna telemetrija je pokazatelj samog uspjeha kiru\xc5\xa1kog zahvata i profesor fonetike, temeljem istih podataka prilikom po\xc4\x8detka rehabiliatcije iz tih pokazatelja dobiva klju\xc4\x8dne informacije. Vrlo je va\xc5\xbeno definirati kako rehabilitaciju sluha na na\xc5\xa1em podru\xc4\x8dju najkompetentnije obavljaju profesori fonetike, koji su paralelno uz to i sastavni dio nacionalnog povjerenstva koje sa\xc4\x8dinjavaju isklju\xc4\x8divo lije\xc4\x8dnici i profesori fonetike. Stoga je va\xc5\xbeno jasno shvatiti granicu prema kojoj logopedi primjerice rade isklju\xc4\x8divo sa govornim o\xc5\xa1te\xc4\x87enjima, a foneti\xc4\x8dari sa slu\xc5\xa1nim.\n_START_SECTION_\nProsje\xc4\x8dni postoperacijski rezultati\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87ina prakti\xc4\x8dki gluhih pacijenata koji su dobili implantat u stanju su razlikovati srednje jake i sna\xc5\xbene zvukove, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i govor, na razini glasno\xc4\x87e udobne za slu\xc5\xa1anje. Mnogima zvukovi implantata poma\xc5\xbeu razumijevanje govora uz \xc4\x8ditanje s usta i promatranje izraza lica. Skoro svi odrasli lak\xc5\xa1e komuniciraju kombinacijom uporabe implantata i \xc4\x8ditanja govora s usta, a neki od njih mogu razumjeti izgovorene rije\xc4\x8di i bez \xc4\x8ditanja s usta. Vi\xc5\xa1e od polovine odraslih koji su izgubili sluh nakon \xc5\xa1to su nau\xc4\x8dili govoriti mogu razumjeti pone\xc5\xa1to od govora i bez \xc4\x8ditanja s usta. Oko 30% u stanju je razumjeti govor dovoljno dobro da se mogu slu\xc5\xbeiti i telefonom. Godinu dana nakon ugradnje umjetne pu\xc5\xbenice i rehabilitacije ispitanici pokazuju zna\xc4\x8dajno pobolj\xc5\xa1anje slu\xc5\xa1ne razine, slu\xc5\xa1anja i govora. Rezultati pokazuju zna\xc4\x8dajnu ulogu hemisferalne dominantnosti u uspje\xc5\xa1nosti slu\xc5\xa1anja kod djece s umjetnom pu\xc5\xbenicom.\n_START_SECTION_\nCijena\n_START_PARAGRAPH_\nAko Povjerenstvo za umjetne pu\xc5\xbenice Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje odobri ugradnju, tada HZZO u cijelosti podmiruje tro\xc5\xa1kove umjetne pu\xc5\xbenice i tro\xc5\xa1kove operacije.'