b'\n_START_ARTICLE_\nMitropolija crnogorsko-primorska\n_START_PARAGRAPH_\nMitropolija crnogorsko-primorska je vladi\xc4\x8danstvo (eparhija, biskupija) Srpske pravoslavne crkve i obuhva\xc4\x87a ju\xc5\xbeni dio dana\xc5\xa1nje Crne Gore. Metropolit je Amfilohije Radovi\xc4\x87 sa sjedi\xc5\xa1tem na Cetinju.\n_START_SECTION_\nTeritorij i ustrojstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMitropolija crnogorsko-primorska obuhva\xc4\x87a dio prostora Crna Gora. Na primorju prostor od Igala do rijeke Bojane, a u unutra\xc5\xa1njosti Stara Crna Gora (Cetinje i \xc5\xa1ira okolica), Zetska ravnica s  Podgoricom, Bjelopavli\xc4\x87ka ravnica s Danilovgradom i manastirom Ostrog, bez Nik\xc5\xa1i\xc4\x87a. U pravcu sjeveroistoka, mitropoliji pripada i Kola\xc5\xa1in s manastirom Mora\xc4\x8da. Mitropolija se dijeli na 7 arhijerejskih namjesni\xc5\xa1tava: cetinjsko, podgori\xc4\x8dko-kola\xc5\xa1insko, podgori\xc4\x8dko-danilovgradsko, hercegnovsko, bokokotorsko, budvansko i barsko. Namjesni\xc5\xa1tva se dijele na parohije (\xc5\xbeupe).  Mitropolija ima svoju izdava\xc4\x8dku ku\xc4\x87u, \xc4\x8dasopis i radio pod imenom Svetigora.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nU dru\xc5\xa1tvu Crne Gore postoji prijepor oko crkvenih pitanja, jedna strana smatra da je dana\xc5\xa1nju Mitropoliju crnogorsko-primorsku stvorio Aleksandar I. Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87, nakon srbijanske okupacije Crne Gore 1918. godine i ukidanja samostalne Crnogorske pravoslavne crkve, a druga strana smatra da Mitropolija ima neprekinut kontinuitet sa zetskim vladi\xc4\x8danstvom, kojeg je 1219. osnovao Sveti Sava. Ovaj problem je nerije\xc5\xa1en i danas se postavlja pitanje vlasni\xc5\xa1tva nad imovinom mitropolije, ovisno o strani u prijeporu i osje\xc4\x87aju nacionalne pripadnosti. Obje strane imaju svoje argumente, a povijest \xc4\x87e pokazati kako \xc4\x87e ovaj prijepor biti rije\xc5\xa1en.\n_START_SECTION_\nManastiri mitropolije crnogorsko-primorske\n_START_PARAGRAPH_\nManastiri se dijele na \xc5\xbeenske ili mu\xc5\xa1ke, u zavisnosti da li u njima \xc5\xbeive redovnice (monahinje) ili redovnici (monasi). Manastiri\xc5\xa1ta su stari, zapu\xc5\xa1teni i nenastanjeni nekada\xc5\xa1ni manastiri, \xc4\x8desto samo temelji ili ru\xc5\xa1evine, koji \xc4\x8dekaju svoju obnovu.     Manastiri mitropolije crnogorsko-primorske su: Banja, Be\xc5\xa1ka, Bijeli\xc4\x87i, Bjelo\xc5\xa1evi\xc4\x87i, Boan Kadi\xc4\x87a, Bunovi\xc4\x87i, Cetinjski manastir, \xc4\x86elija Piperska, \xc4\x86irilovac, Dajbabe, Dobrska \xc4\x86elija, Donji Br\xc4\x8deli, Duga Mora\xc4\x8dka, Duljevo, Gornji Br\xc4\x8deli, Gostilje, Gradi\xc5\xa1te, Ivanova korita, Kom, Kosma\xc4\x8d, Miholjska prevlaka, Mora\xc4\x8da, Mora\xc4\x8dnik, Obod, Ogra\xc4\x91enica, Orahovo, Ostrog, Pelev Brijeg, Podlastva, Podmaine, Praskvica, Ribnjak, Pre\xc4\x8dista Krajinska, Re\xc5\xbeevi\xc4\x87i, Re\xc4\x8dine, Rustovo, Savina, Savina Glavica, Stanjevi\xc4\x87i, Stara Varo\xc5\xa1, Star\xc4\x8deva Gorica, Sv. Sergija Radonje\xc5\xbeskog, Tophana, Vojni\xc4\x87i, Vranjina, Zlatica, \xc5\xbdanjica, \xc5\xbddrebaonik.'