b'\n_START_ARTICLE_\nKhipu\n_START_PARAGRAPH_\nKhipu (\xc5\xa1panjolski Quipu) bio je sustav bilje\xc5\xbeenja podataka kori\xc5\xa1ten na Andama u Ju\xc5\xbenoj Americi prije kontakta s Europom. Khipu su se sastojali se od vi\xc5\xa1e u\xc5\xbeeta vune ljame ili alpake, odnosno pamuka, na kojima su podaci bili zabilje\xc5\xbeeni \xc4\x8dvorovima. Na ke\xc4\x8duanskom jeziku "khipu" zna\xc4\x8di "\xc4\x8dvor".\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNajstariji arheolo\xc5\xa1ki nalazi khipua se\xc5\xbeu do 3000 pr.n.e., \xc5\xa1to ga \xc4\x8dini jednim od najstarijih sustava za bilje\xc5\xbeenje podataka. Koristili su se u carstvu Inka, te poslije njegova pada pod \xc5\xa1panjolsko kolonijalno carstvo, do 1570-ih godina.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nTuma\xc4\x8denja se razlikuju o tome predstavljaju li khipu pismo ili sustav mnemotehnike. S jedne strane, kroni\xc4\x8dari poput Garcilasa de la Vege opisuju khipu kao slo\xc5\xbeena mnemoni\xc4\x8dka pomagala. S druge strane, postoje izvje\xc5\xa1\xc4\x87a o velikoj knji\xc5\xbenici u Cuzcu koja je sadr\xc5\xbeavala khipu zapise o 500 godina povijesti Inka._NEWLINE_De\xc5\xa1ifriranje je ote\xc5\xbeano time \xc5\xa1to je sa\xc4\x8duvano tek nekoliko stotina potpunih khipua. Do sada su samo de\xc5\xa1ifrirani broj\xc4\x8dani podaci, koji su slijedili pozicijski dekadski brojevni sustav, a prazno mjesto bez \xc4\x8dvora ozna\xc4\x8davalo je nulu. Pri inventurama, posebna u\xc5\xbeeta koristila su se za zbrojeve, a razli\xc4\x8dite boje u\xc5\xbeeta ozna\xc4\x8davale su razli\xc4\x8dita dobra.\n_START_SECTION_\nRitualna uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nU nekim selima u Peruu khipu se koriste i danas, ali ne za bilje\xc5\xbeenje podataka ve\xc4\x87 u ritualne svrhe.'