b'\n_START_ARTICLE_\nZarivar\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nEtimolo\xc5\xa1ko podrijetlo Zarivara temelji se na kurdskoj rije\xc4\x8di zir\xc3\xa9 koja ozna\xc4\x8dava more odnosno sufiksu -bar koji podrazumijeva jezero ili baru. Ostali oblici hidronima koji se pojavljuju u literaturi su Zeribar, Zrevar i Zrebar.\n_START_SECTION_\nMitologija\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Uz nastanak jezera Zarivar vezuje se vi\xc5\xa1e lokalnih legendi, a najpoznatija me\xc4\x91u njima dijeli sli\xc4\x8dnosti s biblijskom pri\xc4\x8dom o Sodomi i Gomori iz starozavjetne Knjige Postanka. Prema legendi, na dnu dana\xc5\xa1njeg jezera nalazio se drevni grad s iskvarenim stanovni\xc5\xa1tvom i zlim tiraninom na prijestolju. Lokalni mudrac molio se zoroastrijskom vrhovnom bo\xc5\xbeanstvu da okon\xc4\x8da njihova zlodjela, a Ahura Mazda usli\xc5\xa1ila je njegove molitve otvaranjem desetaka izvora podno okolnih planina koji su preko no\xc4\x87i potopili grad. Mudrac je kasnije navodno sahranjen podno obronaka isto\xc4\x8dne planine gdje se u po\xc4\x8detku nalazilo zoroastrijsko sveti\xc5\xa1te, a potom je prenamjenjeno u d\xc5\xbeamiju.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Zarivar se nalazi na zapadu Zagrosa odnosno u tektonskoj kotlini koja se usporedno s planinskim lancem pru\xc5\xbea u smjeru sjeverozapad-jugoistok i tektonski je oblikovan tijekom mezozoika. Kotlina je prema zapadu ome\xc4\x91ena planinama Kuh-e Ka\xc4\x8dlus (1841 m) i Kuh-e Le-Gure (1944 m), a prema istoku padinama Kuh-e Kale-Kile-Kovsa (1791 m) i Kuh-e Nej-Sarana (1815 m). Prosje\xc4\x8dna nadmorska visina povr\xc5\xa1ine jezera iznosi 1281 m, no ovisno o godi\xc5\xa1njem dobu mo\xc5\xbee oscilirati za \xc2\xb13,0 m. Oblik Zarivara konveksan je prema istoku, duljina mu je pribli\xc5\xbeno 5,0 km, a najve\xc4\x87a \xc5\xa1irina 2,0 km. Povr\xc5\xa1ina jezera kre\xc4\x87e se od 7,2 do 7,5 km\xc2\xb2, dok s pripadaju\xc4\x87im vla\xc5\xbenim podru\xc4\x8djem obuhva\xc4\x87a 32,92 km\xc2\xb2 koja su 2009. godine progla\xc5\xa1ena za\xc5\xa1ti\xc4\x87enim podru\xc4\x8djem. Uz obale i u\xc5\xbeu okolicu Zarivara \xc5\xbeivi oko 100.000 ljudi, uglavnom u gradu Marivanu smje\xc5\xa1tenom na jugoisto\xc4\x8dnoj strani. Ostala manja naselja su Kulan na zapadnoj, odnosno Kani-Sanan, Dare-Tefi, Pir-Safa, Kani-Sepike i Jangije na isto\xc4\x8dnoj obali.\n_START_SECTION_\nHidrologija\n_START_PARAGRAPH_\nTektonska kotlina obuhva\xc4\x87a jezero od 7,5 km\xc2\xb2 u \xc5\xbeari\xc5\xa1tu, pripadaju\xc4\x87e vla\xc5\xbeno podru\xc4\x8dje od 32,92 km\xc2\xb2 s prosje\xc4\x8dnim perimetrom od 22 km, te u naj\xc5\xa1irem smislu zatvoreni slijev odre\xc4\x91en razvodnicama na vrhovima okolnih planina \xc4\x8dija povr\xc5\xa1ina iznosi 108,27 km\xc2\xb2. Zarivar je specifi\xc4\x8dan po tome da nema povr\xc5\xa1inskih pritoka ve\xc4\x87 ga vodom napajaju deseci izvora podno okolnih planina, te padaline. Podru\xc4\x8djem prevladava snje\xc5\xbeno-\xc5\xa1umska klima (Dsa) s hladnim zimama prilikom kojih se povr\xc5\xa1ina jezera ponekad zale\xc4\x91uje. Prosje\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padalina je 786 mm, relativna vla\xc5\xbenost zraka 58%, a stopa evaporacija 1900 mm godi\xc5\xa1nje. Maksimalni obujam jezera je 54 milijuna m\xc2\xb3, od \xc4\x8dega 41 milijun (76%) otpada na povr\xc5\xa1insko otjecanje, a preostalih 13 milijuna (24%) na izvore. Tijekom kasnog ljeta koli\xc4\x8dina vode se smanjuje za 19 milijuna m\xc2\xb3, dok se istovremeno najve\xc4\x87a dubina od 12 m prepolavlja. Zbog opasnosti od poplava tijekom 20. stolje\xc4\x87a na ju\xc5\xbenoj strani jezera (prema Marivanu) podignut je nasip, a na sjevernoj strani je prokopan kanal do rijeke Kizil\xc4\x8de-Su koja se nadovezuje na slijev Perzijskog zaljeva. Iskori\xc5\xa1tavanje ovog kanala za navodnjavanje izazvalo je zabrinutost stru\xc4\x8dnjaka za za\xc5\xa1titu okoli\xc5\xa1a koji tvrde da se njime odnose sedimenti klju\xc4\x8dni za opstanak cijelog lokalnog ekosustava.'