b'\n_START_ARTICLE_\nCyanobacteria\n_START_SECTION_\nCvjetanje vode\n_START_PARAGRAPH_\nCvjetanje vode se doga\xc4\x91a u vodama koje su zaga\xc4\x91ene raznim organskim tvarima. Tijekom svog razmno\xc5\xbeavanja, cijanobakterije tro\xc5\xa1e puno kisika, a kada ga nestane dolazi do njihovog odumiranja i otpu\xc5\xa1tanja raznih otrova. Kada odumre velik broj cijanobakterija, otpu\xc5\xa1ta se velika koli\xc4\x8dina otrova te mo\xc5\xbee do\xc4\x87i i do pomora lokalnog \xc5\xbeivog svijeta (riba, drugih \xc5\xbeivotinja i biljaka).\n_START_SECTION_\nKolonije cijanobakterija\n_START_PARAGRAPH_\nIako su cijanobakterije jednostani\xc4\x8dni organizmi, njihove stanice mogu biti povezane zajedni\xc4\x8dkim sluzavim ovojem u kuglaste ili nitaste nakupine, odnosno kolonije. Nitasti kolonijalni oblici mogu biti nerazgranati i razgranati, a zanimljivo je da su u njima susjedne stanice povezane plazmodezmijama. To su citoplazmatske niti koje prolaze kroz stani\xc4\x8dnu stijenku i osiguravaju kontinuitet me\xc4\x91u stanicama kao u vi\xc5\xa1estani\xc4\x8dnim organizmima. U nitastih su se kolonija diferencirale pojedine stanice koje se od ostalih razlikuju ve\xc4\x87 svojim izgledom. Nazivaju se heterociste, a fiziolo\xc5\xa1ka im je odlika sposobnost i mogu\xc4\x87nost iskori\xc5\xa1tavanja atmosferskog du\xc5\xa1ika za sintezu bjelan\xc4\x8devina i nukleinskih kiselina.\n_START_SECTION_\nStani\xc5\xa1ta cijanobakterija\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki broj cijanobakterija \xc5\xbeivi na brojnim i vrlo raznim stani\xc5\xa1tima, ve\xc4\x87ina u slatkim vodama, a samo nekoliko vrsta u moru. Neke \xc5\xbeive na tlu i u tlu, na drugim autotrofnim organizmima te na povr\xc5\xa1ini stijena. Mogu \xc5\xbeivjeti u simbiozi sa gljivama u sastavu li\xc5\xa1ajeva te u simbiozi s biljkama nastanjuju\xc4\x87i njihove me\xc4\x91ustani\xc4\x8dne prostore. U vodama bogatim organskim tvarima intenzivno razmno\xc5\xbeavanje cijanobakterija rezultati su goleme populacije. U slatkim vodama pojava se zove vodeni cvijet. Zbog ugibanja i razgradnje stanice uz osloba\xc4\x91anje otrovnih tvari, toksina, cijanobakterijski pokrov mo\xc5\xbee biti vrlo otrovan pa mo\xc5\xbee prouzro\xc4\x8diti pomor riba i ostalih organizama. Cijanobakterije sudjeluju u stvaranju sedre uzimanjem ugljikovog dioksida iz bikarbonata otopljenih u vodi, \xc5\xa1to rezultira talo\xc5\xbeenjem kalcijevog karbonata u njihovu sluzavom ovoju.'