b'\n_START_ARTICLE_\nSitka, Aljaska\n_START_SECTION_\nGeografska obilje\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nSitka le\xc5\xbei na jugoistoku Aljaske na zapadnoj obali otoka Baranof u oto\xc4\x8dju Alexander, udaljena oko 150 km jugozapadno od Juneaua. Sitka je jedini grad jugoisto\xc4\x8dne Aljaske koji le\xc5\xbei na Pacifiku. _NEWLINE_Sitka ima oceansku klimu prema K\xc3\xb6ppenovoj klasifikaciji.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nIzvorni stanovnici ovoga kraja bili su Indijanci Tlingit, a prvi Europljani koji su doplovili do njega bili su Rusi godine 1741. Njihov prvi guverner Aljaske Aleksandar Baranov dao je u srpnju 1799. izgraditi_NEWLINE_utvrdu sv. Mihajlo. Utvrdu su razorili Indijanci Tlingit 1802. godine. Nakon toga je guverner Baranov na istom mjestu 1804. osnovao grad Novoarhangelsk (ruski: \xd0\x9d\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbea\xd1\x80\xd1\x85\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb3\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x81\xd0\xba) i premjestio upravu Rusko-ameri\xc4\x8dke kompanije s otoka Kodiak u novi grad. Sve\xc4\x8dana primopredaja Aljaske Sjedinjenim Ameri\xc4\x8dkim Dr\xc5\xbeavama, od dotada\xc5\xa1njih vlasnika (Carske Rusije), odr\xc5\xbeana je u gradu 18. listopada 1867. Poslije toga po\xc4\x8delo se rabiti staro indijansko ime za taj lokalitet Sitka, koje zna\xc4\x8di izvan otoka Shi (Baranof). Postoji i indijansko pleme Sitka._NEWLINE_Sve do 1906. Sitka je bila upravno sredi\xc5\xa1te Aljaske, a te godine to je postao Juneau. U doba Drugog svjetskog rata Ameri\xc4\x8dka ratna mornarica izgradila je pomorsku bazu, pa je stanovni\xc5\xa1tvo grada u to vrijeme naraslo na oko 40 000 ljudi. Danas se tom bazom slu\xc5\xbei Ameri\xc4\x8dka obalna stra\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo, znamenitosti, obrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nRibarstvo i konzerviranje riba, eksploatacija \xc5\xa1uma i turizam danas su najva\xc5\xbenije gospodarske grane grada. Za ekonomiju grada va\xc5\xbena je i bolnica koja je regionalno zdravstveno sredi\xc5\xa1te._NEWLINE_U Sitki se nalazi saborna crkva sv.Mihajla, prva ruska pravoslavna crkva izgra\xc4\x91ena na tlu Sjeverne Amerike. Izgra\xc4\x91ena je 1848., a obnovljena nakon \xc5\xa1to je izgorjela u po\xc5\xbearu 1966. godine._NEWLINE_Sitka je i va\xc5\xbeno regionalno obrazovno sredi\xc5\xa1te, u njoj djeluje kampus Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta jugoisto\xc4\x8dne Aljaske i koled\xc5\xbe Sheldon Jackson osnovan 1878._NEWLINE_Najve\xc4\x87a atrakcija Sitke za turiste je godi\xc5\xa1nji festival kitova koji se odr\xc5\xbeava u studenom od 1995. godine. Tada stotine turista do\xc4\x91u promatrati godi\xc5\xa1nju migraciju kitova u Zaljevu Sitka.\n_START_SECTION_\nZanimljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nU Sitki je 1853. boravio prvi Hrvat koji je oplovio svijet, Bro\xc4\x91anin Tomo Skalica. U putopisima Sitku opisuje kao \xc4\x8dvrsti i ruskom posadom provi\xc4\x91eni glavni grad ruske sjeverne Amerike i glavno mjesto tzv. ruske kumpanije, trgova\xc4\x8dkog dru\xc5\xa1tva koje se koristi i upravlja ruskom Amerikom (Aljaskom) kao Isto\xc4\x8dnoindijska kompanija isto\xc4\x8dnom Indijom. Pi\xc5\xa1e da je grad opkoljen \xc4\x8dvrstim bedemom i ima oko 1 500 stanovnika koji su Rusi, Finci ili domoroci Aleuti. Uz grad je na zapadnoj strani smje\xc5\xa1tena varo\xc5\xa1 oko 3 000 domorodaca Aljkuta i Kalo\xc5\xa1a. Divjaci u toj varo\xc5\xa1i imaju svoga vo\xc4\x91u koji nosi od ruske kompanije darovanu odoru ruskog sto\xc5\xbeernog \xc4\x8dasnika, a za uzvrat Rusi tra\xc5\xbee od njega paziti da domoroci ne napadaju Ruse._NEWLINE_ \xe2\x80\x9eIzmedju palisadah \xc5\xa1to diele ruski grad i divja\xc4\x8dku varo\xc5\xa1, stoji na malom bre\xc5\xbeuljku malena crkvica ruska s jedniem vratima pram divja\xc4\x8dkoj, a s drugiem prama ruskoj varo\xc5\xa1i. Ova je crkva zato ondje sagradjena da se time divjakom, koji se \xc5\xbeele pokrstiti i primiti ruski zakon, olak\xc5\xa1a po njihovom komoditetu ulaz u hristjansku crkvu. Nu divjaci na \xc5\xbealost! neotimaju se mnogo za zakonom, pa ako, i kada dolaze u crkvu iz znati\xc5\xbeelje, a oni s lulami u zubih gledaju crkvenu slu\xc5\xbebu kao kakvu zabavnu igru. Ruski je grad okrunjen sa do 600 topovah, koji su ve\xc4\x87om stranom naprti prama moru, a prama varo\xc5\xa1i divjakah zjevaju dvie baterije svaka sa 18 topovah. U dvori\xc5\xa1tu pala\xc4\x8de gubernatora sagradjena je od drveta, ali vrlo \xc4\x8dvrsta, kula na \xc4\x8detiri kata ili toranj, 60 po prilici nogah (stopah) visok, sa 16 ogromnieh topovah, 4 na svaku stranu. U Sitki ima osim one medju palisadi, jo\xc5\xa1 jedna prekrasna ruska crkva u gradu, koju zovu vladinom crkvom, jer u Sitki stoluje ruski vladika. Imade u gradu i jedna luteranska crkvica u kojoj se svake nedelje slu\xc5\xbei slu\xc5\xbeba bo\xc5\xbeja i prodikuje u 7 satih u jutro na \xc4\x8dudskom (finskom), u 9 na \xc5\xa1vedskom, a u 11 sati u njema\xc4\x8dkom jeziku. - Pol sata izvan grada pokraj mora liepom stazom idu\xc4\x87 dodje se u neku pivaru, a ono je jedina \xc5\xa1etnja tamo\xc5\xa1njeg otmjenog svieta. U ovoj pivari to\xc4\x8di se jedino pi\xc4\x87e \xc5\xa1to mo\xc5\xbee Evropejac za novce kupit u Sitki, a to je pivo, koje iz ukisnuta kraha sgotavljaju i bocu (holbu) za 10 kopjek (na\xc5\xa1ih 11 forinti srebra) prodaju. Tud sam se \xc4\x8desto \xc5\xa1etao i u toj pivari u dru\xc5\xbetvu mnogu veselu uru kod \xc4\x8da\xc5\xa1e piva u razgovoru sproveo. U ob\xc4\x87e na\xc5\xa1ao sam svuda i u Ameriki, i u Aziji, i u Polineziji pivaru kao prvi znak civilizacije, gdjegod su se Evropejci zapadnjaci naselili. Izmedju sgradah u Sitki najljep\xc5\xa1a je i najotmjenija gubernatorska ku\xc4\x87a, akoprem od drveta nu ipak vje\xc5\xa1to i ukusno sagradjena u tri kata. U luki od Sitke ima uviek dva parobroda, koji neprestano izmjenice iz nutarnjeg zatoka (Bucht, Bai) drva za japiju (gradju) dova\xc5\xbeaju.\xe2\x80\x9d'