b'\n_START_ARTICLE_\nMedna (vinska sorta)\n_START_PARAGRAPH_\nMedna odnosno Medna bijela, bila medna (Vitis vinifera L.) je hrvatska autohtona sorta bijelog vina. Kako i kada je nastala nije utvr\xc4\x91eno, ali je izvjesno da je u Hrvatskoj uzgajana od davnina u vrgora\xc4\x8dkom kraju, vinogradarska podregija Dalmatinska zagora. Vino Medne je izra\xc5\xbeenih kiseline i skladno. Odlika mu je naro\xc4\x8dito fini miris. Autohtoni je kultivar vrgora\xc4\x8dkog vinogorja. U nekim mjestima poluotoka Pelje\xc5\xa1ca javlja se pod sinonimima bumba i rizavac te Dubrova\xc4\x8dkom primorju buboj i bumba, \xc5\xa1to temelji razumnu pretpostavku da se zacijelo nekad i ondje uzgajala. U literaturi je spominje samo Buli\xc4\x87 (1949.) u Dalmatinskoj ampelografiji. Preporu\xc4\x8deni je kultivar vinove loze po Pravilniku o Nacionalnoj listi priznatih kultivara vinove loze Republike Hrvatske za podregiju Dalmatinska zagora._NEWLINE_Pripada ekolo\xc5\xa1ko zemljopisnoj skupini Proles Pontica, Negr., Subproles balcanica. Spada u sorte srednjeg KRR. Vegetacijska je perioda 237 dana. 164 dana treba od po\xc4\x8detka vegetacije do pune tehnolo\xc5\xa1ke zrelosti. Oplodnja je redovita i normalna. Prosje\xc4\x8dno abortiranje po trsu je 16,0 posto. Koficijent relativne rodnosti je 0,78, koeficijent apsolutne rodnosti je 1,13. Prosje\xc4\x8dna te\xc5\xbeina grozda je 336 grama, a prosje\xc4\x8dni prirod po trsu 3,31 kilogram. Dozrijeva u III. razdoblju pa spada me\xc4\x91u kasne sorte. Mehani\xc4\x8dke analize grozda i bobice su u optimalnim granicama za vinske sorte. Slador u mo\xc5\xa1tu koncentriran je u rasponu od 15,9 posto do 17,8 posto, a ukupna kiselost od 5,8 do 6,7 g/l. Vino je svijetlo zelenkasto - \xc5\xbeu\xc4\x87kaste boje (boje meda), ugodno kiselkasto, suho s koncentracijom alkohola oko 10,5 volumnih postotaka i ukupne kiselosti iznad 6 g/l, ekstrakta vi\xc5\xa1e od 17 g/l, harmoni\xc4\x8dno je, zaobljeno i puno, s ugodnom i nagla\xc5\xa1enom aromom sorte. Najve\xc4\x87i prirod po trsu je od 3,97 kg ili 257,81 dt po hektaru. Posti\xc5\xbee ga se kod optere\xc4\x87enja od 24 pupa s mje\xc5\xa1ovitim rezom, ali sa statisti\xc4\x8dki opravdano najni\xc5\xbeom kakvo\xc4\x87om vina. Najmanji prirod po trsu je u prosjeku 2,39 kg ili 155,21 dt po hektaru. Tad se posti\xc5\xbee statisti\xc4\x8dki opravdano najvi\xc5\xa1a kakvo\xc4\x87a vina. Takav prirod je kod optere\xc4\x87enja od 8 pupova po trsu s kratkim rezom._NEWLINE_Grozd je velik, zbijena zrna. Zrna su oblika piramide ili okrugla. Trs je dosta bujan, duga\xc4\x8dka je mladica i \xc4\x8dlanci. List je velik i gotovo okrugao, cijeli ili trodijelan. Urezi na listu su plitki. Sorta ne voli tanko i siroma\xc5\xa1no tlo, nego vla\xc5\xbeno, pa ju se sadi na uzvodama, mjestima gdje se voda prirodnim putem slijeva i nakuplja. Gro\xc5\xbe\xc4\x91e je slatko, premda je velike rodnosti.'