b'\n_START_ARTICLE_\nCincari\n_START_PARAGRAPH_\nCincari (sami sebe nazivaju Arm\xc3\xa2nji odnosno Makedonarm\xc3\xa2nji), jedna od najpoznatijih skupina Vlaha ili Aromuna nastanjena na podru\xc4\x8dju Srbije, Makedonije i Gr\xc4\x8dke. Potomci su romaniziranih tra\xc4\x8dkih skupina koja se do danas uspjela donekle sa\xc4\x8duvati na isto\xc4\x8dnom Balkanu. Cincari su izvorno polunomadski ili nomadski sto\xc4\x8dari koji su posjedovali velika stada ovaca. Poznati su po proizvodnji sira, ili i kao trgovci, te nadalje kao veoma \xc5\xa1krti ljudi. Njihovo ime Cincar postalo je sinonim za \xc5\xa1krtarenje (cincarenje) i \xc5\xa1krtog \xc4\x8dovjeka (cincar). Cincari su vjerojatno dio iste populacije koju u Gr\xc4\x8dkoj nazivaju Kucovlasima ili \xc5\xa0epavim Vlasima. Kao posebna manjina, pod imenom Cincari priznati su u Srbiji, gdje se o\xc5\xa1tro protive kori\xc5\xa1tenju naziva Aromuni, a zastupa ih Srpsko cincarsko dru\xc5\xa1tvo-Lunjina koje je objavilo 15 knjiga.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme \xe2\x80\x9eCincari\xe2\x80\x9d dolazi od naziva za brojku pet koja u njihovom izgovoru glasi \xe2\x80\x9ecinci\xe2\x80\x9d umjesto \xe2\x80\x9e\xc4\x8din\xc4\x8di\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nLimba armaneasc\xc3\xa2 ili cincarski nastao je iz latinskog i \xc4\x8dlan je romanske skupine jezika. Najstariji pisani dokument na ovom jeziku datira iz 1731. a radi je o natpisu na jednoj ikoni .\n_START_SECTION_\nPoznati Cincari\n_START_PARAGRAPH_\nJedan od najpoznatijih suvremenih Cincara je poznati glumac Ta\xc5\xa1ko Na\xc4\x8di\xc4\x87, a po rije\xc4\x8dima predsjedni\xc5\xa1tva dru\xc5\xa1tva Lunjina, Dimitrije Nikolajevi\xc4\x87, to je bio i tragi\xc4\x8dno poginuli makedonski pjeva\xc4\x8d Todor Proja, poznatiji kao To\xc5\xa1e Proeski . Otac Majke Terezije, Nikoll\xc3\xab Bojaxhiu bio je cincarskog podrijetla. Josip Runjanin, skladatelj hrvatske himne je bio cincarskog porijetla.'