b'\n_START_ARTICLE_\nJesenska to\xc4\x8dka\n_START_SECTION_\nUtjecaj Zemljine putanje na klimu\n_START_PARAGRAPH_\nPri obila\xc5\xbeenju Sunca, os Zemljine vrtnje zauzima sasvim odre\xc4\x91en polo\xc5\xbeaj. Ona nije okomita na ravninu gibanja, ve\xc4\x87 je od okomice otklonjenja za 23.44\xc2\xb0 (nagib osi). Za jednaki kut, kut priklona ili inklinacije, nagnut je i ekvator prema ravnini gibanja (ekliptika). Taj nagib osi Zemljine vrtnje dovodi do posljedica koje su od najve\xc4\x87e va\xc5\xbenosti za \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo, do promjene godi\xc5\xa1njih doba. Smjer kojim se Zemlja giba oko Sunca isti je kao i smjer vrtnje. Zemlja obilazi oko Sunca kao \xc5\xa1to se zakre\xc4\x87e desni vijak, koji napreduje na sjevernu stranu.\n_START_SECTION_\nEkliptika\n_START_PARAGRAPH_\nNeposredne astronomske posljedice Zemljinog obilaska oko Sunca (revolucije Zemlje) jesu prividno gibanje Sunca (godi\xc5\xa1nje gibanje Sunca) i godi\xc5\xa1nja promjena no\xc4\x87nog neba. Promatraju\xc4\x87i Sunce, projiciramo ga u neko podru\xc4\x8dje neba (nebeska sfera); na primjer 23. rujna Sunce vidimo u zvije\xc5\xbe\xc4\x91u Djevice. Spojnica povu\xc4\x8dena od Zemlje do Sunca prema nebeskoj sferi stalno se zakre\xc4\x87e u toku na\xc5\xa1eg gibanja. Slika Sunca na nebu "neprestano bje\xc5\xbei", i to tako\xc4\x91er u smislu vrtnje desnog vijka. Kru\xc5\xbenica kojom se Sunce prividno giba me\xc4\x91u zvijezdama zove se ekliptika. Gibanje Sunca odvija se ekliptikom od zapada prema istoku, \xc5\xa1to je upravo suprotno smjeru dnevnoga gibanja nebeske sfere! Gibanje Sunca me\xc4\x91u zvijezdama je opti\xc4\x8dka varka, nastala promatranjem Sunca s pokretne Zemlje. Zvije\xc5\xbe\xc4\x91a kroz koja Sunce na taj na\xc4\x8din "prolazi" zovu se zvije\xc5\xbe\xc4\x91ima zodijaka ili \xc5\xbeivotinjskog pojasa. Kako puni kut (360\xc2\xb0) ima otprilike isto toliko stupnjava koliko u godini ima dana, Sunce \xc4\x87e ekliptikom u jednom danu prelaziti oko 1\xc2\xb0._NEWLINE_Sunce se giba me\xc4\x91u zvijezdama koje se nalaze na dnevnoj strani nebeske sfere, no to njegovo relativno pomicanje izravno ne zapa\xc5\xbeamo. Zato \xc4\x87emo na no\xc4\x87noj strani vidjeti da se zvijezde smjenjuju iz dana u dan, od mjeseca do mjeseca. Mijenja se vidljivo podru\xc4\x8dje no\xc4\x87nog neba. Budu\xc4\x87i da se spojnica od Sunca do Zemlje prema nebeskoj sferi zakre\xc4\x87e na istok, novo \xc4\x87e nam zvjezdano podru\xc4\x8dje nicati na isto\xc4\x8dnom obzoru. Zaklju\xc4\x8dujemo da se godi\xc5\xa1nje gibanje neba odvija od istoka prema zapadu, isto kao i dnevno gibanje neba, a suprotno od godi\xc5\xa1njeg gibanja Sunca me\xc4\x91u zvijezdama.\n_START_SECTION_\nGodi\xc5\xa1nja doba\n_START_PARAGRAPH_\nS obzirom na polo\xc5\xbeaj Zemljina ekvatora prema smjeru Sun\xc4\x8devih zraka, razlikujemo u toku godine 4 va\xc5\xbena trenutka, a to su po\xc4\x8deci godi\xc5\xa1njih doba. Za datume po\xc4\x8detaka godi\xc5\xa1njih doba uvjetno uzimamo: prolje\xc4\x87e 21. o\xc5\xbeujka, ljeto 21. lipnja, jesen 23. rujna i zima 21. prosinca, jer tom pravilnom izmjenom naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e i zapo\xc4\x8dinju godi\xc5\xa1nja doba. U tim va\xc5\xbenim trenucima Sunce je projicirano u 4 glavne to\xc4\x8dke ekliptike: proljetnu, ljetnu, jesensku i zimsku to\xc4\x8dku. Promatramo li ih iz polo\xc5\xbeaja Sunca, zapazit \xc4\x87emo da su one razmaknute za pravi kut._NEWLINE_Kakav je odnos Zemlje i Sunca 21. o\xc5\xbeujka i 23. rujna? Tih se dana smjer linije koji spaja centar Zemlje s centrom Sunca prolazi to\xc4\x8dno uzdu\xc5\xbe ravnine ekvatora, dok je Zemljina os vrtnje okomita na tu spojnicu. Sun\xc4\x8deve zrake padaju stoga okomito na sva mjesta koja se nalaze na Zemljinom ekvatoru. Druk\xc4\x8dije re\xc4\x8deno, na mjestima sa zemljopisnom \xc5\xa1irinom 0\xc2\xb0, Sunce \xc4\x87e se u gornjoj kulminaciji na\xc4\x87i u zenitu. Na Zemljinim polovima, gdje je zemljopisna \xc5\xa1irina +90\xc2\xb0 ili -90\xc2\xb0, Sunce \xc4\x87e "le\xc5\xbeati" na obzoru. Obasjana su mjesta svih zemljopisnih \xc5\xa1irina. Tih datuma Sunce \xc4\x87e presje\xc4\x87i nebeski ekvator. Po\xc4\x8detkom prolje\xc4\x87a, 21. o\xc5\xbeujka, Sunce \xc4\x87e pro\xc4\x87i proljetnom to\xc4\x8dkom \xe2\x99\x88 koja se nalazi u zvije\xc5\xbe\xc4\x91u Ovna. Po\xc4\x8detkom jeseni, 23. rujna, Sunce \xc4\x87e pro\xc4\x87i jesenskom to\xc4\x8dkom \xe2\x99\x8e koja se nalazi u zvije\xc5\xbe\xc4\x91u Vage. U oba trenutka duljina dana i no\xc4\x87i jednaka je na cijeloj Zemlji, pa se ti dani nazivaju ravnodnevice ili ekvinociji._NEWLINE_Poslije po\xc4\x8detka prolje\xc4\x87a, Zemlja putuje oko Sunca tako da joj je podru\xc4\x8dje Sjevernog pola sve vi\xc5\xa1e okrenuto Suncu. Dana 21. lipnja, kada Sunce prolazi ljetnom to\xc4\x8dkom \xe2\x99\x8b\' koja se nalazi u zvije\xc5\xbe\xc4\x91u Raka, Sun\xc4\x8deve zrake obasjavaju cijeli sjeverni ledeni pojas i Sunce je tamo iznad obzora. Paralela na sjevernoj zemljopisnoj \xc5\xa1irini 66\xc2\xb0 33\xe2\x80\xb2 39\xe2\x80\xb3 N \xc4\x8ditav je dan obasjana Suncem. Ona se naziva sjevernom polarnicom (polarni krug). Istog trenutka Sun\xc4\x8deve zrake padaju okomito na mjesta sjeverne zemljopisne \xc5\xa1irine 23\xc2\xb0 26\xe2\x80\xb2 21\xe2\x80\xb3 N, pa \xc4\x87e tim mjestima Sunce u toku dana pro\xc4\x87i kroz zenit. Sjevernije od tih mjesta Sunce nikada ne mo\xc5\xbee pro\xc4\x87i kroz zenit, pa tako ne prolazi zenitom ni u na\xc5\xa1im krajevima. Paralela na sjevernoj zemljopisnoj \xc5\xa1irini 23\xc2\xb0 26\xe2\x80\xb2 21\xe2\x80\xb3 N zove se sjeverna ili Rakova obratnica. Na svom "putu" prema sjeveru Sunce je "zastalo", pa \xc4\x87e poslije tog datuma obasjavati okomito mjesta sa zemljopisnim \xc5\xa1irinama manjim od 23\xc2\xb0 26\xe2\x80\xb2 21\xe2\x80\xb3 N. To je razlog za\xc5\xa1to se prvi dan ljeta naziva ljetnim suncostajem ili solsticijem. Do tog dana Sunce se nebeskom sferom udaljavalo od ekvatora, a poslije tog dana pribli\xc5\xbeavat \xc4\x87e mu se._NEWLINE_S dolaskom u jesensku to\xc4\x8dku, Sunce \xc4\x87e tlo na ekvatoru ponovno obasjavati pod pravim kutom. S daljim putovanjem Zemlje po stazi Sunce prvog dana zime, 21. prosinca, prividno sti\xc5\xbee u zimsku to\xc4\x8dku \xe2\x99\x91 koja se nalazi u zvije\xc5\xbe\xc4\x91u Jarca. Sada je stanje na Zemljinoj ju\xc5\xbenoj polutki posve jednako stanju koje je prvog dana ljeta vladalo na sjevernoj polutki. To je zimski suncostaj. Sunce prolazi kroz zenit mjestima ju\xc5\xbene zemljopisne \xc5\xa1irine 23\xc2\xb0 26\xe2\x80\xb2 21\xe2\x80\xb3 S, a paralela se naziva ju\xc5\xbenom ili Jar\xc4\x8devom obratnicom. Na Ju\xc5\xbenom polu je tada visina Sunca 23.5\xc2\xb0 iznad obzora. Sva mjesta ju\xc5\xbene zemljopisne \xc5\xa1irine 66\xc2\xb0 33\xe2\x80\xb2 39\xe2\x80\xb3 S, jedan su \xc4\x8ditav dan obasjana Suncem; tu je ju\xc5\xbena polarnica. Ju\xc5\xbenija mjesta obasjana su i vi\xc5\xa1e od jednog dana. Na samom Ju\xc5\xbenom polu rasvjeta traje polovicu godine._NEWLINE_Godi\xc5\xa1nji ciklus zavr\xc5\xa1ava s povratkom Sunca u proljetnu to\xc4\x8dku. To je ciklus promjene godi\xc5\xa1njih doba ili sezona, nazvan tropska ili Sun\xc4\x8deva godina. Pra\xc4\x87enje perioda izmjene godi\xc5\xa1njih doba bilo je jednim od najva\xc5\xbenijih prakti\xc4\x8dkih zadataka astronomije u pro\xc5\xa1losti, zbog va\xc5\xbenosti koju ta izmjena ima u ljudskoj djelatnosti. Stoga je ve\xc4\x87 vrlo rano i u pojedina\xc4\x8dnim, me\xc4\x91usobno odvojenim civilizacijama, postignuta visoka to\xc4\x8dnost odre\xc4\x91ivanja trajanja godine. Tropska ili Sun\xc4\x8deva godina je jednaka 365 d 5 h 48 min 46 s ili 365.24219 d.\n_START_SECTION_\nZemljina precesija i nutacija\n_START_PARAGRAPH_\nOsim vrtnje (rotacije) i obila\xc5\xbeenja oko Sunca (revolucije), Zemlja pokazuje jo\xc5\xa1 jednu vrstu gibanja. Njena os tako\xc4\x91er se neprestano giba i opisuje sto\xc5\xbeac oko pola ekliptike, i to u smislu lijevog vijka koji napreduje na sjever. Vr\xc5\xa1ni polukut sto\xc5\xbeca jednak je nagibu ekliptike (ekliptika je nagnuta je pod kutom od 23\xc2\xb027\xe2\x80\xb2 prema nebeskom ekvatoru). Zbog toga zakretanja osi u istom se smislu zakre\xc4\x87e i presjeci\xc5\xa1te ravnine ekliptike s nebeskim ekvatorom, a s njime i proljetna to\xc4\x8dka. Zato proljetna to\xc4\x8dka mijenja mjesto me\xc4\x91u zvijezdama. Pomak proljetne to\xc4\x8dke odvija se u smjeru dnevne vrtnje neba, a to je upravo suprotno od prividnog, godi\xc5\xa1njeg gibanja Sunca: proljetna to\xc4\x8dka se kre\xc4\x87e na zapad, a Sunce na istok. To zna\xc4\x8di da proljetna to\xc4\x8dka ide u susret Suncu, ili "pred" Sunce. Otuda potje\xc4\x8de latinski naziv te pojave, jer praecedere zna\xc4\x8di i\xc4\x87i naprijed._NEWLINE_Zemljinu precesiju tuma\xc4\x8di mehanika rotiraju\xc4\x87eg krutog tijela. Najja\xc4\x8di utjecaj na nju pokazuju Mjesec i Sunce. Mjesec je djelotvorniji zato \xc5\xa1to je mnogo bli\xc5\xbee. Zajedni\xc4\x8dki u\xc4\x8dinak Mjeseca i Sunca naziva se luni-solarnom precesijom. No dok se Sunce nalazi uvijek u ravnini ekliptike, Mjese\xc4\x8deva staza je prema njoj nagnuta otprilike za 5\xc2\xb0. Otuda dolazi do periodi\xc4\x8dke promjene Mjeseceva utjecaja, u vremenu od 18.66 godina (to je period regresije \xc4\x8dvorova Mjese\xc4\x8deve staze), pa precesijski sto\xc5\xbeac nije sasvim gladak nego ispunjen naborima. Pojava nabora naziva se nutacija.\n_START_SECTION_\nOp\xc4\x87a precesija\n_START_PARAGRAPH_\nVeli\xc4\x8dina luni-solarne precesije iznosi 50.37" na godinu. To je kut za koji bi se po ekliptici pomaknula proljetna to\xc4\x8dka kada bi djelovali samo Mjesec i Sunce. No utje\xc4\x8du jo\xc5\xa1 i planeti. Njihov se u\xc4\x8dinak ili planetska precesija isti\xc4\x8de kao promjena polo\xc5\xbeaja ravnine ekliptike. Pod privla\xc4\x8dnom silom planeta, Zemlja se nji\xc5\xa1e oko 0.05" na godinu (u dana\xc5\xa1nje vrijeme). Zbog toga \xc4\x87e proljetna to\xc4\x8dka kliziti i po nebeskom ekvatoru za 0.13" na godinu, pa \xc4\x87e u smjeru eklipti\xc4\x8dkih du\xc5\xbeina ukupan pomak iznositi 50.25" na godinu. To je godi\xc5\xa1nji iznos op\xc4\x87e Zemljine precesije._NEWLINE_Zemljina precesija dovodi do razlike izme\xc4\x91u Sun\xc4\x8deve (tropske) i zvjezdane (sideri\xc4\x8dke) godine. Zvjezdana godina je vrijeme potrebno da Sunce na nebeskoj sferi prevali puni kut ili, drugim rije\xc4\x8dima, vrijeme obila\xc5\xbeenja Zemlje oko Sunca s obzirom na neki zadani smjer u prostoru (npr. u odnosu na proljetnu to\xc4\x8dku). U Sun\xc4\x8devoj godini Sunce prevali nebeskom sferom kut koji je od punog kuta manji za iznos Zemljine precesije; kut od 360\xc2\xb0 - 50.25\xe2\x80\x9d Sunce prije\xc4\x91e za vrijeme Sun\xc4\x8deve godine od 365.2422 dana, a kut od 360\xc2\xb0 za vrijeme zvjezdane godine. Zvjezdana godina je oko 20 minuta du\xc5\xbea od Sun\xc4\x8deve godine.\n_START_SECTION_\nPlatonova godina\n_START_PARAGRAPH_\nIz iznosa op\xc4\x87e precesije lako na\xc4\x91emo razdoblje vremena u kojemu Zemljina os obi\xc4\x91e precesijski sto\xc5\xbeac, a proljetna to\xc4\x8dka puni krug po nebeskom ekvatoru. Ako pomak u jednoj godini iznosi 50.25", tada za pomak od 360\xc2\xb0 treba 25 800 godina. To je Platonova godina. U tom razdoblju nebeski pol opi\xc5\xa1e kru\xc5\xbenicu me\xc4\x91u zvijezdama. Stoga \xc4\x87e dana\xc5\xa1nju Sjevernja\xc4\x8du (\xce\xb1 Malog medvjeda) zamjenjivati druge zvijezde. Prije 5000 godina zabilje\xc5\xbeena je kao Sjevernja\xc4\x8da zvijezda Tuban (\xce\xb1 Zmaja). Oko godine 14 000. kao Sjevernja\xc4\x8da \xc4\x87e slu\xc5\xbeiti zvijezda Vega, iako sjevernom nebeskom polu ne\xc4\x87e pri\xc4\x87i bli\xc5\xbee od 5\xc2\xb0. Od vremena kada su astronomi imenovali zvije\xc5\xbe\xc4\x91a i ustanovili Zemljinu precesiju, proljetna se to\xc4\x8dka pomaknula iz zvije\xc5\xbe\xc4\x91a Ovna u zvije\xc5\xbe\xc4\x91e Riba, a tako su se u susjedno zvije\xc5\xbe\xc4\x91e pomaknule i ostale glavne to\xc4\x8dke ekliptike. Znakovi tih to\xc4\x8daka ostali su me\xc4\x91utim isti kao \xc5\xa1to su i bili. S pomakom proljetne to\xc4\x8dke povezana je najvi\xc5\xa1e i promjena zvjezdanih rektascenzija, dok je promjena deklinacija mnogo manja.'