b'\n_START_ARTICLE_\nGargantua i Pantagruel\n_START_PARAGRAPH_\nGargantua i Pantagruel, romaneskni ciklus u pet svezaka francuskog knji\xc5\xbeevnika, redovnika i lije\xc4\x8dnika Francoisa Rabelaisa, nastao izme\xc4\x91u 1532. i 1564. Kombinacija je pu\xc4\x8dke kulture i humanisti\xc4\x8dke u\xc4\x8denosti i pogleda na svijet, te vrhunski primjer groteske u knji\xc5\xbeevnosti Smatra se prete\xc4\x8dom forme romana i remek djelom galskog humora. Ciklus opisuje podvige i do\xc5\xbeivljaje obitelji divova poznate iz srednjovjekovne literature. Prva dva toma objavljena su pod anagramskim pseudonimom Alcofribas (Alcofrybas) Nasier. Izvori ciklusa su u pu\xc4\x8dkoj predaji i folkloru, poglavito u anonimnom djelu "Veliki i neprocjenjivi ljetopisi velikoga i golemoga diva Gargantue" (franc. Les Grandes et inestimables cronicques du grant et \xc3\xa9norme g\xc3\xa9ant Gargantua) iz 1532._NEWLINE_Glavni likovi Rabelaisovog ciklusa su div Gargantua, njegov sin Pantagruel, i Pantagruelov pratitelj, lukavi nevaljalac Panurge._NEWLINE_Prve dvije knjige "Pantagruel" (1532.) i "Gargantua" (1534.) opisuju podrijetlo svojih junaka. Pritom parodiraju genealogiju iz Evan\xc4\x91elja. Opisuju njihovo ro\xc4\x91enje, djetinjstvo, \xc5\xa1kolovanje, gozbe i ratovanja. Pantagruel je div goleme snage i apetita, a djetinjstvo mu je puno \xc4\x8dudnovatih zgoda. \xc5\xa0koluje se na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Parizu, gdje prima pismo od oca, u kojem se izla\xc5\xbeu temeljni ideali francuske renesanse. U Parizu Pantagruel susre\xc4\x87e lukavog bitangu Panurgea, koji \xc4\x87e ga pratiti tijekom \xc4\x8ditavog ciklusa. U dijelu "Gargantua" \xc4\x8dija radnja kronolo\xc5\xa1ki prethodi "Pantagruelu" Rabelais ismijava starinsku skolasti\xc4\x8dku pedagogiju, i suprotstavlja je novim, humanisti\xc4\x8dkim idealima kralja Franje I., koji je nastojao reformirati francusku crkvu._NEWLINE_"Tre\xc4\x87a knjiga" (Le Tiers Livre, 1546.) smatra se najdubljim i naju\xc4\x8denijim ostvarenjem ciklusa. Najizrazitije je obilje\xc5\xbeena humanisti\xc4\x8dkim duhom. U njoj je Pantagruel postao mudrac, a Panurge je opsjednut samim sobom i pitanjem treba li se o\xc5\xbeeniti. Savjetuje se s razli\xc4\x8ditim prorocima i mudracima. Rabelais progovara o ljubavi, braku i seksu. Ismijava vra\xc4\x8dare, suce i pjesnike. U potrazi za odgovorom na svoju dilemu, Panurge nagovara Pantagruela i prijatelje da otputuju s njim k proro\xc4\x8di\xc5\xa1tu Svete boce. _NEWLINE_"\xc4\x8cetvrta knjiga" (Le Quart Livre, 1552.), najizrazitije satiri\xc4\x8dna, prati junake na putu k Svetoj boci. Odra\xc5\xbeava zanimanje Rabelaisovog vremena za istra\xc5\xbeivanjem dalekih krajeva, i parodija je Odiseje i mita o Argonautima. U "Petoj knjizi" (Le Cinqui\xc3\xa8me Livre, 1564.) dru\xc5\xbeina sti\xc5\xbee u hram Svete boce, a Panurge na svoje pitanje dobiva tek odgovor "Pijte!". Autenti\xc4\x8dnost "Pete knjige" dovodi se u pitanje; neki smatraju da se sastoji od Rabelaisovih nedovr\xc5\xa1enih rukopisa i tekstova drugih autora.'