b'\n_START_ARTICLE_\nZavr\xc5\xa1je Netreti\xc4\x87ko\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nKarlova\xc4\x8dki povjesni\xc4\x8dar iz 19. stolje\xc4\x87a Radoslav Lopa\xc5\xa1i\xc4\x87 u svom djelu Oko Kupe i Korane donosi pregled hrvatskih slobodnih plemenskih op\xc4\x87ina na podru\xc4\x8dju gori\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije. Za kraj oko rijeke Dobre ka\xc5\xbee kako tamo ve\xc4\x87 u srednjem vijeku nalazimo slobodnu op\xc4\x87inu zadobarsku, o\xc5\xa1trovr\xc5\xa1ku, stativsku, zavr\xc5\xa1ku i toma\xc5\xa1ni\xc4\x8dku te ka\xc5\xbee da su ve\xc4\x87 u 16. stolje\xc4\x87u ove op\xc4\x87ine spadale pod grad Ozalj._NEWLINE_Ozljem i okolicom kao i velikim dijelom Hrvatske tada vladaju ugledne hrvatske plemi\xc4\x87ke obitelji knezova Zrinskih i Frankopana. Na \xc4\x8delu op\xc4\x87inama je stajao sudac, kod nekih nazivan rihtarom, dok je u Zadoborju kao i u Dragani\xc4\x87u nazivan starim hrvatskim imenom \xc5\xbeupan. Ove su slobodne plemenske op\xc4\x87ine imale svoje obi\xc4\x8daje i uredbe, bile su vrlo samostalne i neovisne, radnje koje su imale obavljati bile su namijenjene op\xc4\x87em dobru, a poglavito obrani od neprijatelja. No to se s vremenom sve vi\xc5\xa1e mijenjalo._NEWLINE_Sve ove plemenske op\xc4\x87ine u podru\xc4\x8dju grada Ozlja su tijekom 16. stolje\xc4\x87a izgubile svoju slobodu i nezavisnost, a slobodni \xc5\xbeitelji su ve\xc4\x87inom postali kmetovi. Tome je posebno pogodovalo \xc5\xa1to su Zrinski i Frankopani po\xc4\x8deli dijeliti dijelove ogromnog ozaljskog vlastelinstva svojim miljenicima i odanim vazalima._NEWLINE_Godine 1453. uvedo\xc5\xa1e po nalogu bana Fridrika Celjskoga, Petar, Andrija i Gjurko Barilovi\xc4\x87i od Gorice, kao povjerenici banovi, sinove Fabijana Doljanskoga, ka\xc5\xa1telana ozaljskoga i plemi\xc4\x87a gackoga, Jurja, Ivana, Bartola i \xc5\xa0imuna u dobro Toma\xc5\xa1nicu na Dobri dok su svjedoci bili plemi\xc4\x87i Ivan Grdanec od Toma\xc5\xa1nice, Martin Pertati\xc4\x87 od Stativa, pa Martin Dioni\xc5\xbeev i Urban sin Blagoje od Stativa, Grdoc od Zavrha (Sv. Kri\xc5\xbea \xe2\x80\x93 Zavr\xc5\xa1ja) i napokon Martin od Pi\xc5\xa1\xc4\x87etaka.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupa Uzvi\xc5\xa1enja Svetog Kri\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupa Uzvi\xc5\xa1enja Svetog Kri\xc5\xbea u Zavr\xc5\xa1ju (Zavrhi) Netreti\xc4\x87kom spominje se 1334. godine u statutu biskupije zagreba\xc4\x8dke nad\xc4\x91akona gori\xc4\x8dkog Ivana kao jedna od \xc5\xbeupa podgorskog kotara gori\xc4\x8dkog arhi\xc4\x91akonata._NEWLINE_U Zavr\xc5\xa1ju se nalazi stari \xc5\xbeupni dvor (farof) uz kojeg se nalazi drevna kapelica Svetog Josipa uz koju je nekada bilo groblje. Velika \xc5\xbeupna crkva Uzvi\xc5\xa1enja Svetog Kri\xc5\xbea te \xc5\xbeupno groblje se nalazi na vrh zavr\xc5\xa1kog brda koje je jedna od najvi\xc5\xa1ih kota u tom dijelu Karlova\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije. U Zavr\xc5\xa1ju se tako\xc4\x91er nalazi stara zgrada osnovne \xc5\xa1kole \xc4\x8diji je rad bio tijesno vezan s radom \xc5\xbeupe, no ona danas slu\xc5\xbei samo potrebama Mjesnog odbora Zavr\xc5\xa1je dok u\xc4\x8denici idu u \xc5\xa1kolu u Netreti\xc4\x87._NEWLINE_\xc5\xbdupa Svetog Kri\xc5\xbea obuhva\xc4\x87a ve\xc4\x87i dio op\xc4\x87ine Netreti\xc4\x87, dio podru\xc4\x8dja grada Ozlja (naselja Toma\xc5\xa1nica i Grdun) te dio podru\xc4\x8dja grada Karlovca (naselja Zadobarje i Gornje Stative). Uz \xc5\xbeupnu crkvu Sv. Kri\xc5\xbea i kapelicu Sv. Josipa u Zavr\xc5\xa1ju, svetokri\xc5\xa1koj \xc5\xbeupi pripada jo\xc5\xa1 i kapelica Sv. Antuna Pustinjaka u Zadobarju s mjesnim grobljem, Sv. Marka u Gornjim Stativama s mjesnim grobljem, Sv. Nikole u Velikom Modru\xc5\xa1 Potoku te Sv. Jurja u Brajakovom Brdu. Na podru\xc4\x8dju \xc5\xbeupe jo\xc5\xa1 postoje manje kapelice Bl. Dj. Marije u Grdunu i Gospe Fatimske u Zavr\xc5\xa1ju, niz manjih raspela i kipova te nekoliko spomen obilje\xc5\xbeja palim hrvatskim braniteljima (u Toma\xc5\xa1nici, Zadobarju, Brajakovom Brdu)._NEWLINE_\xc5\xbdupa Sv. Kri\xc5\xbea - Zavr\xc5\xa1je Netreti\xc4\x87ko poznata je po tome \xc5\xa1to se u njoj dugo odr\xc5\xbealo glagolja\xc5\xa1tvo i glagoljsko hrvatsko pismo, a vizita \xc5\xbeupe 1686. godine ka\xc5\xbee da u \xc5\xbeupi nema latinskog misala, ve\xc4\x87 samo glagoljski. O o\xc4\x8duvanosti glagoljske tradicije u tom kraju govore i nedavno otkrivene bogate freske i glagoljski natpisi u kapeli Sv. Antuna Pustinjaka u Zadobarju \xc4\x8diji je najstariji dio sagra\xc4\x91en jo\xc5\xa1 u srednjem vijeku. Bogate glagoljske freske su tako\xc4\x91er prona\xc4\x91ene u susjednoj crkvi Bl. Dj. Marije u Novigradu na Dobri. Na glagoljici su bili pisani i spisi i pe\xc4\x8dati plemenskih op\xc4\x87ina i su\xc4\x8dija._NEWLINE_Jedan od kapelana \xc5\xbeupe je bio Andrija Opica Palmovi\xc4\x87 (1847. - 1882.), (kapelan od rujna 1875. do prosinca 1876.), hrvatski "najve\xc4\x87i lirski pjesnik onoga vremena", kako je napisao Branko Vodnik. Jedan od poznatijih \xc5\xbeupnika u 20. stolje\xc4\x87u je bio Juraj Jezerinac, biv\xc5\xa1i vojni ordinarij OS RH._NEWLINE_Svetokri\xc5\xa1ka \xc5\xbeupa je tako\xc4\x91er poznata kao \xc5\xbeupa u kojoj se jo\xc5\xa1 uvijek po\xc5\xa1tuju drevni, tradicionalni katoli\xc4\x8dki i narodni obi\xc4\x8daji. Svaka kapelica pro\xc5\xa1tenjima i pu\xc4\x8dkim svetkovinama slavi svoje za\xc5\xa1titnike. \xc5\xbdupa i vjerski \xc5\xbeivot toga kraja ima jo\xc5\xa1 niz drugih specifi\xc4\x8dnosti koji ju ve\xc5\xbeu uz drevnu starohrvatsku narodnu i katoli\xc4\x8dku tradiciju. Zbog o\xc4\x8duvanosti prirode i smje\xc5\xa1taja sredi\xc5\xa1ta \xc5\xbeupe u skladnom i umiruju\xc4\x87em prirodnom okru\xc5\xbeenju \xc5\xbeupa je kao stvorena za razne duhovne obnove, susrete mladih i raznih molitvenih zajednica.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2001. godine, naselje je imalo 104 stanovnika te 38 obiteljskih ku\xc4\x87anstava._NEWLINE_Zavr\xc5\xa1je je kao i cijeli netreti\xc4\x87ki kraj krajem 19. te tokom 20. stolje\xc4\x87a, a ponajvi\xc5\xa1e nakon Drugog svjetskog rata rata obilje\xc5\xbeilo iseljavanje i izrazita depopulacija._NEWLINE_Kretanje broja stanovnika 1857.-2001.'