b'\n_START_ARTICLE_\nIvica Krnjak\n_START_PARAGRAPH_\nIvica Krnjak (Kele\xc5\xa1inka, Na\xc5\xa1ice, 1942.), hrvatski vojni zapovjednik, diverzant i obavje\xc5\xa1tajac, hrvatski politi\xc4\x8dki emigrant\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRodio se je u Kele\xc5\xa1inci kod Na\xc5\xa1ica. Vojnu karijeru po\xc4\x8deo je u JNA u kojoj je do\xc5\xa1ao do \xc4\x8dasni\xc4\x8dkog \xc4\x8dina. Vi\xc5\xa1e je godina bio instruktorom postrojbi za posebne namjene u 107. padobranskom puku JNA (slu\xc5\xbebeno ime onda\xc5\xa1njih t.zv. ni\xc5\xa1kih specijalaca). Zbog toga \xc5\xa1to je bio Hrvat, a biti Hrvatom u JNA zna\xc4\x8dilo je biti manje vrijedan i manjih izgleda za napredovanje, sve se vi\xc5\xa1e sukobljavao s nadre\xc4\x91enima. Stoga je odlu\xc4\x8dio pobje\xc4\x87i iz JNA 1967. godine te je emigrirao u Belgiju. Pridru\xc5\xbeio se je hrvatskim emigrantskim krugovima. _NEWLINE_Zbog nekoliko je razloga jugokomunisti\xc4\x8dkom velikosrpskom re\xc5\xbeimu bio nepodoban. Bio je Hrvat, \xc4\x8dlan Matice hrvatske, \xc4\x8dasnik JNA koji je dezertirao, dr\xc5\xbeavljanin SFRJ koji je emigrirao iz Jugoslavije, pridru\xc5\xbeivanje emigrantskim krugovima i izre\xc4\x8deni antijugoslavenski stavovi i po\xc4\x8dinjena djela bili su razlogom da ga UDBA prati. Godinama su ga poku\xc5\xa1ali na\xc4\x87i, \xc5\xa1to im je uspjelo po\xc4\x8detkom 1971. godine. Na\xc5\xa1li su mu stan gdje stanuje u Belgiji._NEWLINE_Nekoliko mjeseci poslije uhitili su ga agenti UDBE. U posvema\xc5\xa1njem progonu svega \xc5\xa1to je disalo hrvatski, jugokomunisti\xc4\x8dki re\xc5\xbeim pokazalo je svoje totalitarno lice. Nisu trpili druk\xc4\x8dija mi\xc5\xa1ljenja dr\xc5\xbeavljana drugih dr\xc5\xbeava ako su bili podrijetlom Hrvati. Na teritoriju druge dr\xc5\xbeave, protivni\xc4\x8dkog vojnog saveza, uhitili su i oteli agenti UDBA-e rezidenta druge dr\xc5\xbeave, kr\xc5\xa1e\xc4\x87i i nepo\xc5\xa1tivaju\xc4\x87i time suverenitet Kraljevine Belgije i me\xc4\x91unarodne konvencije. Na prijevaru su ga uhitili na pragu njegova stana. Tajnovito su ga prokriom\xc4\x8darili kao kakvi trgovci ljudima iz Belgije u Zagreb, u Hrvatsku, gdje je na djelu bila sje\xc4\x8da Hrvatske. Osudili su ga 1972. godine na 12 godina robije u Staroj Gradi\xc5\xa1ki._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da je bio hrvatski politi\xc4\x8dki emigrant, svakodnevno su ga zlostavljali. Ve\xc4\x87i dio kazne odrobijao je u samici. Rijetko se je smio i mogao susretati s inim zatvorenicima. Kad je to uspio, upoznao je i ine hrvatske politi\xc4\x8dke zatvorenike u Gradi\xc5\xa1ci: Dra\xc5\xbeena Budi\xc5\xa1u, Vladu Gotovca, Stjepana Mesi\xc4\x87a, \xc4\x90uru Pericu, Vladimira \xc5\xa0eksa i dr. Kaznu je izdr\xc5\xbeao do kraja, do 1985. godine. _NEWLINE_Istjekom kazne ponovo se je vratio u inozemstvo. Nakon demokratizacijskih procesa i pobjede nekomunisti\xc4\x8dke oporbe, vratio se je dragovoljno 1991. u Osijek. U\xc5\xa1ao je u hrvatske postrojbe. Upoznao se s onda\xc5\xa1njim zapovjednikom obrane grada Branimirom Glava\xc5\xa1em. U drugoj polovici 1991. predsjednik Kriznog \xc5\xa1taba za Slavoniju i Baranju Vladimir \xc5\xa0eks predlo\xc5\xbeio mu je u\xc4\x87i u novu hrvatsku obavje\xc5\xa1tajnu slu\xc5\xbebu, \xc5\xa1to je prihvatio. Kratko vrijeme poslije odlu\xc4\x8dio je oti\xc4\x87i iz obavje\xc5\xa1tajnih krugova u terenske postrojbe, jer je htio kao biv\xc5\xa1i vojnik biti u vojnim operacijama._NEWLINE_Osijek je ljeta i jeseni 1991. bio u iznimno te\xc5\xa1koj situaciji. Srpske paravojne skupine potpomognute snagama tada\xc5\xa1nje Jugoslavenske narodne armije napadale su hrvatske policijske snage po svim okolnim mjestima, a kako bi demonstrirali svoju snagu i silu rat su po\xc4\x8deli i u samom sredi\xc5\xa1tu grada 27. lipnja 1991. ga\xc5\xbeenjem crvenoga \xc2\xabfi\xc4\x87e\xc2\xbb. 27. lipnja 1991. Jugoslavenska armija povla\xc4\x8di svoje tenkove iz osje\xc4\x8dke vojarne. Voze\xc4\x87i divlje kroz ulice, uni\xc5\xa1tavaju nekoliko automobila i otvaraju vatru na gra\xc4\x91ane okupljene ispred vojarne na mirnom prosvjedu. 18 ljudi je bilo ranjeno. 7. srpnja 1991. Tenja, prigradsko naselje Osijeka, padaju pod vlast Jugoslavenske armije i tako Osijek postaje granica okupirane Hrvatske od strane Velikosrba i slobodne Hrvatske. Od 29. srpnja 1991. Osijek i njegovo stanovni\xc5\xa1tvo trpi mnogobrojne napade prouzro\xc4\x8dene Velikosrbima, potpomognutim JNA vojskom. Nijedan dio grada nije bio po\xc5\xa1te\xc4\x91en. 1.kolovoza 1991. padaju Dalj, Erdut i Aljma\xc5\xa1, okolna mjesta Osijeka. Osijek prima mnogobrojno prognano, pre\xc5\xbeivjelo stanovni\xc5\xa1tvo. S vremenom je Osijek postao grad \xc2\xabbunker\xc2\xbb, odsje\xc4\x8den i okupiran od svijeta sa tri strane, od kojih je samo zapadna strana ostala slobodna. Bjesomu\xc4\x8dna agresija na grad po\xc4\x8dinje dana 9. srpnja 1991. u kojem je prva topovska granata razorila stan na sedmom katu stambene zgrade u naselju Sjenjak. Osijek unato\xc4\x8d ratnim razaranjima postaje pribje\xc5\xbei\xc5\xa1te prognanih i izbjeglih iz okolnih mjesta Osijeka, te postaje zna\xc4\x8dajna strate\xc5\xa1ka to\xc4\x8dka, zajedno s Vinkovcima u odr\xc5\xbeanju obrambene linije. Od 13. rujna 1991., Osijek je napadnut s te\xc5\xa1kim artiljerijskim napadom, koji je trajao pet dana. U tom napadu na Osijek je ba\xc4\x8deno vi\xc5\xa1e tisu\xc4\x87a granata iz topova, tenkova, bazuka, itd. Tog istog dana JNA se definitivno povla\xc4\x8di iz Osijeka. Velikosrbi potpomognuti Jugoslavenskom narodnom armijom (dalje JNA), okru\xc5\xbeili su grad sa tri strane odmah nakon pada Vukovara 17. studenog 1991. Gra\xc4\x91ani Osijeka, ali i branitelji iz cijele Hrvatske branili su na razli\xc4\x8dite na\xc4\x8dine Osijek poku\xc5\xa1avaju\xc4\x87i zadr\xc5\xbeati slobodu Osijeka, ali i suverenitet i nezavisnost Republike Hrvatske.Od 17. studenog do 25. studenog 1991. Velikosrpske snage potpomognute JNA dopiru sve do isto\xc4\x8dnih dijelova Osijeka, a obrambena linija se povla\xc4\x8di skroz do predgra\xc4\x91a grada. 17. studenog pada i Vukovar, \xc5\xa1to jako psiholo\xc5\xa1ki lo\xc5\xa1e djeluje na sve gra\xc4\x91ane Osijeka i njihov normalan rad u Osijeku. Egzodus djece, \xc5\xbeena i staraca po\xc4\x8dinje. Osijek postaje pust grad s tek oko 20.000 ljudi. Velikosrbi potpomognuti JNA ponovno poku\xc5\xa1avaju osvojiti i okupirati, sa artiljerijskim napadom, selo Ivanovac koje je bilo va\xc5\xbeno strate\xc5\xa1ko i obrambeno mjesto za Osijek. Da je Ivanovac pao, prometna veza izme\xc4\x91u Osijeka i zapadne Hrvatske bi bila odsje\xc4\x8dena, a Osijek bi bio okru\xc5\xbeen sa sve \xc4\x8detiri strane. Nakon primirja sklopljenog u Sarajevu 3. sije\xc4\x8dnja 1992. Osijek je i dalje na meti Velikosrba. Od 3. sije\xc4\x8dnja do 13. travnja 1992. napadi na Osijek se ne smiruju. Unato\xc4\x8d \xc2\xabprimirju\xc2\xbb sklopljenom u Sarajevu, vi\xc5\xa1e stotina ljudi uslijed granatiranja biva ubijeno i ranjeno u Osijeku. Tijekom prvih \xc4\x8detiriju mjeseci agresije na Osijek, na bolnicu je palo vi\xc5\xa1e od 350 granata. Gospodarske \xc5\xa1tete u Osijeku te\xc5\xa1ko je procijeniti jer se odre\xc4\x91ene posljedice ratnih razaranja i danas osjete na gospodarski \xc5\xbeivot grada. Na ni\xc5\xa1anu ubojitih topova, haubica i minobaca\xc4\x8da bili su i Op\xc4\x87a bolnica, Stanice hitne medicinske pomo\xc4\x87i, bolni\xc4\x8dki objekti i vozila, i druge zdravstvene ustanove, koje su bile jasno ozna\xc4\x8dene znakovima Crvenog kri\xc5\xbea. Ali zahvaljuju\xc4\x87i hrabrim braniteljima, neumornom i gradu odanom stanovni\xc5\xa1tvu, kao i pomo\xc4\x87i ostale Hrvatske, Osijek je bio uspje\xc5\xa1no obranjen, ali sa velikim brojem \xc5\xbertava i gubitaka. U Osijeku je o\xc5\xa1te\xc4\x87eno ili uni\xc5\xa1teno izme\xc4\x91u 15 000 i 20 000 objekata, vi\xc5\xa1e od 8500 stambenih objekata bilo o\xc5\xa1te\xc4\x87eno, a stradalo vi\xc5\xa1e od 5000 osoba, od kojih je vi\xc5\xa1e od 900 osoba preminulo. Od 2. svibnja 1991. do 26. srpnja 1994. primljene su u bolnicu 5.222 \xc5\xbertve rata, od kojih je 954 poginulo._NEWLINE_U takvim okolnostima osnovao je jeseni 1991. vojnu postrojbu posebne namjene. Nazvao ju je Samostalna usko\xc4\x8dka satnija. U njoj je okupio mla\xc4\x91e vojnike, ve\xc4\x87inom dragovoljce. Uglavnom su bili iz Krnjakova kraja, Na\xc5\xa1ica, no bilo je ih iz Vinkovaca, Bosne i Dalmacije. Postrojba je imala tajne diverzantske zada\xc4\x87e. Jeseni 1991. preodjeveni u odore vojnika i \xc4\x8dasnika JNA odlazili u izvi\xc4\x91a\xc4\x8dke i diverzantske akcije na okupirane teritorije i u unutarnjost Vojvodine. Drugi dio zada\xc4\x87a obavljali su na crti boji\xc5\xa1nice. Krajem 1991. odlu\xc4\x8dio su se za smjelu diverzantsku akciju, akciju Batinski most, koji su tom akcijom trebali sru\xc5\xa1iti i odsje\xc4\x87i srpske postrojbe od Srbije. Zapovjednik akcije Ivica Krnjak preuzeo je identitet zapovjednika JNA koji je poginuo u agresiji na Hrvatsku rujna 1991. kod Osijeka, kapetana Jordana Jordanovi\xc4\x87a. Akcija nije uspjela, dio je pripadnika poginuo, dio zarobljen i taj je dio skupine ostao poznat kao somborska skupina.'