b'\n_START_ARTICLE_\nNovi Bo\xc5\xa1njani\n_START_SECTION_\nNaziv\n_START_PARAGRAPH_\nToponim: Gradina. Naselje se spominje ve\xc4\x87 u prvom popisu \xc5\xbeupa 1334. te 1501. godine imenom Gradina, \xc4\x8dije ime je vjerojatno dobilo po potoku Gragena. Ovaj potok zasigurno je isto \xc5\xa1to i potok Grayena spomenut 1209. godine ili hidronim Grageria (vjerojatno iskrivljen) spomenut 1343. vezano uz isti posjed. Kao Gragena prvi put se spominje u dokumentima 1292. godine kada posjed templarski me\xc5\xa1tar zala\xc5\xbee Petru Nijemcu. Osim potoka i templarskog imanja, Gragena se nazivao i mali plemi\xc4\x8dki posjed. Dana\xc5\xa1nje ime Novi Bo\xc5\xa1njani vjerojatno nosi prema imenu jednog od vlasnika posjeda Stjepanu Bo\xc5\xa1njaku ili Pavlu Bojnikovi\xc4\x87u koji ga je ranije dr\xc5\xbeao. Mo\xc5\xbee se zaklju\xc4\x8diti da se potok koji te\xc4\x8de kroz Bo\xc5\xa1njane i utje\xc4\x8de u Glogovnicu, u srednjem vijeku zvao Gragena te je na njegovom gornjem toku bio plemi\xc4\x87ki posjed, a na donjem posjed vranskog priorata. Gragena je neobi\xc4\x8dan toponim i vjerojatno je samo pisarsko iskrivljenje stvarnog mjesnog imena za koje ne znamo kako je glasilo. Mo\xc5\xbeda je u osnovi imenica grad pa je pravo ime Gradina (veza s dana\xc5\xa1njim toponimom u Bo\xc5\xa1njanima) o \xc4\x8demu postoje pretpostavke. \xc4\x8cini se ipak da je pitanje slo\xc5\xbeenije.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje na posjedu Gragena \xc4\x8dije su me\xc4\x91e opisane 1292. kada su Templari ovu zemlju dali u zakup. Me\xc4\x91a prema tada\xc5\xa1njem opisu po\xc4\x8dinje od gornjeg toka potoka Gragena i ispod velikog vinograda u vlasni\xc5\xa1tvu Templara te ide nekom stazom do brda zvanog Berch. Zatim me\xc4\x91a ide na jug i istom stazom dolazi do templarske zemlje zvane Zelnicha. Dalje se me\xc4\x91a, idu\xc4\x87i istom stazom, odvaja od imanja Zelnicha i me\xc4\x91a\xc5\xa1i s drugom zemljom templara, a zatim se odvaja od zemlje spomenutog Butka i dolazi do ceste. Me\xc4\x91a ide tom cestom do velike ceste koja vodi u Kri\xc5\xbeevce, a zatim, prate\xc4\x87i istu cestu, skre\xc4\x87e na istok i dolazi do ve\xc4\x87 spomenutog potoka Gragena gdje me\xc4\x91a\xc5\xa1i sa zemljama jobagiona kri\xc5\xbeeva\xc4\x8dkog grada. Prate\xc4\x87i isti potok uzvodno prema sjeveru i dalje me\xc4\x91a\xc5\xa1e\xc4\x87i sa jobagionima, me\xc4\x91a dolazi do drveta gdje me\xc4\x91a\xc5\xa1i s nekim Petrom. Otuda me\xc4\x91a ide do gornjeg toka potoka Gragena gdje je i zapo\xc4\x8det obilazak. Templarski posjed Selnica, sjeverni me\xc4\x91a\xc5\xa1 ovdje opisane Gragene, mo\xc5\xbeda ima veze s potokom Zelna, iz prvog opisa me\xc4\x91a iz 1209. godine, koji utje\xc4\x8de u Glogovnicu. Ovaj posjed mo\xc5\xbeemo prepoznati u pridjevku Tome de Gragena Zenthmiclos koji je 1444. godine, 31 \xc5\xbeupan kalni\xc4\x8dkih plemenita\xc5\xa1a. U popisima poreza 1495. - 1520. godine Gragena (zapisana i kao Gragenya i Gragyend) je imanje s petnaestak poreznih dimova u vlasni\xc5\xa1tvu obitelji Banfy, a navodi se izme\xc4\x91u Glogovnice i Powsahegh-a. U gra\xc4\x91anskom ratu kralj Ferdinand oduzima Banfyjima, uz ostale posjede, i Gragyennazenthmiklos te ih daruje Ludoviku Pekryju, \xc5\xa1to 1529. godine i potvr\xc4\x91uje. Gragena je tada iskazana kao dio posjeda Sveti Martin, odnosno Powsahegh. Nakon rata kralj vra\xc4\x87a Banfyjima posjede, a potvrdu za Gragenu (zapisana kao Graykna)daje im 1541. godine. Dio Gragene su dr\xc5\xbeali i drugi plemi\xc4\x87i \xc5\xa1to saznajemo iz isprave kojom kralj 1535. godine daruje dio imanja Gragyazenthmiklos Stjepanu Bo\xc5\xa1njaku, a prije ga je dr\xc5\xbeao Pavao Bojnikovi\xc4\x87 iz Bojnikovca.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nKapela Sv. Nikole_NEWLINE_ _NEWLINE_Sagra\xc4\x91ena je u prvoj polovici 20. stolje\xc4\x87a. U ovoj kapeli nalazi se retabl iz 1670. godine s kipom Sv. Barbare i nepoznate svetice te sredi\xc5\xa1njom slikom Sv. Nikole s kraja 17. stolje\xc4\x87a. Raspelo iz 17. stolje\xc4\x87a, vrijedan je zlatarski rad. Stara kapela sru\xc5\xa1ena je oko 1935. godine. Crkva Sv. Nikole ovdje se spominje ve\xc4\x87 u prvom popisu \xc5\xbeupa 1334. te 1501. godine. U 18. stolje\xc4\x87u pripadala je glogovni\xc4\x8dkoj \xc5\xbeupi. Ubikacija posjeda i \xc5\xbdupe Gragena - Dezso Csanky Gragenu smje\xc5\xa1ta dosta \xc5\xa1iroko u okolicu Glogovnice i sela Osijeka, dok se \xc5\xbdupa Svetog Nikole stavlja na lokalitet Gradina u Bo\xc5\xa1njanima u \xc5\xbdupi Carevdar. O staroj crkvi postoje fotografije pa se po osobinama objekta mo\xc5\xbee re\xc4\x87i da je bio iz srednjeg vijeka, na \xc5\xa1to upu\xc4\x87uju i podaci iz vizitatorova izvje\xc5\xa1taja 1704. godine kada se za ovu crkvu navodi da je prastara.'