b'\n_START_ARTICLE_\nBuenos Aires\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nGrad je nazvan po sveti\xc5\xa1tu Nostra Signora di Bonaria (\xc5\xa1pa. Nuestra Se\xc3\xb1ora del Buen Aire) u Cagliariju na Sardiniji. Sveti\xc5\xa1te, prvi primjer goti\xc4\x8dko-katalonske arhitekture na Sardiniji, uzdi\xc5\xbee se na brdu Colle di Bonaria, (tada nazivanom Bonarye, - "dobar zrak") gdje je kralj Alfons IV. Aragonski izgradio utv\xc4\x91eni dvorac._NEWLINE_Kada su 1324. Aragonci osvojili Cagliari, svoje glavno sjedi\xc5\xa1te postavili su na brdu iznad grada. Brdo je bilo poznato kao Buen Ayre ("Bonaria" na lokalnom jeziku), jer je bilo po\xc5\xa1te\xc4\x91eno neugodnog mirisa iz starog grada. Za vrijeme opsade Cagliarija, Aragonci su na brdu izgradili sveti\xc5\xa1te Svete Marije. 1335., kralj Alfons IV od Aragone, poklonio je crkvu redu Mercedarijevaca, koji su izgradili opatiju koja postoji i danas. \xc5\xa0panjolski pomorci, posebno iz Andaluzije, po\xc5\xa1tovali su kip Svete Marije koji je izvu\xc4\x8den iz mora i postavljen u svetili\xc5\xa1tu nakon \xc5\xa1to je navodno pomogao smiriti nevrijeme u Sredozemlju._NEWLINE_1536., \xc5\xa1panjolski pomorac Pedro de Mendoza utemeljio je utvrdu i luku u dana\xc5\xa1njoj \xc4\x8detvrti San Telmo, i nazvao ih Santa Mar\xc3\xada del Buen Aire. Naziv je odabrao kapelan ekspedicije, posve\xc4\x87enik Djevice s Bonarie. Mendozino naselje ubrzo je napadnuto od uro\xc4\x91enika, te je napu\xc5\xa1teno 1541. Juan de Garay, koji je utvr\xc4\x91enje obnovio 1580., sa\xc4\x8duvao je izvorno ime, nazvav\xc5\xa1i ga Ciudad de la Sant\xc3\xadsima Trinidad y Puerto de Santa Mar\xc3\xada del Buen Aire. Kra\xc4\x87i naziv "Buenos Aires" postao je uobi\xc4\x8dajen tijekom 17. stolje\xc4\x87a. Biskupija je osnovana 1620. godine._NEWLINE_Gra\xc4\x91ani Buenos Airesa nazivaju se "portenos" ("ljudi iz luke"), \xc5\xa1to isti\xc4\x8de va\xc5\xbenost luke u razvoju grada i nacije. Od federalizacije grada 1880., Buenos Aires uklju\xc4\x8duje i biv\xc5\xa1e gradove Belgrano i Flores, te je odvojen od provincije Buenos Aires. Gra\xc4\x91ani provincije nazivaju se "bonaerenses"._NEWLINE_Od reforme ustava 1994., slu\xc5\xbebeni naziv grada glasi Ciudad Aut\xc3\xb3noma de Buenos Aires (Autonomni grad Buenos Aires). Prije promjene naziva bio je \xc4\x8desto kori\xc5\xa1ten i naziv Capital Federal (Savezni glavni grad). Ponekad se koriste i kratice Bs. As. i Baires, prva u pisanim tekstovima a druga u svakodnevnom govoru. Od nadimaka isti\xc4\x8du se La Reina del Plata ("Kraljica Plate") radi svoje pozicije u estuariju La Plate i tako\xc4\x91er kao najve\xc4\x87i grad u podru\xc4\x8dju, i "Pariz juga", \xc5\xa1to je aluzija na europski utjecaj.\n_START_SECTION_\nKolonijalna povijest\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom prva dva stolje\xc4\x87a nakon ponovnog osnivanja grada, Buenos Aires egzistirao je u vrlo skromnim uvjetima, te je od svojih najranijih dana, ovisio o trgovini. Ve\xc4\x87inu 17. i 18. stolje\xc4\x87a, \xc5\xa0panjolci su radi skupljanja poreza, svu trgovinu s Europom usmjeravali kroz Limu, \xc5\xa1to je znatno frustriralo trgovce u Buenos Airesu i razvilo industriju krijum\xc4\x8darenja. Ta situacija usadila je duboku mr\xc5\xbenju portenosa prema \xc5\xa1panjolskim vlastima._NEWLINE_Kao odgovor na takvo raspolo\xc5\xbeenje, \xc5\xa1panjolski kralj Karlo III. postepeno je ubla\xc5\xbeavao trgova\xc4\x8dke restrikcije do kona\xc4\x8dnog progla\xc5\xa1avanja Buenos Airesa otvorenom lukom kasnog 18. stolje\xc4\x87a. Utjecaj grada porastao je radi svoje geografske pozicije, koja je Buenos Aires \xc4\x8dinila polaznim odredi\xc5\xa1tem za veliku regiju u unutra\xc5\xa1njosti. Osvajanje Porto Bella u Panami od strane Britanaca, stvorilo je potrebu za razvijanjem trgovine preko atlantske rute. 1776., kao mjera protiv krijum\xc4\x8darenja i radi aktivnosti Portugala i Britanije u podru\xc4\x8dju, osnovano je Potkraljevstvo Rio de la Plata, s Buenos Airesom kao glavnim gradom. Od tada se Buenos Aires po\xc4\x8dinje razvijati, postaje va\xc5\xbeno trgova\xc4\x8dko sredi\xc5\xa1te. Prosperitet je donio i liberalne ideje, te su portenosi, neki od njih upu\xc4\x87eni u ideologiju Francuske revolucije, postajali sve vi\xc5\xa1e uvjereni u neophodnost nezavisnosti od \xc5\xa0panjolske.\n_START_SECTION_\nNezavisnost\n_START_PARAGRAPH_\nZa vrijeme britanskih invazija La Plate, Buenos Aires je napadnut 1806. i 1807., ali oba ih je puta odbila lokalna milicija. Kona\xc4\x8dno, 25. svibnja 1810. dok je \xc5\xa0panjolska bila zauzeta ratom za neovisnost i nakon tjedna ve\xc4\x87inom mirnih prosvjeda, kreolski gra\xc4\x91ani Buenos Airesa uspje\xc5\xa1no su zbacili \xc5\xa1panjolskog potkralja i uspostavili privremenu vladu, (Svibanjska revolucija) dok je 1816. slu\xc5\xbebeno progla\xc5\xa1ena nezavisnost Ujedinjenih provincija Ju\xc5\xbene Amerike, kasnije Ujedinjenih provincija R\xc3\xado de la Plate, koje su se 1830. razdvojile na Argentinu i Urugvaj, a sjeverni su dijelovi su pripali Boliviji._NEWLINE_Povijesno, Buenos Aires je bio glavni argentinski centar liberalizma i ideja o slobodnom tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu, dok su mnoge provincije, posebno na sjeverozapadu, zagovarale konzervativniji katoli\xc4\x8dki pristup politi\xc4\x8dkim i dru\xc5\xa1tvenim pitanjima. Ve\xc4\x87ina unutarnjih tenzija u argentinskoj povijesti, zapo\xc4\x8dev\xc5\xa1i s centralisti\xc4\x8dko-federalisti\xc4\x8dkim konfliktima 19. stolje\xc4\x87a, mo\xc5\xbee se pripisati tim suprostavljenim pogledima. Ubrzo nakon revolucije 25. svibnja, Buenos Aires poslao je vojne izaslanike u provincije s namjerom stjecanja njihovog priznanja. Mnoge od tih misija zavr\xc5\xa1ile su nasilnim sukobima, \xc5\xa1to je poja\xc4\x8dalo tenzije izme\xc4\x91u glavnog grada i provincija._NEWLINE_U 19. stolje\xc4\x87u grad je dvaput bio u pomorskoj blokadi; Od strane Francuza izme\xc4\x91u 1838. i 1840., i kasnije od zajedni\xc4\x8dke anglo-francuske ekspedicije od 1845. do 1848. Obije blokade nisu uspjele prisliti grad na pot\xc4\x8dinjenost, te su strane sile odustale od svojih zahtjeva.\n_START_SECTION_\nSuvremena povijest\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87inu 19. stolje\xc4\x87a politi\xc4\x8dki status grada bio je osjetljiva tema. Ve\xc4\x87 je bio glavni grad Provincije Buenos Aires, te je izme\xc4\x91u 1853. i 1860. bio i glavnim gradom otcijepljene Dr\xc5\xbeave Buenos Aires. Predmet je vi\xc5\xa1e puta bio uzrok sukoba na bojnim poljima do 1880., kada je stvar izgla\xc4\x91ena federalizacijom grada, a grad postao sjedi\xc5\xa1tem vlade s gradona\xc4\x8delnikom kojega postavlja predsjednik. Casa Rosada, postala je sjedi\xc5\xa1tem predsjednika Argentine. Kao dodatak bogatstvu kojeg je stvarala plodna pampa, izgradnja \xc5\xbeeljeznica u drugoj polovici 19. stolje\xc4\x87a pove\xc4\x87ala je ekonomsku mo\xc4\x87 Buenos Airesa. Od kraja 19. stolje\xc4\x87a do prvog svjetskog rata Buenos Aires do\xc5\xbeivljava svoj najve\xc4\x87i razvoj, te postaje multikulturalnim gradom koji se uspore\xc4\x91ivao s najzna\xc4\x8dajnijim svjetskim prijestolnicama. U to doba su izgra\xc4\x91ene glavne gradske avenije i tada najvi\xc5\xa1e zgrade u Ju\xc5\xbenoj Americi,_NEWLINE_prvi sustav podzemne \xc5\xbeeljeznice (1913.), Pala\xc4\x8da Nacionalnog Kongresa, predsjedni\xc4\x8dka pala\xc4\x8da Casa Rosada, nova luka i kazali\xc5\xa1te Teatro Col\xc3\xb3n, koji je postao jedna od vrhunskih svjetskih opernih institucija._NEWLINE_Do 1920-ih Buenos Aires bio je omiljena destinacija imigranata iz Europe, posebno iz \xc5\xa0panjolske i Italije, kao i iz argentinskih provincija i susjednih zemalja. Divlja naselja (villas miseria) po\xc4\x8dela su rasti u okolici gradskih industrijskih zona, \xc5\xa1to je dovelo do zna\xc4\x8dajnih socijalnih problema u o\xc5\xa1trom kontrastu s imid\xc5\xbeom Argentine kao bogate zemlje. Drugi nagli razvoj izgradnje od 1945. do 1980., promijenio je izgled centra i ve\xc4\x87ine grada. Tako\xc4\x91er, Buenos Aires je bio kolijevka Peronizma, politi\xc4\x8dkog pokreta nazvanog po argentinskom predsjedniku Juanu Per\xc3\xb3nu. Tvorni\xc4\x8dki radnici iz industrijskih zona velikog Buenos Airesa bili su glavna podr\xc5\xa1ka peronizmu, te je Plaza de Mayo postala mjesto demonstracija i mnogih politi\xc4\x8dkih skupova. 16. lipnja 1955., odvojena frakcija ratne mornarice bombardirala je podru\xc4\x8dje oko Plaza de Mayo, s 364 poginulih me\xc4\x91u civilima. To je bio jedini put da je grad napadnut iz zraka, te je doga\xc4\x91aj pratio vojni ustanak koji je tri mjeseca kasnije zbacio predsjednika Per\xc3\xb3na  (Revoluci\xc3\xb3n Libertadora)._NEWLINE_1970-ih, grad je bio pozornica borbi izme\xc4\x91u lijevih revolucionarnih pokreta (Montoneros, E.R.P. i F.A.R.) i desne paravojne grupe Alianza Anticomunista Argentina (AAA), podr\xc5\xbeavane od Isabel Per\xc3\xb3n, koja je postala predsjednica Argentine nakon smrti Juana Per\xc3\xb3na 1974._NEWLINE_Vojni udar 1976., kojeg je predvodio general Jorge Rafael Videla, samo je poja\xc4\x8dao taj konflikt; posljedica Prljavog rata koji je slijedio bilo je 30\xc2\xa0000 otetih i ubijenih gra\xc4\x91ana za vrijeme vojne hunte (desaparecidos)._NEWLINE_Diktatura, slu\xc5\xbebeno nazvana  Proceso de Reorganizaci\xc3\xb3n Nacional (Plan nacionalne reorganizacije) tako\xc4\x91er je zapo\xc4\x8dela planove za izgradnju mre\xc5\xbee autocesta s namjerom ubla\xc5\xbeavanja akutnih gradskih gu\xc5\xbevi. Premda je plan predvi\xc4\x91ao osam autocesta, izgra\xc4\x91ene su samo tri, \xc5\xa1to je \xc4\x8desto zahtjevalo ru\xc5\xa1enje stambenih zona radi nametljivo podignutih cesta koje do danas nagr\xc4\x91uju nekada ugodne \xc4\x8detvrti._NEWLINE_Nakon povratak demokracije ranih 1980-ih, za vrijeme mandata predsjednika Raoula Alfonsina kongresu je prelo\xc5\xbeen projekt preseljenja glavnog grada Argentine iz Buenos Airesa u gradove Viedma, Carmen de Patagones i Guardia Mitre. Izglasan u zastupni\xc4\x8dkom domu, prijedlog nije pro\xc5\xa1ao u senatu._NEWLINE_17. o\xc5\xbeujka 1992., eksplodirala je bomba u izraelskom veleposlanstvu, s 29 poginulih i 242 ozlije\xc4\x91ena. Jo\xc5\xa1 jedna eksplozija, 18. srpnja 1994. uni\xc5\xa1tila je zgradu u kojoj je prostore imalo nekoliko \xc5\xbeidovskih organizacija, ubiv\xc5\xa1i 85 ljudi s mnogo vi\xc5\xa1e ozlije\xc4\x91enih._NEWLINE_Nakon dogovora 1993. (Pacto de Olivos), ustav Argentine dopunjen je amandmanom koji Buenos Airesu daje autonomiju i ukida pravo predsjednika republike da postavlja gradona\xc4\x8delnika (kao \xc5\xa1to je bio slu\xc4\x8daj od 1880.). 30. lipnja 1996., nakon reforme argentinskog ustava, u gradu su provedeni prvi izbori za gradona\xc4\x8delnika prema novim zakonskim odredbama, s naslovom gradona\xc4\x8delnika slu\xc5\xbebeno promijenjenim u "\xc5\xa1ef vlade". Pobjednik je bio Fernando de la R\xc3\xbaa, koji \xc4\x87e 1999. postati predsjednik Argentine. Nasljednik De la R\xc3\xbae, An\xc3\xadbal Ibarra, pobijedio je na izborima za gradona\xc4\x8delnika u dva navrata, ali bio je smijenjen 2006. Jorge Telerman, koji je bio vr\xc5\xa1itelj du\xc5\xbenosti gradona\xc4\x8delnika, postavljen je za gradona\xc4\x8delnika do izbora 2007., kada je nakon drugog kruga Mauricio Macri pobijedio Daniela Filmusa, te preuzeo du\xc5\xbenost 9. prosinca 2007.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nBuenos Aires le\xc5\xbei na ju\xc5\xbenim obalama estuarija R\xc3\xado de la Plata, te granice samoga grada odre\xc4\x91uju na istoku i sjeveroistoku R\xc3\xado de la Plata, na jugu i jugoistoku rijeka Riachuelo, i sjeverozapadu, zapadu i jugozapadu Avenija General Paz. U zale\xc4\x91u grada prostrane su ravnice u kojima su razvijeni poljoprivreda i sto\xc4\x8darstvo._NEWLINE_Grad le\xc5\xbei na nekada\xc5\xa1njoj pampi, osim nekih podru\xc4\x8dja kao Ekolo\xc5\xa1ki rezervat Buenos Airesa (Reserva Ecol\xc3\xb3gica de Buenos Aires), sportski grad nogometnog kluba Boca Juniors, aerodrom Jorge Newbery, \xc4\x8detvrt Puerto Madero i sama glavna luka, koja su izgra\xc4\x91ena na isu\xc5\xa1enim zemlji\xc5\xa1tima du\xc5\xbe obale Ria de la Plate._NEWLINE_Regija je nekada bila presje\xc4\x8dena s vi\xc5\xa1e rije\xc4\x8dnih rukavaca i laguna, od kojih su neki ponovo ispunjeni, a drugi usmjereni u cijevi. Me\xc4\x91u nazna\xc4\x8dajnijim rukavima su Maldonado, Vega, Medrano, Cildanez i White. 1908. mnogi su rukavci kanalizirani i izravnani, jer su poplave stvarale \xc5\xa1tetu gradskoj infrastrukturi. Po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od 1919., ve\xc4\x87ina rukavaca je zatvorena. Maldonado je zatvoren u cijevi 1954., te trenutno te\xc4\x8de ispod avenije Juan B. Justo.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nBuenos Aires je zna\xc4\x8dajan kulturni centar s mnogim kazali\xc5\xa1tima, muzejima, bibliotekama i kulturnim institucijama. Avenida Corrientes, gdje se po\xc4\x8detkom i sredinom 20. stolje\xc4\x87a razvio tango, arterija je s nekim od najzna\xc4\x8dajnijih teatara. Mnoga kazali\xc5\xa1ta pod direktnom su upravom grada, izme\xc4\x91u ostalih, Teatro Col\xc3\xb3n, Teatro General San Mart\xc3\xadn, Teatro Alvear, Teatro Regio, Teatro Sarmiento i Teatro de la Ribera. Zna\xc4\x8dajne kulturne institucije su i Teatro Nacional Cervantes, Centro Cultural Recoleta, Centro Cultural General San Mart\xc3\xadn, Teatro Maipo i veliki broj nezavisnih kazali\xc5\xa1ta po cijelom gradu._NEWLINE_Gradska vlada upravlja s deset muzeja posve\xc4\x87enih raznim temama, od umjetnosti (Muzej lijepih umjestnosti Eduardo S\xc3\xadvori) preko povijesti (Povijesni muzej Buenos Airesa Cornelio de Saavedra), do filma (Muzej filma Pablo Ducros Hicken). Tako\xc4\x91er, postoje mnogi muzeji pod dr\xc5\xbeavnom upravom (kao muzej Case Rosade) i fundacije (Muzej latinskoameri\xc4\x8dke umjetnosti u Buenos Airesu, MALBA)._NEWLINE_Osim mnogih biblioteka pod upravom raznih dr\xc5\xbeavnih institucija, kao \xc4\x8duvena Nacionalna Biblioteka, grad upravlja tako\xc4\x91er i sa 26 javnih biblioteka s 300\xc2\xa0000 svezaka._NEWLINE_Buenos Aires je najve\xc4\x87i izdava\xc4\x8dki centar u zemlji, s najzna\xc4\x8dajnijim izdava\xc4\x8dkim ku\xc4\x87ama i najtira\xc5\xbenijim dnevnim listovima (Clar\xc3\xadn, La Prensa, La Naci\xc3\xb3n, P\xc3\xa1gina 12, Tiempo Argentino, Cr\xc3\xb3nica) i \xc4\x8dasopisima. Izdava\xc4\x8dka industrija jedna je od najkonkurentijih u regiji. U gradu djeluju i stotine knji\xc5\xbeara, posebno u Avenijama Mayo, Corrientes, Callao i 9 de Julio._NEWLINE_Zna\xc4\x8dajna je tradicija karnevala koji godi\xc5\xa1nje okuplja 10\xc2\xa0000 ljudi u 103 murge (uli\xc4\x8dna kazali\xc5\xa1ta, tj. karnevalske grupe) i vi\xc5\xa1e od 800\xc2\xa0000 posjetitelja.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nPoznat kao Rioplatense \xc5\xa0panjolski, \xc5\xa1panjolski jezik iz Buenos Airesa (tako\xc4\x91er i iz drugih gradova kao Rosario u Santa Fe i Montevideo, u Urugvaju), pod sna\xc5\xbenim je utjecajem \xc5\xa1panjolskih dijalekata iz Andaluzije i Murcie. Foneti\xc4\x8dka studija Laboratorija za osjetilna istra\xc5\xbeivanja Nacionalnog znanstveno tehni\xc4\x8dkog istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkog savjeta (Consejo Nacional de Investigaciones Cient\xc3\xadficas y T\xc3\xa9cnicas, CONICET) i Univerziteta u Torontu pokazala je da je prozodija portena bli\xc5\xbea napuljskom jeziku iz Italije od bilo kojeg drugog jezika._NEWLINE_Ranog 20. stolje\xc4\x87a, Argentina je prihvatila milijune imigranata, me\xc4\x91u kojima mnoge Talijane, koji su ve\xc4\x87inom govorili svoje lokalne dijalekte (uglavnom napuljski, sicilijanski i genove\xc5\xa1ki). Njihovo prihva\xc4\x87anje \xc5\xa1panjolskog bilo je postepeno, stvaraju\xc4\x87i pid\xc5\xbein talijanskih dijalekata i \xc5\xa1panjolskog koji se nazivao cocoliche, \xc4\x8dija je upotreba opala oko 1950-ih._NEWLINE_Mnogi \xc5\xa1panjolski imigranti bili su iz Galicije, te se \xc5\xa0panjolci jo\xc5\xa1 uvijek u Argentini nazivaju gallegos (Galisijci). Galicijski jezik, kulinarstvo i kultura imali su zna\xc4\x8dajno mjesto u gradu ve\xc4\x87inu 20. stolje\xc4\x87a. Jidi\xc5\xa1 je do 1960-ih bio uobi\xc4\x8dajen u Buenos Airesu, posebno u \xc4\x8detvrtima Balvanera i Villa Crespo. Korejski i kineski jezik postali su zna\xc4\x8dajni od 1970-ih. Ve\xc4\x87ina novih imigranata brzo je nau\xc4\x8dila \xc5\xa1panjolski i asimilirala se u \xc5\xbeivot grada._NEWLINE_Sleng Lunfardo formirao se me\xc4\x91u zatvorenicima, te se s vremenom ra\xc5\xa1irio na sve portenose. Lunfardo koristi rije\xc4\x8di talijanskih dijalekata, brazilskog portugalskog, afri\xc4\x8dkih i karipskih jezika, te \xc4\x8dak i engleskog, a upotrebljava i komi\xc4\x8dne osobine kao zamjena slogova u rije\xc4\x8di (vesre). Danas, Lunfardo se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e sre\xc4\x87e u tekstovima tanga; sleng mla\xc4\x91ih generacija nije ga prihvatio.\n_START_SECTION_\nTurizam\n_START_PARAGRAPH_\nPrema Svjetskom savjetu za turizam i putovanja (World Travel & Tourism Council), turizam je u Buenos Airesu u porastu, te je u pregledu vode\xc4\x87eg turisti\xc4\x8dko-putni\xc4\x8dkog magazina Travel + Leisure 2008., izglasan kao druga najpo\xc5\xbeeljnija svjetska destinacija nakon Bangkoka u Tajlandu. Tako\xc4\x91er, \xc4\x8ditatelji magazina Cond\xc3\xa9 Nast Traveler smatraju Buenos Aires najboljom turisti\xc4\x8dkom destinacijom u Americi, dok ga urednici publikacije Travel Weekly smatraju jednom od najboljih destinacija u Latinskoj Americi. \xc5\xa0iroka ponuda doga\xc4\x91aja i festivala me\xc4\x91unarodnog renomea, \xc4\x8dine Buenos Aires gradom kulturnog turizma. Turisti\xc4\x8dka ekspanzija omogu\xc4\x87ila je u gradu intenzivnu aktivnost u izvozu usluga, stvaranju novih radnih mjesta, ekspanziju hotelske i gastronomske industrije i drugih djelatnosti vezanih uz turizam. U skladu s time, novi Me\xc4\x91unarodni Tango festival i Turisti\xc4\x8dki sajam Latinske Amerike, dio su tog uzleta. Prema statistikama ureda za turizam Buenos Airesa (Ente Turismo de la Ciudad de Buenos Aires), lipnja 2008., najve\xc4\x87i broj inozemnih posjetitelja bio je iz susjednih zemalja, dok su Europljani bili na drugom mjestu. Brojni su i doma\xc4\x87i gosti, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e iz sredi\xc5\xa1njih provincija._NEWLINE_Grad raspola\xc5\xbee s preko 200 hotela, s jednom do pet zvjezdica, s ukupno 36\xc2\xa0000 le\xc5\xbeajeva. 57 hotela smje\xc5\xa1teno je u centru grada, u blizini najzna\xc4\x8dajnijih znamentitosti. Tako\xc4\x91er, u gradu je registrirano oko 300 hostela, bed & breakfasts i drugih ne-hotelskih smje\xc5\xa1taja. Neki od hotela isti\xc4\x8du se povijesno i arhitektonski, kao biv\xc5\xa1i Chacabuco Mansion, koji je bio smje\xc5\xa1ten u pala\xc4\x8di Drabble, izgra\xc4\x91enoj 1893. u akademskom stilu, Hotel Chile, jedan od najboljih primjera Art Nouveau u Buenos Airesu, izgra\xc4\x91en 1907. prema projektu arhitekta Louisa Duboisa, i tako\xc4\x91er Hotel Castelar (biv\xc5\xa1i Hotel Excelsior), otvoren 1928._NEWLINE_U skladu sa statistikom Turisti\xc4\x8dkog ureda Buenos Airesa (Ente Turismo), baziranom na me\xc4\x91unarodnom istra\xc5\xbeivanju turizma (ETI, Encuesta Internacional de Turismo), godi\xc5\xa1nji broj stranih posjetitelja 2007. je prema\xc5\xa1io 2\xc2\xa0300\xc2\xa0000, tj, 9% vi\xc5\xa1e u odnosu na 2006., dok je prihod od turizma 2007. bio preko 2 milijarde ameri\xc4\x8dkih dolara, vi\xc5\xa1e od 15% vi\xc5\xa1e nego prethodne godine. Procjenjuje se da turizam u Buenos Airesu za period 2004. - 2008. bilje\xc5\xbei rast od 57,9%, a prihod od turizma 81,5%. Tijekom 2007., u gradu je odr\xc5\xbeano 458 nacionalnih i me\xc4\x91unarodnih kongresa i konvencija, i 151 izlo\xc5\xbeba._NEWLINE_Osim najzna\xc4\x8dajnih znamenitosti, u Buenos Airesu turisti\xc4\x8dku vrijednost imaju i kavane povijesnog zna\xc4\x8daja, posebno Caf\xc3\xa9 Tortoni i 36 Billares u aveniji Corrientes, i povijesne \xc4\x8detvrti, kao San Telmo, gdje se na Plaza Dorrego nedjeljom odr\xc5\xbeavaju sajmovi antikviteta, zajedno s predstavama tanga. \xc4\x8cuvena je i knji\xc5\xbeara El Ateneo, koja nakon \xc5\xa1to se preselila sa svoje originalne lokacije u centru grada danas djeluje u nekada\xc5\xa1njem kazali\xc5\xa1tu u aveniji Santa F\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nPremda su argentinci uspje\xc5\xa1ni u raznim sportovima, nogomet je apsolutno dominantan. U Buenos Airesu djeluju 24 profesionalna nogometna tima, od kojih su mnogi prvoliga\xc5\xa1i. Najzna\xc4\x8dajniji su veliki rivali Boca Juniors i River Plate, dok su ostali va\xc5\xbeniji timovi San Lorenzo de Almagro, V\xc3\xa9lez S\xc3\xa1rsfield, Argentinos Juniors i Hurac\xc3\xa1n. U Buenos Airesu 1951. odr\xc5\xbeane su prve Pan Ameri\xc4\x8dke Igre, Svjetsko prvenstvo u ko\xc5\xa1arci 1950. i 1990., Svjetsko prvenstvo u odbojci 2002., i finale Svjetskog prvenstva u nogometu 1978. U \xc4\x8detvrti Villa Riachuelo, krajnjem jugu gradskog podru\xc4\x8dja, nalazi se automobilisti\xc4\x8dka staza Aut\xc3\xb3dromo Juan y Oscar Alfredo G\xc3\xa1lvez, gdje je od 1953. do 1998. odr\xc5\xbeano 20 Velikih nagrada Argentine, u sklopu svjetskog prvenstva Formule 1. 2009. (tada prvi puta odr\xc5\xbeanog izvan Afrike), 2010., 2011. i 2014., u Buenos Airesu je bio start i cilj Relija Dakar. Niz uspje\xc5\xa1nih tenisa\xc4\x8da (Guillermo Vilas, Gabriela Sabatini, Jos\xc3\xa9 Luis Clerc, Guillermo Coria, Gast\xc3\xb3n Gaudio, David Nalbandian i teniski ATP turnir (Abierto de Buenos Aires), koji se u Buenos Airesu odr\xc5\xbeava od 1968., tenis \xc4\x8dine jednim od popularnijih sportova. U Argentini vrlo su popularni konji\xc4\x8dki sportovi: konjske utrke na hipodromu Argentino de Palermo, polo na Campo Argentino de Polo, i pato, kombinacija pola i ko\xc5\xa1arke koji je progla\xc5\xa1en 1953. nacionalnim sportom. Ostali popularni sportovi su golf, ko\xc5\xa1arka, rugby i hokej na travi.\n_START_SECTION_\nPopis stanovni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nPrema popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2001., u gradu i 31 susjednom okrugu \xc5\xbeivjelo je 12\xc2\xa0129\xc2\xa0819 stanovnika, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da svaki tre\xc4\x87i Argentinac \xc5\xbeivi u metropolitanskom Buenos Airesu. Gusto\xc4\x87a stanovni\xc5\xa1tva u Buenos Airesu je 13\xc2\xa0680 stanovnika na kvadratni kilometar, ali samo 2400 na km\xc2\xb2 u predgra\xc4\x91ima. Rasna podjela grada je 88,9% bijelaca, 7% mestika, 2,1% azijaca i 2% crnaca._NEWLINE_Stanovni\xc5\xa1tvo Buenos Airesa je, radi niske stope nataliteta i spore migracije prema predgra\xc4\x91ima, od 1947. oko 3 milijuna. Okolni distrikti me\xc4\x91utim, od tada su se pove\xc4\x87ali vi\xc5\xa1e nego peterostruko (na oko 10 milijuna stanovnika)._NEWLINE_Popis 2001., prikazao je relativno stariju populaciju: sa 17% stanovnika ispod 15 godina starosti, i 22% iznad 60 godina, stanovni\xc5\xa1tvo Buenos Airesa ima dobnu strukturu sli\xc4\x8dnu mnogim europskim gradovima, te je starije je u odnosu na Argentince u cjelini (od koji je 28% ispod 15 godina i 14% iznad 60)._NEWLINE_Dvije tre\xc4\x87ine gradskih stanovnika \xc5\xbeivi u stambenim zgradama i 30% u obiteljskim ku\xc4\x87ama, dok 4% \xc5\xbeivi u neprikladnim stambenim prostorima. Prema podacima o prihodima, 2007. 8,4% gradskog stanovni\xc5\xa1ta \xc5\xbeivjelo je ispod stope siroma\xc5\xa1tva, ili 20,6% uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i metropolitansko podru\xc4\x8dje. Me\xc4\x91utim, procjene iz 2009. prikazuju da u metropolitanskom Buenos Airesu preko 4 milijuna ljudi \xc5\xbeivi u siroma\xc5\xa1tvu._NEWLINE_1,2 milijuna zaposlenih gradskih stanovnika 2001. bilo je ve\xc4\x87inom zaposleno u sektoru usluga, posebno u socijalnim slu\xc5\xbebama (25%), trgovini i turizmu (20%) i poslovnim i financijskim uslugama (17%), dok sektor proizvodnje zapo\xc5\xa1ljava 10%. Unato\xc4\x8d ulozi glavnog grada Argentine, javna uprava zapo\xc5\xa1ljava samo 6% zaposlenih.\n_START_SECTION_\nBritanski i ameri\xc4\x8dki iseljenici\n_START_PARAGRAPH_\nOd 2004. u porastu je broj ameri\xc4\x8dkih i britanskih dr\xc5\xbeavljana koji se iseljavaju u Buenos Aires, vjerojatno radi ni\xc5\xbeih tro\xc5\xa1kova \xc5\xbeivota, s mnogima koji su zapo\xc4\x8deli poslovne aktivnosti.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87ina stanovnika je rimokatoli\xc4\x8dke vjeroispovjesti, premda je vi\xc5\xa1e istra\xc5\xbeivanja kroz pro\xc5\xa1la desetlje\xc4\x87a izazvalo predod\xc5\xbebu da je manje od 20% aktivnih. Buenos Aires je sjedi\xc5\xa1te rimokatoli\xc4\x8dkog metropolita (katoli\xc4\x8dki primas Argentine), do o\xc5\xbeujka 2013. funkciju je obna\xc5\xa1ao kardinal Jorge Bergoglio (trenutni papa Franjo I.). Postoje i protestantske, pravoslavne, \xc5\xbeidovske (Templo Libertad) i muslimanske manjine.\n_START_SECTION_\nStruktura vlasti\n_START_PARAGRAPH_\nIzv\xc5\xa1na vlast grada je \xc5\xa0ef vlade ("Jefe de Gobierno"), biran na direktnim izborima na \xc4\x8detverogodi\xc5\xa1nji mandat, koji predsjeda 60-\xc4\x8dlanoj legislaturi._NEWLINE_Svaki \xc4\x8dlan legislature biran je na mandat u trajanju od \xc4\x8detiri godine; polovica legislature obnavlja se svake dvije godine. Izbori koriste D\'Hondtov sustav proporcionalnog predstavni\xc5\xa1tva. Sudska vlast sastoji se od Vrhovnog suda pravde (Tribunal Superior de Justicia), Sudskog savjeta (Consejo de la Magistratura), Javnog ministarstva i drugih gradskih sudova._NEWLINE_Pravno gledano, grad u\xc5\xbeiva manju autonomiju od provincija. Nacionalno sudstvo odre\xc4\x91uje autonomiju gradskog sudstva u skladu s obi\xc4\x8dajnim pravom, dok nacionalna izvr\xc5\xa1na vlast kontrolira gradsku policija._NEWLINE_Po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od 2007., grad se upustio u novu shemu decentralizacije, s kreiranjem novih op\xc4\x87ina (comunas) kojima upravlja sedmero\xc4\x8dlana izabrana komisija.\n_START_SECTION_\nNacionalno predstavni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nBuenos Aires u argentinskom senatu zastupaju tri senatora (prosinca 2007: Mar\xc3\xada Eugenia Estenssoro, Samuel Cabanchik i Daniel Filmus). Gra\xc4\x91ani Buenos Airesa tako\xc4\x91er biraju 25 nacionalnih zastupnika u argentinski zastupni\xc4\x8dki dom.\n_START_SECTION_\nOsnovno obrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno obrazovanje sadr\xc5\xbei prva dva kruga Temeljnog generalnog obrazovanja (Educaci\xc3\xb3n General B\xc3\xa1sica EGB), razrede 1-6. Radi sistema koji je bio na snazi do 1995., (7 godina osnovne \xc5\xa1kole plus 5 ili 6 srednje \xc5\xa1kole), osnovne \xc5\xa1kole nudile su razrede 1-7. Premda se ve\xc4\x87ina \xc5\xa1kola ve\xc4\x87 adaptirala u sustav s 8. i 9. razredom, druge su odabrale ukinuti 7. razred, prisiljavaju\xc4\x87i u\xc4\x8denike da tre\xc4\x87i krug dovr\xc5\xa1e u drugoj instituciji.\n_START_SECTION_\nSrednje obrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nSrednje obrazovanje u Argentini naziva se Polimodal ("polymodal", zna\xc4\x8di da postoji vi\xc5\xa1e na\xc4\x8dina ili oblika), jer u\xc4\x8denicima omogu\xc4\x87ava da odaberu svoju orijentaciju. Polimodal jo\xc5\xa1 nije obavezna ali je dovr\xc5\xa1enje neophodno za upis u koled\xc5\xbee u cijeloj zemlji. Polimodal je uobi\xc4\x8dajeno trogodi\xc5\xa1nja \xc5\xa1kola, premda neke \xc5\xa1kole imaju i \xc4\x8detvrtu godinu._NEWLINE_Suprotno promjenama u osnovnim \xc5\xa1kolama, ve\xc4\x87ina je srednjih \xc5\xa1kola u Argentini sadr\xc5\xbeila 8. i 9 . razrede, plus Polimodal (stara srednja), ali tada je zapo\xc4\x8dela promjena s prihva\xc4\x87anjem tako\xc4\x91er i u\xc4\x8denika 7. razreda, omogu\xc4\x87iv\xc5\xa1i im na taj na\xc4\x8din da zadr\xc5\xbee iste razredne kolege tijekom cijelog tre\xc4\x87eg kruga EGB._NEWLINE_Prosinca 2006., zastupni\xc4\x8dki dom Argentinskog kongresa izglasao je novi zakon o nacionalnom obrazovanju obnoviv\xc5\xa1i stari sustav osnovne i srednje \xc5\xa1kole, u\xc4\x8diniv\xc5\xa1i srednje obrazovanje obaveznim , \xc5\xa1to je prinudno obrazovanje produ\xc5\xbeilo na 13 godina. Vlada se obavezala primijeniti zakon postepeno, po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od 2007.\n_START_SECTION_\nKoled\xc5\xbei\n_START_PARAGRAPH_\nPostoje mnogi dr\xc5\xbeavni, poreznim sustavom financirani univerziteti u Argentini, kao i privatni univerziteti. Univezitet u Buenos Airesu, jedna je od vrhunskih obrazovnih institucija u Ju\xc5\xbenoj Americi, te je do sada stvorio pet Nobelovih nagrada i omogu\xc4\x87io besplatno obrazovanje za studente iz cijeloga svijeta. Tako\xc4\x91er, Buenos Aires je istaknuti centar za psihoanalizu, posebno Lacanove \xc5\xa1kole.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nJavni prijevoz u Buenos Airesu temelji se na autobusima, metrou i tramvaju. Autobus je  najra\xc5\xa1ireniji i nakori\xc5\xa1teniji oblik javnog transporta, te u gradu djeluje oko 140 linija (Colectivos), kojima upravljaju zasebne privatne kompanije. 2009. je uvedena elektroni\xc4\x8dka naplata karata. Na ulicama tako\xc4\x91er, u svako doba vozi 40\xc2\xa0000 crno-\xc5\xbeutih taxija._NEWLINE_Metro u Buenos Airesu, lokalno poznat kao subte (od \xc5\xa1pa. "subterr\xc3\xa1neo" - podzemni), otvoren je 1913., te je najstarija podzemna \xc5\xbeeljeznica na ju\xc5\xbenoj polutci i u hispanofonskim zemljama. Sustav ima \xc5\xa1est linija, ozna\xc4\x8denih slovima od A do E i H, s 74 stanica i vi\xc5\xa1e od 50 kilometara pruge. Dnevni promet je oko 1,7 milijuna putnika. U tijeku je program produ\xc5\xbeenja aktualnih linija i izgradnje nove linije na ruti sjever-jug, \xc5\xa1to \xc4\x87e ukupnu du\xc5\xbeinu tra\xc4\x8dnica pove\xc4\x87ati na 89\xc2\xa0km._NEWLINE_Buenos Aires je imao vrlo veliku mre\xc5\xbeu tramvajskih linija s 857\xc2\xa0km tra\xc4\x8dnica, koja je demontirana 1960-ih radi preorjentiranja na autobuse. Ponovo je uveden u promet 1987., te je trenutno je u tijeku proces pro\xc5\xa1irenja linija. 2008., uvedena je linija u Puerto Madero, koja \xc4\x87e biti produ\xc5\xbeena do Estaci\xc3\xb3n Buenos Aires u \xc4\x8detvrti Barracas._NEWLINE_\xc5\xbdeljeznica se sastoji od linija Sarmiento, Miter, Belgrano Norte, Belgrano Sur, Roca, San Mart\xc3\xadn i Urquiza, s ukupno \xc4\x8detiri \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka terminala: Retiro (FCGSM, FCGBM i FCGMB), Constituci\xc3\xb3n (FCGR), Once (FCDFS) i Federico Lacroze (FCGU). \xc5\xbdeljeznicu svakodnevno koristi vi\xc5\xa1e od 1,3 milijuna putnika iz provincije zaposlenih u Buenos Airesu. Na \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkim stanicama tako\xc4\x91er postoji i veza s metroom, \xc5\xa1to omogu\xc4\x87ava br\xc5\xbei protok putnika u sve zone Buenos Airesa. U planu je i izgradnja brze \xc5\xbeeljeznice izme\xc4\x91u Buenos Airesa, Rosaria i C\xc3\xb3rdobe, s brzinama do 320\xc2\xa0km/h. Projekt je trenutno u stanju mirovanja radi financijske krize, ali u francuskom Alstomu, jednom od glavnih izvo\xc4\x91a\xc4\x8da, izra\xc5\xbeavaju optimizam u vezi ostvarivanja projekta u budu\xc4\x87nosti._NEWLINE_Glavni terminal me\xc4\x91ugradskih autobusa nalazi se pokraj \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dke stanice Retiro, s polascima za sve krajeve Argentine i susjedne zemlje._NEWLINE_Grad ima \xc4\x8detiri prilaza Autocestama, autocestom Buenos Aires - La Plata, Ricchieri, isto\xc4\x8dni prilaz i sjeverni prilaz. 1930-ih i 1940-ih izgra\xc4\x91ena je, i 1996. modernizirana, kru\xc5\xbena autocesta Avenida General Paz, koja prati granice grada na zapadu i jugu. Autoceste s naplatom otvorene kasnih 1970-ih omogu\xc4\x87avaju brzi prilaz gradu, te ih dnevno koristi preko milijun vozila. U Buenos Airesu je registrirano preko 1,8 milijuna vozila, \xc5\xa1to je skoro petina svih vozila u Argentini._NEWLINE_Me\xc4\x91unarodni aerodrom Ministro Pistarini (Aeropuerto Internacional Ministro Pistarini), poznat i kao "Aeropuerto de Ezeiza", po mjestu Ezeiza u zoni Velikog Buenos Airesa gdje se nalazi, sjedi\xc5\xa1te nacionalne avio-kompanije Aerol\xc3\xadneas Argentinas, povezan je s destinacima na pet kontinenata (Afrika, Amerika, Azija, Europa i Oceanija). Aerodrom Jorge Newbery, lociran u \xc4\x8detvrti Palermo, koristi se osim letova za Montevideo i Asunci\xc3\xb3n, samo za doma\xc4\x87e linije, dok se manji aerodrom San Fernando koristi samo za generalno zrakoplovstvo._NEWLINE_Luka Buenos Airesa, s 470 ha povr\xc5\xa1ine i 5600 m obale, najve\xc4\x87a je u zemlji i tradicionalno glavni morski pristup Argentini, kroz koju prolazi 70% uvoza i 40% ukupnog nacionalnog izvoza. Pristup brodovima kroz estuarij La Plate odr\xc5\xbeava se stalnim jaru\xc5\xbeanjem kanala. U sezoni krstarenja (studeni - travanj) kroz putni\xc4\x8dki terminal Terminal de Pasajeros Benito Quinquela Mart\xc3\xadn godi\xc5\xa1nje pro\xc4\x91e oko 100\xc2\xa0000 putnika. Tako\xc4\x91er, kompanija Buquebus odr\xc5\xbeava trajektne linije izme\xc4\x91u Buenos Airesa i ve\xc4\x87ih gradova Urugvaja (Colonia del Sacramento, Montevideo i Punta del Este), s vi\xc5\xa1e od 2,2 milijuna putnika godi\xc5\xa1nje.\n_START_SECTION_\nZdravstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSustav javne zdrastvene za\xc5\xa1tite pokriva 21,9% stanovni\xc5\xa1tva. U Buenos Airesu nalaze se 34 bolni\xc4\x8dke ustanove s besplatnom zdrastvenom za\xc5\xa1titom, s 55,6% pacijenata iz Buenos Airesa, 41,2% iz provincije Buenos Aires i 3,2% iz drugih lokacija. Sustav se sastoji od centara primarne zdrastvene za\xc5\xa1tite, kvartovskih zdrastvenih centara i obiteljskih lije\xc4\x8dnika. U zdrastvenim centrima djeluju izme\xc4\x91u ostalih i pedijatri, psiholozi i socijalni radnici, radi implementacije raznih preventivnih programa. Kvartovski zdrastveni centri (Los Centros M\xc3\xa9dicos Barriales, CMB) djeluju s istim ciljem njege i prevencije, ali su usmjereni na rizi\xc4\x8dne dru\xc5\xa1tvene sektore. Obiteljski lije\xc4\x8dnici djeluju u svojim privatnim ordinacijama._NEWLINE_U gradu tako\xc4\x91er djeluju mnoge privatne klinike i ordinacije, me\xc4\x91u kojima se izme\xc4\x91u ostalih isti\xc4\x8du Talijanska bolnica (Hospital Italiano), \xc5\xa0vicarsko-Argentinsko rodili\xc5\xa1te (Cl\xc3\xadnica y Maternidad Suizo Argentina), Univerzitetska bolnica fondacije Favaloro (Hospital Universitario de la Fundaci\xc3\xb3n Favaloro), Centar zdrastvenog obrazovanja i istra\xc5\xbeivanja Klinika "Norberto Quirno" (Centro de Educaci\xc3\xb3n M\xc3\xa9dica e Investigaciones Cl\xc3\xadnicas "Norberto Quirno" CEMIC), Fondacija za borbu protiv neurolo\xc5\xa1kih bolesti djece (Fundaci\xc3\xb3n para la Lucha contra las Enfermedades Neurol\xc3\xb3gicas de la Infancia FLENI).'