b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0imun Filipovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nSluga Bo\xc5\xbeji fra \xc5\xa0imun Filipovi\xc4\x87 (Tinja, Dubrave, Bosna i Hercegovina, 30. rujna 1732. \xe2\x80\x93 Ripatransone, Ascoli Piceno, Italija, 9. svibnja 1802.), rimokatoli\xc4\x8dki prezbiter, franjevac\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0imun Filipovi\xc4\x87 ro\xc4\x91en je u danas izumrlu selu Seoni, u Bosni, od roditelja Lovre Filipovi\xc4\x87a i Perke, ro\xc4\x91ene Babai\xc4\x87, 30. rujna 1732. godine. Kr\xc5\xa1ten je u \xc5\xbdupi Bijela. Bilo mu je nadjenuto ime \xc5\xa0imun. Krsni mu je kum bio Petar Andri\xc4\x87. \xc5\xa0imunovi roditelji od Filipova djetinjstva trudili su se da ga postupno upute u temeljne istine katoli\xc4\x8dke vjere i \xc4\x8destit katoli\xc4\x8dki \xc5\xbeivot. Dje\xc4\x8dak Filip je bio pou\xc4\x8dljiv, poslu\xc5\xa1an i pobo\xc5\xbean. S deset godina \xc5\xbeivota primio je sakrament potvrde._NEWLINE_Dana 24. o\xc5\xbeujka 1752. godine, kao mladi\xc4\x87, stupio je u franjeva\xc4\x8dki red, u Samostanu Kraljeva Sutjeska. Prije toga uspje\xc5\xa1no je zavr\xc5\xa1io \xc5\xa1kolsku naobrazbu zvanu humaniora, u samostanskoj \xc5\xa1koli u Kraljevoj Sutjesci. Budu\xc4\x87i da je tada\xc5\xa1nji provincijal o. Josip Jankovi\xc4\x87 ukinuo novicijat u Sutjesci i u Fojnici, po\xc5\xa1li su svi novaci iz tih samostana u Kre\xc5\xa1evo, gdje su zavr\xc5\xa1ili godinu novicijata. Tako je bilo i s fra \xc5\xa0imunom, koji je sa subra\xc4\x87om novacima 24. o\xc5\xbeujka 1753. godine polo\xc5\xbeio jednostavne zavjete._NEWLINE_Za tijek njegova teolo\xc5\xa1kog studija postoje razli\xc4\x8diti podatci. Prema jednima (Pacifucus a Recantis) fra \xc5\xa0imun je poslan u Italiju, gdje je sve do re\xc4\x91enja studirao teologiju. Prema drugima (Romualdo Veccia) fra \xc5\xa0imun je najprije u Ma\xc4\x91arskoj, u Budimu ili u Kalo\xc4\x8di, a mo\xc5\xbeda \xc4\x8dak i u kojemu hrvatskom samostanu u Slavoniji, zavr\xc5\xa1io studij filozofije i teologije, a tek nakon sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkog re\xc4\x91enja bio je poslan u Italiju, na teolo\xc5\xa1ko usavr\xc5\xa1avanje. _NEWLINE_Za prezbitera je zare\xc4\x91en 22. listopada 1758. godine, u osje\xc4\x8dkoj franjeva\xc4\x8dkoj crkvi Svetoga kri\xc5\xbea. Za sve\xc4\x87enika ga je zaredio skopljanski nadbiskup Mihovil Summa. Nakon sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkog re\xc4\x91enja poslan je u talijanski grad Atri, u regiji Abruzzo, gdje se je usavr\xc5\xa1avao u dogmatskoj i moralnoj teologiji. Prije povratka u Bosnu fra \xc5\xa0imun je od nadre\xc4\x91enih zamolio da mo\xc5\xbee po\xc4\x87i pje\xc5\xa1ice u Rim i pohoditi papu Klementa XIII. i generala franjeva\xc4\x8dkog reda. Obje molbe bile su mu odobrene._NEWLINE_Pri pohodu, od pape Klementa XIII. dobio je dopu\xc5\xa1tenje za povla\xc5\xa1teni oltar. Ujedno je dobio i medalju provi\xc4\x91enu s potpunim oprostom i razli\xc4\x8dite oproste da se njima koristi i tje\xc5\xa1i u raznim zgodama \xc5\xbeivota i na \xc4\x8dasu smrti. Franjeva\xc4\x8dki pak mu je general podijelio blagoslov i dao upute za rad u Bosni._NEWLINE_Od 1759. godine, kad se je vratio u Provinciju Bosnu srebrenu, predano je djelovao u svojoj zajednici. Godine 1760. dobio je ispovjednu jurisdikciju za teritorij cijele Provincije. Poznato je da je vi\xc5\xa1e od 20 godina vr\xc5\xa1io razli\xc4\x8dite slu\xc5\xbebe u \xc5\xbeupama i samostanima. \xc5\xbdupnikom je bio u Vare\xc5\xa1u, Komu\xc5\xa1ini, Podvu\xc4\x8djaku i u Ro\xc5\xa1kom Polju, a slu\xc5\xbebu kapelana vr\xc5\xa1io je u \xc5\xbeupama Bila, Vare\xc5\xa1, Sutjeska. Bio je vikar samostana u Sutjeski i Fojnici. Kao vikar samostana u Sutjeski 19. lipnja 1781. godine bio je izabran za izvanrednog misionara onih \xc5\xbeupa za koje se je brinuo samostan Sutjeska._NEWLINE_Nakon 23 godine pastoralnog rada u Provinciji Bosni srebrenoj fra \xc5\xa0imun odlu\xc4\x8duje potpuno se povu\xc4\x87i iz svijeta i u nekom se samostanu posvetiti potpuno kontemplativnom \xc5\xbeivotu._NEWLINE_Znade se da je Kongregacija za redovni\xc5\xa1tvo jo\xc5\xa1 22. prosinca 1746. godine izdala poziv franjeva\xc4\x8dkom generalu da bi se u svakoj provinciji formirali samostani u kojima bi redovnici mogli u osamljenosti \xc5\xbeivjeti samo u molitvi, pokori i razmatranju. Zacijelo je fra \xc5\xa0imun \xc4\x8duo za takve samostane, naro\xc4\x8dito za vrijeme dovr\xc5\xa1avanja svog studija u Atriju. Postoji vjerojatnost da je ve\xc4\x87 tada znao za takav samostan u talijanskom gradu Ripatransone, koji se nalazi ju\xc5\xbeno od Ancone. Tu su franjevci provodili \xc5\xbeivot doslovno opslu\xc5\xbeuju\xc4\x87i Pravilo Reda manje bra\xc4\x87e, u smislu da su se vje\xc5\xbebali u potpunoj poslu\xc5\xa1nosti. Isto su tako ve\xc4\x87i dio dana provodili u molitvi i razmatranju, a u pogledu materijalnog uzdr\xc5\xbeavanja pouzdavali su se samo u Bo\xc5\xbeju providnost, pro\xc5\xa1nju i sl._NEWLINE_U Bosni je bilo te\xc5\xa1ko provoditi takav \xc5\xbeivot jer je jedan franjevac \xc4\x8desto boravio u \xc5\xbeupnom stanu sam, daleko od samostana, i to vi\xc5\xa1e godina. \xc5\xa0to je dakle fra \xc5\xa0imuna iz jednog vrlo aktivna pastoralnog \xc5\xbeivota moglo nagnati da svoj \xc5\xbeivot zamijeni novim, puno stro\xc5\xbeim na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivota? Fra \xc5\xa0imunovi \xc5\xbeivotopisci pripisuju mu jednostavnost i poniznost. Nema sumnje da je istom postojano\xc5\xa1\xc4\x87u i predano\xc5\xa1\xc4\x87u kojom je vr\xc5\xa1io apostolsku slu\xc5\xbebu u Bosni htio predano vr\xc5\xa1iti i sve du\xc5\xbenosti u samostanu opisanog tipa u Italiji. Legenda ka\xc5\xbee da je fra \xc5\xa0imun usnuo i poseban san, koji ga je potaknuo na taj korak._NEWLINE_Godine 1782., po svoj prilici u rano prolje\xc4\x87e, fra \xc5\xa0imun je otputovao u dru\xc5\xa1tvu svog provincijala fra Augustina Oki\xc4\x87a u Italiju. U Italiji, iz Ancone, preko Loreta do\xc5\xa1ao je u Ripatransone. Grad Ripatransone u vrijeme dolaska fra \xc5\xa0imuna imao je katedralu, s biskupom. Tako\xc4\x91er i franjeva\xc4\x8dki samostan, koji je kasnije dokinut._NEWLINE_U novom samostanu fra \xc5\xa0imun je zapo\xc4\x8deo svoju ku\xc5\xa1nju, koja se sastojala i u tome da se odrekne pu\xc5\xa1enja. Nakon \xc4\x8detverogodi\xc5\xa1njeg boravka u samostanu Ripatransone fra \xc5\xa0imun je zamolio poglavare da se vi\xc5\xa1e ne vodi kao \xc4\x8dlan Provincije Bosne srebrene. Dana 16. lipnja 1786. godine odobreno mu je da bude primljen za \xc4\x8dlana franjeva\xc4\x8dke provincije sa sredi\xc5\xa1tem u Loretu._NEWLINE_Doskora je fra \xc5\xa0imun postao uzornim redovnikom u samostanu. Kad bi ga koji brat poku\xc5\xa1ao dulje zadr\xc5\xbeati u razgovoru, odgovorio bi: \xc2\xbbBrate, Bog i du\xc5\xa1a!\xc2\xab\xc2\xa0Iz samostana je izlazio samo po odredbi gvardijana. Tako je i\xc5\xa1ao pohoditi bolesnike, prositi materijalna dobra nu\xc5\xbena za \xc5\xbeivot bra\xc4\x87e, vodio je bra\xc4\x87u novake na \xc5\xa1etnju u prirodu, mijenjaju\xc4\x87i u tome ponekad u\xc4\x8ditelja novaka. Vi\xc5\xa1e puta je znao oti\xc4\x87i u samostanski vrt, pa kad je bio uvjeren da ga nitko ne vidi, znao se nemilosrdno bi\xc4\x8devati. Stalno je nosio pojas s bodljikama._NEWLINE_U samostanu se ustajalo na no\xc4\x87nu molitvu, no fra \xc5\xa0imun je \xc4\x8desto znao nakon molitve cijelu no\xc4\x87 probdjeti pred svetohrani\xc5\xa1tem. Bio je nadasve ponizan, kad su ga bra\xc4\x87a zbog njegove strogo\xc4\x87e znala dr\xc5\xbeati za opora \xc4\x8dovjeka, upravo za osobenjaka._NEWLINE_Za vrijeme Napoleonovih osvajanja u Italiji i provincija Marke potpala je pod francusku vlast te je fra \xc5\xa0imun je bio svjedok \xc5\xbealosnih doga\xc4\x91anja u Ripatransoneu 1799. godine. _NEWLINE_U ripatransonskom samostanu fra \xc5\xa0imun je pro\xc5\xbeivio 20 godina. U prolje\xc4\x87e 1802. godine njegovo je zdravlje po\xc4\x8delo slabiti. Dana 2. svibnja 1802. godine osjetio je naglu slabost tijela. Zatra\xc5\xbeio je sakramente za bolesnike. Mole\xc4\x87i Krunicu, do\xc4\x8dekao je posljednji dan \xc5\xbeivota. Bilo je to 9. svibnja 1802., nave\xc4\x8der u 19.30. sati.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tovanje\n_START_PARAGRAPH_\nBra\xc4\x87a franjevci fra \xc5\xa0imunove zemne ostatke prenijeli su u samostansku crkvu. Tu je tijelo ostalo izlo\xc5\xbeeno 40 sati. Do njegova odra nagrnulo je mno\xc5\xa1tvo svijeta iz grada i okolice Ripatransonea. Ljudi su spontano izrezivali dijelove habita, da sa\xc4\x8duvaju neku uspomenu na njega. Tako su ga franjevci morali obu\xc4\x87i u novi habit, a pokraj odra postaviti stra\xc5\xbeu, da se za\xc5\xa1tite smrtni ostatci. Gra\xc4\x91ani su dali na\xc4\x8diniti fra \xc5\xa0imunovu posmrtnu masku i bolji lijes za njegovo tijelo. Fra \xc5\xa0imuna je na platnu naslikao slikar Giuseppe Gramacci. Tko je bio sretniji, dokopao se i pojedinih stvar\xc4\x8dica i kratkih spisa iz \xc5\xa0imunove \xc4\x87elije, kao dragocjene relikvije._NEWLINE_Ljudi su se spontano po\xc4\x8deli obra\xc4\x87ati njegovu zagovoru, tim vi\xc5\xa1e \xc5\xa1to su se doga\xc4\x91ala i usli\xc5\xa1anja. Primjerice bolesno dijete kod kojega su lije\xc4\x8dnici izgubili svaku nadu za ozdravljenje, ozdravilo je na fra \xc5\xa0imunovu grobu; \xc5\xbeena oboljela od raka ozdravila je staviv\xc5\xa1i si na bolesno mjesto na tijelu krpicu od fra \xc5\xa0imunova habita; slijepci su dobivali vid; hromi su prohodali; posva\xc4\x91ani se pomirili; du\xc5\xa1evni bolesnici ozdravljali..._NEWLINE_Tri godine nakon smrti na podu nad grobom u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ena je plo\xc4\x8da s natpisom: \xc2\xbbCorpo dei servo di Dio P. Simone Filippovich di Seona in Bosnia Argentina Sacerdote minore osservante morto in questo ritiro con fama di santita il IX maggio MDCCCII di anni LXX. Settimio Martzi fece per propria divozione 1805.\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbTijelo sluge Bo\xc5\xbejega o. \xc5\xa0imuna Filipovi\xc4\x87a iz Bosne srebrne, sve\xc4\x87enika franjevca, koji je umro u ovom samostanu na glasu svetosti 9. svibnja 1802., u dobi od 70 godina. Septimije Martzi na\xc4\x8dini ovo iz privatne pobo\xc5\xbenosti 1805.\xc2\xab)_NEWLINE_Doskora su franjevci bili prisiljeni od protivnika katoli\xc4\x8dke vjere napustiti Samostan svete Magdalene. Tijelo fra \xc5\xa0imuna iz crkve sv. Magdalene nakon drugog prepoznavanja 1822. preneseno je u katedralu i polo\xc5\xbeeno u grob bez plo\xc4\x8de i natpisa. Drugi natpis, koji je propao zbog lo\xc5\xa1e izvedbe, kazivao je podatak da je tamo bilo preneseno tijelo sluge Bo\xc5\xbejeg oca \xc5\xa0imuna Filipovi\xc4\x87a, iz Seone, u Bosni, koji je umro u dobi od 70 godina, u Samostanu sv. Magdalene, 9. svibnja 1802. godine. Plo\xc4\x8da zavr\xc5\xa1ava rije\xc4\x8dima koje su napisali gra\xc4\x91ani Ripatransonea: \xc2\xbbO Bla\xc5\xbeeni\xc4\x8de, pogledaj s neba na Ripatransonjane, kojima si \xc5\xbeiv bio ogledalo krijeposti, koji su te \xc4\x8dastili kad si umro i postavili ti ovaj natpis godine 1858.\xc2\xab_NEWLINE_Kako je s vremenom i ta plo\xc4\x8da propala, o dvjestotoj obljetnici smrti sluge Bo\xc5\xbejeg postavljena je 9. svibnja 2002. godine na zidu nad grobom nova plo\xc4\x8da, koja kazuje da ondje po\xc4\x8diva sluga Bo\xc5\xbeji \xc5\xa0imun Filipovi\xc4\x87._NEWLINE_U \xc5\xbeelji da fra \xc5\xa0imunova prisutnost bude vi\xc5\xa1e zastupljena i u Bosni i Hercegovini, u samostanu u Dubravama otvorena je 10. listopada 2001. godine zbirka umjetnina, nazvana po fra \xc5\xa0imunu Galerija \xc2\xbb\xc5\xa0imun\xc2\xab._NEWLINE_Sedamdeset godina nakon smrti fra \xc5\xa0imuna Filipovi\xc4\x87a u Ripatransoneu je pokrenut obi\xc4\x8dni informativni biskupijski proces za progla\xc5\xa1enje bla\xc5\xbeenim. Godine 1875. taj je proces zavr\xc5\xa1en u dijelovima, tj. Super Fama Sancticatis in genere (o glasu svetosti op\xc4\x87enito) i Super non cultu (postupak o neiskazivanju javnog i crkvenog \xc5\xa1tovanja sluge Bo\xc5\xbejega, budu\xc4\x87i da je to dozvoljeno samo bla\xc5\xbeenicima i svetima)._NEWLINE_Dana 30. rujna 1875. godine u Apostolskom vikarijatu u Bosni odobren je postupak Super virtutibus in specie (o pojedinim krijepostima i \xc4\x8dudima). Bilo je to za apostolskog vikara fra Pa\xc5\xa1kala Vuji\xc4\x8di\xc4\x87a, i to iz razloga da dokazi koji su prikupljeni ne bi s vremenom propali._NEWLINE_Godine 1876. Kongregacija za svete obrede ponovila je poziv bosanskome apostolskom vikaru da se pokrene postupak. Isti je poziv spomenuta kongregacija ponovila 1885. godine, prvomu vrhbosanskom nadbiskupu Josipu Stadleru. Me\xc4\x91utim to nije nikada u\xc4\x8dinjeno.'