b'\n_START_ARTICLE_\nCrkva sv. Spasa na vrelu Cetine\n_START_PARAGRAPH_\nCrkva Sv. Spasa - ru\xc5\xa1evine starohrvatske  crkve gra\xc4\x91ene u 9. stolje\xc4\x87u. Nalazi se u selu Cetina, na izvoru istoimene rijeke, 8 km od Vrlike (tada poznata kao Vrh Rike), u Zagori, \xc5\xa0ibensko-kninska \xc5\xbeupanija. Selo je dobilo ime po rijeci Cetini i starohrvatskoj \xc5\xbeupi Cetini koju u 10. stolje\xc4\x87u prvi put spominje bizantski car Konstantin VII. Porfirogenet u svom djelu De administrando imperio. To je jedan od najbolje o\xc4\x8duvanih spomenika ranosrednjovjekovnog sakralnog graditeljstva u Hrvatskoj,  i jedina crkva iz 9. st. \xc4\x8diji toranj na zapadnom portalu (vestverk - predbrod) jo\xc5\xa1 uvijek stoji.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nOva starohrvatska crkva je izgra\xc4\x91ena u  zadnjoj \xc4\x8detvrtini 9. st. za vrijeme vladavine Branimira, hrvatskog kneza Primorske Hrvatske. Crkvu je podigao "cetinski \xc5\xbeupan Gastika (Gostiha)" u sje\xc4\x87anje na svoju majku i svoje sinove kako je zabilje\xc5\xbeeno na prona\xc4\x91enim ulomcima oltarne ograde  Svojim na\xc4\x8dinom gradnje gotovo je istovjetna sa starohrvatskim crkvama iz nedaleke Biskupije kod Knina od kojega je udaljena oko 25 km. U prilog tomu, tijekom iskapanja prona\xc4\x91eno je nekoliko arhitektonskih fragmenata i dijelova kamenog namje\xc5\xa1taja ukra\xc5\xa1enih pleterom. Najva\xc5\xbeniji od njih je arhitrav sa posvetnim natpisom iz kojeg se saznaje da je posve\xc4\x87ena Kristu i po nare\xc4\x91enju \xc5\xbeupana Gastike, Nemirinog sina. Oko crkve je tako\xc4\x91er prona\xc4\x91eno oko 1162 starohrvatska groba s bogatim arheolo\xc5\xa1kim nalazima Nekoliko grobova je prona\xc4\x91eno u samoj crkvi, od kojih je ve\xc4\x87ina (vi\xc5\xa1e od 800) izvorno imalo nadgrobnu stelu. Prema obliku crkve s westwerkom i tri apside i prona\xc4\x91enim arheolo\xc5\xa1kim nalazima, utvr\xc4\x91eno je kako je na ovu kulturu sna\xc5\xbeno utjecala Frana\xc4\x8dka dr\xc5\xbeava. Najvrjedniji nalaz je pozla\xc4\x87ena karolin\xc5\xa1ka kadionica frana\xc4\x8dkih misionara koji su pokr\xc5\xa1tavali Hrvate krajem u 8. i 9. st._NEWLINE_Prvi pisani spomen crkve sv. Spasa u srednjem vijeku nalazi se u zaklju\xc4\x8dcima Splitskog crkvenog sabora iz 1185. godine, kada se velika Splitska nadbiskupija reorganizirala u nove biskupije u Kninu, Senju, Krbavi i Tomislavgradu. Tijekom 13. i 14. st. crkva je pro\xc5\xa1irena, trijumfalni luk i sredi\xc5\xa1nja apsida su sru\xc5\xa1eni i pregra\xc4\x91eni u kvadrati\xc4\x8dnu, no graditelji su na sjevernom stupu (pilastru) trijumfalnog luka, iz \xc5\xa1tovanja, ostavili ulomak  kamene grede s pleterom. _NEWLINE_U ranom 15. st. Hrvoje Vuk\xc4\x8di\xc4\x87 Hrvatini\xc4\x87, hrvatski ban, bosanski vojvoda i splitski Herceg, je oja\xc4\x8dao utvrdu Prozor iznad Vrlike i ve\xc4\x87ina stanovni\xc5\xa1tva se preselilo iz okolice crkve (Vrh Rika) u Vrliku gdje su u\xc5\xbeivali za\xc5\xa1titu utvrde. Nakon prodora Turaka 1492. god., crkva je znatno o\xc5\xa1te\xc4\x87ena, a stanovni\xc5\xa1tvo je trajno ostalo u Vrlici. Tijekom 17. st u podru\xc4\x8dje oko crkve doselilo se stanovni\xc5\xa1tvo iz Bosne (Muslimani, Srbi i Hrvati grko-katolici), ve\xc4\x87inom pravoslavci \xc4\x8diji su grobovi danas pomije\xc5\xa1ani sa starohrvatskim._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja na ovom lokalitetu prvi je poduzeo fra Lujo Marun, i pritom zamalo stradao od lokalnog pravoslavnog stanovni\xc5\xa1tva. Potom ju je istra\xc5\xbeivao hrvatski povjesni\xc4\x8dar i arheolog Stjepan Gunja\xc4\x8da (1909. \xe2\x80\x93 1981.) koji je u crkvi prona\xc5\xa1ao nekoliko ulomaka dekoriranih pleterom, me\xc4\x91u kojima je najva\xc5\xbeniji arhitrav oltarne pregrade iz 9. st. s natpisom koji spominje donatorstvo kninskog \xc5\xbeupana Gastike i posvetu Kristu Spasitelju. _NEWLINE_Srpska pravoslavna crkva i srpski doseljenici uvjeravaju javnost da je ova crkva srpska pravoslavna crkva Vaznesenja Hristovog, iako je sagra\xc4\x91ena pet stotina godina prije njihovog dolaska \xe2\x80\x93 \xc5\xa1to je potvrdio i utemeljitelj srpske arheologije Miloje Vasi\xc4\x87 koji navodi crkvu Vaznesenja Hristovog "koju je koncem XIV vijeka podigao srpski pravoslavni kralj Bosne Stevan Tvrtko za svoje srpske podanike na Cetini". Pravoslavni sve\xc4\x87enici iz manastira Dragovi\xc4\x87 su sredinom 1983. god. zdrobili ugra\xc4\x91eni ulomak s ranosrednjovjekovnim pleterom, a ulaze na pro\xc4\x8delju i sjevernom zidu zatvorili \xc5\xbeeljeznim vratima s re\xc5\xa1etkama. Prozore su pregradili suhozidom i zatim odr\xc5\xbeali pravoslavnu liturgiju. Zbog toga crkva nije sru\xc5\xa1ena u agresiji ujedinjenog srpstva na Hrvatsku, a \xc4\x8dak su je namjeravali i rekonstruirati po projektu Ilije Proti\xc4\x87a, dipl. in\xc5\xbe. arh., koji bi iznad glavnog broda izgradio i kupolu._NEWLINE_Nekada su katoli\xc4\x8dki vjernici u procesijama iz Vrlike i Kijeva hodo\xc4\x8dastili na Sveti Spas, a onda su procesije i slavljenje blagdana Spasovo (Uza\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87a Gospodinova), na ru\xc5\xa1evinama ove starohrvatske crkve, bile zabranjene vi\xc5\xa1e od pedeset godina. Slavljenje Spasova (koji se nazivao i Kri\xc5\xbeevo) obnovljeno je tek nakon Oluje, a te 1996. godine postavljena je i kopija pletera na mjesto otu\xc4\x8denog. Danas su i spomenute srpske intervencije u hrvatsku graditeljsku ba\xc5\xa1tinu uklonjene, ali provokacije lokalnog stanovni\xc5\xa1tva prigodom blagdana Spasova nisu prestale.\n_START_SECTION_\nOdlike\n_START_PARAGRAPH_\nOva crkva je izgra\xc4\x91ena od velikih komada kamena lomljenca i isti\xc4\x8de se svojom originalnom arhitekturom. Ona je jednobrodna longitudinalna crkva sa troapsidalnim ili trolisnim sveti\xc5\xa1tem . Naknadno je sredi\xc5\xa1nja apsida sru\xc5\xa1ena i zamijenjena ve\xc4\x87om, kvadratnom. Crkvom dominira sna\xc5\xbean zvonik na mjestu ulaza (westwerk), a zidove joj podupiru polukru\xc5\xbeni potporni polustupovi koji joj daju dojam utvrde._NEWLINE_Nastanak i svrha karolin\xc5\xa1kog Westwerka (predbroda) nije potpuno jasna. Po jednom tuma\xc4\x8denju predbrod je privatni prostor vladara (donatora ili nekog drugog velikodostojnika) unutar crkve (ili samostana), s kraljevom kriptom u prizemlju i kapelicom na katu, koji simbolizira stapanje feudalne dr\xc5\xbeave i crkve u kojoj se liturgijske funkcije pro\xc5\xbeimaju s funkcijama nove feudalne upravne vlasti (kakve u bizantskoj Dalmaciji nema). Obzirom na donatora, cetinskog \xc5\xbeupana Gastihu, o\xc4\x8dito je da su ambicije prilikom izgradnje bile usmjerene na dostizanje uzora karolin\xc5\xa1ke dvorske arhitekture.'