b"\n_START_ARTICLE_\nMilan Munclinger\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nPotje\xc4\x8de iz umjetni\xc4\x8dke obitelji oca Josefa Munclingera, opernog pjeva\xc4\x8da i umjetni\xc4\x8dkog voditelja opere u Pra\xc5\xa1kom narodnom kazali\xc5\xa1tu, i majke, glumice i \xc4\x8dlanice gluma\xc4\x8dkog ansambla Slova\xc4\x8dkog narodnog kazali\xc5\xa1ta u Bratislavi. Nakon diplome na Pra\xc5\xa1kom konzervatoriju 1948., studirao je dirigiranje i skladanje u klasi prof. V\xc3\xa1clava Talicha na Glazbenoj akademiji u Pragu. 1952. tako\xc4\x91er je diplomirao glazbenu teoriju, estetiku, filozofiju i orijentologiju na Karlovom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Pragu._NEWLINE_Od 1946. posvetio se prou\xc4\x8davanju barokne glazbe i prevo\xc4\x91enju stranih publikacija na \xc4\x8de\xc5\xa1ki jezik. Tako je postao prvim \xc4\x8cehom koji je preveo knjigu Arnolda Dolmetscha The Interpretation of the Music of the 17th and 18th Centuries Revealed by Contemporary Evidence i nekoliko manjih znanstvenih radova o baroknoj glazbi na \xc4\x8de\xc5\xa1ki jezik. U suradnji sa nakladni\xc4\x8dkim ku\xc4\x87ama Supraphon i B\xc3\xa4renreiter otkrio je, uredio i objavio veliki broj arhivskih skladbi. Sudjelovao je i na natjecanju Musica Antiqua Bohemica kao dirigent, na kojem je 1955. izvedba francuskog flautista Jeana-Pierrea Rampala  i Pra\xc5\xa1kog simfonijskog orkestra na \xc4\x8delu s njim, Bendinog i Rochterovog Koncerta za flautu donijela presti\xc5\xbenu nagradu Grand Prix du Disque. 1951. osnovao je i barokni glazbeni ansambl Ars Rediviva, koji je svojim izvedbama popularizirao baroknu glazbu u tada\xc5\xa1njoj \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dkoj._NEWLINE_Uz baroknu glazbu, njegova druga okupacija bilo je improviziranje skladbi jazz glazbom, u \xc4\x8demu je sura\xc4\x91ivao i sa modernim kompozitorima (Andr\xc3\xa9 Jolivet, Ilja Hurn\xc3\xadk), te i napisao nekoliko skladbi s jazz improvizacijama i modulacijama. Bio je dirigent Pra\xc5\xa1ke filharmonije i Simfonijskog orkestra \xc4\x8ce\xc5\xa1ke televizije, a uz njih i svog vlastitog ansambla Ars Rediviva Orchestra. Sa svojim mentorom i Jean-Pierre Rampalom po\xc4\x8deo je sura\xc4\x91ivati 1951., a suradnja je trajala do njegove smrti 1986. godine. Kao dio suradnje, bio je jedan od \xc4\x8dlanova \xc5\xbeirija na natjecanju flautista Concours de flaute Jean-Pierre Rampal 1980. i 1983.  i predava\xc4\x8d na te\xc4\x8dajevima uspje\xc5\xa1nosti u Bayreuthu, Bavarska i Nici (Acad\xc3\xa9mie Internationale d'\xc3\x89t\xc3\xa9 Jean-Pierre Rampal). Rampalu je posvetio svoje rekonstrukcije bachovih koncerata BWV 1055, 1056 i 1059. No, i Rampal je neka svoje rekonstrukcije bachovih djela posvetio njemu, o \xc4\x8demu i pi\xc5\xa1e u svojoj knjizi Musique, ma vie (hrv. Glazba, moj \xc5\xbeivot; engl. Music, My Love) opisuju\xc4\x87i i svoju dobru suradnju s Munclingerom."