b'\n_START_ARTICLE_\nZiusudra\n_START_SECTION_\nPopis sumerskih kraljeva\n_START_PARAGRAPH_\nU pregledu Popisa sumerskih kraljeva, za Ziusudru ili Zin-Suddu od \xc5\xa0urupaka je zabilje\xc5\xbeeno da je vladao kao kralj i sve\xc4\x87enik (gudug) u razdoblju od 10 sara, odnosno u periodu od 3 600 godina. U toj verziji, Ziusudra naslije\xc4\x91uje vlast od svojega oca \xc5\xa0urupaka (SU.KUR.LAM) koji je vladao 10 sara.  Evo teksta koji se odnosi na Ziusudru u WB-62:Tada potop prekri\xc5\xa1e sve. U sljede\xc4\x87em redu \xc4\x8ditamo: Nakon \xc5\xa1to je potop  prekrio sve, kraljevstvo je pre\xc5\xa1lo s nebesa (na zemlju); kraljevstvo je bilo utemeljeno u Ki\xc5\xa1u. Grad Ki\xc5\xa1 je cvjetao tijekom ranog dinastijskog perioda nedugo nakon izlijevanja rijeka u \xc5\xa0urupaku (moderni Tell Fara, Irak) i ostalim sumerskim gradovima \xc5\xa1to su potvrdili arheolo\xc5\xa1ki nalazi. Spomenuto izlijevanje rijeka datirano je radiokarbonskom metodom u vrijeme oko 2900 pr.n.e. Polikromno (vi\xc5\xa1ebojno) lon\xc4\x8darsko posu\xc4\x91e iz perioda Jamdet Nasr (oko 3000.-2900. pr.n.e.)otkriveno je odmah ispod naslaga iz vremena spomenutog potopa kod \xc5\xa0urupaka, a period Jamdet Nasr prethodi ranom dinastijskom periodu._NEWLINE_Ziusudrino ime, koje se pojavljuje na Popisu sumerskih kraljeva, povezuje pri\xc4\x8du o potopu spomenutu u tri sa\xc4\x8duvana babilonska potopna epa o Ziusudri (Postanak iz Eridua), Utnapi\xc5\xa1timu (Ep o Gilgame\xc5\xa1u) i Atrahasisu (Ep o Atrahasisu). Spomenute pri\xc4\x8de i Ziusudrino ime, stoga, povezuju se s nakupinama taloga izlijevanja rijeka kod \xc5\xa0urupaka, Uruka, Ki\xc5\xa1a i drugdje, a koji su radiokarbonskom metodom datirani u razdoblje  oko 2900 pr.n.e. To je navelo neke stru\xc4\x8dnjake na zaklju\xc4\x8dak da je heroj iz vremena potopa  bio kralj \xc5\xa0urupaka u vrijeme s kraja perioda Jamdet Nasr (oko 3000.-2900. pr.n.e.) koje je zavr\xc5\xa1ilo poplavom rijeke negdje 2900. pr.n.e._NEWLINE_Ziusudra je bio kralj iz \xc5\xa0urupaka \xc5\xa1to potvr\xc4\x91uje XI. plo\xc4\x8dica Epa o Gilgame\xc5\xa1u (vidjeti ispod) \xc4\x8dine\xc4\x87i poveznicu s Utnapi\xc5\xa1timom (akadskim prijevodom sumerskog imena Ziusudra) i epitetom "\xc4\x8dovjek od \xc5\xa0urupaka" u 23. retku.\n_START_SECTION_\nSumerski mit o potopu\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc4\x8da o Ziusudri poznata je s jedne fragmentarne plo\xc4\x8de napisane sumerskim, a koja je pomo\xc4\x87u analize njezina pisma datirana u 17. st. pr.n.e. (Staro babilonsko carstvo). Prvi prijevod spomenute pri\xc4\x8de na\xc4\x8dinio je njema\xc4\x8dki sumerolog Arno Poebel 1914. Prvi dio pri\xc4\x8de govori o stvaranju \xc4\x8dovjeka i \xc5\xbeivotinja te utremeljenju prvih gradova Eridua, Bad-tibira, Larse, Sipara i \xc5\xa0urupaka. Nakon jednog dijela pri\xc4\x8de koji nedostaje, upoznati smo s opisom prema kojemu su bogovi odlu\xc4\x8dili poslati potop kako bi uni\xc5\xa1tili \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo. Bog Enki (gospodar podzemnog mora svje\xc5\xbee vode i sumerski ekvivalent babilonskog boga Ea) dao je upozoriti Ziusudru, vladara \xc5\xa0urupaka, da sagradi veliki brod. Dio u kojem se opisuju upute za izgradnju broda tako\xc4\x91er nedostaje. Potom tekst opisuje potop, strahovitu oluju koja je bjesnila sedam dana. Izvorni prijevod na tomu mjestu plo\xc4\x8de glasi: \xe2\x80\x9eveliki brod bija\xc5\xa1e bacan amo-tamo na velikim vodama\xe2\x80\x9c. Kad se pojavio Utu (Sunce), Ziusudra je otvorio prozor i pao na koljena te je \xc5\xbertvovao vola i ovcu. Nakon jo\xc5\xa1 jednog dijela pri\xc4\x8de koji nedostaje, tekst opisuje kako se voda po\xc4\x8dela povla\xc4\x8diti, a Ziusudra se ponizno pojavio pred Anuom (Nebo) i Enlilom (Gospodnji dah), koji su mu dali \xe2\x80\x9evje\xc4\x8dni dah\xe2\x80\x9c. Zatim su ga bogovi poveli da boravi u Dilmunu. Preostali dio teksta je izgubljen._NEWLINE_Ep o Ziusudri posjeduje jedan element  u retku 258-261 koji nije prona\xc4\x91en u drugim verzijama pri\xc4\x8de. Prema tom prikazu, nakon potopa \xe2\x80\x9ekralja Ziusudru ... oni su poveli da boravi u zemlji Dilmun, mjestu gdje sunce izlazi.\xe2\x80\x9c Znanstvenici boravi\xc5\xa1te Dilmun ponekad dovode u vezu s Bahrainom, otokom u Perzijskom zaljevu na isto\xc4\x8dnoj strani Arapskog poluotoka. U toj verziji pri\xc4\x8de, Ziusudrin brod je plovio rijekom Eufrat u Perzijski zaljev (radije nego da oti\xc4\x91e prema gore u planinske predjele ili prema Ki\xc5\xa1u). Sumersku rije\xc4\x8d KUR u 140. retku Epa o Gilgame\xc5\xa1u znanstvenici interpretiraju u zna\xc4\x8denju \xe2\x80\x9eplanina\xe2\x80\x9c u akadskom, iako u sumerskom KUR ne zna\xc4\x8di \xe2\x80\x9eplanina\xe2\x80\x9c ve\xc4\x87 radije \xe2\x80\x9ezemlja\xe2\x80\x9c, osobito strana zemlja._NEWLINE_Sumerski dokument znan kao \xc5\xa0urupakove instrukcije, a \xc4\x8diji nastanak orijentalist S.N. Kramer datira u pribli\xc5\xbeno 2500 pr.n.e., tako\xc4\x91er posjeduje spomen pri\xc4\x8de o Ziusudri. Stoga Kramer zaklju\xc4\x8duje da je \xe2\x80\x9eZiusudra postao osoba vrijedna po\xc5\xa1tovanja u knji\xc5\xbeevnoj tradiciji sredinom tre\xc4\x87eg tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a pr.n.e.\xe2\x80\x9c\n_START_SECTION_\nXisuthros\n_START_PARAGRAPH_\nXisutros (\xce\x9e\xce\xb9\xcf\x83\xce\xbf\xcf\x85\xce\xb8\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82) je gr\xc4\x8dki oblik sumerskog imena Ziusudra, a za kojega znamo iz pisanja Euzebija iz Cezareje, jednog od sudionika Prvog sabora u Niceji te ranog povjesni\xc4\x8dara kr\xc5\xa1\xc4\x87anske Crkve. Euzebije je citirao Aleksandra Polihistora, pontskog povjesni\xc4\x8dara koji je \xc5\xbeivio u Rimu. Aleksandar je osobno prevodio djela Berosa, sve\xc4\x87enika boga Marduka u Babilonu, na kojeg se Aleksandar \xc4\x8desto oslanjao glede svih informacije vezanih uz Mezopotamiju. Me\xc4\x91u interesantnim osobinama tih verzija pri\xc4\x8da s temom mita o potopu je poistovje\xc4\x87ivanje (interpretatio graeca) sumerskog boga Enkija s gr\xc4\x8dkim bogom Kronom, ocem Zeusa. Tako\xc4\x91er, barem do vremena Berosa postoje poku\xc5\xa1aji dokazivanja o\xc4\x8duvanja Ziusudrina broda od trstike u planinama Armenije. Xisustros se spominje kao kralj koji je vladao 18 sara i da je bio sin Ardatesa. Rije\xc4\x8d za 3600 bila je sari (shar u akadskom) tako da se 18 sari \xc4\x8desto krivo prevodilo kao 64 800 godina. To je unijelo zabunu kod tuma\xc4\x8denja arhajskog znaka U\xe2\x82\x84 u zna\xc4\x87enju godina i znaka za shar (3600) jer oba znaka imaju \xc4\x8detverostrani dijamantni oblik.  Xisuthros je vladao 18 godina. Vladavine ostalih kraljeva tako\xc4\x91er su se krivo prevodile u onda sa\xc4\x8duvanom Berosovom popisu kraljeva.\n_START_SECTION_\nAtrahasis\n_START_PARAGRAPH_\nAkadski Ep Atrahasis spominje kako je bog Enki upozorio heroja Atrahasisa (\xe2\x80\x9evrlo mudar\xe2\x80\x9c) da sagradi brod kako bi se spasio od potopa. Kada govori o potopu, Ep o Ziusudri nije potpuno jasan oko toga da li je rije\xc4\x8d o poplavi rijeke ili ne\xc4\x8dega drugoga, iako ep tvrdi da \xc4\x87e \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo biti uni\xc5\xa1teno zajedno s pretpotopnim gradovima. Jedan znantsvenik isti\xc4\x8de da u Epu o Atrahasisu na 3. plo\xc4\x8di u retku 6-9, gdje se govori o potopu, pi\xc5\xa1e da je bila rije\xc4\x8d o poplavi rijeke:\xe2\x80\x9cPoput konjica oni (mrtva tijela) ispuni\xc5\xa1e rijeku. Poput splavi oni se pomako\xc5\xa1e do ruba (\xc4\x8damca). Poput splavi oni se pomako\xc5\xa1e do obale rijeke.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Treba istaknuti, me\xc4\x91utim, da mnogi znanstveni autoriteti prikazuju pri\xc4\x8du o Atrahasisu kao univerzalnu. A.R. George, W.G. Lambert i A.R. Millard jasno isti\xc4\x8du da je nakana bogova u epu o Atrahasisu bila \xe2\x80\x9eistrijebiti \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo.\xe2\x80\x9c Prema pri\xc4\x8di potop je uni\xc5\xa1tio \xe2\x80\x9esve na zemlji.\xe2\x80\x9c U kontekstu ve\xc4\x87e pri\xc4\x8de, te\xc5\xa1ko je vidjeti kako je lokalna poplava rijeke mogla zavr\xc5\xa1iti takvim posljedicama._NEWLINE_Ep o Atrahasisu daje dodatne informacije vezane uz potop i njegovog heroja \xc5\xa1to nije zabilje\xc5\xbeeno u Epu o Gilgame\xc5\xa1u i drugim verzijama mitova o potopu iz vremena drevnog Bliskog istoka. Ipak, Ep o Gilgame\xc5\xa1u iznosi dodatne informacije koje nedostaju u o\xc5\xa1te\xc4\x87enim dijelovima plo\xc4\x8dica na kojima je izvorno napisan Ep o Gilgame\xc5\xa1u._NEWLINE_U retku 6 i 7 plo\xc4\x8dica pod oznakom RS 22.421 isti\xc4\x8de sljede\xc4\x87e:\xe2\x80\x9cJa sam Atrahasis. \xc5\xbdivio sam u hramu boga Ea (Enki), mojega Gospodina.\xe2\x80\x9c U vremenima koja su prethodila preddinasti\xc4\x8dkom periodu sumerske povijesti, kraljevi su bili podre\xc4\x91eni u odnosu na sve\xc4\x87enike i \xc4\x8desto su \xc5\xbeivjeli u hramskom kompleksu gdje su \xc5\xbeivjeli i sve\xc4\x87enici._NEWLINE_Na 3. plo\xc4\x8dici Epa o Atrahasisu redak 55-56 stoji\xc2\xa0:\xe2\x80\x9cOn odveza\xc5\xa1e mrtvi vez i pusti da brod pluta.\xe2\x80\x9c  Takav opis konzistentan je prikazu izlijevanju rijeke, ali nije nu\xc5\xbeno. Ako je Atrahasis odvezao mrtvi vez, plutaju\xc4\x87i brod mogu\xc4\x87e da je otplovio rijekom u Perzijski zaljev. Me\xc4\x91utim, te\xc5\xa1ko je usuglasiti takve sugestije sa informacijom u Epu o Gilgame\xc5\xa1u da je brod doplovio do planine.\n_START_SECTION_\nUtnapi\xc5\xa1tim\n_START_PARAGRAPH_\nNa jedanaestoj plo\xc4\x8dici babilonskog Epa o Gilgame\xc5\xa1u Utnapi\xc5\xa1tim (\xe2\x80\x9eudaljen, odsutan, sanjarski\xe2\x80\x9c) je mudri kralj sumerskog grada-dr\xc5\xbeave \xc5\xa0urupaka zajedno sa svojom neimenovanom \xc5\xbeenom. Usto, Utnapi\xc5\xa1tim je pre\xc5\xbeivio potop koji je poslao bog Enki kako bi utopio svako \xc5\xbeivo stvorenje na zemlji. Utnapi\xc5\xa1tima je o Enlilovu planu u potaji upozorio bog Ea i preporu\xc4\x8dio mu da sagradi veliki brod ili arku kako bi spasio sebe, svoju obitelj i tipi\xc4\x8dne predstavnike svake vrste \xc5\xbeivotinja. Nakon \xc5\xa1to je potop zavr\xc5\xa1io arka se usidrila na planini Nisir. Kada se Utnapi\xc5\xa1timova arka primirila nakon sedam dana, Utnapi\xc5\xa1tim je pustio golubicu koja nije prona\xc5\xa1la mjesto za gnijezdo te se vratila. Zatim je poslana lastavica koja nije prona\xc5\xa1la grge\xc4\x8da pa se vratila. Me\xc4\x91utim, kada je poslan gavran, on se nije vratio. Utnapi\xc5\xa1tim je tada prinio \xc5\xbertvu i prolio vino u slavu boga Ea na vrhu planine Nisir. Nakon potopa, Utnapi\xc5\xa1timu i njegovoj \xc5\xbeeni bogovi su dopustili da postanu besmrtni. Napokon, njega su uzeli bogovi kako bi \xc5\xbeivio zauvijek na \xe2\x80\x9eu\xc5\xa1\xc4\x87u rijeka\xe2\x80\x9c i dan mu je epitet \xe2\x80\x9eudaljen, odsutan, sanjarski\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Babilonski mit o Utnapi\xc5\xa1timu ( u zna\xc4\x8denju \xe2\x80\x9eOnaj koji je prona\xc5\xa1ao \xc5\xbeivot\xe2\x80\x9c, vjerojatno zbog dara besmrtnosti kojeg su mu poklonili bogovi) velikim dijelom se sla\xc5\xbee s ranijim Epom o Atrahasisu i sumerskom verzijom Epa o Ziusudri. Ustvari, sada znamo da su Utnapi\xc5\xa1tim i Atrahasis jedna te ista osoba. Atrahazijevo ime jednostavno je promijenjeno u Utnapi\xc5\xa1tim nakon \xc5\xa1to je darovan besmrtno\xc5\xa1\xc4\x87u. To obja\xc5\xa1njava za\xc5\xa1to se ime Atrahasis pojavljuje u Epu o Gilgame\xc5\xa1u iako je karakter uveden kao Utnapi\xc5\xa1tim.\n_START_SECTION_\nNoa\n_START_PARAGRAPH_\nSli\xc4\x8dnosti izme\xc4\x91u pri\xc4\x8da o Noinoj arci, sumerskoj pri\xc4\x8di o Ziusudri i babilonskoj pri\xc4\x8di o Atrahasisu i Utnapi\xc5\xa1timu bit \xc4\x87e prikazane u odgovaraju\xc4\x87im prikazima razli\xc4\x8ditih verzija:_NEWLINE_\xe2\x80\x9e ... oluja je bjesnila ... sedam dana i sedam no\xc4\x87i\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 Ziusudra 203_NEWLINE_\xe2\x80\x9eSedam dana i sedam no\xc4\x87i trajala je oluja\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 Atrahasis III, iv, 24_NEWLINE_\xe2\x80\x9e\xc5\xa0est dana i sedam no\xc4\x87i traja\xc5\xa1e vjetar i oluja\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 Gilgame\xc5\xa1 XI, 127_NEWLINE_\xe2\x80\x9e I udari da\xc5\xbed  na zemlju da plju\xc5\xa1ti \xc4\x8detrdeset dana i \xc4\x8detrdeset no\xc4\x87i\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 Knjiga Postanka 7:12_NEWLINE_\xe2\x80\x9eOn ponu\xc4\x91a\xc5\xa1e \xc5\xbertvu\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 Atrahasis III, v, 31_NEWLINE_\xe2\x80\x9eI ponudi \xc5\xbertvovanje\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 Gilgame\xc5\xa1 XI, 155u_NEWLINE_\xe2\x80\x9e I podi\xc5\xbee Noa \xc5\xbertvenik Jahvi; uze od svih \xc4\x8distih \xc5\xbeivotinja i od svih \xc4\x8distih ptica i prinese na \xc5\xbertveniku \xc5\xbertve paljenice.\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 Knjiga Postanka 8:20_NEWLINE_\xe2\x80\x9e...podigne \xc5\xbertvenik i ponudi \xc5\xbertve bogovima\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 Beros_NEWLINE_\xe2\x80\x9e Bogovi osjeti\xc5\xa1e miris (paljenice)\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 Atrahasis III, v, 34_NEWLINE_\xe2\x80\x9e Bogovi osjeti\xc5\xa1e slatki miris (paljenice)\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 Gilgame\xc5\xa1 XI, 160_NEWLINE_\xe2\x80\x9e Jahve omirisa miris ugodni pa re\xc4\x8de sebi: \xe2\x80\x9eNikad vi\xc5\xa1e ne\xc4\x87u zemlju u propast strovaliti zbog \xc4\x8dovjeka, ta \xc4\x8dovje\xc4\x8dje su misli opake od njegova po\xc4\x8detka; niti \xc4\x87u ikad vi\xc5\xa1e uni\xc5\xa1titi sva \xc5\xbeiva stvorenja, kako sam u\xc4\x8dinio.\xe2\x80\x9c \xe2\x80\x93 Knjiga Postanka 8:21_NEWLINE_Vrijeme nastanka hebrejske pri\xc4\x8de o Velikom potopu u Knjizi Postanka smje\xc5\xa1ta se pribli\xc5\xbeno u 5. st. pr.n.e. Prema nekim dokumentarnim hipotezama spomenuta hebrejska verzija potopa ima dva literarna izvora: tzv. predaja J i tzv. predaja P koje je konzultirao i napisao urednik nakon babilonskog su\xc5\xbeanjstva negdje izme\xc4\x91u 539.-400. pr.n.e. Hans Schmid vjeruje da su oba izvorna materijala (J i P) napisana tijekom babilonskog su\xc5\xbeanjstva tijekom 6. st.pr.n.e., te da su se direktno nadovezivala na babilonske izvore.'