b'\n_START_ARTICLE_\nVojislav \xc5\xa0e\xc5\xa1elj\n_START_SECTION_\nRani \xc5\xbeivot\n_START_PARAGRAPH_\nVojislav \xc5\xa0e\xc5\xa1elj ro\xc4\x91en je u Sarajevu 1954. godine. Nakon \xc5\xa1to je 1976. godine diplomirao i ve\xc4\x87 naredne godine magistrirao (na temu "Marksisti\xc4\x8dki koncept naoru\xc5\xbeanog naroda") na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Sarajevu, u studenome 1979. godine doktorirao je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu s disertacijom "Politi\xc4\x8dka su\xc5\xa1tina militarizma i fa\xc5\xa1izma". Kako je ve\xc4\x87 sa 17 godina postao \xc4\x8dlanom Saveza komunista, mogao je na Fakultetu politi\xc4\x8dkih nauka Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Sarajevu raditi kao asistent profesora na predmetu "Teorija o ratu" (1981.-1984.).\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dka karijera\n_START_PARAGRAPH_\nPoliti\xc4\x8dku karijeru zapo\xc4\x8deo je ranih 1980-ih godina kao disident, tj. oporba komunisti\xc4\x8dkom re\xc5\xbeimu. U to vrijeme bio je primljen u Dru\xc5\xa1tvo filozofa i sociologa SR Hrvatske u Zagrebu. Tada je (1984.) uhi\xc4\x87en, su\xc4\x91en i zbog "kontrarevolucionarnoga djelovanja", odnosno srpskoga nacionalizma osu\xc4\x91en na 8 godina zatvora. Branitelj mu je bio hrvatski odvjetnik i kasniji predsjednik Hrvatskoga sabora, Vladimir \xc5\xa0eks. Kazna mu je smanjena pa je 1986. godine iza\xc5\xa1ao na slobodu i oti\xc5\xa1ao u Beograd. Dok se nalazio u Srbiji nastupao je s krajnje desnih, antikomunisti\xc4\x8dkih i nacionalisti\xc4\x8dkih pozicija. Godine 1989. posjetio je Sjedinjene Ameri\xc4\x8dke Dr\xc5\xbeave i tada mu je \xc4\x8detni\xc4\x8dki zapovjednik iz Drugoga svjetskoga rata, komandant Dinarske \xc4\x8detni\xc4\x8dke divizije, Mom\xc4\x8dilo \xc4\x90uji\xc4\x87, dodijelio naslov \xc4\x8detni\xc4\x8dkoga vojvode. Taj mu je naslov bio oduzet nakon rata zbog politi\xc4\x8dkog paktiranja s ljevi\xc4\x8darskom Socijalisti\xc4\x8dkom partijom Srbije Slobodana Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a. Iste te 1989. godine u M\xc3\xbcnchenu odr\xc5\xbeao je govor u kojemu je predlo\xc5\xbeio premje\xc5\xa1tanje glavnog grada SR Srbije i SFRJ na Kosovo s ciljem ponovnog posrbljenja te tada\xc5\xa1nje pokrajine._NEWLINE_Zajedno sa svojim kumom Vukom Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87em, 1989. godine, \xc5\xa0e\xc5\xa1elj je osnovao stranku pod imenom Srpska narodna obnova. Me\xc4\x91utim, kumovi su se uskoro posva\xc4\x91ali pa se i stranka raspala. Naredne 1990. godine, \xc5\xa0e\xc5\xa1elj je poku\xc5\xa1ao osnovati Srpski \xc4\x8detni\xc4\x8dki pokret koji je ubrzo zabranjen. Tako je i sam \xc5\xa0e\xc5\xa1elj vrlo brzo uhi\xc4\x87en, a 9. prosinca te godine (na prvim vi\xc5\xa1estrana\xc4\x8dkim izborima u Srbiji) bio je jednim od predsjedni\xc4\x8dkih kandidata i osvojio je blizu sto tisu\xc4\x87a glasova. _NEWLINE_Dana 23. velja\xc4\x8de 1991. godine \xc5\xa0e\xc5\xa1elj je u Kragujevcu osnovao Srpsku radikalnu stranku. Sredinom iste godine, uspio je, nakon dopunskih izbora, u\xc4\x87i u Skup\xc5\xa1tinu Srbije ispred izborne jedinice Rakovica: njegov politi\xc4\x8dki program tada je, a i kasnije, bio nedvosmisleno velikosrpski.\n_START_SECTION_\nDomovinski rat\n_START_PARAGRAPH_\nSvoj ratni pohod na Hrvatsku po\xc4\x8deo je porukama o "budu\xc4\x87oj zapadnoj granici Velike Srbije" na crti Karlobag-Ogulin-Karlovac-Virovitica. Djelovao je po mitinzima u Hrvatskoj u o\xc5\xbeujku, travnju i svibnju 1991. godine a koji su odr\xc5\xbeavani u selima naseljenim srpskim stanovni\xc5\xa1tvom na podru\xc4\x8dju isto\xc4\x8dne Slavonije i Baranje kao i na podru\xc4\x8dju Plitvica gdje je davao potporu pobunjenim Srbima i poticao srpsko stanovni\xc5\xa1tvo na otpor hrvatskim vlastima. Tako je na mitingu u Baranji, u Jagodnjaku, govorio: "svakog tko ka\xc5\xbee da to nije srpska zemlja treba ubiti kao kera". Njegovi dragovoljci sudjelovali su u sukobu u Borovu Selu kraj Vukovara, 2. svibnja 1991. godine. U Srijemskoj Kamenici se anga\xc5\xbeirao u istjerivanju medicinskog osoblja i pacijenata hrvatske nacionalnosti iz tamo\xc5\xa1njeg Klini\xc4\x8dkog centra (zloglasni upad u vojnoj uniformi). Biv\xc5\xa1i \xc4\x8delnik srbijanskoga KOS-a, Aleksandar Vasiljevi\xc4\x87, \xc5\xa0e\xc5\xa1eljeve postrojbe ozna\xc4\x8dio je kao izvr\xc5\xa1itelje pokolja na Ov\xc4\x8dari koji se dogodio u no\xc4\x87i s 20. na 21. studenoga 1991. godine.\n_START_SECTION_\nSu\xc4\x91enje u Osijeku\n_START_PARAGRAPH_\nZbog toga \xc5\xa1to je na mitinzima Srba u Hrvatskoj na podru\xc4\x8dju Beloga Manastira, pozivao na uspostavu velike Srbije, protjerivanje Hrvata iz Baranje i poticao na zlo\xc4\x8dine \xc5\xa0e\xc5\xa1elj je bio uhi\xc4\x87en 23. travnja 1991. godine te potkraj travnja iste godine pu\xc5\xa1ten. Nakon toga, 21. srpnja 1992. godine, Vojni sud u Osijeku ga je u izo\xc4\x8dnosti oglasio krivim "zbog kaznenog djela - protiv Republike Hrvatske, izazivanja nacionalne, rasne i vjerske mr\xc5\xbenje, razdora ili netrpeljivosti" te osudio na kaznu zatvora od 4 godine i \xc5\xa1est mjeseci. \xc5\xa0est godina nakon toga, 30. lipnja 1998. godine, \xc5\xbdupanijski sud u Osijeku obustavio je postupak izvr\xc5\xa1enja kazne temeljem Zakona o oprostu.\n_START_SECTION_\nPredsjednik Op\xc4\x87ine Zemun\n_START_PARAGRAPH_\nZa predsjednika Op\xc4\x87ine Zemun izabran je 1996. godine (nakon op\xc4\x87inskih izbora) kojeg je pretvorio u \xc5\xa1vercersku tr\xc5\xbenicu. Za njegova mandata po\xc4\x8deli su izgoni Hrvata iz stanova. I one koji su ih branili po du\xc5\xbenosti, odvjetnike izgnanih hrvatskih obitelji, \xc5\xa1e\xc5\xa1eljevci su premla\xc4\x87ivali.\n_START_SECTION_\nIzbori za predsjednika Srbije\n_START_PARAGRAPH_\nNa prvim vi\xc5\xa1estrana\xc4\x8dkim predsjedni\xc4\x8dkim izborima u Srbiji koji su odr\xc5\xbeani 9. prosinca 1990. godine Vojislav \xc5\xa0e\xc5\xa1elj bio je kandidatom ispred skupine gra\xc4\x91ana i dobio je 96.227 glasova (1,91\xc2\xa0%). U jesen 1997. godine, 21. rujna, na izborima za predsjednika Srbije, Vojislav \xc5\xa0e\xc5\xa1elj dobio je 1.126.940 glasova a Zoran Lili\xc4\x87 (kandidat SPS, JUL i ND) dobio je 1.474.924 glasa te zbog to ga \xc5\xa1to nijedan od kandidata u prvome krugu nije dobio ve\xc4\x87inu prva dvojica s najvi\xc5\xa1e glasova i\xc5\xa1la su u drugi krug, 5. listopada iste godine. U drugome krugu Vojislav \xc5\xa0e\xc5\xa1elj dobio je 1.733.859 glasova a Zoran Lili\xc4\x87 1.691.354 glasa, no pobjeda mu nije priznata. Po Republi\xc4\x8dkoj izbornoj komisiji Srbije na izbore je iza\xc5\xa1lo manje od polovice ukupnoga broja upisanih glasa\xc4\x8da i nijedan kandidat nije dobio potrebnu ve\xc4\x87inu te su se izbori morali ponoviti. Na ponovno organiziranim izborima, u prvome krugu 7. prosinca 1997. godine, dobio je 1.227.076 glasova a novi Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87ev kandidat, Milan Milutinovi\xc4\x87 (kandidat SPS, JUL i ND) dobio je 1.665.822 glasova. U drugome krugu, 21. prosinca 1997. godine, izgubio je od Milutinovi\xc4\x87a koji je dobio 2.181.808 glasova a \xc5\xa0e\xc5\xa1elj 1.383.868 glasova. U rujnu 2002. godine, za vrijeme Zorana \xc4\x90in\xc4\x91i\xc4\x87a, \xc5\xa0e\xc5\xa1elj se je kandidirao za predsjednika Srbije i na izborima odr\xc5\xbeanim 29. rujna dobio je 845.308 glasova te nije u\xc5\xa1ao u drugi krug. U drugome krugu, 13. listopada, bili su Vojislav Ko\xc5\xa1tunica i Miroljub Labus, Ko\xc5\xa1tunica je dobio vi\xc5\xa1e glasova od Labusa no na izbore nije iza\xc5\xa1ao dovoljan broj bira\xc4\x8da te predsjednik Srbije nije bio izabran. Novi izbori raspisani su za 8. prosinca 2002. godine na kojima je sudjelovao i \xc5\xa0e\xc5\xa1elj a od tri kandidata (Vojislav Ko\xc5\xa1tunica, Borislav Pelevi\xc4\x87 i Vojislav \xc5\xa0e\xc5\xa1elj) najvi\xc5\xa1e glasova dobili su Vojislav Ko\xc5\xa1tunica (1.699.098) i Vojislav \xc5\xa0e\xc5\xa1elj (1.063.296) no "Republi\xc4\x8dka izborna komisija utvrdila je kako na glasanje nije iza\xc5\xa1ao potreban broj bira\xc4\x8da te se izbori smatraju neuspelim"._NEWLINE_Na predsjedni\xc4\x8dkim izborima 2. travnja 2017. godine bio je kandidatom i dobio je 163.802 glasova (4,48\xc2\xa0%).\n_START_SECTION_\nIzbori za Skup\xc5\xa1tinu\n_START_PARAGRAPH_\nSvibnja 1992. godine, na prvim izborima za Skup\xc5\xa1tinu SR Jugoslavije (koje je srpska oporba bojkotirala), njegova Srpska radikalna stranka osvojila je drugo mjesto i \xc5\xa0e\xc5\xa1elj je postao jednim od zna\xc4\x8dajnijih politi\xc4\x8dkih faktora u zemlji. Njegovim zalaganjem, oboren je prvi predsjednik Vlade SRJ Milan Pani\xc4\x87 (prosinca 1992.), a lipnja 1993. godine uspio je \'sru\xc5\xa1iti\' tada\xc5\xa1njeg predsjednika SRJ Dobricu \xc4\x86osi\xc4\x87a. Tako se pokazao kao izuzetno vjeran pomaga\xc4\x8d srpskom predsjedniku Slobodanu Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87u. No, rujna te godine, do\xc5\xa1lo je do raskida suradnje izme\xc4\x91u Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a i \xc5\xa0e\xc5\xa1elja. SRS otkazuje povjerenje Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87evoj manjinskoj Vladi Srbije, zbog \xc4\x8dega dolazi do izvanrednih parlamentarnih izbora. Radikali tako bilje\xc5\xbee pad popularnosti. Tijekom 1994. i 1995. godine \xc5\xa0e\xc5\xa1elj je optu\xc5\xbeivao Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a za izdaju srpskih nacionalnih interesa i dva puta boravio je u zatvoru. Godine 1994. osu\xc4\x91en je na nekoliko mjeseci zatvora zbog vrije\xc4\x91anja predsjednika Narodne skup\xc5\xa1tine Srbije. Ponovno je uhi\xc4\x87en u svibnju 1995. godine zbog odr\xc5\xbeavanja neprijavljenoga javnoga skupa._NEWLINE_Vojislav \xc5\xa0e\xc5\xa1elj kao \xc4\x8delnik Radikalne stranke 24. o\xc5\xbeujka 1998. godine ulazi u koalicijsku Vladu Srbije sa Socijalisti\xc4\x8dkom partijom Srbije i Jugoslovenskom levicom. Tada je izabran za potpredsjednika te Vlade, koja je u listopadu iste godine donijela zakon o informiranju koji je o\xc5\xa1tro ka\xc5\xbenjavao sve novine koje su pisale protiv Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87evog re\xc5\xbeima.  _NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87 u lipnju 1999. godine prihvatio plan Ahtisari-\xc4\x8cernomirdin, koji je zna\xc4\x8dio potpuno povla\xc4\x8denje jugoslavenskih i srpskih vojno-policijskih snaga s Kosova, \xc5\xa0e\xc5\xa1elj je odlu\xc4\x8dio iza\xc4\x87i iz Vlade Srbije. No, vrlo brzo se u Vladu vratio, zbog "nacionalnih interesa". Sve to je, me\xc4\x91utim, doprinijelo padu rejtinga radikala._NEWLINE_Dana 24. rujna 2000. godine, \xc5\xa0e\xc5\xa1eljevi radikali uvjerljivo su izgubili na izborima za Skup\xc5\xa1tinu SR Jugoslavije. Tri mjeseca kasnije, 23. prosinca, na izvanrednim izborima za Skup\xc5\xa1tinu Srbije, osvojili su svega 23 zastupni\xc4\x8dka mjesta.\n_START_SECTION_\nSu\xc4\x91enje u Haagu\n_START_PARAGRAPH_\nZbog aktivnosti tijekom rata na podru\xc4\x8dju biv\xc5\xa1e Jugoslavije od tu\xc5\xbeiteljstva Me\xc4\x91unarodnoga suda za ratne zlo\xc4\x8dine po\xc4\x8dinjene na podru\xc4\x8dju biv\xc5\xa1e Jugoslavije, u sije\xc4\x8dnju 2003. godine optu\xc5\xbeen je za po\xc4\x8dinjena kaznena djela. 24. velja\xc4\x8de 2003. godine dragovoljno odlazi u pritvor u Haag. _NEWLINE_Optu\xc5\xbenica ga tereti za zlo\xc4\x8dine u Hrvatskoj (Vo\xc4\x87in, vukovarska bolnica), BiH te za progone i likvidacije Hrvata iz Vojvodine (posebice Srijema; poznati slu\xc4\x8daj Hrtkovaca, koje je u svom zatiranju hrvatstva preimenovao u "Srbislavce"), odnosno za ratni zlo\xc4\x8din i etni\xc4\x8dko \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enje._NEWLINE_Su\xc4\x91enje mu je po\xc4\x8delo 7. studenoga 2007. godine._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom rujna 2008. godine, razi\xc5\xa1ao se sa svojim najbli\xc5\xbeim suradnikom i zamjenikom predsjednika SRS, Tomislavom Nikoli\xc4\x87em. \xc5\xa0e\xc5\xa1elj je tra\xc5\xbeio da radikali glasuju protiv Sporazuma o stabilizaciji i pridru\xc5\xbeivanju izme\xc4\x91u Srbije i Europske unije, dok je Nikoli\xc4\x87 bio da se glasuje za. Dana 6. rujna, Nikoli\xc4\x87 podnosi ostavku na du\xc5\xbenosti u stranci i najavljuje osnivanje nove, dok ga \xc5\xa0e\xc5\xa1elj ozna\xc4\x8duje "izdajnikom" i optu\xc5\xbeuje da su ga "zavrbovale strane obave\xc5\xa1tajne slu\xc5\xbebe". Istodobno, \xc5\xa0e\xc5\xa1elj je ovlastio Dragana Todorovi\xc4\x87a neka vodi stranku u njegovom odsustvu. \xc5\xa0e\xc5\xa1elj i dalje ima utjecaja na srpsku politi\xc4\x8dku scenu, a njegova Srpska radikalna stranka je, nakon odlaska Tomislava Nikoli\xc4\x87a, izgubila dobar dio svojih dotada\xc5\xa1njih bira\xc4\x8da._NEWLINE_Tijekom pritvora u Haagu \xc5\xa0e\xc5\xa1elj je objavio mno\xc5\xa1tvo knjiga, me\xc4\x91u kojima je i 1.032 stranice velika knjiga Rimokatoli\xc4\x8dki zlo\xc4\x8dina\xc4\x8dki projekat ve\xc5\xa1ta\xc4\x8dke hrvatske nacije iz 2007. godine. U njoj je tvrdnja kako su svi samozvani Hrvati \xc5\xa1tokavci zapravo Srbi._NEWLINE_Zbog lo\xc5\xa1ega zdravstvenog stanja (rak debelog crijeva) Ha\xc5\xa1ki sud odlu\xc4\x8dio je pustiti \xc5\xa0e\xc5\xa1elja na privremenu slobodu. Vratio se u Beograd 12. studenoga 2014. godine._NEWLINE_Dana 31. o\xc5\xbeujka 2016. godine, prvostupanjskom presudom oslobo\xc4\x91en je svih optu\xc5\xbebi. Tri puta mu je su\xc4\x91eno za nepo\xc5\xa1tivanje suda i to ve\xc4\x87inom zbog izjava kojima je omalova\xc5\xbeavao i ismijavao rad Suda te je zbog nepo\xc5\xa1tivanja Suda osu\xc4\x91en na 4 godine i 9 mjeseci zatvora. _NEWLINE_Uo\xc4\x8di izricanja drugostupanjske presude \xc5\xbdalbenog vije\xc4\x87a MICT-a, UN-ova Mehanizma za me\xc4\x91unarodne kaznene sudove koji je naslijedio postupke ugaslog haa\xc5\xa1kog tribunala za biv\xc5\xa1u Jugoslaviju, izjavio je da ga presude ne zanima ve\xc4\x87 da \xc4\x87e je "mo\xc5\xbeda i pro\xc4\x8ditati". Tu\xc5\xbeiteljstvo je u \xc5\xbealbi tra\xc5\xbeilo od MICT-a da preina\xc4\x8di presudu i proglasi \xc5\xa0e\xc5\xa1elja krivim za zlo\xc4\x8dine protiv \xc4\x8dovje\xc4\x8dnosti te kr\xc5\xa1enja zakona ili obi\xc4\x8daja ratovanja, sve to po\xc4\x8dinjeno od 1991. do 1993. protiv nesrpskog stanovni\xc5\xa1tva u Hrvatskoj, BiH i Vojvodini u Srbiji. \xc5\xbdalbeno vije\xc4\x87e donijelo je odluku da je \xc5\xa0e\xc5\xa1elj kriv za zlo\xc4\x8dine protiv \xc4\x8dovje\xc4\x8dnosti po to\xc4\x8dkama 1, 10 i 11 iz optu\xc5\xbenice, koje uklju\xc4\x8duju progone, protjerivanje i prisilno premje\xc5\xa1tanje vojvo\xc4\x91anskih Hrvata u selu Hrtkovci 1992. godine, \xc4\x8dime je preina\xc4\x8dena osloba\xc4\x91aju\xc4\x87a presuda iz 2016. godine. Time je postao prvi osu\xc4\x91eni srpski polit\xc4\x8dar za zlo\xc4\x8din nad Hrvatima ili nesrbima na tlu Srbije. No, manjkavost, prevrtljivost, neprincijpijalnost i relativnost Haa\xc5\xa1kog suda o\xc4\x8ditovala se i u samoj presudi iz koje proizlazi da tu\xc5\xbeila\xc5\xa1tvo nije uvjerilo ni \xc5\xbealbeno vije\xc4\x87e u postojanje zlo\xc4\x8dina\xc4\x8dkog plana._NEWLINE_\xc5\xa0e\xc5\xa1elj je na presudu odgovorio: "Ponosan sam na svoje ratne zlo\xc4\x8dine, spreman sam ih ponoviti vi\xc5\xa1e puta!".\n_START_SECTION_\nMe\xc4\x91unarodni skandal u Narodnoj skup\xc5\xa1tini Srbije\n_START_PARAGRAPH_\nU srbijanskoj Narodnoj skup\xc5\xa1tini u Beogradu do\xc5\xa1lo je do incidenta tijekom posjeta hrvatskog parlamentarnog izaslanstva zbog kojega je predsjednik Hrvatskog sabora Gordan Jandrokovi\xc4\x87 prekinuo dvodnevni posjet Srbiji. Naime, u predvorju Skup\xc5\xa1tine Vojislav \xc5\xa0e\xc5\xa1elj zajedno s zastupnikom Filipom Stojanovi\xc4\x87em gazili su hrvatsku dr\xc5\xbeavnu zastavu te psovali hrvatsku delegaciju. Zbog navedenog skandala, hrvatska delegacija uz konzultaciju s premijerom Republike Hrvatske, Andrejom Plenkovi\xc4\x87em, odlu\xc4\x8dili su se povu\xc4\x87i u Hrvatsku zbog neciviliziranog, neprihvatljivog i osu\xc4\x91uju\xc4\x87eg \xc4\x8dina nepo\xc5\xa1tovanja hrvatske zastave i simbola.  U navedenom trenutku postavljalo se i jo\xc5\xa1 jedno pitanje, mo\xc5\xbee li i smije li Vojislav \xc5\xa0e\xc5\xa1elj kao osu\xc4\x91eni ratni zlo\xc4\x8dinac biti u Skup\xc5\xa1tini Srbije zbog Zakona prema kojemu svi gra\xc4\x91ani Srbije pravomo\xc4\x87no osu\xc4\x91eni na period dulji od 6 mjeseci ne smiju biti zastupnici u Skup\xc5\xa1tini.'