b'\n_START_ARTICLE_\nDvogled\n_START_PARAGRAPH_\nDvogled ili binokular je opti\xc4\x8dki instrument koji se sastoji od dva identi\xc4\x8dna\xc2\xa0dalekozora, po jedan za svako oko, spojena jedan kraj drugoga, \xc5\xa1to omogu\xc4\x87ava promatra\xc4\x8du da prilikom promatranja udaljenih predmeta koristi oba oka i vidi trodimenzionalnu sliku. Modernim je\xc2\xa0dvogledima s pomo\xc4\x87u prizmi omogu\xc4\x87eno skra\xc4\x87ivanje instrumenta, pa je uporaba jednostavnija.  Objektivi dvogleda su smje\xc5\xa1teni jedan pored drugog i njihova vizurna os je uperena u istu to\xc4\x8dku. Ovakav na\xc4\x8din rada omogu\xc4\x87ava promatra\xc4\x8du da koristi oba oka prilikom promatranja udaljenih predmeta. Ve\xc4\x87ina dvogleda je prilago\xc4\x91ena no\xc5\xa1enju u rukama iako postoje u raznim veli\xc4\x8dinama. Najmanji dvogledi se koriste za promatranje predstava, a najve\xc4\x87i dvogled je Large Binoocular Telescope u jugoisto\xc4\x8dnoj Arizoni, Sjedinjene Ameri\xc4\x8dke Dr\xc5\xbeave. Za razliku od teleskopa ili dalekozora, dvogled daje trodimenzionalnu sliku. Kako su objektivi razmaknuti, svaki od njih daje malo druga\xc4\x8diju sliku \xc5\xa1to promatra\xc4\x8du daje dojam dubine prostora.\n_START_SECTION_\nGalilejanski dvogled\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi poku\xc5\xa1aji izrade dvogleda pojavili su se nedugo nakon konstrukcije prvih teleskopa. Prvi dvogledi su bili par galilejanskih teleskopa, to jest koristili su konveksnu le\xc4\x87u za objektiv i konkavnu le\xc4\x87u za okular. Galilejanski dvogled je davao uspravnu sliku, ali je patio od uskog vidnog polja i nije bilo mogu\xc4\x87e posti\xc4\x87i velika pove\xc4\x87anja. Ovakav opti\xc4\x8dki sustav se koristi kod vrlo jeftinih dvogleda, ili kod dvogleda za gledanje kazali\xc5\xa1nih predstava ili opera.\n_START_SECTION_\nDvogledi s prizmom\n_START_PARAGRAPH_\nPobolj\xc5\xa1ani dvogledi s ve\xc4\x87im pove\xc4\x87anjem konstruirani su kori\xc5\xa1tenjem Keplerovog tipa teleskopa. U takvom teleskopu slika se promatra kroz pozitivnu le\xc4\x87u, to jest okular. Nedostatak ovakve opti\xc4\x8dke konfiguragije je izokrenuta slika. Sliku se mo\xc5\xbee ispraviti na vi\xc5\xa1e na\xc4\x8dina._NEWLINE_Dvogled s Porro prizmom konstruirani su sredinom 19. stolje\xc4\x87a, a njihov dizajn je usavr\xc5\xa1ila tvrtka Zeiss. Ovakvi dvogledi koriste dvije Porro prizme u konfiguraciji oblika slova "Z". Rezultat ovakvog dizajna je dvogled sa \xc5\xa1iroko razmaknutim objektivima, ali s blisko pozicioniram okularima. Prednost Porro prizmi je \xc5\xa1to skra\xc4\x87uju fizi\xc4\x8dku duljinu objektiva pa su dvogledi s njima kra\xc4\x87i od \xc5\xbeari\xc5\xa1ne duljine objektiva. \xc5\xa0iri razmak objektiva dopridonosi bolje osje\xc4\x87aju dubine._NEWLINE_Dvogledi s roof prizmom pojavili su u drugoj polovici 19. stolje\xc4\x87a. Dizajnirao ih je Achille Victor Emile Daubrasse. Ve\xc4\x87ina dvogleda s roof prizmom koriste ili Abbe-Koenig prizmu ili Schmidt-Pechan prizmu koje skra\xc4\x87uju fizi\xc4\x8dku duljinu objektiva i ispravljaju sliku. Okulari ovog tipa dvogleda su pribli\xc5\xbeno na istoj osi kao objektivi. Okulari s roof prizmom su kompaktniji s manje razmaknutim objektivima. Dvogledi s roof prizmom daju tamniju sliku u odnosu na one s Porro prizmom. Jedan od nedostataka su manje tolerancije pri proizvodnji \xc5\xa1to rezultira skupljom proizvodnjom i na kraju skupljim dvogledom.'