b'\n_START_ARTICLE_\nKre\xc5\xa1imir Oblak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nKre\xc5\xa1imir Oblak \xe2\x80\x93 prijatelji su ga zvali Koda \xe2\x80\x93 u rodnom je Zagrebu zavr\xc5\xa1io gimnaziju i Muzi\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu Vatroslava Lisinskog. Glazbu je zavolio od najranije mladosti zahvaljuju\xc4\x87i majci koja je bila profesorica glasovira. Ve\xc4\x87 je kao 15-godi\xc5\xa1njak bio o\xc4\x8daran jazzom, pa je s Adalbertom Markovi\xc4\x87em osnovao orkestar Admira. Po zavr\xc5\xa1etku Drugoga svjetskoga rata bio je pijanist i aran\xc5\xbeer u orkestru Emanon s kojim je nastupao u Hrvatskom glazbenom zavodu i drugim zagreba\xc4\x8dkim plesnim dvoranama. S klarinetistom Borisom Sorokinom bio je \xc4\x8dlan kvinteta Ede Utrobi\xc4\x8di\xc4\x87a koji je pratio Ivu Robi\xc4\x87a na prvim Jugotonovim gramofonskim plo\xc4\x8dama. Po\xc4\x8detkom 1950-ih s Big bandom Stanka Selaka odlazi u Be\xc4\x8d na prvi inozemni anga\xc5\xbeman. Godine 1957. postaje glazbeni suradnik za programe zabavne glazbe i jazza tada\xc5\xa1njega Radio Zagreba. Nakon osnivanja odjela za glazbenu proizvodnju Radiotelevizije Zagreb postavljen je za urednika-producenta Plesnoga orkestra RTV Zagreb, kojega je tada vodio Miljenko Prohaska. Kao producent Plesnoga orkestra RTV Zagreb (dana\xc5\xa1njega Jazz orkestra HRT-a), Oblak je sudjelovao na mnogim europskim jazz-festivalima. \xc4\x8cesto je bio \xc4\x8dlanom prosudbenih povjerenstava zagreba\xc4\x8dkoga, splitskoga, i krapinskoga festivala, te Melodija Istre i Kvarnera. U nekoliko je navrata obna\xc5\xa1ao i du\xc5\xbenost umjetni\xc4\x8dkoga direktora opatijskog Festivala zabavne glazbe. U Zagrebu je 1990. sudjelovao u organiziranju i realizaciji Pjesme Eurovizije. Sve do umirovljenja 1996. godine, ali i kasnije, Kre\xc5\xa1imir Oblak je sura\xc4\x91ivao s mnogim uglednim hrvatskim vokalnim i instrumentalnim solistima, te osobito pjeva\xc4\x8dima zabavne glazbe poput ve\xc4\x87 spomenutoga Ive Robi\xc4\x87a, zatim Drage Dikli\xc4\x87a, Gabi Novak, Vi\xc5\xa1nje Korbar, Arsena Dedi\xc4\x87a, Stjepana Jimmyja Stani\xc4\x87a, Tereze Kesovije, Ivice \xc5\xa0erfezija, Radojke \xc5\xa0verko, Josipe Lisac i mnogimh drugima. Posebno treba istaknuti Oblakovu suradnju sa Zdenkom Vu\xc4\x8dkovi\xc4\x87, koja je 1972. zavr\xc5\xa1ila brakom._NEWLINE_Pijanizam i glazbene aran\xc5\xbemane Kre\xc5\xa1imira Oblaka je ve\xc4\x87 u mladosti sna\xc5\xbeno obilje\xc5\xbeila ljubav prema jazzu: njegovi su aran\xc5\xbemani uvijek bili znala\xc4\x8dki napisani, dopadljivi i vrlo efektni, te su \xc4\x8desto odisali stilom orkestara Glenna Millera, Lesa Browna, Harrya Jamesa, Woodya Hermana, Nelsona Riddlea i Stana Kentona. Mnoge su snimke Oblakovih aran\xc5\xbemana objavljene na gramofonskim plo\xc4\x8dama negda\xc5\xa1njega Jugotona (dana\xc5\xa1njega Croatia Recordsa), a pojedini se tonski zapisi \xc4\x8duvaju u fonotekama Hrvatske radiotelevizije, te radijskim i televizijskim arhivima u Beogradu i Ljubljani._NEWLINE_Kre\xc5\xa1imir Oblak je za svoj aran\xc5\xbeerski opus nagra\xc4\x91ivan brojnim nagradama na mnogim glazbenim festivalima i natje\xc4\x8dajima. Uz producentski i aran\xc5\xbeerski anga\xc5\xbeman, svojedobno je djelovao i kao urednik mnogih zabavnoglazbenih i festivalskih notnih izdanja Saveza muzi\xc4\x8dkih udru\xc5\xbeenja Hrvatske. Bio je redovni \xc4\x8dlan Hrvatskoga dru\xc5\xa1tva skladatelja i po\xc4\x8dasni \xc4\x8dlan Hrvatske glazbene unije.'