b'\n_START_ARTICLE_\nMarijan \xc4\x8cavi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je 10. o\xc5\xbeujka 1915. godine u Zagrebu u radni\xc4\x8dkoj obitelji. Kao metalski radnik, uklju\xc4\x8dio se u rad Ujedinjenih radni\xc4\x8dkih sindikata Jugoslavije. Ubrzo je postao sindikalni aktivist i radio je na organizaciji mnogih sindikalnih akcija i \xc5\xa1trajkova. Godine 1939., bio je primljen za \xc4\x8dlana Komunisti\xc4\x8dke partije Jugoslavije, a neposredno uo\xc4\x8di Drugog svjetskog rata postao je sekretar Tre\xc4\x87eg rajonskog komiteta KPH u Zagrebu._NEWLINE_Poslije okupacije Jugoslavije i formiranja Nezavisne Dr\xc5\xbeave Hrvatske 1941., Marijan \xc4\x8cavi\xc4\x87 je u svom rajonu organizirao ilegalni rad, sudjelovao u diverzantskim akcijama, te pomagao u radu Mjesnog komiteta u osna\xc5\xbeivanju organizacija KPJ. Odlukom Centralnog komiteta Komunisti\xc4\x8dke partije Hrvatske, sredinom kolovoza 1941. napustio je Zagreb i oti\xc5\xa1ao u Karlovac, gdje je trebao pomagati karlova\xc4\x8dkim komunistima u organiziranju antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke borbe. Neposredno poslije dolaska u Karlovac, preuzeo je du\xc5\xbenost sekretara Mjesnog komiteta i postao \xc4\x8dlan Okru\xc5\xbenog komiteta KPH za Karlovac. Zajedno s Ivanom Marinkovi\xc4\x87em i Josipom Kra\xc5\xa1em, nastojao je uspostaviti prekinute veze sa Zagrebom, Petrovom gorom, Gorskim kotarom, Hrvatskim primorjem, Pokupljem, Likom i Banovinom. Ilegalci su u Karlovcu uspjeli, unato\xc4\x8d stalnoj aktivnosti usta\xc5\xa1a i talijanskih fa\xc5\xa1ista, u relativno kratkom roku obnoviti partijsku organizaciju i osposobiti je za efikasan rad. Pod rukovodstvom Marijana \xc4\x8cavi\xc4\x87a uspje\xc5\xa1no je radila i organizacija Antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke fronte \xc5\xbeena i tajna tiskarnica KPJ u Karlovcu, smje\xc5\xa1tena u gradskom naselju Dubravac._NEWLINE_Usta\xc5\xa1ka policija je, 16. listopada 1941. godine, kod knji\xc5\xbeare \xe2\x80\x9eFogina\xe2\x80\x9c u Karlovcu iznenadila i uhapsila Marijana \xc4\x8cavi\xc4\x87a. Znaju\xc4\x87i da je zna\xc4\x8dajan aktivist organizacije KPJ u Karlovcu, usta\xc5\xa1ka policija ga je podvrgla mu\xc4\x8denju, ali on nije priznao ni svoje ime. Da bi skratio svoje muke, poku\xc5\xa1ao je izvr\xc5\xa1iti samoubojstvo. Me\xc4\x91utim, \xc5\xbeele\xc4\x87i pod svaku cijenu iznuditi od njega informacije, policija ga je otpremila u karlova\xc4\x8dku bolnicu na lije\xc4\x8denje._NEWLINE_\xc4\x8clanovi partijske organizacije saznali su da se njihov sekretar nalazi u bolnici, pa je napravljen plan za njegovo osloba\xc4\x91anje. Jedan vod od 24 borca iz Prvog korduna\xc5\xa1kog bataljuna, predvo\xc4\x91en Ve\xc4\x87eslavom Holjevcem, preobu\xc4\x8den u domobranske uniforme stigao je u Karlovac 17. studenog. Iako je sve teklo po unaprijed utvr\xc4\x91enom planu, akcija spa\xc5\xa1avanja Marijana \xc4\x8cavi\xc4\x87a nije uspjela, jer su ga u me\xc4\x91uvremenu usta\xc5\xa1e ponovo vratili u zatvor, tako da ga Holjev\xc4\x8dev spasila\xc4\x8dki vod nije na\xc5\xa1ao u bolnici._NEWLINE_Marijan \xc4\x8cavi\xc4\x87 je poslije ove akcije bio preba\xc4\x8den u Zagreb. Tada je izvr\xc5\xa1en jo\xc5\xa1 jedan poku\xc5\xa1aj njegovog spa\xc5\xa1avanja i to zamjenom zarobljenika. Me\xc4\x91utim, ni taj poku\xc5\xa1aj nije uspio. Marijan \xc4\x8cavi\xc4\x87 je odveden u logor Jasenovac, gdje je bio ubijen krajem 1941. godine.\n_START_SECTION_\nNaslije\xc4\x91e\n_START_PARAGRAPH_\nUkazom predsjednika Federativne Narodne Republike Jugoslavije Josipa Broza Tita, 27. studenog 1953. godine, progla\xc5\xa1en je za narodnog heroja._NEWLINE_Danas jedna ulica u zagreba\xc4\x8dkoj gradskoj \xc4\x8detvrti Pe\xc5\xa1\xc4\x8denica - \xc5\xbditnjak nosi njegovo ime.'