b'\n_START_ARTICLE_\nSinodi\xc4\x8dki dan\n_START_PARAGRAPH_\nSinodi\xc4\x8dki dan ili Sun\xc4\x8dev dan je vrijeme koje prote\xc4\x8de izme\xc4\x91u Sun\xc4\x8deve dvije uzastopne istovjetne kulminacije (gornje u podne ili donje u pono\xc4\x87). Zemljin sinodi\xc4\x8dki dan definiran kao prosje\xc4\x8dno vrijeme izme\xc4\x91u dva podneva i iznosi 24 sata. Sinodi\xc4\x8dki period je period ponavljanja polo\xc5\xbeaja nebeskih tijela prema Suncu promatrano sa Zemlje. Sinodi\xc4\x8dka ili Sun\xc4\x8deva godina planeta vrijeme je izme\xc4\x91u dviju uzastopnih konjunkcija ili opozicija. Sinodi\xc4\x8dka je godina Marsa 779,94 dana, Venere 583,92 dana, Jupitera 398,86 dana, Saturna 378,09 dana, Merkura 115,88 dana.\n_START_SECTION_\nSun\xc4\x8devo i zvjezdano vrijeme\n_START_PARAGRAPH_\nU svakodnevnom djelovanju najva\xc5\xbenije razdoblje vremena odre\xc4\x91eno je izmjenom svjetlosti i tame (dnevnom izmjenom osun\xc4\x8denja ili insolacije). Polo\xc5\xbeaj Sunca na nebeskoj sferi prestavlja kazaljku pomo\xc4\x87u koje se ustanovljuje doba dana. Ra\xc4\x8dunanje vremena dana po\xc4\x8dinje u pono\xc4\x87, u \xc4\x8dasu kada se Sunce nalazi u donjoj kulminaciji. Sun\xc4\x8dev dan (sinodi\xc4\x8dki dan) je vrijeme koje prote\xc4\x8de izme\xc4\x91u Sun\xc4\x8deve dvije uzastopne istovjetne kulminacije (gornje u podne ili donje u pono\xc4\x87). Sli\xc4\x8dno tome, zvjezdani dan (sideri\xc4\x8dki dan) je vrijeme u kojemu puni okret u\xc4\x8dini neka zvijezda, ili to\xc4\x8dnije re\xc4\x8deno proljetna to\xc4\x8dka. Sun\xc4\x8devo vrijeme slu\xc5\xbei za svakodnevne \xc5\xbeivotne djelatnosti. Znaju\xc4\x87i trenutak Sun\xc4\x8deva vremena, u stanju smo odrediti polo\xc5\xbeaj Sunca na nebu. Mo\xc5\xbeda nam se \xc4\x8dini da to nije problem, jer se Sunce iznad obzora lako ugleda. No kod zvijezda nije tako. Zvijezde su mnogo manjeg sjaja nego Sunce. Zvjezdano vrijeme potrebno je da bi se odredio polo\xc5\xbeaj zvijezda, a osim u astronomiji, primjenjuje se u geodeziji i navigaciji.\n_START_SECTION_\nSrednji Sun\xc4\x8dev dan\n_START_PARAGRAPH_\nSunce se ne giba jednolikom brzinom po ekliptici, a ekliptika se ne podudara s nebeskim ekvatorom. Po ekliptici se Sunce ne giba jednoliko jer njegovo prividno gibanje samo odra\xc5\xbeava pravo gibanje Zemlje oko Sunca; Zemlja se po eklipti\xc4\x8dnoj stazi giba promjenjivom brzinom. Stoga Sunce ne prelazi svakog dana jednake kutove po ekliptici. Sunce isto mijenja svoju kutnu udaljenost od nebeskog ekvatora. To zna\xc4\x8di da ono osim gibanja usporedo s nebeskim ekvatorom izvodi jo\xc5\xa1 i gibanje u smjeru okomitom na ekvator. Na primjer, dan poslije po\xc4\x8detka prolje\xc4\x87a, Sunce \xc4\x87e se na\xc4\x87i ne\xc5\xa1to sjevernije od nebeskog ekvatora. Dnevni pomaci na sjever ili na jug od nebeskog ekvatora najve\xc4\x87i su u doba ravnodnevnica, a u doba oko suncostaja Sunce se giba usporedo s nebeskim ekvatorom. To zna\xc4\x8di, i kada bi se Sunce ekliptikom i gibalo ravnomjerno, njegova se projekcija na nebeski ekvator ne bi gibala ravnomjerno._NEWLINE_Pravi Sun\xc4\x8devi dani ne traju zato jednako. Srednji Sun\xc4\x8dev dan (ili naprosto dan) je prosjek svih pravih Sun\xc4\x8devih dana u toku tropske ili Sun\xc4\x8deve godine. Danas se trajanje srednjeg Sun\xc4\x8devog dana prati pomo\xc4\x87u atomskih satova. Godine 1967. dogovoreno je da se umjesto sekunde odre\xc4\x91ene iz gibanja Zemlje, kao jedinica vremena iskoristi atomska sekunda ili sekunda odre\xc4\x91ena atomskim satom. Ta je sekunda povezana s trajanjem tropske ili Sun\xc4\x8deve godine 1900. Sekundom se smatra razdoblje vremena koji je bio 31 556 925,9747 puta sadr\xc5\xbean u toj tropskoj godini. Kako se duljina dana i tropske godine s vremenom mijenjaju, to se radi uskla\xc4\x91enja vremena dana s kalendarom ubacuje u kalendarski dan dodatna (prekobrojna) sekunda.\n_START_SECTION_\nKoordinirano svjetsko vrijeme UTC\n_START_PARAGRAPH_\nU dru\xc5\xa1tvenim zajednicama uspostavljeno je pojasno ili zonsko vrijeme. Umjesto da se svako mjesto ravna po svojem srednjem Sun\xc4\x8devom vremenu koje zapo\xc4\x8dinje u mjesnu pono\xc4\x87, \xc4\x8ditave dr\xc5\xbeave ili njihovi dijelovi imaju zajedni\xc4\x8dko vrijeme. Cijela je Zemlja raspodijeljena na 24 vremenske zone ili pojasa. Sredi\xc5\xa1nji meridijani vremenske zone razmaknuti su za 15\xc2\xb0. Unutar svake zone po\xc5\xa1tuje se jedinstveno vrijeme. Pojedine dr\xc5\xbeave su uvele i ljetno ra\xc4\x8dunanje vremena (eng. Daylight saving time ili DST), kojim se tijekom ljetnih mjeseci, kazaljke prebacuju obi\xc4\x8dno za jedan sat unaprijed u odnosu na koordinirano svjetsko vrijeme (eng. Coordinated Universal Time ili UTC). U Hrvatskoj se primjenjuje srednjoeuropsko vrijeme ili UTC+1 (to\xc4\x8dnije re\xc4\x8deno srednjoeuropsko zimsko vrijeme), koje je odre\xc4\x91eno srednjim Sun\xc4\x8devim vremenom za isto\xc4\x8dnu zemljopisnu du\xc5\xbeinu od 15\xc2\xb0 E, a od 1983. primjenjuje se i ljetno ra\xc4\x8dunanje vremena. Kada se \xc5\xbeeli iskazati vremenski slijed pojava opa\xc5\xbeanih na razli\xc4\x8ditim zemljopisnim du\xc5\xbeinama, kao i prave vremenske razlike, trenutak vremena izra\xc5\xbeava se pomo\xc4\x87u koordiniranog svjetskog vremena UTC.\n_START_SECTION_\nPravo Sun\xc4\x8devo vrijeme\n_START_PARAGRAPH_\nOdnosima pravog i srednjeg Sun\xc4\x8devog vremena, mjesnog i zonskog, koristimo se kada \xc5\xbeelimo saznati koliko je sati u trenutku pravog vremena. Gra\xc4\x91ansko vrijeme koje primjenjujemo srednje je Sun\xc4\x8devo vrijeme samo za odre\xc4\x91eni meridijan. U nas je to 15\xc2\xb0 E meridijan. Nalazimo li se 1\xc2\xb0 isto\xc4\x8dnije, na 16\xc2\xb0 E meridijanu (recimo u blizini Zagreba), na\xc5\xa1e srednje vrijeme bit \xc4\x87e za 4 minute "starije" (srednjem Sun\xc4\x8devom vremenu treba dodati 4 minute).\n_START_SECTION_\nDatumska granica\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutak pono\xc4\x87i u nekoj vremenskoj zoni odjeljuje pro\xc5\xa1li dan od idu\xc4\x87eg dana. Dakle, postoji jedna prirodna granica datuma (nadnevka) koja se neprestano pokre\xc4\x87e od vremenske zone do zone. Zato na Zemlji mora postojati jo\xc5\xa1 jedna granica datuma, jer dva podru\xc4\x8dja na Zemlji, koja istodobno imaju dva razli\xc4\x8dita datuma, moraju se su\xc4\x8deljavati na dvije, a ne samo na jednoj granici. Zato je postavljena \xc4\x8dvrsta datumska granica, i to u najmanje naseljenom podru\xc4\x8dju Tihog oceana. S obje strane granice isto je vrijeme u danu, jer je jednaka osun\xc4\x8danost, ali se susre\xc4\x87u dva razli\xc4\x8dita datuma. Izvodimo pravilo da prilikom prelaska datumske granice treba jedan dan oduzeti putuje li se sa zapada na istok, a dodati jedan dan putuje li se s istoka na zapad. Putovanjem na istok putnik zalazi u podru\xc4\x8dje sve "starijeg" dana, mora pomicati satnu kazaljku neprestano unaprijed, pa na \xc4\x8ditavom krugu oko Zemlje napuni jedan dan. Zato stekne jedan dan vi\xc5\xa1e, pa ga pri prelasku datumske granice mora odbiti.'