b'\n_START_ARTICLE_\nGeotermalni gradijent\n_START_SECTION_\nIzvori unutarnje topline Zemlje\n_START_PARAGRAPH_\nTemperatura Zemljine unutra\xc5\xa1njosti raste s dubinom i to u prosjeku 22,1\xc2\xb0C po kilometru dubine, na mjestima udaljenijim od granica tektonskih plo\xc4\x8da. Na dubini od 80 do 100 km temperatura stijena iznosi izme\xc4\x91u 600 i 1200 \xc2\xb0C. Na dubini od 6 400 kilometara (u sredi\xc5\xa1tu Zemlje) procijenjuje se da ona iznosi 5650 \xc2\xb1 600 Kelvina._NEWLINE_Unutra\xc5\xa1nja toplina Zemlje nastaje uglavnom zbog radioaktivnog raspada (80\xc2\xa0%) nekih izotopa kao \xc5\xa1to su uranij-238, uranij-235, torij-232 i kalij-40 i zaostale topline planetarnog sa\xc5\xbeimanja ili gravitacijskog utjecaja (20\xc2\xa0%). Jedan manji dio topline nastaje i od padanja meteorita (pogotovo u pro\xc5\xa1losti Zemlje) i zbog djelovanja sila koje stvaraju morske mijene (plima i oseka).\n_START_SECTION_\nGeotermalna energija\n_START_PARAGRAPH_\nIspod Zemljine povr\xc5\xa1ine nalaze se velike zalihe toplinske energije - geotermalna energija. Naziv geotermalno dolazi od gr\xc4\x8dkih rije\xc4\x8di geo, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di Zemlja i therme, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di toplina. Geotermalna energija je toplinska energija koja se stvara u Zemljinoj kori polaganim raspadanjem radioaktivnih elemenata, kemijskim reakcijama ili trenjem pri kretanju tektonskih masa. Koli\xc4\x8dina takve energije je tako velika da se mo\xc5\xbee smatrati skoro neiscrpnom, pa je prema tome geotermalna energija obnovljivi izvor energije.\n_START_SECTION_\nGeotermalna elektrana\n_START_PARAGRAPH_\nGeotermalna elektrana je kao svaka druga elektrana, osim \xc5\xa1to se para ne proizvodi izgaranjem fosilnih ili drugih goriva, ve\xc4\x87 se crpi iz Zemlje. Daljnji je postupak s parom isti kao kod konvencionalne elektrane: para se dovodi do parne turbine, koja pokre\xc4\x87e rotor elektri\xc4\x8dnog generatora. Nakon turbine para odlazi u kondenzator, kondenzira se, da bi se tako dobivena voda vratila natrag u geotermalni izvor.'