b'\n_START_ARTICLE_\nFrane Gligora\n_START_PARAGRAPH_\nFrane Gligora (Kolan, 1945.), hrvatski slikar i likovni pedagog.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en je u Kolanu na otoku Pagu u te\xc5\xbea\xc4\x8dkoj obitelji. U Kolanu poha\xc4\x91ao osnovnu \xc5\xa1kolu. Ve\xc4\x87 onda pokazivao sklonost prema crtanju i slikanju, ali nije imao likovnog pedagoga. Upisao je Pedago\xc5\xa1ku akademiju u Rijeci. Studirao likovne umjetnosti. Prvi pravi u\xc4\x8ditelj - mentor bio mu je profesor slikanja Zdenko Balabani\xc4\x87 iz Novalje, \xc4\x8diji je otac, tako\xc4\x91er ro\xc4\x91en u Kolanu. Na rad su mu utjecala djela Miljenka Stan\xc4\x8di\xc4\x87a, posebno njegovi prikazi starih vara\xc5\xbedinskih krovova, ulica i trgova. Od povratka u rodni Kolan, Gligora prou\xc4\x8dava kamen, njegovu teksturu i strukturu, njegovo zna\xc4\x8denje u \xc5\xbeivotima oto\xc4\x8dana. U toj su mu fazi postale bliskije slike Frana \xc5\xa0imunovi\xc4\x87a iz faze slikanja kamenitih krajolika rodne mu Zagore i slike Otona Glihe iz ciklusa "Groma\xc4\x8de". Fasciniraju ga suhozidi i kamen, jer su suhozidi "osobna iskaznica" dijela otoka odakle je Gligora. Suhozidi na njegovim slikama su grani\xc4\x8dni zidovi - me\xc4\x91e izme\xc4\x91u vlasnika pa\xc5\xa1njaka, a u Kolanu ih zovu ogradice. Tra\xc5\xbee\xc4\x87i pravi izri\xc4\x8daj, do\xc5\xa1ao je do slikanja u tehnici ulja na platnu. Dugogodi\xc5\xa1nji je likovni pedagog. Samostalno izlagao osam puta. Prvi put je izlagao u Kolanu 1988. Izlagao je jo\xc5\xa1 u Novalji, Pagu, Vara\xc5\xbedinu, Splitu i Zadru. Od 2003. \xc4\x8dlan udruge likovnih umjetnika ZadArt.'