b'\n_START_ARTICLE_\nMarija Arpadovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nMarija Arpadovi\xc4\x87 (?, oko 1257. \xe2\x80\x93 Napulj, 25. o\xc5\xbeujka 1323.), ugarska princeza i napuljska kraljica iz dinastije Arpadovi\xc4\x87. Bila je k\xc4\x87i hrvatsko-ugarskog kralja Stjepana V. (1270.-1272.) i Elizabete Kumanske._NEWLINE_Godine 1270. udala se za napuljsko prijestolonasljednika i kasnije kralja Karla II. Hromog (\xe2\x80\xa0 1309.) iz napuljskog ogranka francuske dinastije An\xc5\xbeuvinaca. Nakon smrti svojeg brata, hrvatsko-ugarskog kralja Ladislava IV. (\xe2\x80\xa0 1290.), koji je umro ne ostaviv\xc5\xa1i mu\xc5\xa1kog potomka, proglasila se kao \xc4\x8dlanica dinastije Arpadovi\xc4\x87a, jedinom legitimnom nasljednicom hrvatsko-ugarske krune te je 1292. godine prenjela svoja pretendentska prava na svojega sina Karla Martela kojeg je papinski legat okrunio u Napulju nekom tamo\xc5\xa1njom krunom za hrvatsko-ugarskog kralja.  Me\xc4\x91utim, neprilike joj je stvarala \xc4\x8dinjenica \xc5\xa1to je drugi pretendent na hrvatsko-ugarsko prijestolje, Andrija III. Mle\xc4\x8danin (1290.-1301.), sin Stjepana Postuma bio zakonito okrunjen 1290. godine u [Stolni Biograd|Stolnom Biogradu]] i u\xc4\x8dvrstio svoju vlast na najve\xc4\x87em dijelu Kraljevine Ugarske, izuzev Hrvatske koja je ve\xc4\x87im dijelom pristala uz dinastiju An\xc5\xbeuvinaca._NEWLINE_Novi problem za kraljicu Marija bila je smrt njenog sina Karla Martela 1295. godine, nakon koje je prenjela kraljevska prava na unuka Karla Roberta koji se 1301., nakon smrti Andrije Mle\xc4\x8danina, domogao krune svetog Stjepana. Tim \xc4\x8dinom su napuljski An\xc5\xbeuvinci do\xc5\xa1li na hrvatsko-ugarsko prijestolje kojim su vladali uglavnom tijekom 14. stolje\xc4\x87a.'