b'\n_START_ARTICLE_\nO pjesni\xc4\x8dkom umije\xc4\x87u\n_START_PARAGRAPH_\nPoetika ili O pjesni\xc4\x8dkom umije\xc4\x87u jedno je od najpoznatijih Aristotelovih djela koje u 26 glava govori o pjesni\xc5\xa1tvu, analizira ga, svrstava i opisuje. Poetika se mo\xc5\xbee zamisliti kao u\xc4\x8denje koje se razvija od razmatranja op\xc4\x87e prirode knji\xc5\xbeevnosti, preko analize pojedina\xc4\x8dnog knji\xc5\xbeevnog djela do razmatranja knji\xc5\xbeevnih vrsta kao posebnih oblika unutar kojih se ostvaruje svako pojedina\xc4\x8dno knji\xc5\xbeevno djelo. Od svog osnutka bija\xc5\xa1e zami\xc5\xa1ljena kao "o pjesni\xc4\x8dkom umije\xc4\x87u kao takvom i o pojedinim njegovim oblicima", \xc5\xa1to je re\xc4\x8deno u uvodu Aristotelove Poetike. Knji\xc5\xbeevnost se razvija u nizu oblikovanja posebnih oblika knji\xc5\xbeevnih vrsta, stoga je prou\xc4\x8davanje na\xc4\x8dela oblikovanja od vrlo velike va\xc5\xbenosti i za razumijevanje knji\xc5\xbeevnosti u cjelini i za razumijevanje na\xc4\x8dina na koji se unutar svake vrste oblikuju pojedina\xc4\x8dna knji\xc5\xbeevna djela. Taj se dio teorije knji\xc5\xbeevnosti naziva poetika. Prou\xc4\x8davanje knji\xc5\xbeevnih djela pretpostavlja odre\xc4\x91eno na\xc4\x8delno razmatranje prirode knji\xc5\xbeevnosti, a iz tog shva\xc4\x87anja proizlazi i shva\xc4\x87anje osobina pojedinih knji\xc5\xbeevnih djela, odnosno prou\xc4\x8davanje na\xc4\x8dina kako se knji\xc5\xbeevna djela mogu analizirati.\n_START_SECTION_\nPredmet djela\n_START_PARAGRAPH_\nAristotel dijeli poeziju na tri vrste: tragediju, komediju i epsko pjesni\xc5\xa1tvo. Sredi\xc5\xa1te u Poetici ima tragedija, a drugo Aristotelovo djelo u \xc4\x8dijem je sredi\xc5\xa1tu komedija izgubljeno je. Postoje naga\xc4\x91anja da je tzv. Tractatus coislinianus predlo\xc5\xbeak za Aristotelove lekcije o tom predmetu ili bilje\xc5\xa1ke filozofa aristotelovske tradicije. Sa\xc4\x8duvani tekst Poetike vjerojatno nije u cjelini, a postoje\xc4\x87i su najvjerojatnije prepisali njegovi u\xc4\x8denici._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1te Poetike jest njegova analiza tragedije koju definira kao opona\xc5\xa1anje ozbiljne i cjelovite radnje primjerene veli\xc4\x8dine ukra\xc5\xa1enim govorom i to svakom od vrsta ukra\xc5\xa1avanja posebno u odgovaraju\xc4\x87im njezinim dijelovima. Poetika zajedno s Retorikom \xc4\x8dini Aristotelov rad o estetici.\n_START_SECTION_\nTemelji pjesni\xc4\x8dkog umije\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nOpona\xc5\xa1anje se ostvaruje sredstvom, predmetom i na\xc4\x8dinom. Sredstvo je opona\xc5\xa1anje u tragediji i epskom pjesni\xc5\xa1tvo kao ritam, govor i melodija, pojedina\xc4\x8dno ili pomije\xc5\xa1ano. Predmet su opona\xc5\xa1anja ljudi u akciji, bi\xc4\x87a koja djelaju; oni su bolji od nas, lo\xc5\xa1iji od nas ili poput nas; tragedija prikazuje ljude bolje od nas, a komedija ljude lo\xc5\xa1ije od nas. Na\xc4\x8din mo\xc5\xbee biti pripovijedanje kao govor kroz usta drugog, govorenje u vlastito ime bez ikakve promjene ili pak prikazivanjem opona\xc5\xa1atelja koji rade i djelaju._NEWLINE_Pjesni\xc4\x8dko umije\xc4\x87e nastaje iz dvaju uzroka. Ovisno o tuma\xc4\x8denju, postoje dva rje\xc5\xa1enja. Prvi jest da su to nagon za opona\xc5\xa1anjem te u\xc5\xbeivanje u promatranju opona\xc5\xa1anja kao kreativni i konzumentski stav, a drugi da je prvi dvojni uzrok, a da je drugi priro\xc4\x91ena ljudska sklonost prema ritmu i melodiji. Nadareni pak iz improvizacija stvaraju pjesni\xc4\x8dko umije\xc4\x87e. Uzvi\xc5\xa1eniji pi\xc5\xa1u himne i enkomije te poslije tragedije, a prostiji rugalice, poslije komedije.\n_START_SECTION_\nFabula\n_START_PARAGRAPH_\nDva su najva\xc5\xbenija strukturalna elementa fabule \xe2\x80\x93 peripetija (obrat radnje prema vjerojatnosti ili nu\xc5\xbenosti, suprotno od onoga \xc5\xa1to je dotad re\xc4\x8deno) i prepoznavanje (obrat iz neznanja u znanje, u stanje neprijateljstva ili bliskosti)._NEWLINE_Fabula mora biti potpuna i jedinstvena, a pjesnikov zadatak nije pripovijedati o stvarnim doga\xc4\x91ajima, nego o onome \xc5\xa1to bi se moglo o\xc4\x8dekivati da \xc4\x87e se dogoditi, \xc5\xa1to je vjerojatno ili nu\xc5\xbeno. Fabula mora biti kompleksna te opona\xc5\xa1ati stra\xc5\xa1ne i dirljive doga\xc4\x91aje. \xc4\x8cestiti ljudi ne smiju padati iz sre\xc4\x87e u nesre\xc4\x87i, opaki ne smiju padati iz nesre\xc4\x87e u sre\xc4\x87u, najbolje je izabrati prosje\xc4\x8dne ljude za likove, koji se ne isti\xc4\x8du, a u nesre\xc4\x87u padaju zbog pogre\xc5\xa1ke. Stra\xc5\xa1na djela trebali bi \xc4\x8diniti bliski ljudi, a najbolje je kad se djelo izvr\xc5\xa1i u neznanju, da bi potom uslijedilo prepoznavanje. Karakteri moraju biti dobro izgra\xc4\x91eni te otkrivati opredjeljenje, moraju biti primjereni i sli\xc4\x8dni nama te, najva\xc5\xbenije, dosljedni - \xc4\x8dak i ako je karakter nedosljedan, mora biti dosljedno nedosljedan. U fabuli je vizualni dojam najmanje bitan.\n_START_SECTION_\nEp i tragedija\n_START_PARAGRAPH_\nEpsko pjesni\xc5\xa1tvo treba da ima iste vrste kao i tragedija (jednostavan, slo\xc5\xbeen, karakteran, patni\xc4\x8dki) te strukturalne dijelove (osim vizualnog dijela i skladanja) - obrate, prepoznavanja, tragi\xc4\x8dnost, misli i dikciju._NEWLINE_Za ep je najbolji juna\xc4\x8dki heksametar, najstalo\xc5\xbeeniji i najdostojanstveniji stih, pogodan za razne neobi\xc4\x8dne rije\xc4\x8di i metafore, dok su drugi stihovi, poput jampskog trimetra i trohejskog tetrametra puni pokreta za ples i opona\xc5\xa1anje radnje._NEWLINE_U epu se jednim pogledom mo\xc5\xbee obuhvatiti cijela radnja, ali za razliku od tragedije, ima i istovremenost (razli\xc4\x8ditih epizoda!)._NEWLINE_Tragedija ima sve \xc5\xa1to ima ep, ali i glazbu, jasno\xc4\x87u te jedinstvenost, a tako\xc4\x91er ima i funkciju umije\xc4\x87a - stvaranje u\xc5\xbeitka nakon tragedije, pobu\xc4\x91ivanje sa\xc5\xbealjenja i straha te osje\xc4\x87aj katarze, duhovnog pro\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enja.'