b'\n_START_ARTICLE_\nDemokr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dka stajali\xc5\xa1ta\n_START_PARAGRAPH_\nKao i svaka politi\xc4\x8dka ideologija, kr\xc5\xa1\xc4\x87anska demokracija se tijekom vremena razli\xc4\x8dito manifestira u razli\xc4\x8ditim zemljama. Kr\xc5\xa1\xc4\x87anske demokratske stranke u Europi su uglavnom konzervativne. U Latinskoj Americi pak su vi\xc5\xa1e progresivne i pod utjecajem teologije oslobo\xc4\x91enja. Op\xc4\x87enito govore\xc4\x87i, kr\xc5\xa1\xc4\x87anska demokracija nije zasebna politi\xc4\x8dka kategorija, ve\xc4\x87 uklju\xc4\x8duje razli\xc4\x8dite elemente drugih politi\xc4\x8dkih ideologija:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 konzervatizam: tradicionalne moralne vrijednosti (o\xc4\x8duvanje braka, protivljenje poba\xc4\x8daju), protivljenje sekularizaciji, o\xc4\x8duvanje reda i poretka u dr\xc5\xbeavi i dru\xc5\xa1tvu te odbacivanje komunizma;_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 liberalizam: inzistiranje na ljudskim pravima i osobnim slobodama pojedinca;_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 socijalizam: podr\xc5\xbeavanje zajedni\xc5\xa1tva, dru\xc5\xa1tvene solidarnosti, potporu dr\xc5\xbeave u gospodarstvu i utjecanje dr\xc5\xbeave na tr\xc5\xbei\xc5\xa1te;_NEWLINE_Me\xc4\x91utim, postoje i razlike prema tim istim ideologijama:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 konzervatizam: otvorenost za promjene i nepodr\xc5\xbeavanje dru\xc5\xa1tvenog statusa quo;_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 liberalizam: odbacivanje sekularizma i stav da je pojedinac dio zajednice i kao takav ima du\xc5\xbenosti prema njoj;_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 socijalizam: podr\xc5\xbeavanje tr\xc5\xbei\xc5\xa1noga gospodarstva i protivljenje ideji klasne borbe (s izuzetkom sljedbenika teologije oslobo\xc4\x91enja)._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x87anski demokrati su naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e socijalno konzervativni te na\xc4\x8delno ne podr\xc5\xbeavaju pravo na poba\xc4\x8daj, legalizaciju istospolnih zajednica, iako su u praksi oboje \xc4\x8desto prihvatili. Pozivaju se na kr\xc5\xa1\xc4\x87ansku ba\xc5\xa1tinu svoje zemlje i naroda te rado prihva\xc4\x87aju kr\xc5\xa1\xc4\x87ansku etiku, nasuprot liberalisti\xc4\x8dkom i sekularisti\xc4\x8dkom svjetonazoru. U gospodarskim pitanjima prihva\xc4\x87aju kapitalizam i slobodno tr\xc5\xbei\xc5\xa1te kao ekonomski sustav, iako smatraju bi ekonomija trebala biti u slu\xc5\xbebi \xc4\x8dovjeka. Odgovornost dr\xc5\xbeave za dru\xc5\xa1tvo im je vrlo va\xc5\xbena, iako tu postoje velike razlike. U posljednje vrijeme neke desno usmjerene demokr\xc5\xa1\xc4\x87anske stranke u Europi prihva\xc4\x87aju ekonomski liberalizam, dok s druge strane ima stranaka koje zagovaraju gledi\xc5\xa1ta kr\xc5\xa1\xc4\x87anskog socijalizma.\n_START_SECTION_\nNastanak i povijest kr\xc5\xa1\xc4\x87anske demokracije\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1\xc4\x87anska demokracija svoje filozofske korijene vu\xc4\x8de jo\xc5\xa1 od Tome Akvinskoga i njegovih razmi\xc5\xa1ljanja o aristotelijanskoj ontologiji i kr\xc5\xa1\xc4\x87anskoj tradiciji. Prema njemu, ljudska prava su definirana kao ne\xc5\xa1to \xc5\xa1to ljudi trebaju za normalan \xc5\xbeivot. Tako je naprimjer hrana ljudsko pravo jer se bez nje ne mo\xc5\xbee \xc5\xbeivjeti. Suvremeni autori koji su oblikovali misao kr\xc5\xa1\xc4\x87anske demokracije su Joseph G\xc3\xb6rres, Emmanuel Mounier, \xc3\x89tienne Gilson i Jacques Maritain._NEWLINE_U smislu sustavne politi\xc4\x8dke filozofije ro\xc4\x91ena je na kraju 19. st., uglavnom kao rezultat enciklike Rerum novarum pape Lea XIII., iz 1891., u kojoj je Crkva priznala radni\xc4\x8dku bijedu i slo\xc5\xbeila se da je potrebno ne\xc5\xa1to poduzeti oko toga, a kao odgovor na porast socijalisti\xc4\x8dkog utjecaja i sindikalnih pokreta, nakon \xc4\x8dega po\xc4\x8dinje organiziranje i osnivanje katoli\xc4\x8dkih stranka i sindikata. Stajali\xc5\xa1te Katoli\xc4\x8dke crkve o radni\xc4\x8dkom pitanju dokraja je zauzeto enciklikom Quadragesimo Anno pape Pija XI., 1931. godine. Kr\xc5\xa1\xc4\x87anska demokracija je otada znatno evoluirala i vi\xc5\xa1e nije \xc4\x8disto katoli\xc4\x8dka ideologija, iako se temelji na katoli\xc4\x8dkome dru\xc5\xa1tvenom nauku._NEWLINE_Svoje po\xc4\x8detke kao konkretan politi\xc4\x8dki pokret ima u politi\xc4\x8dkom djelovanju katoli\xc4\x8dkih laika u Pruskoj, u drugoj polovici 19. st., koje se je pojavilo kao odgovor na liberalisti\xc4\x8dke dru\xc5\xa1tvene tendencije. Program i pokret politi\xc4\x8dkoga katolicizma javlja se u Njema\xc4\x8dkoj Konfederaciji, nakon Napoleonskih ratova, kad su se mnogi katolici na\xc5\xa1li u ve\xc4\x87inski protestantskim dr\xc5\xbeavama. Glavni razlog njegovu nastanku bio je poku\xc5\xa1aj kancelara Bismarcka da ograni\xc4\x8di utjecaj Katoli\xc4\x8dke crkve i stavi ju pod nadzor dr\xc5\xbeave, prvo u Pruskoj, a onda poslije i u ujedinjenoj Njema\xc4\x8dkoj. Borba koja je nastala u povijesti je poznata kao Kulturkampf. Glavna stranka koja se pojavljuje u politi\xc4\x8dkom spektru politi\xc4\x8dkoga katolicizma u Njema\xc4\x8dkoj bila je Stranka centra, poznata kao Zentrum (Centar), prvotno pruska, a kasnije svenjema\xc4\x8dka stranka. Osnovana je 1870. i sukobila se je s pruskom vladom tijekom Kulturkampfa. Kasnije, u Vajmarskoj Republici, postaje glavna stranka njema\xc4\x8dkih katolika, okupiv\xc5\xa1i ve\xc4\x87 ranije oko sebe ostale katoli\xc4\x8dke stranke u njema\xc4\x8dkim zemljama. Me\xc4\x91utim od nje se odvaja Bavarska pu\xc4\x8dka stranka (1919.), slijede\xc4\x87i tradiciju posebnih katoli\xc4\x8dkih stranaka u Bavarskoj, isti\xc4\x8du\xc4\x87i se kao konzervativnija i vi\xc5\xa1e katoli\xc4\x8dka, zala\xc5\xbeu\xc4\x87i se za posebne bavarske interese._NEWLINE_Pod utjecajem Stranke centra nastaje u Njema\xc4\x8dkoj i njezina protestantska verzija: Kr\xc5\xa1\xc4\x87ansko-socijalna narodna slu\xc5\xbeba (1929.). Sve njema\xc4\x8dke stranke su zabranjene 1933. Po obnovi vi\xc5\xa1estrana\xc4\x8dja u Njema\xc4\x8dkoj, poslije Drugoga svjetskog rata, Stranka centra je obnovljena, ali nije povratila svoju prvotnu va\xc5\xbenost. Mnogi njezini \xc4\x8dlanovi pristupili su novoosnovanoj Kr\xc5\xa1\xc4\x87anskoj demokratskoj uniji (CDU). Cilj nove stranke je da osim katolika uklju\xc4\x8di i protestante, u zajedni\xc4\x8dku liberalno-konzervativnu stranku. Kr\xc5\xa1\xc4\x87anska demokracija prepoznata je kao neutralan i ujedinjuju\xc4\x87i oblik desnoga konzervatizma, daleko razli\xc4\x8dit od krajnje desnice._NEWLINE_U Bavarskoj je pak nakon Rata osnovana Kr\xc5\xa1\xc4\x87ansko-socijalna unija (CSU), od 1950. sestrinska stranka Kr\xc5\xa1\xc4\x87anske demokratske unije, a obje stranke u saveznom parlamentu \xc4\x8dine zajedni\xc4\x8dku parlamentarnu frakciju, tj. klub zastupnika zvan Unija. Obje stranke su zajedno stvarale poslijeratnu Njema\xc4\x8dku._NEWLINE_U Italiji je na po\xc4\x8detku 20. stolje\xc4\x87a nastala Talijanska kr\xc5\xa1\xc4\x87ansko-socijalna stranka, za pontifikata Pija X., tako\xc4\x91er pod utjecajem povijesnih okolnosti i burnih politi\xc4\x8dkih doga\xc4\x91aja sukoba Crkve i dr\xc5\xbeave u ujedinjenoj Italiji. Imala je mnogo prista\xc5\xa1a. Materijalnu i duhovnu potporu dobivala je od Crkve, a i najva\xc5\xbeniji i najagilniji aktivisti bili su sve\xc4\x87enici. Njezin se program u \xc5\xa1iremu povijesnom i politi\xc4\x8dkom kontekstu temeljio na enciklici Rerum novarum, kojom je Leon XIII. potaknuo razvitak katoli\xc4\x8dkoga socijalnog nauka, a time i pokreta. Kao politi\xc4\x8dka stranka sudjelovala je na talijanskim parlamentarnim izborima 1907. i 1911. Svojevrsna sljednica bila joj je Talijanska pu\xc4\x8dka stranka, osnovana 1919. godine, u novim okolnostima, a koja je zabranjena u vrijeme fa\xc5\xa1izma. No ve\xc4\x87 1942. osniva se u tajnosti, u Milanu, nova stranka \xe2\x80\x93 Kr\xc5\xa1\xc4\x87anska demokracija. Prvobitno \xc4\x8dlanstvo \xc4\x8dinili su biv\xc5\xa1i \xc4\x8dlanovi Pu\xc4\x8dke stranke te politi\xc4\x8dki aktivni katolici koji su za vrijeme fa\xc5\xa1izma bili organizirani u dru\xc5\xa1tvenim organizacijama poput Katoli\xc4\x8dke akcije i Talijanske sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ne katoli\xc4\x8dke federacije (FUCI). U poslijeratnoj Italiji imala je zna\xc4\x8dajnu ulogu._NEWLINE_U Austriji stasa na prijelazu stolje\xc4\x87a Kr\xc5\xa1\xc4\x87anska socijalna stranka, prethodnica dana\xc5\xa1nje Austrijske narodne stranke._NEWLINE_U protestantskim zemljama demokr\xc5\xa1\xc4\x87anske stranke su osnivane od konzervativnih protestanata, kao reakcija na politi\xc4\x8dku mo\xc4\x87 liberalnih frakcija u protestantskim crkvama. U Nizozemskoj naprimjer Antirevolucionarna stranka, osnovana 1879., javlja se kao oporba protiv ideja Francuske revolucije o narodnom suverenitetu. Stranka ostaje na stajali\xc5\xa1tu da vlast dolazi od Boga, a nikako ne od naroda. Iako kasnije demokr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo nadilazi to mi\xc5\xa1ljenje i shva\xc4\x87a ga u smislu da Bog daje svakomu pojedincu slobodu i pravo, a da zajedni\xc5\xa1tvo tih sloboda i prava \xc4\x8dini vlast naroda, taj se tzv. Burkeov stav katkad nazivao kr\xc5\xa1\xc4\x87anska povijesnost, kao prikaz povijesti i slika svijeta, i u to vrijeme bio je sna\xc5\xbena suprotnost liberalnim idejama i tendencijama, koje su dominirale u politi\xc4\x8dkome \xc5\xbeivotu, a kasnije su ga slijedile Kr\xc5\xa1\xc4\x87anska povijesna stranka i Kr\xc5\xa1\xc4\x87anska povijesna unija. \xc5\xa0vedski Kr\xc5\xa1\xc4\x87anski demokrati (Kr\xc5\xa1\xc4\x87ansko demokratsko zajedni\xc5\xa1tvo) u 20. stolje\xc4\x87u, utemeljeni na pentekostalnoj vjerskoj tradiciji, dijele sli\xc4\x8dan pogled na stvarnost. U pozadini takvih nastojanja se je uvijek krio ili rojalizam, ili teokracija, ali je kasnije sukob u smislu prevlasti bilo svjetovne, bilo duhovne vlasti prevladan razdvajanjem crkve od dr\xc5\xbeave, dok je pitanje monarhizma, barem u Europi, rije\xc5\xa1eno konsenzusom._NEWLINE_Demokr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo se izrazito \xc5\xa1iri s demokracijom u 20. st., uglavnom u katoli\xc4\x8dkim, ali i ostalim kr\xc5\xa1\xc4\x87anskim podru\xc4\x8djima u Europi i drugdje u svijetu, naro\xc4\x8dito u Latinskoj Americi.\n_START_SECTION_\nMe\xc4\x91unarodne demokr\xc5\xa1\xc4\x87anske organizacije i savezi\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2 Centristi\xc4\x8dka demokratska internacionala (CDI) \xe2\x80\x93 svjetski politi\xc4\x8dki savez demokr\xc5\xa1\xc4\x87anskih stranaka, okuplja Europsku pu\xc4\x8dku stranku i Kr\xc5\xa1\xc4\x87ansku demokratsku organizaciju Amerike_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Kr\xc5\xa1\xc4\x87anska demokratska organizacija Amerike (ODCA) \xe2\x80\x93 okuplja demokr\xc5\xa1\xc4\x87anske politi\xc4\x8dke stranke u Latinskoj Americi_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Europska pu\xc4\x8dka stranka (EPP) \xe2\x80\x93 me\xc4\x91unarodna europska stranka koja okuplja demokr\xc5\xa1\xc4\x87anske i konzervativne stranke_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Europski kr\xc5\xa1\xc4\x87anski politi\xc4\x8dki pokret (ECPM) \xe2\x80\x93 me\xc4\x91unarodna europska stranka koja okuplja demokr\xc5\xa1\xc4\x87anske stranke, izvan je Centristi\xc4\x8dke demokratske internacionale -- ECPYN (Europska kr\xc5\xa1\xc4\x87anska politi\xc4\x8dka mre\xc5\xbea mladih) - me\xc4\x91unarodna organizacija mladih koja je nastala iz stranke ECPM i okuplja mlade ljude iz cijele Europe.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x87anska demokracija u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini\n_START_PARAGRAPH_\nIako su mnoge stranke u Hrvatskoj prisvajale taj pojam, u Hrvatskoj se je od 1990-ih formiralo nekoliko stranaka kr\xc5\xa1\xc4\x87anskog naziva, a koje nisu postigle znatnije politi\xc4\x8dke uspjehe na izborima: Hrvatska kr\xc5\xa1\xc4\x87anska demokratska stranka, Hrvatska kr\xc5\xa1\xc4\x87anska demokratska unija, Kr\xc5\xa1\xc4\x87anska narodna stranka, Kr\xc5\xa1\xc4\x87anski demokrati Me\xc4\x91imurja, Hrvatski demokr\xc5\xa1\xc4\x87ani, Narodno-kr\xc5\xa1\xc4\x87anski demokrati, Kr\xc5\xa1\xc4\x87anska socijalna unija, a danas jo\xc5\xa1 uvijek djeluju Hrvatska demokr\xc5\xa1\xc4\x87anska stranka i Hrvatski rast._NEWLINE_U Bosni i Hercegovini su osnovani Hrvatska kr\xc5\xa1\xc4\x87anska demokratska unija Bosne i Hercegovine i Hrvatski demokr\xc5\xa1\xc4\x87ani. HKDUBiH jo\xc5\xa1 uvijek postoji, dok su Hrvatski demokr\xc5\xa1\xc4\x87ani pre\xc5\xa1li u Hrvatsko zajedni\xc5\xa1tvo Herceg-Bosne, koje je postao dio Hrvatske stranke prava Bosne i Hercegovine.'