b'\n_START_ARTICLE_\nDesanka Maksimovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nDesanka Maksimovi\xc4\x87 (Rabrovica kod Valjeva, 16. svibnja 1898. - Beograd, 11. velja\xc4\x8de 1993.), bila je srpska pjesnikinja, profesorica knji\xc5\xbeevnosti i \xc4\x8dlanica Srpske akademije znanosti i umjetnosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nDesanka Maksimovi\xc4\x87 ro\xc4\x91ena je 1898. u selu Rabrovici, u okolici Valjeva. Bila je najstarije dijete oca Mihaila, u\xc4\x8ditelja, i majke Draginje. Odmah poslije njezinog ro\xc4\x91enja, Mihailo Maksimovi\xc4\x87 je dobio premje\xc5\xa1taj, te se obitelj odselila u Brankovinu. U Brankovini je provela djetinjstvo sve do kraja osnovne \xc5\xa1kole, a u Valjevu je zavr\xc5\xa1ila gimnaziju._NEWLINE_Poslije Prvoga svjetskog rata upisala se na Filozofski fakultet u Beogradu gdje je studirala na odjelu za svjetsku knji\xc5\xbeevnost, op\xc4\x87u povijest i povijest umjetnosti. Nakon \xc5\xa1to je 1923. diplomirala radila je u obrenova\xc4\x8dkoj gimnaziji. Nakon toga bila je postavljena za zamjenicu redovitoga nastavnika u Tre\xc4\x87oj \xc5\xbeenskoj gimnaziji u Beogradu._NEWLINE_Desanka Maksimovi\xc4\x87 provela je godinu dana u Parizu na usavr\xc5\xa1avanju kao stipendistica francuske vlade. Nakon \xc5\xa1to je od 3. rujna 1925. godine radila oko godinu dana u u\xc4\x8diteljskoj \xc5\xa1koli u Dubrovniku, pre\xc5\xa1la je ponovno u Beograd gdje je radila u Prvoj \xc5\xbeenskoj gimnaziji. Jedna od njezinih u\xc4\x8denica bila je i Mira Ale\xc4\x8dkovi\xc4\x87, koja je tako\xc4\x91er postala pjesnikinja i prijateljica Desanke Maksimovi\xc4\x87. Po\xc4\x8detkom Drugoga svjetskog rata oti\xc5\xa1la je u mirovinu, ali se u slu\xc5\xbebu vratila 1944. godine i u istoj \xc5\xa1koli ostala do kona\xc4\x8dnog umirovljenja, 1953. godine._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom kolovoza 1933. godine Desanka Maksimovi\xc4\x87 udala se za Sergeja Slastikova. Nisu imali djece._NEWLINE_Putovala je diljem tada\xc5\xa1nje Jugoslavije i imala veliki broj prijatelja me\xc4\x91u piscima i pjesnicima; u njih su spadali i Milo\xc5\xa1 Crnjanski, Ivo Andri\xc4\x87, Isidora Sekuli\xc4\x87, Gustav Krklec, Branko \xc4\x86opi\xc4\x87, Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d i mnogi drugi._NEWLINE_Desanka Maksimovi\xc4\x87 preminula je 11. velja\xc4\x8de 1993. godine, u svojoj 95. godini, u Beogradu. Pokopana je u Brankovini kod Valjeva.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevno stvarala\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nDesanka Maksimovi\xc4\x87 je bila pjesnikinja, pripoveda\xc4\x8dica i romanopiskinja. Pisala je i za djecu, a povremeno se bavila i prevo\xc4\x91enjem, mahom poezije, s ruskoga, slovenskoga, bugarskoga i francuskoga jezika. _NEWLINE_Objavila je oko pedeset knjiga poezije, pjesama i proze za djecu i mlade, pripovjeda\xc4\x8dke i putopisne proze. Svoje prve pjesme je objavila 1920. godine u \xc4\x8dasopisu Misao._NEWLINE_Neke od njenih najpopularnijih pesama su: \xe2\x80\x9ePredose\xc4\x87anje\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eStrepnja\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eOpomena\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eNa buri\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eTra\xc5\xbeim pomilovanje\xe2\x80\x9c i \xe2\x80\x9ePoko\xc5\xa1ena livada\xe2\x80\x9c._NEWLINE_\xc4\x8cuv\xc5\xa1i za strijeljanje \xc4\x91aka u Kragujevcu 21. listopada 1941. godine, pjesnikinja je napisala jednu od svojih najpoznatijih pjesama \xe2\x80\x9eKrvava bajka\xe2\x80\x9c - koja svjedo\xc4\x8di o teroru okupatora nad nedu\xc5\xbenim narodom u Drugom svjetskom ratu. Pjesma je objavljena tek poslije rata.'