b'\n_START_ARTICLE_\nKraljevstvo Lazika\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevstvo Lazika (gruzijski: \xe1\x83\x9a\xe1\x83\x90\xe1\x83\x96\xe1\x83\x98\xe1\x83\x99\xe1\x83\x98\xe1\x83\xa1 \xe1\x83\xa1\xe1\x83\x90\xe1\x83\x9b\xe1\x83\x94\xe1\x83\xa4\xe1\x83\x9d, gr\xc4\x8dki \xce\x9b\xce\xb1\xce\xb6\xce\xb9\xce\xba\xce\xae, Lazik\xc4\x93, \xc4\x8danski: Lazi\xc7\xa9a / \xe1\x83\x9a\xe1\x83\x90\xe1\x83\x96\xe1\x83\x98\xe1\x83\x99\xe1\x83\x90, perzijski: \xd9\x84\xd8\xa7\xd8\xb2\xd8\xb3\xd8\xaa\xd8\xa7\xd9\x86 Lazistan\xe2\x80\x8e, armenski: \xd4\xb5\xd5\xa3\xd5\xa5\xd6\x80 Yeger) ili Kraljevstvo Egreisi (gruzijski: \xe1\x83\x94\xe1\x83\x92\xe1\x83\xa0\xe1\x83\x98\xe1\x83\xa1\xe1\x83\x98\xe1\x83\xa1 \xe1\x83\xa1\xe1\x83\x90\xe1\x83\x9b\xe1\x83\x94\xe1\x83\xa4\xe1\x83\x9d) ) je bila mala gruzijska kr\xc5\xa1\xc4\x87anska kraljevina na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje gruzijske pokrajine Abhazije.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nU svezi je s imenom naroda Laza. Vrhunac ovog kraljevstva bio je od 1. st. pr. Kr. do 7. stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nProstirala se na isto\xc4\x8dnoj obali Crnog mora prema unutra\xc5\xa1njosti, a na sjeveru joj je pribli\xc5\xbena granica bila rijeka Phasis (danapnja Rion ili Rioni), na jugu rijeka Chorokh(i) na jugu, dok je isto\xc4\x8dna granica bila Kraljevstvo Iberija._NEWLINE_Bilo ju je vrlo te\xc5\xa1ko prije\xc4\x87i s obiju strana rijeke Phasisa, budu\xc4\x87i da su ju obrubljivale vrlo visoke \xc5\xa1iljaste planine, a prolazi vrlo dugi i uski, \xc5\xa1to je davalo njihovoj nesigurnosti prolaznicima._NEWLINE_Kao takva bila je va\xc5\xbena strate\xc5\xa1ka to\xc4\x8dka. Bila je obrambeni zid proti kavkaskim barbarima. Susjedne su velesile to dobro znale, pa su \xc5\xbeeljele dr\xc5\xbeati pod svojom kontrolom ovu kraljevinu. Perzijancima je to bilo u interesu jer su tako mogli nadzirati Lazici susjedne Hune. S druge strane, Lazi su bili prijateljski prema "Romejima" (Isto\xc4\x8dnom Rimskom Carstvu, Bizantu) kao \xc5\xa1to su to bili Abhazi i stari bizantski prijatelji, kr\xc5\xa1\xc4\x87anski narod Alana. Sve je to \xc4\x8dinilo izvrsnu podlogu Bizantu za \xc5\xa1irenje svog utjecaja.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema Prokopiju, Lazika je bila zemlja male plodnosti gdje je malo toga uspijevalo. Poimence navodi da ni \xc5\xbeito ni ikoje druge \xc5\xbeitarice ne uspijevaju ondje, da se ni vino ne proizvodi, nema ni soli niti se i\xc5\xa1ta drugo ondje ne proizvodi._NEWLINE_Kao jedine izvore za svoje gospodarstvo navodi se trgovinu ko\xc5\xbeama, krznima i robovima, \xc4\x8dime dolaze do potrebnih dobara.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nRimski pisac Prokopije smatra da je Lazika ono \xc5\xa1to je nekad bila Kolhida.\n_START_SECTION_\nPokr\xc5\xa1tenje\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo u Lazici pojavilo u 4. stolje\xc4\x87u, a u\xc4\x8dvrstilo u 5. stolje\xc4\x87u. Prvih desetlje\xc4\x87a 4. stolje\xc4\x87a, kr\xc5\xa1\xc4\x87anska eparhija odnosno biskupija Pitiunt (\xe1\x83\x91\xe1\x83\x98\xe1\x83\xad\xe1\x83\x95\xe1\x83\x98\xe1\x83\x9c\xe1\x83\x97\xe1\x83\x90 Bichvinta, gruzijski) uspostavljena je u ovom kraljevstu, kao i u drugom isto\xc4\x8dnom gruzijskom kraljevstvu Iberiji. Kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo je progla\xc5\xa1eno slu\xc5\xbebenom vjerom u ovom kraljevstvu 319. godine.  Zabilje\xc5\xbeeno je da je kralj Gubaz I., suvremenik cara Lav I., bio gorljivim kr\xc5\xa1\xc4\x87aninom. Lazi su po\xc4\x8detkom 700-ih, a mogu\xc4\x87e jo\xc5\xa1 zadnjih desetlje\xc4\x87a 5. st. imali samostan u pustinji Jeruzalema. Poslije ga je vratio Justinijan.\n_START_SECTION_\nVanjskopoliti\xc4\x8dki polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nLazika nije bila obi\xc4\x8dni vazal, jer je imala neke povlastice. Prokopije je zabilje\xc5\xbeio da lazi\xc4\x8dki kraljevi nisu izvr\xc5\xa1avali zapovjedi rimskog cara, nisu pla\xc4\x87ali danak, niti su davali postrojbe kad je car i\xc5\xa1ao u ratni pohod. _NEWLINE_I u unutarnjoj su politici imali veliku samostalnost. Kad bi lazi\xc4\x8dki kralj umro, Lazi su izabirali svog kralja, dok je car samo poslao znakove kraljevske vlasti novom kralju te "Romeji" time nisu nikako zadirali u lasku odluku._NEWLINE_Zbog svog va\xc5\xbenog strate\xc5\xa1kog polo\xc5\xbeaja (bedem protiv kavkaskih barbara) i svijesti kako i druge velesile (Perzija) znaju kako je Lazika va\xc5\xbena, carstvo je bilo u prijateljsko prema Lazici, budu\xc4\x87i da mu je obrana granica na tom podru\xc4\x8dju bila ovisna o njoj.  Stoga je Lazika primala od carstva pomo\xc4\x87 u vidu novca i vojnih snaga. Ipak, Za obranu prolaza od prodora barbara slali su im novac i vojsku. _NEWLINE_Perzija je to znala te ju je htjela imati za sebe, ili barem ne biti u ratu s Lazikom._NEWLINE_Za carevanja cara Anastazija te prvih pet godina carevanja Justina I., Perzija je bila vrlo utjecajna u Lazici, odnosno njen car Kavad. Tad je Kavad izabrao izvjesnog Damnaza (Zamnaksa) kojeg je okrunio za lazi\xc4\x8dkog kralja. Namjeravao je Kavad u kr\xc5\xa1\xc4\x87ansku Laziku uvesti zoroastrizam. Damnaza je naslijedio sin Tzath koji je bio u dobrim odnosinma s Kavadom jo\xc5\xa1 dok je Damnaz bio \xc5\xbeiv. No, perzijski je krov bio preveliki kota\xc4\x8d oko vrata._NEWLINE_Za vrijeme isto\xc4\x8dnog rimskog (bizantskog) cara Justina I., susjedi Lazike, Bizant i Perzija bili su u miru, za razliku od stanja s njegovim prethodnikom Anastazijem. Stoga se Perzija prvo obra\xc4\x8dunala s Bijelim Hunima do 513., a nakon toga s mazdakizmom, kojeg je skoro u potpunosti iskorijenila. Potom se Perzija mogla okrenuti s Bizantom, koji je potratio novac koje je prikupio Anastazije (320.000 funta zlata). Do Justinijanova ustoli\xc4\x8denja, po Prokopijevim navodima, nije ni\xc5\xa1ta ostalo od toga, a Ivan Lidijski je zabilje\xc5\xbeio veliku potrebu za novcem bez kojeg se nikakva akcija nije mogla poduzeti. Tako je nakon \xc5\xa1to je umro Justin izbio je bizantsko-perzijski rat.\n_START_SECTION_\nRimsko-perzijski ratovi\n_START_PARAGRAPH_\nDva mala kavkaska kr\xc5\xa1\xc4\x87anska kraljevstva, Lazika i Iberija pobunila su se protiv perzijskog gospodara, \xc4\x8dime su naru\xc5\xa1ila mir u rimsko-perzijskim ratovima. Dok je odluku Lazike 521./522. o prelasku pod za\xc5\xa1titu Rimskog Carstva Kavad I. "progutao" ovu drugu nije mogao tako da je 526. godine izbio novi vojni sukob. Ovaj rat \xc4\x87e se voditi na do tada najve\xc4\x87em teritoriju od Jemena do Kavkaza i zavr\xc5\xa1it \xc4\x87e 532. godine povratkom na status quo iz 525. godine tako da je Iberija dana Perziji, a Lazika Rimu._NEWLINE_Iako je car Justinijan I. (527.\xe2\x80\x93565.) platio Hozroju I. Anu\xc5\xa1irvanu (sinu Kavada I.) 440.000 zlatnih kovanica da bi ostao mir, 540. je godine Hozroje prekr\xc5\xa1io "vje\xc4\x8dni mir" iz 532. te napao Siriju, gdje je oplja\xc4\x8dkao grad Antiohija (smatra se da je tad kroni\xc4\x8dar Ivan Malala oti\xc5\xa1ao odandje) i iznudio veliki novac od ostalih gradova. Uslijedili su novi sasanidski uspjesi: Lazika je 541. prebjegla na perzijsku stanu a 542. je slomljena velika bizantska ofenziva kod Anglona. Dogovoreno je petogodi\xc5\xa1nje primirje 545. godine, no Lazika se opet pokazala vjerolomkom: opet je promijenila strane te izgnala perzijski garnizon uz bizantsku pomo\xc4\x87. Rat se obnovio, no borbe su bile samo unutar teritorija Lazike koja je ostala Bizantu kad je mir zaklju\xc4\x8den 562. godine.\n_START_SECTION_\nSljednici\n_START_PARAGRAPH_\nU starovjekovnom kraljevstvu Kolhidi starogr\xc4\x8dki povjesni\xc4\x8dar Strabon spominje kao podanike Svane. Kolhidu je 552. godine naslijedilo Kraljevstvo Lazika (Egrisi), te Kraljevina Abhazija u 8. stolje\xc4\x87u koje je u ranom 11. stolje\xc4\x87u postalo Kraljevina Gruzija (v. Svaneti).'