b'\n_START_ARTICLE_\nDiktatura proletarijata\n_START_SECTION_\nTeoretska podloga\n_START_PARAGRAPH_\nDiktaturom proletarijata radni\xc4\x8dka klasa (objektivno: komunisti kao radni\xc4\x8dka partija) ostvaruje svoju dominantnu ulogu u dru\xc5\xa1tvu. Ako se usporedi s razli\xc4\x8ditim oblicima diktature, diktatura proletarijata kao povijesni tip najbli\xc5\xbea je pojmu\xc2\xa0\xc2\xbbnarodne demokracije\xc2\xab, te je treba lu\xc4\x8diti - smatraju komunisti - od razli\xc4\x8ditih drugih oblika diktatura koje nerijetko isklju\xc4\x8duju svaki demokratski element. Karakteristi\xc4\x8dna preobrazba koju donosi diktatura proletarijata odvija se ponajprije u promjeni dru\xc5\xa1tveno-ekonomskih odnosa dru\xc5\xa1tva, \xc4\x8diji je vanjski oblik politi\xc4\x8dkog sustava koji mo\xc5\xbee biti razli\xc4\x8dit bilo po svojoj organizaciji, ili po metodama. Razli\xc4\x8diti politi\xc4\x8dki oblici diktature proletarijata u pojedinim zemljama imaju svoj korijen u razli\xc4\x8ditosti socijalne i ekonomske strukture tih zemalja, razli\xc4\x8ditosti dostignute razine ekonomskog, politi\xc4\x8dkog i kulturnog razvoja, razli\xc4\x8ditosti politi\xc4\x8dkih tradicija, shva\xc4\x87anja, obi\xc4\x8daja, razli\xc4\x8ditosti na\xc4\x8dina i putova kojim su provedeni prija\xc5\xa1nji dru\xc5\xa1tveni preobra\xc5\xbeaji i, posebno, razli\xc4\x8ditosti na\xc4\x8dina i putova kojim je otpo\xc4\x8deo njihov konkretan socijalisti\xc4\x8dki preobra\xc5\xbeaj._NEWLINE_Posljedica razvoja socijalisti\xc4\x8dkih snaga i ja\xc4\x8danje njihova utjecaja na dru\xc5\xa1tvena kretanja je i ve\xc4\x87a razli\xc4\x8ditost politi\xc4\x8dkih oblika diktature proletarijata; osim oblika revolucionarne diktature, diktatura proletarijata ne isklju\xc4\x8duje mogu\xc4\x87nost iskori\xc5\xa1tavanja oblika parlamentarne vlasti u kojoj presudan utjecaj ostvaruje radni\xc4\x8dka klasa (tj. i opet: komunisti\xc4\x8dka partija, kao radni\xc4\x8dka i ujedno jedina zakonom dopu\xc5\xa1tena partija) sa svojim osnovnim ekonomsko-politi\xc4\x8dkim zahtjevima a isto tako uklju\xc4\x8duje i razne prijelazne oblike ondje gdje proletarijat predvo\xc4\x91en komunisti\xc4\x8dkom partijom osvaja odlu\xc4\x8duju\xc4\x87e politi\xc4\x8dke pozicije relativno mirnim putem. U tom smislu, diktatura proletarijata jest svaki politi\xc4\x8dki sustav prijelaznog doba (od kapitalizma k socijalizmu) u kome neposredni i dugoro\xc4\x8dni ekonomski i ostali interesi radni\xc4\x8dke klase \xe2\x80\x94 to jest proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da koji rade na dru\xc5\xa1tvenim sredstvima za proizvodnju \xe2\x80\x94 predstavljaju rukovode\xc4\x87i princip cjelokupne njegove politi\xc4\x8dke, ekonomske i dru\xc5\xa1tvene aktivnosti . Teorija diktature proletarijata proizlazi iz marksisti\xc4\x8dke teorije klasa i klasne borbe. Na temelju uop\xc4\x87avanja iskustva revolucionarne borbe proletarijata, osobito revolucionarnog kretanja u vrijeme Pari\xc5\xa1ke komune, Marx i Engels su razra\xc4\x91ivali i projekt ostvarivanja proleterske dr\xc5\xbeave. Oni su pritom govorili o\xc2\xa0\xc2\xbbosvajanju demokracije\xc2\xab\xc2\xa0te op\xc4\x87enito o nu\xc5\xbenosti proleterske revolucije. Marx je isticao da se ne mo\xc5\xbee uspostaviti proleterska dr\xc5\xbeava a da se pri tom ne eliminiraju institucije vlasti bur\xc5\xbeujske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Sam izraz "diktatura proletarijata" Marx prvi puta upotrebljava u pismu Weidemayeru 1852. godine, gdje navodi da klasna borba vodi neizbje\xc5\xbeno diktaturi proletarijata, a ta diktatura predstavlja samo prijelaz prema ukidanju svih klasa \xe2\x80\x94 besklasnom dru\xc5\xa1tvu. Daljnju razradu ovoga pojma Marx iznosi u Kritici Gotskog programa (1875), gdje diktaturu proletarijata shva\xc4\x87a kao dr\xc5\xbeavu prijelaznog razdoblja iz kapitalizma u komunizam\xc2\xa0\xc2\xbbkoja ne mo\xc5\xbee biti ni\xc5\xa1ta drugo do revolucionarna diktatura proletarijata\xc2\xab._NEWLINE_U polemici s tzv. revizionisti\xc4\x8dkim teorijama (Kautsky, Cunow, Renner), bolj\xc5\xa1evi\xc4\x8dki vo\xc4\x91a Lenjin razvija dalje teoriju diktature proletarijata. Kako u klasnom dru\xc5\xa1tvu ne mo\xc5\xbee biti istinske demokracije, smatra Lenjin, diktatura proletarijata ima zadatak da, ostvaruju\xc4\x87i\xc2\xa0\xc2\xbbproletersku demokraciju\xc2\xab, izop\xc4\x87i iz demokracije klasu ugnjeta\xc4\x8da (\xc2\xbbugnjetavanje ugnjeta\xc4\x8da\xc2\xab). U Dr\xc5\xbeavi i revoluciji (1917) Lenjin zastupa stav da diktatura proletarijata nestaje s odumiranjem proleterske dr\xc5\xbeave kao dr\xc5\xbeave, \xc5\xa1to je omogu\xc4\x87eno tek u punom komunizmu. Tada, naime, odumire i demokracija kao politi\xc4\x8dki oblik da bi se stvarno zbivala kao praksa._NEWLINE_Ovom Lenjinovom konceptu suprotstavlja se Rosa Luxemburg, koja \xc5\xbeeli isklju\xc4\x8diti posredovanje partije izme\xc4\x91u vlasti i masa, smatraju\xc4\x87i da takva praksa nu\xc5\xbeno dovodi do devijacija. Ona se zauzima za takav oblik proleterske demokracije u kojem \xc4\x87e biti osigurana pun nadzor javnosti nad diktaturom klase. Povijesni je zadatak diktature proletarijata da ukloni dvoli\xc4\x8dnost bur\xc5\xbeoaske demokracije, to jest da se ova formalna demokracija u\xc4\x8dini sadr\xc5\xbeajnom. U tom pogledu ona zauzima srednji stav u polemici Lenjina s Kautskim smatraju\xc4\x87i da Lenjin nagla\xc5\xa1ava samo rije\xc4\x8d diktatura, a Kautsky rije\xc4\x8d demokracija, oba nedijalekti\xc4\x8dki. Specifi\xc4\x8dnu devijantnu formu do\xc5\xbeivjela je koncepcija diktature proletarijata u Staljinovoj interpretaciji i praksi. Njegovo shva\xc4\x87anje da ja\xc4\x8danjem socijalizma ja\xc4\x8da i klasna borba, u praksi je opravdavalo primjenu niza represivnih mjera ne samo prema klasi ugnjeta\xc4\x8da, ve\xc4\x87 i prema onim pripadnicima same radni\xc4\x8dke klase koji se nisu u svemu slagali sa slu\xc5\xbebenom Staljinovom linijom._NEWLINE_Marksisti\xc4\x8dka teorija i praksa u biv\xc5\xa1oj SFRJ polazila je od na\xc4\x8dela stalnog humaniziranja dru\xc5\xa1tvenih odnosa. U uvjetima ostvarene diktature proletarijata, dru\xc5\xa1tvenog vlasni\xc5\xa1tva nad sredstvima za proizvodnju, smatralo se da radni\xc4\x8dka klasa mo\xc5\xbee ostvariti svoje klasne interese i biti na visini svoga povijesnog zadatka ako se istodobno bori i za oslobo\xc4\x91enje svih stvarala\xc4\x8dkih \xc4\x8dinitelja dru\xc5\xa1tva od pritiska antisocijalisti\xc4\x8dkih snaga koje se manifestiraju u ostacima bur\xc5\xbeujskih odnosa, ali i u razli\xc4\x8ditim deformacijama socijalizma (birokratizam, konzervativizam, kult li\xc4\x8dnosti, administrativni centralizam i sli\xc4\x8dno). Ovi stavovi izra\xc5\xbeeni u praksi onda\xc5\xa1njeg radni\xc4\x8dkog samoupravljanja i izgradnji samoupravnih odnosa u dru\xc5\xa1tvu op\xc4\x87enito, nadovezivali su se klasi\xc4\x8dnu koncepciju diktature proletarijata.\n_START_SECTION_\nPraksa\n_START_PARAGRAPH_\nDiktatura proletarijata u pravilu zapo\xc4\x8dinje revolucionarnim terorom, \xc4\x8dija su meta pripadnici oru\xc5\xbeanih snaga i sustava sigurnasti starog re\xc5\xbeima, te odre\xc4\x91eni broj istaknutijih pojedinaca iz redova "pora\xc5\xbeenih klasa" poput bogatih seljaka, kapitalista, politi\xc4\x8dara, sve\xc4\x87enstva, te novinara i drugih pripadnika kulturnih elita: u Hrvatskoj na po\xc4\x8detcima te faze dikature proletarijata nalazimo temeljitije rasvijetljen Pokolj na otoku Daksi kod Dubrovnika._NEWLINE_U daljnjom fazi se nadzor nad stanovni\xc5\xa1tvom obavlja dobro organiziranim policijskim i pravosudnim sustavom, u matrici organizirane totalitarne dr\xc5\xbeave. Represivni sustav djeluje na osnovu zakona kojima je bilo kakvo izra\xc5\xbeavanje nezadovoljstva, a osobito bilo kakvo neodobreno dru\xc5\xa1tveno organiziranje strogo ka\xc5\xbenjivo kao "kontrarevolucionarna djelatnost": pri tome se provodi indoktrinacija - putem strogo nadziranih medija i \xc5\xa1kolstva - kojom se na razini javnog morala opozicija komunisti\xc4\x8dkom re\xc5\xbeimu prikazuje kao opakiji zlo\xc4\x8din od kra\xc4\x91e, silovanja ili krvnih delikata. Me\xc4\x91utim se u toj fazi vi\xc5\xa1e ne provodi samovoljno i neorganizirano nasilje protiv stanovni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Preduvjet iole ozbiljnijem dru\xc5\xa1tvenom napredovanju je u\xc4\x8dlanjivanje u komunisti\xc4\x8dku partiju: "nepartijac" ne mo\xc5\xbee postati direktorom u gospodarstvu ili nositeljem bilo kakve znatnije funkcije u bilo kakvim ustanovama; \xc4\x8dak su i mjesta stru\xc4\x8dnjaka (npr. novinara, sudaca, sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1nih profesora) dostupna "nepartijcima" samo u slu\xc4\x8daju da doista nema dovoljno "partijaca" koji su pogodni za preuzimanje takvih du\xc5\xbenosti._NEWLINE_\xc4\x8clanstvo komunisti\xc4\x8dke partije, u svojstvu tzv. "elite radni\xc4\x8dke partije" u svakoj povijesno ostvarenoj diktaturi proletarijata znatno profitira od svojeg elitnog polo\xc5\xbeaja - te osim socijalnog utjecaja komunisti ostvaruju znatno bolje prihode, imaju bolji pristup \xc5\xa1kolovanju i zdravstvenim uslugama za sebe i \xc4\x8dlanove svojih obitelji, te u velikoj mjeri preuzimaju u diktaturi proletarijata polo\xc5\xbeaj koji odgovara polo\xc5\xbeaju bur\xc5\xbeoazije u kapitalisti\xc4\x8dkim ekonomijama._NEWLINE_"\xc5\xa0iroke narodne mase" imaju manje - vi\xc5\xa1e normalni status, te im je omogu\xc4\x87en uobi\xc4\x8dajen pristup \xc5\xa1kolovanju, zapo\xc5\xa1ljavanju i socijalnim uslugama._NEWLINE_"Sumnjivi elementi" - pripadnici "pora\xc5\xbeenih klasa", re\xc5\xbeimu neskloni intelektualci, pripadnici vojnih formacija pora\xc5\xbeenih u revoluciji i njihovi bliski ro\xc4\x91aci - imaju status gra\xc4\x91ana drugog reda: oni su u\xc4\x8destalo predmet "sigurnosnih obrada" policije, koja o njima vodi dosjee kakve policije u gra\xc4\x91anskim dr\xc5\xbeavama vode o kriminalcima. Takve pojedince dosjei prate na slu\xc5\xbeenje vojnog roka, te ih se u\xc4\x8destalo konzultira kada "sumnjivi elementi" tra\xc5\xbee zaposlenja, stipendije za \xc5\xa1kolovanje i upu\xc5\xa1taju se u bilo kakve druge dru\xc5\xa1tvene aktivnosti; upotreba tih podataka je uvijek tajna i osoba se u na\xc4\x8delu ne mo\xc5\xbee djelotvorno potu\xc5\xbeiti na kakvu nepravdu koju do\xc5\xbeivljava. Posljedi\xc4\x8dno, gra\xc4\x91ani s takvim dosjeima zakinuti su u mnogim mogu\xc4\x87nostima i njihovi \xc5\xbeivoti su vrlo te\xc5\xa1ki. Ako u svojoj nevolji ne\xc5\xa1to prigovore, primjenjuje se sintagma da "neprijatelj di\xc5\xbee glavu", te slijede rigorozne kazne za neznatne prekr\xc5\xa1aje. Primjerice se u Hrvatskoj u\xc4\x8destalo zavr\xc5\xa1avalo u zatvoru zbog pjevanja benigne domoljubne pjesme "Vilo Velebita", a u Bosni i Hercegovini \xc4\x8dak i zbog pjevanja hrvatske nacionalne himne "Lijepa na\xc5\xa1a domovino" (makar je ta pjesma bila republi\xc4\x8dka himna obli\xc5\xbenje SR Hrvatske). Zbog posjedovanja tiskovina koje je tiskala tzv. "neprijateljska emigracija" se redovno zavr\xc5\xa1avalo u zatvoru, makar te tiskovine i ne sadr\xc5\xbeavale ne\xc5\xa1to osobito agresivno.'