b"\n_START_ARTICLE_\nUtvrda na Vr\xc4\x8devu\n_START_SECTION_\nLiburnsko doba\n_START_PARAGRAPH_\nSondiranjem\xc2\xa0na\xc2\xa0gradinskom\xc2\xa0naselju Vr\xc4\x8devo - Gorica\xc2\xa0utvr\xc4\x91eno\xc2\xa0je\xc2\xa0vi\xc5\xa1e\xc2\xa0naseobinskih\xc2\xa0horizonata\xc2\xa0i\xc2\xa0kontinuirana\xc2\xa0naseljenost\xc2\xa0kroz\xc2\xa0ve\xc4\x87i\xc2\xa0dio\xc2\xa0bron\xc4\x8danog\xc2\xa0i\xc2\xa0\xc5\xbeeljeznog\xc2\xa0doba. Odsustvo\xc2\xa0nalaza\xc2\xa0helenisti\xc4\x8dke\xc2\xa0i\xc2\xa0rimske\xc2\xa0epohe\xc2\xa0indicira\xc2\xa0prestanak\xc2\xa0\xc5\xbeivota\xc2\xa0i\xc2\xa0napu\xc5\xa1tanje\xc2\xa0gradine\xc2\xa0vjerojatno\xc2\xa0prije\xc2\xa0rimskih\xc2\xa0osvajanja\xc2\xa0ovog\xc2\xa0prostora. Veli\xc4\x8dina\xc2\xa0naselja,\xc2\xa0kao\xc2\xa0i\xc2\xa0mnogobrojni\xc2\xa0ostaci\xc2\xa0materijalne\xc2\xa0kulture,\xc2\xa0svjedo\xc4\x8de\xc2\xa0da\xc2\xa0je\xc2\xa0Vr\xc4\x8devo\xc2\xa0svakako\xc2\xa0bilo\xc2\xa0jedno\xc2\xa0od\xc2\xa0sredi\xc5\xa1njih\xc2\xa0naselja\xc2\xa0liburnske\xc2\xa0kulturne\xc2\xa0grupe.\n_START_SECTION_\nSrednjovjekovno i novovjekovno razdoblje\n_START_PARAGRAPH_\nNad Tusticom, koja se prote\xc5\xbee primorjem od Suko\xc5\xa1ana do Turnja, gospoduje kula Vr\xc4\x8devo, a oko nje su odlomci, med kojima je seli\xc5\xa1te Podvrsje, koje se spominje ve\xc4\x87 g. 1290., kao posjed rogovske opatije, a samo Vr\xc4\x8devo prvi put g. 1371. Ovaj predjel je do g. 1401. spadao u podru\xc4\x8dje skradinske biskupije. Vr\xc4\x8devsku kulu su podigla vlastela zadarska Tetri\xc4\x87i. Premda je svojim polo\xc5\xbeajem vr\xc4\x8devska glavica strategi\xc4\x8dna to\xc4\x8dka, ipak je za turskih provaljivanja opustjela._NEWLINE_Po prijedlogu vojvode Julija Sforze Pallavicina, koji je g. 1560. izradio osnovu za mleta\xc4\x8dke utvrde u Dalmaciji, vr\xc4\x8devska bi kula popravljena ne radi svoje va\xc5\xbenosti, nego kao stra\xc5\xbearnica pred Zemunikom. Kada je buknuo g. 1570. ciparski rat, vr\xc4\x8devska bi kula provi\xc4\x91ena zairom i sa 6 stra\xc5\xbeara. Nu \xc4\x8dim je Zemunik pao, ulovi\xc5\xa1e Turci najprije dva vr\xc4\x8devska stra\xc5\xbeara, koji bijahu iza\xc5\xa1li u sjecivo, te silom osvoje i kulu. Do tog doba Podvrsje sa\xc4\x8dinjava\xc5\xa1e posobu i ima\xc5\xa1e svoga suca, a od sada pripada Gorici. Mirom od g. 1573. Vr\xc4\x8devo je ostalo na turskoj granici i postalo predstra\xc5\xbeom Zemuniku i Vrani; \xc4\x8duvala ju je posadica od jedanajst ljudi. Podvrsje bi pretvoreno u spahiluk, gdje je u o\xc4\x8di kandijskoga rata imao svoje maslinike vranski Zafer aga Bakiji\xc4\x87. Po nalogu generala L. Foscola \xc5\xa1aka uskoka osvoji kulu i pretvori ju u ru\xc5\xa1evinu. Ljubavac opisuje, vr\xc4\x8devsku kulu kao zgradu \xc4\x8detvorinasta tlorisa, sa vi\xc5\xa1estrukim mirim a i branicima._NEWLINE_Na 213 m visokoj glavici, koja gospoduje \xc4\x8ditavim primorjem i Kotarima, da joj pozir puca od Velebita do Promine, od Dugog otoka do Mulata, str\xc5\xa1e ru\xc5\xa1evine ka\xc5\xa1tela Vr\xc4\x8deva. S toga i oto\xc4\x8danin i kotarac \xc4\x8desto ima Vr\xc4\x8devo u ustima te tvrdo vjeruje, da se na njem vje\xc5\xa1tice jate, a prosti puk zazire od vr\xc4\x8devske gradine. I g. 1866. bija\xc5\xa1e Vr\xc4\x8devo vojni\xc4\x8dka stra\xc5\xbearnica, s koje je stra\xc5\xbea dojavlji vala stra\xc5\xbearnici na Promini i onoj na Veloj Stra\xc5\xbei povrh \xc5\xbdmana na Dugom otoku. Glavica zavr\xc5\xa1uje kru\xc5\xbeastim zaravankom kojih 40 m. promjera. Na jugozapadnom kraju ko\xc4\x8de se podrtine \xc4\x8detverouglaste kule, 4 m. visoke, kojoj jesvako vanjsko platno 8'57 m. \xc5\xa1iroko; obzidana je tvrdim zidom od 0,80 debljine i sa \xc5\xa1karpom od 0,90. Prvi kat je bio 3.50 m od tla. U prizemlju osim pu\xc5\xa1karnica i vrata nije drugo opaziti do izdubenog dimnjaka u zapadnom zidu. Po zidanju i \xc5\xa1karpanom obliku kao i po obliku pu\xc5\xa1karnica, kula je sazidana u XV. vijeku. Starije su zgrade, od kojih se temelji vide na sjevernoj i izto\xc4\x8dnoj strani, valjda gospodarstvene zgrade iz polovine srednjega vijeka, koje su valjda rogovski benediktinci u XI. ili XII. vijeku sazidali, pa ka\xc5\xa1tel zadarskih Tetri\xc4\x87a, koji dogradi\xc5\xa1e kulu._NEWLINE_U doba hrvatske samostalnosti isto\xc4\x8dno podru\xc4\x8dje Vr\xc4\x8deva, dana\xc5\xa1nje selo Gorica, bija\xc5\xa1e ove\xc4\x87a varo\xc5\xa1, koja se \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e spominje u darovnicama hrvatskih vladara. Tako je za kralja Zvonimira oko g. 1079 Ivan Slaven darovao samostanu biogradskom sv. Ivana vaskoliki svoj alodij u Gorici, a i ka\xc5\xa1nje je taj samostan nabavljao zemlji\xc5\xa1ta od gori\xc4\x8dkih posjednika. Taj rogovski posjed bijahu dana\xc5\xa1nje krasne oranice, kakovih na daleko nema, me u selom Goricom i poto\xc4\x8dinom Kotarkom. Iza izumr\xc4\x87a narodne dinastije te zemlje nasilno zaposjedo\xc5\xa1e pri\xc5\xa1ljaci ugarski Obonjevci, te su ih biogradski benediktinci morali ispravdati,6 premda im ih bija\xc5\xa1e potvrdio kralj Andrija g. 1210._NEWLINE_Osvojitelj Zemunika bosanski pa\xc5\xa1a Ferhatbeg Sokolovi\xc4\x87 pridr\xc5\xbeao je sebi u leno sav predjel od Tinja do Prkosa, te su negdanja rogovska dobra u Gorici pripala tinjskom zijametu Ferhatpa\xc5\xa1i\xc4\x87a. Ferhatpa\xc5\xa1i\xc4\x87i su gospodovali nad Goricom do kandijskoga rata, te su Gori\xc4\x8dani postali turskim kraji\xc5\xa1nicima, koji su dosta muke zadavali mleta\xc4\x8dkom pograni\xc4\x8dju, dok ih nije njihov \xc5\xbeupnik Stjepan Sori\xc4\x87 priveo na mleta\xc4\x8dku stranu i s njihovim juna\xc4\x8dtvom po\xc4\x8deo izvoditi oslobo\xc4\x91enje Kotara od Turaka (g. 1647.) Galovac, koji s Goricom grani\xc4\x8di na sjevernoj strani bija\xc5\xa1e za hrvatske samostalnosti ove\xc4\x87a varo\xc5\xa1, u kojoj su kao \xc5\xa1to i u susjednoj Dubravi, rogovski benediktinci imali posjeda."