b'\n_START_ARTICLE_\nJuraj Pata\xc4\x8di\xc4\x87\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x90uro Pata\xc4\x8di\xc4\x87 ili Juraj III. Pata\xc4\x8di\xc4\x87 od Zajezde, ro\xc4\x91en je u Vidovcu, blizu Vara\xc5\xbedina, 25. studenog 1670. godine u obitelji grofa Nikole i Marte grofice Or\xc5\xa1i\xc4\x87. Njegovi pretci bili su ugledni du\xc5\xbenosnici \xe2\x80\x93 zastupnici u Hrvatsko-ugarskom saboru, skrbnici bra\xc4\x87e Nikole i Petra Zrinskog i drugih dr\xc5\xbeavnih obveza. Njegov brat Ivan prihvatio je Dru\xc5\xbebu Isusovu pa tako i Juraj, ali sprije\xc4\x8den lo\xc5\xa1im zdravljem napustio je red. Zagreba\xc4\x8dki biskup Aleksandar Mikuli\xc4\x87 poslao je mladog \xc4\x90uru na studij u Bolonju gdje je zavr\xc5\xa1io teologiju, a ne\xc5\xa1to kasnije bio je imenovan rektorom hrvatsko-ugarskog kolegija. Godine 1699. postao je zagreba\xc4\x8dki kanonik, a u Bolonji je ostao sve do 1702. godine. Za to je vrijeme napisao povijest kolegija "Gloria collegii Ungarico-Illyrici", kao i druge knjige me\xc4\x91u kojima i "Heroes Ungarico-Illyrici".\n_START_SECTION_\n\xc4\x90akova\xc4\x8dko-bosanski biskup\n_START_PARAGRAPH_\nVrativ\xc5\xa1i se u biskupiju postao je vara\xc5\xbedinski arhi\xc4\x91akon, a nakon toga 23. o\xc5\xbeujka 1703. \xc4\x91akova\xc4\x8dko-bosanski biskup u svojoj 33. godini \xc5\xbeivota. Prije njega, za \xc4\x91akova\xc4\x8dkog biskupa bio je 1702. imenovan Petar Crnkovi\xc4\x87 koji zapravo nije ni do\xc5\xa1ao u \xc4\x90akovo jer je ve\xc4\x87 20. velja\xc4\x8de 1703. iznenada umro. Dolaskom na biskupsku stolicu 1703. godine biskup \xc4\x90uro Pata\xc4\x8di\xc4\x87 stavio si je prvi zadatak utvrditi narod u vjeri. Ve\xc4\x87 sljede\xc4\x87e godine dijeli svetu potvrdu u \xc4\x90akovu za 1.600 krizmenika, te u Osijeku i Slavonskom Brodu gdje je svugdje podijelio po 4.000 svetih potvrda. Dana 19. listopada 1704. godine posvetio je biskup Pata\xc4\x8di\xc4\x87 u Osijeku novu \xc5\xbeupnu crkvu svetog Mihovila. Iste godine, 9. studenog i pokrajnu kapelu iste \xc5\xbeupne crkve, koju je uz vinograd darovao Franjo de Aloysiis.  _NEWLINE_Po dolasku u \xc4\x90akovo, biskup Pata\xc4\x8di\xc4\x87 nije zatekao samo pusto\xc5\xa1 u gospodarstvu ve\xc4\x87, iako je od odlaska Turaka pro\xc5\xa1lo gotovo 20 godina, nije postojala u sjedi\xc5\xa1tu biskupije ni biskupska rezidencija, a niti katedralna crkva. Biskup Pata\xc4\x8di\xc4\x87 1706. godine je  sagradio biskupski dvor od drveta, kojeg je smjestio uz obrambeni zid s isto\xc4\x8dne strane. Njegova drvena rezidencija \xc4\x87e ostati i slu\xc5\xbeiti biskupima sve do 1753. godine. S obzirom da nije bilo u \xc4\x90akovu katedralne crkve biskup Pata\xc4\x8di\xc4\x87 obavljao je slu\xc5\xbebu Bo\xc5\xbeju u \xc5\xbeupnoj franjeva\xc4\x8dkoj crkvi kraj koje je stanovao s kapelanom \xc4\x90urom Rado\xc5\xa1evi\xc4\x87em. Na ru\xc5\xa1evinama stare katedrale sagradio je 1708./1709. novu katedralu poseve\xc4\x87enu na \xc4\x8dast svetog Petra i Pavla. Biskup Pata\xc4\x8di\xc4\x87 je te iste godine posvetio Luku Natalija za beogradskog biskupa._NEWLINE_Pata\xc4\x8di\xc4\x87 je sakrament potvrde dijelio u Nijemcima, Iloku, \xc5\xa0arengradu, Vukovaru, Tovarniku i Iloku. 10. listopada 1707. godine uveo je svog brata Baltazara Pata\xc4\x8di\xc4\x87a za velikog \xc5\xbeupana Viroviti\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije te 6. studenog za velikog i trajnog po\xc5\xbee\xc5\xa1kog \xc5\xbeupana Petra Keglavi\xc4\x87a. Godine 1708., kada je prisustovao saboru, blagoslovio je Franju Verni\xc4\x87a, kanonika zagreba\xc4\x8dke crkve. Iste godine je 7. listopada blagoslovio zvono u \xc4\x8dast sv. Mihovila, koje je obje\xc5\xa1eno u tornju \xc4\x91akova\xc4\x8dke katedralne crkve. 1709. je po\xc4\x8deo graditi vlastitu ku\xc4\x87u, kupiv\xc5\xa1i zemlji\xc5\xa1te u Osijeku. Dana 19. rujna 1711. godine zaredio je u \xc4\x90akovu pe\xc4\x8du\xc5\xa1kog biskupa grofa Nesselroda i podijelio mu je na blagdan sv. Mateja sve\xc4\x87enstvo. Dana 8. rujna 1715. posvetio je crkvu i veliki oltar u Aljma\xc5\xa1u, selu Dru\xc5\xbebe Isusove na Dunavu, u \xc4\x8dast bl. Djevice Marije Ro\xc4\x91ene. Do 1714. godine dovr\xc5\xa1io je i drveni samostan za franjevce u koji su se preselili franjevci iz samostana u Kopanici kamo su ranije, pod pritiskom Turaka, do\xc5\xa1li iz Bosne s podru\xc4\x8dja Modri\xc4\x8de. Osim katedralne crkve u \xc4\x90akovu biskup Pata\xc4\x8di\xc4\x87 podigao je jo\xc5\xa1 i crkve u Gorjanima, Vrbici i Vrpolju. Godine 1706. (18. i 19. svibnja) odr\xc5\xbeana je u \xc4\x90akovu Prva sinoda biskupije bosanske. Na toj sinodi bili su nazo\xc4\x8dni i predstavnici srijemske biskupije. _NEWLINE_Vojna uprava je smatrala da je sve ono \xc5\xa1to je carska vojska oslobodila od Turaka carsko, pa prema tome i biv\xc5\xa1i posjedi biskupije \xc4\x91akova\xc4\x8dke ili bosanske. Zato car Leopold I. nare\xc4\x91uje 1703. godine da se biskupu \xc4\x91akova\xc4\x8dkom preda posjed tvr\xc4\x91a i mjesto \xc4\x90akovo s ostalim selima i dobrima onamo spadaju\xc4\x87im s tim da je osim \xc4\x90akova potpadalo 55 sela od kojih je 26 bilo jo\xc5\xa1 uvijek pusto. Najve\xc4\x87a sela bila su Mikanovci, Budrovci i Strizivojna koja su imala vi\xc5\xa1e od 30 gospodara ku\xc4\x87a, a uz to bilo je i 17 000 jutara puste zemlje. Nakon turskog povla\xc4\x8denja ergela rasnih konja ostaje uni\xc5\xa1tena te ju je biskup Pata\xc4\x8di\xc4\x87 ve\xc4\x87 1706. obnovio nabaviv\xc5\xa1i iz Carigrada 18 arapskih kobila i 8 pastuha.\n_START_SECTION_\nObnova ergele Lipicanaca\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo je u to vrijeme tako\xc4\x91er jo\xc5\xa1 bilo neobnovljeno. Tako je i ergela rasnih konja ostala devastirana nakon turskog povla\xc4\x8denja. Stoga je biskup Pata\xc4\x8di\xc4\x87 ve\xc4\x87 1706. obnovio ergelu nabaviv\xc5\xa1i iz Carigrada 18 arapskih kobila i 8 pastuha.\n_START_SECTION_\nKratka povijest \xc4\x91akova\xc4\x8dke ergele Lipicanaca\n_START_PARAGRAPH_\nErgelu u \xc4\x90akovu osnovali su bosansko-srijemski biskupi na svojim posjedima u \xc4\x90akovu koje im je darovao hrvatsko-ugarski kralj Koloman 1239. godine. Tu darovnicu je 1244. godine potvrdio kralj Bela IV. Prvi pisani podaci o konjima na \xc4\x91akova\xc4\x8dkim biskupskim posjedima potje\xc4\x8du iz 1374. godine, u povodu vjen\xc4\x8danja u \xc4\x90akovu bosanskog bana Tvrtka s bugarskom princezom Dorotejom. \xc4\x90akova\xc4\x8dkom biskupu Petru tada je kralj Tvrtko darovao 10 arapskih kobila i jednog pastuha. Godinom osnivanja Ergele smatra se 1506. godina, jer se tada prvi put spominje naziv Ergela, tj. da je biskup Mijo Kesari\xc4\x87 imao Ergelu od 90 arapskih konja. Godine 1524. bilo je u ergeli 130 rasplodnih arapskih konja. Tada\xc5\xa1nji \xc4\x91akova\xc4\x8dki biskup \xc4\x90uro je (sa svojih 300 konjanika) 1526. godine pao u velikoj bitci na moha\xc4\x8dkom polju. Ergela je u vrijeme Turaka u 16. i 17.st. bila u vlasni\xc5\xa1tvu po\xc5\xbee\xc5\xa1kih pa\xc5\xa1a. Imala je 100 arapskih kobila.'