b'\n_START_ARTICLE_\nIndonezija\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNa otoku Javi su prona\xc4\x91eni ostaci jednog od najstarijih praljudi tzv. "Javanskog \xc4\x8dovjeka", prema \xc4\x8demu se smatra da je otok naseljen ve\xc4\x87 2 milijuna godina. Oko 2000. godine pr. Kr. su iz jugoisto\xc4\x8dne Azije do\xc5\xa1li pripadnici austronezijskih naroda od kojih potje\xc4\x8de ve\xc4\x87ina dana\xc5\xa1njih Indone\xc5\xbeana. Ve\xc4\x87 u to vrijeme su uspostavljene trgova\xc4\x8dke veze s Indijom i Kinom._NEWLINE_U 7. st. je na Sumatri i Malajskom poluotoku nastalo mo\xc4\x87no kraljevstvo Srivijaya u kojem se \xc5\xa1irio hinduizam i budizam kao posljedica trgova\xc4\x8dkih veza s Indijom. Na Javi su vladale hinduisti\xc4\x8dke i budisti\xc4\x8dke dinastije Sailendra i Mataram. Najpoznatiji ostatak iz tog vremena je budisti\xc4\x8dki hram Borobudur koji je do 19. st. bio ispod naslaga vulkanske lave, a danas je jedan od najva\xc5\xbenijih indonezijskih spomenika. Na isto\xc4\x8dnoj Javi je u 13. st. nastalo hinduisti\xc4\x8dko kraljevstvo Majapahit koje je za to doba bilo vrlo mo\xc4\x87no i razvijeno, te se to razdoblje u povijesti naziva "zlatnim dobom Indonezije"._NEWLINE_Od 13. st. u Indoneziju dolaze muslimanski trgovci i misionari koji lagano \xc5\xa1ire islam koji u 16. st. postaje dominantna religija. Prvi Europljani koji su do\xc5\xa1li u Indoneziju su bili portugalski trgovci pod vodstvom Francisca Serr\xc3\xa3oa 1512. godine. Portugalci su uspostavili monopol na trgovinu za\xc4\x8dinima iz Indonezije za sve europske zemlje. Posebno su bili tra\xc5\xbeeni za\xc4\x8dini s Molu\xc4\x8dkih otoka koji su bili cilj Magellanove ekspedicije plovidbe oko svijeta. Od 17. st. Nizozemci postaju dominantna kolonijalna sila i Nizozemska isto\xc4\x8dnoindijska kompanija uspostavlja koloniju. Nakon bankrota kompanije 1800. godine Indonezija postaje kolonija nizozemske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_U 20. st. Indone\xc5\xbeani ja\xc4\x8daju svoju nacionalnu svijest i tra\xc5\xbee nezavisnost (prvi nacionalisti\xc4\x8dki pokret vodi Budi Utomo). Pokret je ja\xc4\x8dao do sredine 20. st. i dizao nekoliko ustanaka. Tokom 2. svj. rata su prostor Indonezije okupirali Japanci i okon\xc4\x8dali vlast Nizozemske. 2 dana nakon predaje Japana je vo\xc4\x91a indonezijskih nacionalista Sukarno proglasio neovisnost Indonezije. Nizozemska je htjela obnoviti kolonijalnu vlast, ali 1949. ipak priznaje neovisnost Indonezije. 1965. je general Suharto izvr\xc5\xa1io dr\xc5\xbeavni udar protiv Sukarnove vlasti i pritom je poginulo izme\xc4\x91u 500 000 i milijun ljudi. Suharto je sura\xc4\x91ivao s ameri\xc4\x8dkom politikom i progonio komuniste._NEWLINE_1998. je zavladala gospodarska kriza i Suharto je nakon jakih demonstracija podnio ostavku. Uvodi se demokracija i na slobodnim izborima pobje\xc4\x91uje Sukarnova k\xc4\x87er Megawati Sukarnoputri. 1999. Indonezija priznaje nezavisnost Isto\xc4\x8dnog Timora koji je bio biv\xc5\xa1a portugalska kolonija pod indonezijskom vla\xc5\xa1\xc4\x87u koju svijet nije priznao.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nIndonezija je arhipelag koji se sastoji od 17.508 otoka, od kojih je 6000 naseljenih. Najve\xc4\x87i otoci su Borneo (sjeverni dio otoka je dio Malezije i Bruneja), Sumatra, Java (najgu\xc5\xa1\xc4\x87e naseljeni otok), Sulawesi i Nova Gvineja (isto\xc4\x8dni dio obuhva\xc4\x87a Papua Nova Gvineja). Postoje brojne grupe manjih otoka od kojih su najzna\xc4\x8dajnije Mali Sundski otoci (Bali, Lombok, Sumbawa, Flores, Sumba i Timor) i Molu\xc4\x8dki otoci (Halmahera i Seram)._NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Kr\xc4\x8denje \xc5\xa1ume u Indoneziji_NEWLINE_Indonezija se nalazi na granici nekoliko litosfernih plo\xc4\x8da (euroazijske, australoindijske, tihooceanske i vi\xc5\xa1e manjih plo\xc4\x8da), te kroz nju prolaze ogromni rasjedi. Zbog toga je prostor Indonezije jedan od najtrusnijih podru\xc4\x8dja na svijetu s mnogo vulkana (preko 150 aktivnih vulkana) i \xc4\x8destim potresima. Otoci su ve\xc4\x87inom planinski i ve\xc4\x87inom su vulkanskog porijekla. Vulkani su me\xc4\x91u najaktivnijima na svijetu (poznata je eksplozija Krakataua 1883. i velika erupcija Tambore 1816.) Erupcija Tambore je bila jedna od najja\xc4\x8dih erupcija u povijesti koja je izbacila velike koli\xc4\x8dine pepela u atmosferu koji su u cijelom svijetu zaklonili Sun\xc4\x8devu svjetlost i uzrokovali zahla\xc4\x91enje klime (godina bez ljeta). Indonezija je bila jedna od zemalja najte\xc5\xbee pogo\xc4\x91enih potresom i tsunamijem 26. prosinca 2004. Na sjeveru Sumatre, u pokrajini Aceh poginulo je najmanje 220.000 ljudi._NEWLINE_Glavni i najve\xc4\x87i grad je Jakarta. Ostali ve\xc4\x87i gradovi na Javi su Surabaya, Bandung, Semarang, Malang, Bogor i Yogyakarta . Najve\xc4\x87i gradovi na Borneu su Banjarmasin i Pontianak, na Sumatri Medan i Palembang, na Baliju Denpasar i na Novoj Gvineji Djajapura. Indoneziju \xc4\x8dine 33 pokrajine i jedna posebna upravna regija, koja je jedini dio Indonezije u kojoj je na vlasti nasljedna monarhija iz pretkolonijalnih vremena kojom vlada sultanska obitelj Hamengkubuwono.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo i etni\xc4\x8dke grupe\n_START_PARAGRAPH_\nIndonezija je \xc4\x8detvrta dr\xc5\xbeava svijeta po broju stanovnika (nakon Kine, Indije i Sjedinjenih Ameri\xc4\x8dkih Dr\xc5\xbeava). Najgu\xc5\xa1\xc4\x87e naseljeni otoci su Java i Bali (turisti\xc4\x8dki najpoznatiji indonezijski otok)._NEWLINE_Stanovni\xc5\xa1tvo Indonezije dijeli se na brojne etni\xc4\x8dke skupine (788 pripadnika raznih naroda i plemena). Indonezijski jezik je materinji za relativno mali broj stanovnika, ali je u \xc5\xa1irokoj upotrebi kao univerzalni drugi jezik. Najzastupljenija religija je Islam kojem pripada ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e od \xc4\x8detiri petine stanovnika (Indonezija je najmnogoljudnija zemlja s muslimanskom ve\xc4\x87inom). Prisutni su i kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo, hinduizam i budizam. U Indoneziji danas po procjenama 2014. \xc5\xbeivi 252 milijuna stanovnika po \xc4\x8demu je \xc4\x8detvrta zemlja na svijetu.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIndonezijsko gospodarstvo se u posljednje vrijeme oporavlja od posljedica azijske financijske krize iz 1998. Dr\xc5\xbeava jo\xc5\xa1 uvijek igra zna\xc4\x8dajnu, iako sve manju, ulogu u gospodarstvu. BDP po glavi stanovnika (po paritetu kupovne mo\xc4\x87i) iznosi oko 3200 USD, sa stopom rasta od 4,8% godi\xc5\xa1nje u 2004.'