b'\n_START_ARTICLE_\nArnold Sch\xc3\xb6nberg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nArnold Sch\xc3\xb6nberg ro\xc4\x91en je u obitelji a\xc5\xa1kenaskih \xc5\xbdidova u okrugu Leopoldstadt u Be\xc4\x8du (u prija\xc5\xa1njim vremenima to je bio \xc5\xbeidovski geto) na adresi Obere Donaustra\xc3\x9fe 5. Iako je njegova majka Pauline, ro\xc4\x91ena Pra\xc5\xbeanka, bila u\xc4\x8diteljica glasovira (njegov otac Samuel, ro\xc4\x91en u Bratislavi, bio je vlasnik prodavaonice), Arnold je uglavnom bio samouk, uzimaju\xc4\x87i instrukcije jedino iz kontrapunkta, kod skladatelja Alexandera von Zemlinskog, koji je kasnije postao njegovim \xc5\xa1urjakom. U dvadesetim godinama \xc5\xbeivio je od orkestriranja opereta, dok je skladao vlastite radove kao \xc5\xa1to su guda\xc4\x8dki sekstet Preobra\xc5\xbeena no\xc4\x87 (Verkl\xc3\xa4rte Nacht). I Richard Strauss i Gustav Mahler prepoznali su Sch\xc3\xb6nbergov skladateljski zna\xc4\x8daj. Strauss kada je \xc4\x8duo izvedbu Sch\xc3\xb6nbergovih "Gurre-Lieder", a Mahler nakon \xc5\xa1to je \xc4\x8duo nekoliko njegovih ranih radova. Strauss se poslije 1909. u svom radu okrenuo konzervativnijem idiomu i tada Sch\xc3\xb6nberga odbacio, no Mahler ga je prihvatio kao \xc5\xa1ti\xc4\x87enika i nastavio ga podr\xc5\xbeavati \xc4\x8dak i kada je Sch\xc3\xb6nbergov stil dosegnuo to\xc4\x8dku koju Mahler vi\xc5\xa1e nije mogao razumjeti, i brinuo se o tome tko \xc4\x87e ga podr\xc5\xbeavati nakon \xc5\xa1to on umre. Sch\xc3\xb6nberg, koji je isprva mrzio i ismijavao Mahlerovu glazbu, promijenio je mi\xc5\xa1ljenje \xc4\x8duv\xc5\xa1i "grom" Mahlerove Simfonije br. 3, koju je smatrao djelom genija i poslije o Mahleru "\xc4\x8dak govorio i kao o svecu" (Stuckenschmidt 1977., 103; Schoenberg 1975., 136). Unato\xc4\x8d \xc5\xbeidovskom podrijetlu, 1898. se preobratio na luteranizam i to je ostao do 1933._NEWLINE_Sch\xc3\xb6nberg je 1904. godine po\xc4\x8deo podu\xc4\x8davati harmoniju, kontrapunkt i kompoziciju. Njegovi prvi u\xc4\x8denici bili su Paul Pisk, Anton Webern i Alban Berg - Webern i Berg kasnije \xc4\x87e postati najpoznatiji od mnogih njegovih u\xc4\x8denika._NEWLINE_Ljeto godine 1908., tijekom kojeg ga je supruga Mathilde (samo na nekoliko mjeseci) ostavila za mladog austrijskog slikara Richarda Gerstla, predstavljalo je veliki preokret u Sch\xc3\xb6nbergovom stvaranju. Tijekom odsutnosti svoje supruge skladao je Du lehnest wider eine Silberweide, 13. pjesmu iz ciklusa 15 pjesama iz knjige o vise\xc4\x87im vrtovima i svoje prvo djelo koje nije imalo nikakve veze s klju\xc4\x8dem. Te iste godine dovr\xc5\xa1ava i jedno od svojih najrevolucionarnijih djela, 2. guda\xc4\x8dki kvartet, \xc4\x8dija prva dva pokreta, iako kromatska u boji, koriste tradicionalne klju\xc4\x8deve, a zadnja dva, pjesme koje je napisao njema\xc4\x8dki pjesnik Stefan George, uvelike smanjuju veze s tradicionalnom tonalno\xc5\xa1\xc4\x87u (no, sva \xc4\x8detiri pokreta zavr\xc5\xa1avaju tonskim akordima, a samo djelo nije skroz atonalno) i, za razliku od dotada\xc5\xa1nje prakse u guda\xc4\x8dkim kvartetima, sadr\xc5\xbei dio koji izvodi glas sopran. _NEWLINE_Tijekom ljeta 1910., Sch\xc3\xb6nberg je napisao Harmonielehre (Nauk o harmoniji), knjigu koje je do danas ostalo njegovo najutjecajnije djelo iz polja teorije glazbe._NEWLINE_Jo\xc5\xa1 jedno va\xc5\xbeno djelo iz Sch\xc3\xb6nbergova atonalnog perioda je utjecajni Pierrot Lunaire, op. 12, iz 1912., ciklus ekspresionisti\xc4\x8dkih pjesama prevedenih s francuskog na njema\xc4\x8dki, \xc4\x8diji je originalni autor Albert Giraud. Koriste\xc4\x87i tehniku Sprechstimmea, djelo spaja pjeva\xc4\x8dicu s malim ansamblom od pet glazbenika. Ansambl, koji je danas naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e zove Pierrot ansamblom, uklju\xc4\x8duje dionice za flautu i pikolo, klarinet i bas klarinet, violinu i violu, violon\xc4\x8dela, klavira i pjeva\xc4\x8da \xc4\x8dija dionica sadr\xc5\xbei i govorne dijelove. U dana\xc5\xa1nje vrijeme, neki skladatelji u ansambl dodaju udaraljke, koje \xc4\x8desto zamjenjuju pjeva\xc4\x8da._NEWLINE_Kasnije, Sch\xc3\xb6nberg \xc4\x87e usavr\xc5\xa1iti dodekafonijsku tehniku (tehniku dvanaest tonova), kojoj su 1947. Ren\xc3\xa9 Leibowitz i Humphrey Searle dali alternativno ime serijalizam. Mnogi njegovi u\xc4\x8denici usvojili su tu metodu i uspostavili tzv. Drugu be\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu. Me\xc4\x91u njima su najistaknutiji bili Anton Webern, Alban Berg i Hanns Eisler, glazbenici na koje je Sch\xc3\xb6nberg izvr\xc5\xa1io jako velik utjecaj. Izdigao se kao velik u\xc4\x8ditelj (me\xc4\x91u u\xc4\x8denicima mu je bio i John Cage), djelomi\xc4\x8dno zbog svojeg analiziranja, preno\xc5\xa1enja metoda i povezanosti s velikim skladateljima klasike, kao \xc5\xa1to su Wolfgang Amadeus Mozart, Johann Sebastian Bach, Ludwig van Beethoven i Johannes Brahms, a djelomi\xc4\x8dno zbog svog na\xc4\x8dina izvla\xc4\x8denja skladateljske individualnosti iz svojih u\xc4\x8denika. Izdao je dosta knjiga, od poznate Harmonielehre (Nauk o harmoniji) pa do Osnova glazbene kompozicije (1967.), od kojih se neke i danas tiskaju i koriste kao glazbeni priru\xc4\x8dnici._NEWLINE_Nakon smrti Ferruccia Busonija 1924., profesora kompozicije na Pruskoj umjetni\xc4\x8dkoj akademiji u Berlinu, Sch\xc3\xb6nberg je dobio to mjesto, no zbog zdravstvenih problema posao je po\xc4\x8deo obavljati tek 1926. U \xc4\x8dasopisu Zeitschrift f\xc3\xbcr Musik ubrzo su se pojavili antisemitski \xc4\x8dlanci. Me\xc4\x91u njegovim istaknutijim u\xc4\x8denicima iz ovog perioda isti\xc4\x8du se Roberto Gerhard, Nikos Skalkottas i Josef Rufer. Sch\xc3\xb6nberg je dr\xc5\xbeao poziciju profesora sve do 1933., kada je Hitlerov NSDAP do\xc5\xa1ao na vlast. Tada\xc5\xa1nja vlast ga je skinula sa du\xc5\xbenosti i protjerala iz dr\xc5\xbeave. Oti\xc5\xa1ao je u Pariz gdje je afirmirao svoju \xc5\xbeidovsku vjeru, a onda u SAD. Svoj prvi posao kao profesor u SAD-u dobiva u Bostonu. Kasnije je predavao na dvama koled\xc5\xbeima u Los Angelesu, od kojih su oba po jednu zgradu iz kompleksa nazvali Sch\xc3\xb6nbergovim dvorom. Kupio je ku\xc4\x87u u Brentwood Parku gdje se sprijateljio s kolegom (i kasnijim teniskim partnerom) Georgeom Gershwinom i predavao na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu "California" u Los Angelesu, gdje je \xc5\xbeivio do kraja svog \xc5\xbeivota. Jednom prilikom Gershwin je Sch\xc3\xb6nberga pitao da mu da lekcije iz kompzicije. No prema Gershwinu, Sch\xc3\xb6nberg je odgovorio:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eSamo bi postao lo\xc5\xa1 Sch\xc3\xb6nberg, a sad si ve\xc4\x87 izvrstan Gershwin.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Ova anegdota sli\xc4\x8dna je onoj kada je Gershwin Ravela pitao da ga pou\xc4\x8dava, no ovaj je isto odbio pohvaliv\xc5\xa1i Gershwina (za vi\xc5\xa1e podataka vidi \xc4\x8dlanak Maurice Ravel)._NEWLINE_Tijekom tog zavr\xc5\xa1nog perioda skladao je mnoga poznata djela, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i Koncert za violinu, op. 36 (1934./36.), Kol Nidre, op. 39, za zbor i orkestar (1938.), Oda Napoleonu Bonaparteu, op. 41 (1942.), Koncert za klavir, op. 42 (1942.) i njegov memoriam \xc5\xbertvama Holokausta, Pre\xc5\xbeivjeli iz Var\xc5\xa1ave, op. 46 (1947.). Nije uspio dovr\xc5\xa1iti operu Mojsije i Aron (1932./33.), koja je bila prvo djelo u vlastitom \xc5\xbeanru koje je kompletno napisano dodekafonijskom metodom. Sch\xc3\xb6nberg je 1941. postao dr\xc5\xbeavljaninom SAD-a._NEWLINE_Sch\xc3\xb6nberg je patio od triskaidekafobije (straha od broja 13), koja je najvjerojatnije zapo\xc4\x8dela 1908. nakon \xc5\xa1to je skladao jednu od svojih skladbi. Njegova opera Mojsije i Aron u originalu se trebala zvati Moses und Aaron, ali kada je skladatelj shvatio da ima 13 slova u originalu, izbacio je jedno a i naslovio ju je Moses und Aron. Postoji mogu\xc4\x87nost da je ba\xc5\xa1 ta njegova praznovjernost bila uzrok njegove smrti. Prema njegovoj prijateljici Katji Mann, Sch\xc3\xb6nberg se bojao da \xc4\x87e umrijeti na godinu koja je djeljiva sa 13. Toliko se bojao svog 65. ro\xc4\x91endana godine 1939. da je zamolio prijatelja da pita skladatelja i astrologa Danea Rudhyara da mu sastavi horoskop. Rudhyar je to napravio i rekao mu je da \xc4\x87e ta godina biti opasna, ali ne fatalna. No 1950., na njegov 76. ro\xc4\x91endan, be\xc4\x8dki skladatelj i astrolog Oskar Adler mu je poslao poruku upozorenja o opasnosti te godine: 7 + 6 = 13. Ta vijest jako je prestra\xc5\xa1ila skladatelja i bacila ga u veliku depresiju. Toliko je bio opsjednut tim brojem da su njegovi prijatelji uo\xc4\x8dili da \xc4\x8desto ponavlja re\xc4\x8denicu: "Ako samo pre\xc5\xbeivim ovu godinu onda \xc4\x87u biti dobro." Na petak, 13. srpnja 1951., Sch\xc3\xb6nberg je cijeli dan le\xc5\xbeao u krevetu bolestan i deprimiran. U pismu njegovoj sestri Ottiliji, napisanom 4. kolovoza 1951., Arnoldova supruga Gertrude je napisala:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eU oko \xc4\x8detvrt do dvanaest pogledala sam na sat i rekla sama sebi: jo\xc5\xa1 samo \xc4\x8detvrt sata i najgore je pro\xc5\xa1lo. Tada me doktor zovnuo. Njegov grkljan je dvaput trznuo, njegovo srce je odradilo jedan sna\xc5\xbean otkucaj i to je bio kraj.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Gertrude Sch\xc3\xb6nberg je Arnoldovoj sestri sljede\xc4\x87i dan u telegramu napisala da je on preminuo u 23:45._NEWLINE_Arnold Sch\xc3\xb6nberg je bio djed odvjetnika E. Randola Schoenberga. Njegova k\xc4\x87i, Nuria Dorothea, udala se za skladatelja Luigija Nona 1955. godine.\n_START_SECTION_\nDjela i ideje\n_START_PARAGRAPH_\nSch\xc3\xb6nberg je osje\xc4\x87ajno bio odan konceptu nesavladive privr\xc5\xbeenosti nekoj "ideji" (kao, na primjer, koncept neizrazivog Boga) i potrage za istinom. Vidio je razvoj glazbe koji je ubrzavao kroz djela Richarda Wagnera, Richarda Straussa i Gustava Mahlera. _NEWLINE_Izme\xc4\x91u 1901. (Gurre-Lieder) i 1910. (Pet komada za orkestar) njegova se glazba mijenjala br\xc5\xbee nego ikad prije. Kada je napisao svoj 1. guda\xc4\x8dki kvartet i Komornu simfoniju, op. 9, zamislio je da je razvio zreli osobni stil koji \xc4\x87e mu slu\xc5\xbeiti u budu\xc4\x87nosti. No ve\xc4\x87 u 2. guda\xc4\x8dkom kvartetu i Drei Klavierst\xc3\xbccke, morao je priznati da su dodane note u harmoniji do\xc5\xa1le do to\xc4\x8dke u kojoj nije bilo razlike izme\xc4\x91u konsonace i disonance. _NEWLINE_Jedno vrijeme Sch\xc3\xb6nbergova glazba bila je jako koncentrirana i elipti\xc4\x8dna, jer nije vidio razloga da ponavlja i razvija. Prvi svjetski rat donio je krizu u njegovom razvoju. Vojna slu\xc5\xbeba poremetila mu je \xc5\xbeivot. Nikad nije imao priliku raditi bez prekidanja ili na du\xc5\xbei vremenski period, tako da je ostavio mnogo nedovr\xc5\xa1enih djela i nerazra\xc4\x91enih "po\xc4\x8detaka". Tako je s 42 godine oti\xc5\xa1ao u vojsku. Jednom je prilikom jedan vi\xc5\xa1i \xc4\x8dasnik zahtijevao da zna je li on stvarno "taj ozlogla\xc5\xa1eni Sch\xc3\xb6nberg". Sch\xc3\xb6nberg je odgovorio:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eDa, gospodine, jesam... Nitko nije htio biti, netko je morao biti, pa si dopu\xc5\xa1tam da to budem ja.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Nakon rata radi na razvoju na\xc4\x8dina prema kojem bi njegova glazbena tekstura bila jednostavnija i jasnija, a to je rezultiralo "metodom skladanja sa dvanaest tonova" u kojoj su dvanaest polja oktave smatrana jednakima, a niti jedan samostalan ton ili tonalitet nije dobio nagla\xc5\xa1enost kakvu je imao u klasi\xc4\x8dnoj harmoniji. On je to otkri\xc4\x87e u glazbi smatrao ekvivalentom Einsteinovim otkri\xc4\x87ima u fizici, a otkrio ga je tijekom \xc5\xa1etnje sa svojim prijateljem Josefom Ruferom, kazav\xc5\xa1i:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eNapravio sam otkri\xc4\x87e koje \xc4\x87e osigurati dominaciju njema\xc4\x8dke glazbe tijekom sljede\xc4\x87ih 100 godina.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Ova re\xc4\x8denica, \xc4\x8desto krivo citirana i krivo shva\xc4\x87ana, vjerojatno je izre\xc4\x8dena uz Sch\xc3\xb6nbergovu karakteristi\xc4\x8dnu ironiju, a odnosila se na tada\xc5\xa1nji kolaps dominacije zemalja njema\xc4\x8dkog govornog podru\xc4\x8dja, ali naglasila je i Sch\xc3\xb6nbergovu \xc5\xbeelju da njegovo ime stoji uz Bacha i Beethovena._NEWLINE_Kada se smjestio u Kalifoniji napisao je nekolicinu djela u kojima se vra\xc4\x87a kvazitonalnoj harmoniji, no na sebi svojstven na\xc4\x8din, ne samo ponovo koriste\xc4\x87i klasi\xc4\x8dnu harmoniju. To se poklapalo s njegovim vjerovanjem da se njegova glazba prirodno razvila iz pro\xc5\xa1losti. Re\xc4\x8denica koja to potkrepljuje jest:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eMoja glazba nije moderna, nego samo lo\xc5\xa1e izvo\xc4\x91ena.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Va\xc5\xbeno je napomenuti da Sch\xc3\xb6nberg nije jedini (\xc4\x8dak ni prvi) skladatelj koji je eksperimentirao sa sistematiziranim kori\xc5\xa1tenjem svih 12 tonova. I ruski skladatelj Nikolaj Roslavec i Sch\xc3\xb6nbergov sunarodnjak Josef Matthias Hauer razvili su svoj vlastiti sustav dodekafonije neovisno jedan o drugom, otprilike u isto vrijeme kao i Sch\xc3\xb6nberg, a Charles Ives je eksperimentirao s dodekafonijom jo\xc5\xa1 ranije. No, treba napomenuti da je Sch\xc3\xb6nbergov sistem ipak najva\xc5\xbeniji i najutjecajniji.\n_START_SECTION_\nKontroverze i polemike\n_START_PARAGRAPH_\nNakon po\xc4\x8detnih problema, Sch\xc3\xb6nberg je po\xc4\x8deo dobivati naklonost publike, s djelima kao \xc5\xa1to su Pelleas und Melisande koje je premijerno izvedeno 1907. u Berlinu, a naklonost je ponajvi\xc5\xa1e stekao nakon austrijske premijere svog djela Gurre-Lieder odr\xc5\xbeane 13. velja\xc4\x8de 1913., koje je dobilo ovaciju koja je trajala 15 minuta, a sam Sch\xc3\xb6nberg i lovorovu krunu. No, ve\xc4\x87ina njegovih djela nije dobro prihva\xc4\x87ena. Njegova 1. komorna simfonija premijerno je izvedena 1907. Publika je bila malobrojna, a njezina reakcija ravnodu\xc5\xa1na. No, kada je 31. o\xc5\xbeujka 1913. ponovo izvedena uz djela Albana Berga, Antona Weberna i Alexandra von Zemlinskog, bolje je prihva\xc4\x87ena, iako ne kao djela autora koji su se jo\xc5\xa1 izvodili. Kasnije na tom koncertu, tijekom izvedbe Bergovog djela Altenberg Lieder, izbila je tu\xc4\x8dnjava nakon \xc5\xa1to je Sch\xc3\xb6nberg prekinuo izvedbu da bi objavio da \xc4\x87e policija ukloniti sve one koji budu stvarali probleme tijekom koncerta. Mahlerov Kindertotenlieder, djelo koje je trebalo zavr\xc5\xa1iti koncert, otkazano je nakon \xc5\xa1to je pozvan jedan policajac. Sch\xc3\xb6nbergova glazba nakon 1908. odmara se od tonalnosti, \xc5\xa1to je uvelike polariziralo odnose prema njoj: njegovi u\xc4\x8denici i sljedbenici vidjeli su ga kao jednu od najva\xc5\xbenijih karika u glazbi, dok su kriti\xc4\x8dari mrzili njegova djela._NEWLINE_Odnos izme\xc4\x91u suvremenih skladatelja i javnosti natjerao ga je da u Be\xc4\x8du 1918. osnuje Dru\xc5\xa1tvo za privatne glazbene izvedbe (Verein f\xc3\xbcr musikalische Privatauff\xc3\xbchrungen). Cilj dru\xc5\xa1tva bio je grandiozan, ali egocentri\xc4\x8dan; \xc5\xbeelio je osigurati prostor za moderne skladatelje gdje \xc4\x87e oni mo\xc4\x87i vje\xc5\xbebati i pripremati se te propisno izvoditi u za\xc5\xa1titi od moderne javnosti. Od osnivanja pa do 1921., kada se dru\xc5\xa1tvo zatvorilo zbog ekonomskih razloga, ono je predstavilo 353 izvedbe pretplatnicima, nekad \xc4\x8dak i jednu tjedno, a tijekom prve godine i polovice druge, Sch\xc3\xb6nberg nije dopu\xc5\xa1tao da se izvode njegova djela. Umjesto njegovih djela, publika je slu\xc5\xa1ala djela skladatelja kao \xc5\xa1to su Aleksandr Skrjabin, Claude Debussy, Gustav Mahler, Anton Webern, Alban Berg, Max Reger i ostali klju\xc4\x8dni skladatelji s po\xc4\x8detka XX. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Sch\xc3\xb6nberg je bio izuzetno te\xc5\xbeak \xc4\x8dovjek i s njim se te\xc5\xa1ko sprijateljavalo. U jednom je pismu napisao:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eNadam se da niste bili toliko glupi da se uvrijedite na moje rije\xc4\x8di.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Skladatelje koji su izvodili njegovu glazbu, kao npr. Otta Klemperera, redovito je "nagra\xc4\x91ivao" pritu\xc5\xbebama da se ne trude dovoljno. No u drugu ruku, prema svojim tzv. "u\xc4\x8denicima" bio je izuzetno posve\xc4\x87en i prijazan. \xc4\x8cak su i izuzetno samostalni i individualni skladatelji kao Alban Berg i Anton Webern pokazivali robovsku volju da mu slu\xc5\xbee._NEWLINE_Sch\xc3\xb6nbergova serijska tehnika skladanja s 12 tonova postala je centralni i najpolemi\xc4\x8dniji problem me\xc4\x91u europskim i ameri\xc4\x8dkim glazbenicima sa sredine XX. stolje\xc4\x87a. Po\xc4\x8dev\xc5\xa1i sa 1940-ima, a traju\xc4\x87i do danas, skladatelji kao Pierre Boulez, Karlheinz Stockhausen, Luigi Nono i Milton Babbitt pro\xc5\xa1irili su Sch\xc3\xb6nbergovu ostav\xc5\xa1tinu na najradikalnije smjerove. Ve\xc4\x87i gradovi u SAD-u (npr. Boston, Los Angeles, New York) bili su doma\xc4\x87ini povijesnim izvedbama Sch\xc3\xb6nbergovih djela. Me\xc4\x91u najzna\xc4\x8dajnije spada ona Babbittova te izvedba frankoameri\xc4\x8dkog dirigenta-pijanista Jacques-Louisa Monoda. Osim toga, mnogi Sch\xc3\xb6nbergovi u\xc4\x8denici predavali su na presti\xc5\xbenim ameri\xc4\x8dkim glazbenim institucijama. Osim utjecaja u SAD-u, u glazbi Hansa Kellera, Luigija Rognonija i Ren\xc3\xa9a Leibowitza vidi se i Sch\xc3\xb6nbergov utjecaj na europsku modernu glazbu. _NEWLINE_Sch\xc3\xb6nberg nije bio simpatizer svog suvremenika Igora Fjodorovi\xc4\x8da Stravinskog. On je 1926. napisao pjesmu "Der neue Klassizismus" (njema\xc4\x8dki "Novi klasicizam"). U toj pjesmi Sch\xc3\xb6nberg je omalova\xc5\xbeio neoklasicizam, a Stravinskog nazvao, podrugljivo, "Der kleine Modernsky" (njema\xc4\x8dki "Mali Modernski"). Tekst te pjesme iskoristio je za svoje djelo "Drei Satiren" (njema\xc4\x8dki "Tri satire"), op. 28.\n_START_SECTION_\nIzvanglazbeni interesi\n_START_PARAGRAPH_\nSch\xc3\xb6nberg je bio i slikar, \xc4\x8dak toliko dobar da su se njegova djela izlagala uz djela Franza Marca i Vasilija Kandinskog, a i ekstenzivno je pisao pjesme i drame, ali i eseje koji se nisu bavili samo glazbom, nego i drugim kulturolo\xc5\xa1kim temama. Zanimali su ga i filmovi s Hopalongom Cassidyjem, \xc5\xa1to je bilo iznana\xc4\x91uju\xc4\x87e s obzirom na njegovu izjavu da je on bio \xc4\x8dlan bur\xc5\xbeoazije koji je postao monarhist.'