b'\n_START_ARTICLE_\nBessemerov postupak\n_START_PARAGRAPH_\nBessemerov postupak je postupak dobivanja \xc4\x8delika na na\xc4\x8din da se stari \xc4\x8delik s otpada, rastaljeno sirovo \xc5\xbeeljezo i vapnenac stavljaju u Bessemerove kisele konvertere, nakon \xc4\x8dega se po metalu pu\xc5\xa1ta kisik u mlazovima kako bi oksidirao ne\xc4\x8disto\xc4\x87e. To je bio ujedno prvi postupak u povijesti masovnog dobivanja \xc4\x8delika. Oksidacijski plin ili \xe2\x80\x9cvjetar\xe2\x80\x9d (zrak, kisik ili smjesa kisika i zraka) se upuhava u rastaljeno \xc5\xbeeljezo pod tlakom kroz perforirani (\xc5\xa1upljikavi) pod konvertera. Konverteri u koje se oksidacijski plin upuhava bo\xc4\x8dno zadr\xc5\xbeali su se samo u ljevaonicama \xc4\x8delika i to kao kiseli konverteri s bo\xc4\x8dnim upuhavanjem iznad povr\xc5\xa1ine kupke. Thomasov postupak se razlikuje od Bessemerovog postupka po tome \xc5\xa1to koristi bazi\xc4\x8dnu (lu\xc5\xbenatu) vatrostalnu oblogu i \xc5\xa1to se upotrebljava vapnenac ili vapno kao materijal za stvaranje troske. _NEWLINE_Bessemerov postupak se mo\xc5\xbee danas prona\xc4\x87i jo\xc5\xa1 jedino u \xc5\xa0vedskoj i Engleskoj, dok su druge dr\xc5\xbeave odustale od njega. Ovaj postupak je zamijenila Siemens-Martinova pe\xc4\x87 iz ekonomskih razloga. U SAD se Bessemerov postupak nekad masovno upotrebljavao za proizvodnju \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkih tra\xc4\x8dnica, a danas se mo\xc5\xbee jo\xc5\xa1 prona\xc4\x87i, uglavnom u kombinaciji s Siemens-Martinovom pe\xc4\x87i (duplex postupak), za proizvodnju be\xc5\xa1avnih cijevi, plosnatog valjanog \xc4\x8delika, \xc5\xbeice i \xc4\x8deli\xc4\x8dnog lijeva.\n_START_SECTION_\nThomasov postupak\n_START_PARAGRAPH_\nThomasov postupak se razlikuje od Bessemerovog postupka po tome \xc5\xa1to koristi bazi\xc4\x8dnu (lu\xc5\xbenatu) vatrostalnu oblogu i \xc5\xa1to se upotrebljava vapnenac ili vapno kao materijal za stvaranje troske. Posljedice ovih razlika vrlo su zna\xc4\x8dajne, jer Thomasov postupak omogu\xc4\x87ava izvjesno otfosforavanje i odsumporavanje \xc4\x8delika u konverteru, \xc4\x8dime je zna\xc4\x8dajno pro\xc5\xa1irena sirovinska osnova za masovnu proizvodnju \xc4\x8delika. S obzirom na otfosforavanje i odsumporavanje, Thomasov postupak sli\xc4\x8dan je Siemens-Martinovom postupku i Thomasov \xc4\x8delik je po sastavu i osobinama bli\xc5\xbei Siemens-Martinovom \xc4\x8deliku, nego Bessemerovom \xc4\x8deliku. Ali ipak on ima u odnosu na Siemens-Martinov postupak odre\xc4\x91ene nedostatke. Zrak koji struji kroz teku\xc4\x87i \xc4\x8delik u Thomasovom konverteru utiskuje op\xc4\x87enito ve\xc4\x87i sadr\xc5\xbeaj kisika, a u svakom slu\xc4\x8daju ve\xc4\x87i sadr\xc5\xbeaj du\xc5\xa1ika, nego \xc5\xa1to ih mo\xc5\xbee imati Siemens-Martinov \xc4\x8delik. Zbog ve\xc4\x87e \xc4\x8dvrsto\xc4\x87e, a manje duktilnosti i manje \xc5\xbeilavosti, Thomasov \xc4\x8delik ima u\xc5\xbee podru\xc4\x8dje primjene od Siemens-Martinovog \xc4\x8delika. _NEWLINE_Thomasov konverter (sli\xc4\x8dan je Bessemerovom konverteru) je valjkasta posuda \xc4\x8diji je pla\xc5\xa1t od zakovane ili zavarene \xc4\x8deli\xc4\x8dne konstrukcije, oslonjen preko obru\xc4\x8da na dva vodoravna rukavca vratila. Jedan rukavac je \xc5\xa1upalj i slu\xc5\xbei kao dovod zraka do lu\xc4\x8dne cijevi, kojom se zrak uvodi u prostor za puhanje ispod poda konvertera. Drugi rukavac je u zahvatu i tvori mehanizam sa zup\xc4\x8dastom letvom, ali je i u zahvatu s hidrauli\xc4\x8dkim mehanizmom za naginjanje konvertera. Dno konvertera je \xc5\xa1uplje jer se zrak pod tlakom uvodi u teku\xc4\x87i metal._NEWLINE_Kapacitet konvertera kre\xc4\x87e se od 25 do 60 tona. Njegova obloga je naboj smjese katrana i pr\xc5\xbeenog dolomita. Za razliku od Bessemerovog konvertera, koji ima u podu posebne puhalice zraka, pod Thomasovog konvertera perforiran (\xc5\xa1upljikav) je s oko 200 rupa promjera oko 12 mm, u koje su za vrijeme stvaranja poda utisnuti drveni \xc4\x8depovi. Tokom \xc5\xa1estodnevne toplinske obrade u posebnim pe\xc4\x87ima, drveni \xc4\x8depovi pougljene i na kraju se izbu\xc5\xa1e. Vrijeme trajanja jednog poda iznosi oko 40 topljenja, donjeg dijela obloge konvertera 200, gornjeg oko 400 topljenja._NEWLINE_Prije ulijevanja teku\xc4\x87eg sirovog \xc5\xbeeljeza u konverter, u vodoravnom polo\xc5\xbeaju konvertera, \xc5\xbelijebom se zaspe paljeno vapno (150 kg na tonu teku\xc4\x87eg \xc5\xbeeljeza), konverter se zatim ne\xc5\xa1to dublje nagne i u njega se nalije teku\xc4\x87e sirovo \xc5\xbeeljezo. Zatim se uklju\xc4\x8di zrak pod tlakom, ne\xc5\xa1to preko 2 atm, te se konverter ispravi. Trenutak u kojem se dodaje stari \xc4\x8delik za reguliranje temperature, ovisi o vrsti starog \xc4\x8delika i drugih dodataka, kao \xc5\xa1to ukupno trajanje propuhavanja zrakom ovisi o broju i koli\xc4\x8dini dodataka. Zavr\xc5\xa1no propuhavanje zrakom se procjenjuje na osnovu uzimanja uzorka iz konvertera. Sli\xc4\x8dno je i kod Bessemerovog postupka, ali se zbog manje koli\xc4\x8dine silicija javlja ne\xc5\xa1to ranije. Dopunsko propuhavanje je ne\xc5\xa1to du\xc5\xbee nego kod Bessemerovog postupka, radi otfosforavanja, i traje 3 do 5 minuta, u okviru 10 do 16 minuta ukupnog trajanja postupka. Po zavr\xc5\xa1etku propuhavanja, iz konvertera se prvo pa\xc5\xbeljivo izlije najve\xc4\x87i dio troske, zatim se dodaje feromangan u predgrijanim komadima, a ostala troska se ve\xc5\xbee vapnom pri u\xc5\xa1\xc4\x87u konvertera i, kona\xc4\x8dno, \xc4\x8delik se izlije u spremnik ispod konvertera.'