b'\n_START_ARTICLE_\nZelene alge\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSkoro sve vrste imaju kloroplaste, koji sadr\xc5\xbee pigmente: klorofil a i b koji im daju svjetlo-zelenu boju, karotenoide (beta karoten) i ksantofile (lutein). Tako\xc4\x91er sadr\xc5\xbee i slo\xc5\xbeene tilakoide. Obi\xc4\x8dno imaju stani\xc4\x8dne zidove koji sadr\xc5\xbee celulozu. Mitoza im se odvija bez centriola. Pri\xc4\x8duvne tvari u stanicama su \xc5\xa1krob i kapljice ulja, koji nastaje kao proizvod asimilacije._NEWLINE_Postoje razli\xc4\x8diti oblici talusa: jednostani\xc4\x8dni, kolonijalni i heterotrihni.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeavanje\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeavaju se nespolno (vegetativno, sporama) i spolno. Vegetativan tip razmno\xc5\xbeavanja imaju jednostani\xc4\x8dne zelene alge (diobom stanica, raspadanjem kolonija), dok se neke vi\xc5\xa1estani\xc4\x8dne alge razmno\xc5\xbeavaju fragmentacijom talusa. Razmno\xc5\xbeavanje sporama naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se odvija zoosporama, kru\xc5\xa1kolikog oblika, s dva do \xc4\x8detiri bi\xc4\x8da iste du\xc5\xbeine. One imaju jednu jezgru, vr\xc4\x8dasti kloroplast, crvenu o\xc4\x8dnu pjegu i kontraktilne vakuole Ipak neke se zelene alge razmno\xc5\xbeavaju aplanosporama kod kojih nedostaju bi\xc4\x8devi, crvena o\xc4\x8dna pjega i kontraktilna vakuola._NEWLINE_Spolni na\xc4\x8din razmno\xc5\xbeavanja je gametogamija. Gamete se razvijaju u jednostani\xc4\x8dnim gametangijima. Produkt kopulacije je diploidna zigota koja \xc4\x8desto postaje trajna stanica ili cistozigota, a klije nakon faze  mirovanja._NEWLINE_Tako\xc4\x91er postoji i ovakav oblik spolnog razmno\xc5\xbeavanja. Haploidna stanica alge, koja sadr\xc5\xbei samo jedan primjerak svoje DNK mo\xc5\xbee se stapati s drugom haploidnom stanicom, pa nastaje diploidna zigota. Kada nitaste alge to urade, stvaraju mostove izme\xc4\x91u stanica, a taj proces naziva se konjugacija.\n_START_SECTION_\nStani\xc5\xa1te i na\xc4\x8din \xc5\xbeivota\n_START_PARAGRAPH_\nAutotrofit, ve\xc4\x87ina \xc5\xbeivi kao plankton ili bentos u slatkim vodama (oko 90% vrsta). Dok neke zelene alge vi\xc5\xa1e preferiraju \xc4\x8diste, oligotrofne vode, druge pak vole vode bogate fosfatima, nitratima i amonijakom (eutrofne vode). Ostale se pojavljuju na najrazli\xc4\x8ditijim stani\xc5\xa1tima (tlo, morski bentos, led i snijeg, kora vla\xc5\xbenog drve\xc4\x87a, simbionti s gljivama i \xc5\xbeivotinjama). Vrlo su heterogene alge.'