b'\n_START_ARTICLE_\nBerengar I.\n_START_PARAGRAPH_\nBerengar Furlanski (ubijen 16. travnja 924.) bio je kralj Italije od 888. godine i car Svetog Rimskog Carstva od 915. godine.\n_START_SECTION_\nObitelj\n_START_PARAGRAPH_\nOtac Berengara je bio sveti Eberhard od Furlanije koji je kao nagradu za svoju vjernu slu\xc5\xbebu dobio ruku k\xc4\x87eri cara Ludovika Pobo\xc5\xbenog. Iako u doba ro\xc4\x91enja Berengara ta \xc4\x8dinjenica da je po \xc5\xbeenskoj liniji carev unuk nije imala nikakvu va\xc5\xbenost, ona tijekom kasnijeg njegovog \xc5\xbeivota kada je izumrla dinastija Karolinga u Italiji i Njema\xc4\x8dkoj dobiva neusporedivu va\xc5\xbenost. Baka kralja Berengara je bila Judita.\n_START_SECTION_\nRatovi za kraljevstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIste one nerede koje njegov ro\xc4\x91ak Arnulf Karantanski koristi da bi postao kraljem Njema\xc4\x8dke, Berenger koristi kako bi se 888. godine proglasio i okrunio za kralja Italije. Tim potezom preduhitrio je ambicioznog Guida od Spoleta sa sli\xc4\x8dnim rodoslovljem \xc5\xa1to dovodi do po\xc4\x8detka prvoga rata. U prvim ratnim godinama protiv vojvode od Spoleta trpi jedan poraz za drugim, ali s uspje\xc5\xa1nim izbjegavanjem bitke koja bi odlu\xc4\x8dila rat. Nemaju\xc4\x87i drugog izbora, po\xc5\xa1to su sve druge titule bile zauzete, Guido od Spoleta se okrunio za cara. Niti smrt ovoga cara nije ni\xc5\xa1ta promijenila nego se rat samo nastavio protiv njegovog sina s istim negativnim rezultatima. Nemaju\xc4\x87i izbora, Berengar tada tra\xc5\xbei pomo\xc4\x87 iz Njema\xc4\x8dke od Arnulfa Karantanskog koji dolazi 896. godine i pobje\xc4\x91uje Lambert od Spoleta. Njegov kasniji povratak u Njema\xc4\x8dku rezultira 898. godine novim Berengarovim vojnim porazom, ali i ubojstvom Lamberta \xc5\xa1to je trebalo dovesti mir u Italiju. To se na kraju pokazalo daleko od istine po\xc5\xa1to je Berengar 899. godine ponovo pora\xc5\xbeen u bitci protiv plja\xc4\x8dka\xc5\xa1ke horde Ma\xc4\x91ara._NEWLINE_Sada talijanski plemi\xc4\x87i i papa nude krunu Italije i Carstva Ludoviku III. pod uvjetom da pobjedi vojno nesposobnog Berengara. Nedugo nakon ostvarivanja te pobjede 900. godine obje krune su dane Ludoviku III. koji ipak gubi najprije bitku 902., a potom i 905. godine od vje\xc4\x8dnog ratnog gubitnika Berengara.\n_START_SECTION_\nCar i pad\n_START_PARAGRAPH_\nSljede\xc4\x87ih deset godina ovaj kralj ipak dobiva priliku u\xc5\xbeivati u u miru koji zavr\xc5\xa1ava njegovom krunidbom 915. godine za cara Svetog Rimskog Carstva. O\xc4\x8dekivanja pape i plemi\xc4\x87a da \xc4\x87e novi car pokrenuti pohod protiv plja\xc4\x8dka\xc5\xa1kih pohoda Arapa tijekom sljede\xc4\x87ih godina se nisu ostvarila jer Berengar i dalje vi\xc5\xa1e brine za svoju Furlaniju koju ugro\xc5\xbeavaju Ma\xc4\x91ari nego potencijalno izdajni\xc4\x8dkom ju\xc5\xbenom Italijom. Zbog toga nezadovoljni plemi\xc4\x87i donose odluku 922. godine da pozovu burgundskog vojvodu Rudolfa da preuzme vlast u Italiji. Sljede\xc4\x87u godinu Berengar gubi veliku bitku protiv novog pretendenta samo da bi se povukao u Furlaniju radi ja\xc4\x8danja svojih snaga. Taj poku\xc5\xa1aj zavr\xc5\xa1ava neuspje\xc5\xa1no 924. godine kada horda Ma\xc4\x91ara ponovno pobje\xc4\x91uje njegovu vojsku i plja\xc4\x8dka provincije pod kontrolom Berengera. U tako politi\xc4\x8dki neugodnoj situaciji Berengar pada kao \xc5\xbertva atentata, kojeg je najvjerojatnije naru\xc4\x8dio burgundski vojvoda Rudolf.'