b'\n_START_ARTICLE_\nVatikanski brijeg\n_START_PARAGRAPH_\nVatikanski brijeg (latinski: Mons Vaticanus) je brijeg na desnoj obali Tibera smje\xc5\xa1ten nasuprot poznatih sedam rimskih brjegova. Najvi\xc5\xa1i vrh Vatikanskog brijega visok je 75 metara._NEWLINE_Podrijetlo imena nije sigurno, vjerojatno potje\xc4\x8de od latinske rije\xc4\x8di vates u zna\xc4\x8denju prorok. Bio je naseljen jo\xc5\xa1 za vrijeme Etru\xc5\xa1\xc4\x87ana koji su u \xc4\x8dast Vagitanusa, boga proro\xc5\xa1tva, na brijegu sagradili hram._NEWLINE_U 1.st., Vatikanski brijeg se nalazio izvan zidina anti\xc4\x8dkog Rima, pa je stoga bio pogodan za izgradnju cirkusa (Neronov cirkus) i groblja. Iznad groblja je u 4.st. sagra\xc4\x91ena bazilika Svetog Petra, na mjestu koje se smatra grobom svetog Petra._NEWLINE_Vatikanski brijeg nije jedan od slavnih sedam brjegova grada Rima. Unutar gradskih zidina Rima na\xc5\xa1ao se tijekom pontifikata pape Lava IV. koji je izme\xc4\x91u 848. i 852. pro\xc5\xa1irio zidine radi za\xc5\xa1tite bazilike Svetog Petra i sam Vatikan. Vatikanski se brijeg tako sljede\xc4\x87ih 1100 godina nalazio unutar grada Rima kao dio \xc4\x8detvrti Borga. Lateranskim sporazumom iz 1929. Vatikanski brijeg postaje dijelom Vatikanske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Prije avignonskog papinstva, sjedi\xc5\xa1te Svete Stolice nalazilo se u Lateranskoj pala\xc4\x8di. Nakon avignonskog papinstva, uprava Crkve je premje\xc5\xa1tana na Vatikanski brijeg, a papinska rezidencija postala je Kvirinalska pala\xc4\x8da koja je to ostala sve do pada Papinske dr\xc5\xbeave 1871. godine. Nakon Lateranskog sporazuma sjedi\xc5\xa1te Crkve postaju zgrade smje\xc5\xa1tene na Vatikanskom brijegu i Vatikanskim poljima._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1i je vrh Vatikana.'