b'\n_START_ARTICLE_\nStjepan Gunja\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nStjepan Gunja\xc4\x8da (Sinj, 28. rujna 1909. - Split, 6. prosinca 1981.), hrvatski povjesni\xc4\x8dar, muzeolog, arheolog i povijesni topograf. Jedan je od najzna\xc4\x8dajnijih hrvatskih arheologa.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nStjepan Gunja\xc4\x8da rodio se u Sinju 1909. godine. \xc5\xa0kolovao se u rodnom gradu i u Zagrebu. Godine 1933., kao apsolvent Filozofskog fakulteta, postaje kustos Muzeja Savske i Primorske banovine (prija\xc5\xa1nji naziv bio je Muzej hrvatskih starina) u Kninu. Poduzimao je mnoga sistematska, topografska i revizijska istra\xc5\xbeivanja na lokalitetima izme\xc4\x91u Cetine i Zrmanje, otkriv\xc5\xa1i znatan broj nekropola i predromani\xc4\x8dkih crkvica, \xc4\x8dime je dao veliki doprinos poznavanju hrvatske ranosrednjovjekovne arhitekture. 1934. godine preselio je fundus muzeja iz franjeva\xc4\x8dkog samostana u kninsku tvr\xc4\x91avu gdje je postavio izlo\xc5\xbebu gra\xc4\x91e. U Zagrebu je doktorirao 1936. godine.\n_START_SECTION_\nDrugi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi svjetski rat zatje\xc4\x8de ga u Kninu gdje spa\xc5\xa1ava od \xc4\x8detni\xc4\x8dko-talijanskog uni\xc5\xa1tenja neprocjenjivi hrvatski narodni spomeni\xc4\x8dki inventar, \xc4\x8dije preno\xc5\xa1enje iz Knina u Sinj, unato\xc4\x8d usta\xc5\xa1koj zabrani, zapo\xc4\x8dinje 15. o\xc5\xbeujka 1942. Od 1943. bio je u partizanima gdje se posve\xc4\x87uje za\xc5\xa1titi spomeni\xc4\x8dke gra\xc4\x91e i formiranju centara za spa\xc5\xa1avanje, sabiranje i pohranu kulturne ba\xc5\xa1tine srednje i sjeverne Dalmacije. Potkraj rata nalazi se u Zadru gdje je 1944. godine postavljen je za direktora Arheolo\xc5\xa1kog muzeja u Zadru.\n_START_SECTION_\nPoslije drugoga svjetskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1947. poti\xc4\x8de osnivanje Muzeja Cetinske krajine u Sinju te pokre\xc4\x87e arheolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja uo\xc4\x8di gradnje hidroelektrane na Cetini. Sjedi\xc5\xa1te Muzeja hrvatskih starina prenosi u Split 1946. godine. Pokrenuo je, 1949. godine, poslijeratnu seriju \xc4\x8dasopisa Starohrvatska prosvjeta te ga je i ure\xc4\x91ivao. Godine 1954. zapo\xc4\x8dinje rad na ustroju i gradnji Muzeja hrvatskih arheolo\xc5\xa1kih spomenika koji je tek 1976. godine sagra\xc4\x91en u Splitu._NEWLINE_Od 1951. godine bio je dopisni a od 1962. godine redoviti \xc4\x8dlan JAZU (danas HAZU)._NEWLINE_Umro je u Splitu, 6. prosinca 1981. godine.'