b'\n_START_ARTICLE_\nFridrik Vilim IV.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nKada je Fridrik Vilim ro\xc4\x91en 1795. godine, njegov otac je jo\xc5\xa1 bio prijestolonasljednik Pruske. Dvije godine kasnije, njegov je otac preuzeo prusko prijestolje, nakon smrti Fridrika Vilima II. te mladi Fridrik Vilim koji je tada imao svega dvije godine postaje novi prijestolonasljednik._NEWLINE_Vojno iskustvo stekao je slu\xc5\xbee\xc4\x87i u pruskoj vojsci za vrijeme oslobodila\xc4\x8dkog rata protiv Napoleonove vojske 1814. godine, iako nije bio zainteresiran za vojnu slu\xc5\xbebu. Njega je vi\xc5\xa1e zanimalo crtanje, arhitektura i urbanizam, te je bio pokrovitelj nekim velikim Njema\xc4\x8dkim umjetnicima._NEWLINE_Kada je imao samo dvadeset godina, 1815. godine, poku\xc5\xa1ao je pridobiti dru\xc5\xa1tvene slojeve, predla\xc5\xbeu\xc4\x87i uvo\xc4\x91enje Ustava, koji nije za\xc5\xbeivio jer mu se protivila velika ve\xc4\x87ina aristokracije._NEWLINE_Godine 1823. Fridrik Vilim o\xc5\xbeenio se Elizabetom Ludovikom Wittelsbach, k\xc4\x87erkom bavarskog kralja Maksimilijana I., koja \xc4\x87e nakon stupanja na prijestolje svoga mu\xc5\xbea 1840. godine imati veliki utjecaj na prusku politiku. Budu\xc4\x87i da je Elizabeta Ludovika bila sestra austrijske nadvojvotkinje Sofije, majke cara Franje Josipa I., gorljivo je \xc4\x8duvala i odr\xc5\xbeavala prijateljske odnose izme\xc4\x91u Pruske i Habsbur\xc5\xa1ke monarhije._NEWLINE_Fridrik Vilim je bio odan romantizmu i ta \xc4\x87e privr\xc5\xbeenost, koja je posebno u njema\xc4\x8dkim dr\xc5\xbeavama oslikavala nostalgiju za starim vremenima biti uvelike odgovorna za razvitak konzervatizma u njegovim ranim godinama. Podjednako se protivio liberalizmu kao i militarizaciji Njema\xc4\x8dke, prepu\xc5\xa1taju\xc4\x87i Austriji da vodi glavnu rije\xc4\x8d me\xc4\x91u njema\xc4\x8dkim dr\xc5\xbeavama. Tijekom svoje vladavine, ubla\xc5\xbeio je reakcionarnu politiku svojeg oca, smanjuju\xc4\x87i cenzuru i obe\xc4\x87avaju\xc4\x87i dono\xc5\xa1enje ustava u nekom trenutku, ali je odbio uspostaviti zakonodavnu skup\xc5\xa1tinu, preferiraju\xc4\x87i rad s plemstvom kroz "ujedinjena vije\xc4\x87a/odbore" pokrajinskih stale\xc5\xbea. Godine 1847. napokon saziva zakonodavnu skup\xc5\xa1tinu, ali ona nije predstavljala reprezentativno tijelo, ve\xc4\x87 je to bilo tijelo u kojem su bili predstavnici svih stale\xc5\xbea. Skup\xc5\xa1tina nije imala nikakve zna\xc4\x8dajne ovlasti i vrlo rijetko se sastajala._NEWLINE_U o\xc5\xbeujku 1848. godine izbija revolucija i kralj odgovara izvo\xc4\x91enjem vojske na ulice. Ubrzo povla\xc4\x8di vojsku i 19. o\xc5\xbeujka staje sam na \xc4\x8delo pokreta. Obvezuje se raditi na ujedinjenju Njema\xc4\x8dke, imenovati liberalnu vladu, sazvati zakonodavnu skup\xc5\xa1tinu, te odrediti da se napi\xc5\xa1e ustav Kraljevine Pruske. Iako je ponovno u\xc4\x8dvrstio svoj polo\xc5\xbeaj, kralj je naredio da vojska okupira Berlin i u prosincu iste godine raspustio skup\xc5\xa1tinu. Me\xc4\x91utim, i dalje je radio na ujedinjenju, a kada mu je 3. o\xc5\xbeujka 1849. godine, frankfurtski parlament ponudio njema\xc4\x8dku krunu, odbio je, \xc5\xbeele\xc4\x87i ujedinjenje njema\xc4\x8dkih dr\xc5\xbeava bez Austrije._NEWLINE_Ne \xc5\xbeele\xc4\x87i se vratiti birokratskoj vladavini kakva je bila nakon raspu\xc5\xa1tanja zakonodavne skup\xc5\xa1tine, Fridrik Vilim proklamira novi ustav s dvodomnim parlamentom, aristokratskim Gornjim domom i izbornim Donjim domom. U Donji dom su birali svi koji su pla\xc4\x87ali porez, ali pravo glasa je ovisilo o iznosu pla\xc4\x87enog poreza, pa stoga mnogi nisu mogli ostvariti to pravo. Ustav je dao kralju pravo imenovanja svih ministara, ponovnog uspostavljanja konzervativnih okru\xc5\xbenih tijela i pokrajinskih skup\xc5\xa1tina, kao i da \xc4\x87e uprava i vojska biti \xc4\x8dvrsto u kraljevim rukama. To je bio puno liberalniji sistem nego \xc5\xa1to je Pruska imala prije 1848. godine, ali je to bio jo\xc5\xa1 uvijek konzervativan sustav u kojem monarh, aristokracija i vojska imaju najve\xc4\x87u vlast._NEWLINE_Godine 1857. Kralj je pretrpio mo\xc5\xbedani udar uslijed kojeg je ostao paraliziran i mentalno nesposoban. Kao regent ovlasti je preuzeo njegov brat Vilim, budu\xc4\x87i da kralj i kraljica nisu imali djece. Kraljica se gotovo \xc4\x8detiri godine brinula o njemu, a kada je umro 1861. godine, nasljedio ga je brat Vilim I. Kralj Fridrik Vilim IV. i kraljica Elizabeta Ludovika sahranjeni su u crkvi Friedenskirche u Potsdamu.'