b'\n_START_ARTICLE_\nZlatni standard u Velikoj Britaniji\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomisti su zlatni standard smatrali \xc4\x8dudotvornim instrumentom koji \xc4\x87e ure\xc4\x91ivati me\xc4\x91unarodne privredne odnose. Princip je bio: ako neka zemlja vi\xc5\xa1e uvozi nego izvozi, du\xc5\xbena je svoj deficit izravnati izvozom zlata. Izvoz zlata snizit \xc4\x87e cijene kod ku\xc4\x87e, a pove\xc4\x87ati ih u inozemstvu, te \xc4\x87e se te\xc5\xbenja za uvozom smanjiti. Na ovaj \xc4\x87e se na\xc4\x8din, platnom bilancom, regulirati unutra\xc5\xa1nja gospodarska aktivnost._NEWLINE_Zlatni standard u svom teorijskom obliku nikad nije postojao u praksi, nego je to uvijek bio niz kreditnih sustava koji su se zasnivali na zlatu i koji su bili me\xc4\x91usobno povezani fiksnim te\xc4\x8dajevima. Standardna mjera za vrijednost bio je zlatnik propisane te\xc5\xbeine i \xc4\x8disto\xc4\x87e. Vrijednost jedne valute prema drugoj odre\xc4\x91ivala se prema zlatu koje je sadr\xc5\xbeavala. Tokom nekoliko desetlje\xc4\x87a pred Prvi svjetski rat, zlatni standard je bio sistem automatskih izravnavanja putem knji\xc5\xbeenja i knjigovodstvenih operacija u Londonu._NEWLINE_Britansko Carstvo je ozna\xc4\x8davalo razdoblje izme\xc4\x91u 18. i 20. stolje\xc4\x87a u kojem je bila prvorazredna politi\xc4\x8dka sila svijeta. Velika Britanija je priznala zlatni standard 1816. godine i sistem je djelovao sve dok je me\xc4\x91unarodna trgovina slijedila promjene na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu. Upravo se na zlatnom standardu i slobodnoj trgovini zasnivao prvi svjetski me\xc4\x91unarodni privredni sistem Britansko Carstvo, tzv. Pax Britannica._NEWLINE_Za stvarni opticaj zlatnici su bili nepodesni, pa su ubrzo zamijenjeni \xc4\x8dekovima i banknotama. Po Zakonu o bankarstvu (Bank Charter) iz 1844. Engleska banka dobila je monopol na izdavanje banknota i otad ona nadzire gotovinske rezerve svih banaka._NEWLINE_Razdoblje izme\xc4\x91u dva Svjetska rata (1918. do 1939.) je do\xc4\x8dekao raspad stupova prvog me\xc4\x91unarodnog sistema - zlatnog standarda i slobodne trgovine. Velika Britanija je opet 1925. uvela zlatni standard, ali on vi\xc5\xa1e nije bio u svom "\xc4\x8distom obliku" kao prije prvog svjetskog rata. Mnogo zemalja je odlu\xc4\x8dilo da kao monetarnu rezervu dr\xc5\xbei tu\xc4\x91u valutu (kao npr. funte sterlinga), a ne zlato. London i New York su morali dr\xc5\xbeati velike zlatne rezerve da bi se osigurali ako slu\xc4\x8dajno do\xc4\x91e do iznenadnih potra\xc5\xbeivanja od strane drugih zemalja koje su kao rezervu dr\xc5\xbeale valutu SAD-a i Velike Britanije._NEWLINE_Novi svjetski novac, tzv. valuta sa zlatnim standardom, nije dugo trajao i postalo je jasno da u svijetu nema dovoljno zlata da podmiri stalni porast svjetske trgovine te da su rezerve zlata neravnomjerno raspore\xc4\x91ene da bi mogle poslu\xc5\xbeiti monetarnim ciljevima. Velika Britanija je 1931. opet morala napustiti zlatni standard te je zlato moralo da napusti mjesto koje mu je dotada pripadalo u me\xc4\x91unarodnoj privredi._NEWLINE_Ekonomisti i dr\xc5\xbeavnici su uvidjeli da zlatni standard ne mo\xc5\xbee biti prihvatljivi instrument jer bi u tom slu\xc4\x8daju zemlja koja zapadne u deficit trgova\xc4\x8dke bilance morala po\xc4\x8deti smanjivati uvoz, a s time i zaposlenost i op\xc4\x87enitu privrednu aktivnost da bi na kraju gubila jo\xc5\xa1 i zlato. A zemlje koje su nekada imale uravnote\xc5\xbeenu trgova\xc4\x8dku bilancu su mogle ostati uskra\xc4\x87ene za izvoz pa bi im se smanjila privredna aktivnost i zaposlenost.'