b'\n_START_ARTICLE_\nRafinerija nafte\n_START_PARAGRAPH_\nRafinerije nafte su velika procesna industrijska postrojenja u kojima se iz sirove nafte razli\xc4\x8ditim procesima izdvajaju naftni derivati (kao \xc5\xa1to su npr. teku\xc4\x87i plin, dizelsko gorivo, benzin, mlazno gorivo, motorna ulja...) potrebni krajnjim korisnicima. _NEWLINE_Nafta pravo zna\xc4\x8denje dobiva u 19. st. kad je 1859. godine. Amerikanac E. L. Drake u Pennsylvanji izbu\xc5\xa1io prvu bu\xc5\xa1otinu, \xc5\xa1to se uzima kao po\xc4\x8detak industrijske proizvodnje. Prva velika rafinerija otvorena je u Rumunjskoj, to\xc4\x8dnije u Ploiesti 1856. U to se doba upotrebljavala isklju\xc4\x8divo za dobivanje petroleja i kao mast za podmazivanje (kolomast). Najve\xc4\x87i svjetski kompleks rafinerija je "Centro de Refinaci\xc3\xb3n de Paraguan\xc3\xa1" u Venezueli \xc4\x8diji kapacitet iznosi 956,000 barela na dan. Tek naglim razvitkom automobilske industrije i sve ve\xc4\x87om potra\xc5\xbenjom za naftom, po\xc4\x8dinju se razvijati tehnologije dobivanja goriva iz nafte, odnoso tehnologije rafiniranja.\n_START_SECTION_\nSastav nafte\n_START_PARAGRAPH_\nNafta je po svom sastavu veoma slo\xc5\xbeena smjesa razli\xc4\x8ditih ugljikovodika, pa se njezin sastav najbolje prikazuje pribli\xc5\xbenim masenim udjelima elemenata koji ju sa\xc4\x8dinjavaju: ugljik (83-87%), vodik (11-15%), sumpor (0-5.5%), du\xc5\xa1ik (0-2%), kisik (0-2%).\n_START_SECTION_\nPriprema nafte za preradu\n_START_PARAGRAPH_\nNafta je nastala iz ostataka biljaka i \xc5\xbeivotinja koje su postojale prije nekoliko stotina milijuna godina u vodi. Sam taj proces se odvijao u nekoliko faza: talo\xc5\xbeenju ostataka na dnu oceana koje je tijekom vremena prekrio pijesak i mulj, nastanak plina i sirove nafte uslijed djelovanja ogromnih pritisaka i visokih temperatura._NEWLINE_Sam proces prerade nafte po\xc4\x8dinje istra\xc5\xbeivanjem i to geolo\xc5\xa1kim i geofizi\xc4\x8dkim, podru\xc4\x8dja potencijalno bogato naftom od strane znanstvenika i in\xc5\xbeenjera, ako se utvrdi postojanje nafte, (plina) koja se nalazi zbijena u sitnim porama izme\xc4\x91u stijena pod vrlo velikim pritiskom, bu\xc5\xa1i se eksploatacijska bu\xc5\xa1otina kroz debele slojeve pijeska, mulja i stijena iz koje se vr\xc5\xa1i crpljenje iste te transport do rafinerije za preradu. Transport se mo\xc5\xbee izvr\xc5\xa1iti na razli\xc4\x8dite na\xc4\x8dine: tankerima, cisternama, \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkim putem, odnosno cestovnim te naftovodima \xc5\xa1to je ujedno i najjeftinija opcija. Velik problem prilikom bu\xc5\xa1enja i transporta je mogu\xc4\x87nost istjecanja nafte u okoli\xc5\xa1. Nove tehnologije su doprinijele pove\xc4\x87anju preciznosti kod pronala\xc5\xbeenja, a to je rezultiralo manjim brojem bu\xc5\xa1otina._NEWLINE_Nafta transportirana u rafinerijama sadr\xc5\xbeava vodu, soli, sumporne spojeve, kiseline i neke ne\xc4\x8disto\xc4\x87e. Kako ovi elementi izazivaju koroziju i ostale negativne efekte na postrojenje, nastoje se ukloniti. Voda se uklanja na na\xc4\x8din da se s dna spremnika u kojem se nalazi nafta, ispu\xc5\xa1ta voda, jer se nafta, po\xc5\xa1to je lak\xc5\xa1a od vode, natalo\xc5\xbeila na povr\xc5\xa1ini. Drugi na\xc4\x8din je dodavanja emulgatora. Soli se uklanjaju dodavanjem visoko zagrijane vode u tok nafte. Zagrijana voda otapa soli koji se talo\xc5\xbee na dnu.\n_START_SECTION_\nDestilacija\n_START_PARAGRAPH_\nDestilacija je prvi korak u postupku prerade nafte. Svrha procesa je izlu\xc4\x8divanje (separacija) ugljikovodika iz sirove nafte u frakcije nafte koje se baziraju na njihovoj to\xc4\x8dki vreli\xc5\xa1ta. Separacija se odvija u velikim tornjevima pod djelovanjem atmosferskog pritiska, ti tornjevi sadr\xc5\xbee velik broj plitkih posuda gdje se ugljikovodi\xc4\x8dni plinovi i teku\xc4\x87ine mije\xc5\xa1aju i poslije toga teku\xc4\x87ina iscuri iz tornja, a plinovi ostaju. Lak\xc5\xa1e tvari poput butana i nafte se uklanjaju u gornjem dijelu tornja, a te\xc5\xbee tvari kao ostaci teku\xc4\x87ina se ispu\xc5\xa1taju iz donjeg dijela tornja.\n_START_SECTION_\nAlkilacija\n_START_PARAGRAPH_\nAlkilacija je sekundarni proces prerade nafte kojim se dobiva najkvalitetniji benzin. Proces se zasniva na kataliti\xc4\x8dkoj reakciji izobutana s laganima olefinima (propanom, butanom). Alkilat je najkvalitetnija komponenta koja se upotrebljava za proizvodnju benzina.\n_START_SECTION_\nHidrodesulfurizacija\n_START_PARAGRAPH_\nNajzastupljeniji proces u preradi nafte. Hidrodesulfurizacijom se pove\xc4\x87ava kemijska stabilnost kreking benzina. Vodik za ovaj proces dobiva se s postrojenja kataliti\xc4\x8dkog reforminga. Faktori koji utje\xc4\x8du na kvalitetu procesa: temperatura, tlak, udio vodika i prostorna brzina.\n_START_SECTION_\nIzomerizacija\n_START_PARAGRAPH_\nIzomerizacija je proces koji se primjenjuje ako se mora pove\xc4\x87ati oktanski broj benzina. Osim za spomenutu namjenu rabi se i za pripremu sirovine za proces alkilacije. Postupak se zasniva na promjeni strukture molekula ugljika, a da pri tome molekularna masa ostaje konstantna.\n_START_SECTION_\nKataliti\xc4\x8dki reforming\n_START_PARAGRAPH_\nAko se \xc5\xbeeli pove\xc4\x87ati oktanski broj grupi benzina dobivenih procesom atmosferske destilacije primjenjuje se kataliti\xc4\x8dki reforming. No prije toga potrebno je ukloniti sumporne spojeve i metale, iz postoje\xc4\x87e grupe, jer su \xc5\xa1tetni, postupkom hidrodesulfurizacijom. Tlak, tempertaura, udio vodika su utjecajni parametri.\n_START_SECTION_\nProces Blending\n_START_PARAGRAPH_\nUpotrebljava se u postupcima rafinacije: petroleja, benzina i dizelskog goriva, na na\xc4\x8din da se razli\xc4\x8dite frakcije nafte kombiniraju u svrhu dobivanja zavr\xc5\xa1nih navedenih proizvoda. Ovaj proces se jo\xc5\xa1 i naziva sla\xc4\x91enje jer se korozivni merkaptanski sumpor prevodi u nekorozivne disulfide. Proces zahtjeva znanje o svim komponentama koji su uklju\xc4\x8deni u postupku koji su razvijeni ra\xc4\x8dunalnim modelima i simulacijama.\n_START_SECTION_\nNaftni derivati\n_START_PARAGRAPH_\nNafta je izvor tvari za vi\xc5\xa1e od pola organske kemije._NEWLINE__NEWLINE_Naftni derivati su proizvodi rafinerijske preradbe nafte, u prvome redu proizvodi atmosferske i vakuumske frakcijske destilacije koji se mogu izravno upotrijebiti kao gorivo ili kao sirovine za dobivanje niza organskih spojeva. Najva\xc5\xbenije su skupine naftnih derivata naftni plin, petroleter (ligroin), motorni benzin, dizelsko gorivo, mlazno gorivo, odnosno kerozin i petrolej (za mlazne motore), lo\xc5\xbeivo ulje (lako i te\xc5\xa1ko /mazut/), bazno mazivo ulje, bitumen i naftni koks, parafin (vosak) te olefinski i aromatski ugljikovodici kao petrokemijske sirovine, posebice etilen, propilen, benzen, toluen i ksileni._NEWLINE_Pogonska goriva za motore s unutarnjim izgaranjem (benzin, dizel, lo\xc5\xbe ulje) su obojani razli\xc4\x8ditim bojama zbog razaznavanja i prepoznatljivosti, jer bi ih ljudsko oko i njuh te\xc5\xa1ko moglo razlikovati. Tako\xc4\x91er, vr\xc5\xa1e se i zakonske kontrole u vozilima na carinama i preventivnim kontrolama. Takve boje imaju i svoj karakteristi\xc4\x8dan miris, a ne \xc5\xa1tetu motoru._NEWLINE__NEWLINE_Benzin ima intenzivan i prepoznatljiv miris upravo zbog boja i svog hlapljenja, dok dizel znatno manje.\n_START_SECTION_\nTeku\xc4\x87i plin\n_START_PARAGRAPH_\nTeku\xc4\x87i plin je najlak\xc5\xa1i derivat nafte, sastoji se od smjese propana i butana. Kao takav mora se rafinirati da bi se uklonili korozivni sumporni spojevi, gdje tako prera\xc4\x91en mo\xc5\xbee i\xc4\x87i na tr\xc5\xbei\xc5\xa1te.\n_START_SECTION_\nBenzin\n_START_PARAGRAPH_\nBenzin se upotrebljava kao pogonsko gorivo u ve\xc4\x87ini motornih vozila. Proizvodi se u dvije gradacije: normal benzin koji ima od 86-88 oktana i super sa 95-100 oktana. Oktanski broj je mjera za antidetonatorsko svojstvo benzina. Za pove\xc4\x87anje oktanskog spoja dodaju se olovni spojevi, TEO, TMO, odnosno tetraetil olovo i tetrametil olovo.\n_START_SECTION_\nDizelsko gorivo\n_START_PARAGRAPH_\nZa proizvodnju dizelskog goriva upotrebljava se petrolej i dijelovi lakog plinskog ulja, ti elementi destiliraju na 170\xc2\xba do 360\xc2\xba C. Osim temperaturne filtrabilnosti va\xc5\xbean je i maseni udio ukupnog sumpora koji ne smije biti ve\xc4\x87i od 1,0\xc2\xa0% zbog korozivnog djelovanja. cetanski broj i dizel indeks su mjere za sposobnost paljenja dizelskog goriva.\n_START_SECTION_\nMlazno gorivo\n_START_PARAGRAPH_\nMlazno gorivo je smjesa te\xc5\xa1kog benzina i petroleja, odnosno spojevi nafte koji destiliraju na 145\xc2\xba do 225\xc2\xba C. Kako tu vrstu goriva tro\xc5\xa1e mla\xc5\xbenjaci koji lete na velikim visinama gdje vladaju izrazito niske temperature, potrebno je osigurati temperature zamrzavanja ispod -55\xc2\xba C.\n_START_SECTION_\nMotorna ulja\n_START_PARAGRAPH_\nUlja se upotrebljavaju u razli\xc4\x8dite svrhe, osnovna im je funkcija podmazivanje motora, \xc5\xa1tednja goriva, hla\xc4\x91enje i brtvljenje motora, spre\xc4\x8davanje korozije. Indeks viskoznost im je vrlo visok zbog specifi\xc4\x8dnih uvjeta rada, ujedno indeks viskoznosti je i mjera po kojoj se ulja klasificiraju.\n_START_SECTION_\nBitumen\n_START_PARAGRAPH_\nBitumen je derivat nafte koji se dobiva oksidacijom vakuum ostataka nafte. Va\xc5\xbena svojstva su elasti\xc4\x8dnost, penetracija, temperatura mek\xc5\xa1anja, rastezljivost. Svojstva bitumena ovise o stupnju disperzije asfaltina u maltenima. Svoju uporabu prona\xc5\xa1ao je u cestogradnji i industriji.\n_START_SECTION_\nParafin\n_START_PARAGRAPH_\nParafin se dobiva iz uljnih destilata, \xc5\xa1to je sadr\xc5\xbeaj ulja manji to je parafin kvalitetniji. Primjenjuje se u prehrambenoj industriji, proizvodnji \xc5\xa1ibica, svije\xc4\x87a, itd.\n_START_SECTION_\nLo\xc5\xbeivo ulje\n_START_PARAGRAPH_\nZa proizvodnju lo\xc5\xbeivog ulja iskori\xc5\xa1tavaju se nusprodukti pri preradi nafte. Uvjete koji moraju zadovoljiti su viskoznost i koli\xc4\x8dina sumpora. Upotrebljava se kao gorivo u energetici.\n_START_SECTION_\nEkonomija rafiniranja\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomska ra\xc4\x8dunica, financiranja u sferi rafiniranja uvelike ovisi o ponudi i potra\xc5\xbenji. Cijena produkta rafiniranja ovisi o niz faktora kao \xc5\xa1to su: ekonomija (globalna, lokalna), vremenskim uvjetima, vrijednostima (rastu, padu) dionica naftnih kompanija i drugih kompanija u naftnoj bran\xc5\xa1i. Cijena dionica ovisi o potra\xc5\xbenji, odre\xc4\x91enim odlukama vlasti i akcijama OPEC-a. _NEWLINE_OPEC (Organization of the Petroleum Exporting Countries) je udru\xc5\xbeenje dr\xc5\xbeava izvoznika nafte koje kontrolira cijenu i koli\xc4\x8dinu nafte koja \xc4\x87e se proizvesti. Dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice OPEC-a su: Al\xc5\xbeir, Indonezija, Iran, Irak, Kuvajt, Libija, Nigerija, Katar, Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati i Venezuela. Budu\xc4\x87i da je izvoz nafte najzna\xc4\x8dajniji dio gospodarstva tih dr\xc5\xbeava, odr\xc5\xbeavaju se minimalno dva sastanka godi\xc5\xa1nje na kojima se odre\xc4\x91uje optimalna koli\xc4\x8dina proizvodnje. 11 \xc4\x8dlanica OPEC-a proizvodi oko 40% ukupne svjetske proizvodnje nafte, a u potvr\xc4\x91enim zalihama ima tri \xc4\x8detvrtine ukupno potvr\xc4\x91enih zaliha u svijetu.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1tita okoli\xc5\xa1a i sigurnost\n_START_PARAGRAPH_\nRafinerije su u dosta slu\xc4\x8dajeva smje\xc5\xa1tene u blizini naseljenih podru\xc4\x8dja, gdje uzrokuju pove\xc4\x87anje zdravstveno rizi\xc4\x8dne populacije i mogu\xc4\x87nosti od ekolo\xc5\xa1kih incidenata. Uzrok tome je priroda rada rafinerije koja u svom procesu ispu\xc5\xa1ta velik broj razli\xc4\x8ditih kemikalija i kemijskih spojeva u atmosferu \xc5\xa1to dovodi do zaga\xc4\x91enja zraka, osim toga dovodi u pitanje i zdravstvenu ispravnost vode. Tu su jo\xc5\xa1 opasnosti od mogu\xc4\x87ih eksplozija i po\xc5\xbeara, velikih buka, itd. _NEWLINE_U mnogim zemljama javnost je "prisilila" vlade da tome stanu na kraj i posebnim restrikcijama, odnosno osnivanjem agencija koje \xc4\x87e obvezati rafinerije na instalaciju opreme potrebnu za za\xc5\xa1titu okoli\xc5\xa1a i za\xc5\xa1titu od ostalih \xc5\xa1tetnih utjecaja. One rafinerije koje nisu u mogu\xc4\x87nosti zadovoljiti te kriterije mogu biti zatvorene, \xc5\xa1to u nekim slu\xc4\x8dajevima dovodi i do porasta cijena goriva.'