b'\n_START_ARTICLE_\nBitka kod Siska\n_START_SECTION_\nUtvrda\n_START_PARAGRAPH_\nTvr\xc4\x91avu Sisak, utvrdu na u\xc5\xa1\xc4\x87u Kupe u Savu, 1544. godine po\xc4\x8deo je graditi Zagreba\xc4\x8dki kaptol u svrhu obrane Hrvatskoga Kraljevstva. Utvrda je podignuta na strate\xc5\xa1ki va\xc5\xbenome mjestu na kojemu su Osmanlije prelazili rijeke Savu i Kupu. Na \xc4\x8delu graditelja bio je milanski majstor Petar de Mediolanus, a tesarske radove vodio je i nadgledao tesar Martin iz Zagreba. Utvrda je gra\xc4\x91ena u obliku trokuta s tri kule i spojnim zidovima \xc4\x8dije su stranice duga\xc4\x8dke vi\xc5\xa1e_NEWLINE_od 30 metara. Kule izgra\xc4\x91ene u utvrdi bile su trokatne i imale su strijelnice za topni\xc5\xa1tvo, koje su postavljene kako bi se moglo pucati na sve strane. Jedini ulaz u dvori\xc5\xa1te i kule bio je kroz isto\xc4\x8dnu kulu, drvenim stubama. Na zidovima izme\xc4\x91u kula bile su strijelnice za obi\xc4\x8dne pu\xc5\xa1ke. Utvrda je bila okru\xc5\xbeena kanalom preko kojega je prijelaz bio na samo jednome mjestu. Ubrzo je uz postoje\xc4\x87i trokut napravljen drugi od palisada koje su poslije zamijenjene zidom, te se izdaleka utvrda doimala poput \xc4\x8detverokuta. Gradnja utvrde zavr\xc5\xa1ena je 1550. godine. Nakon gradnje u utvrdu je smje\xc5\xa1tena vojna posada koja je bila pod zapovjedni\xc5\xa1tvom Kaptola. _NEWLINE_Hasan-pa\xc5\xa1a Predojevi\xc4\x87 osmanski vojskovo\xc4\x91a i beglerbeg Bosanskoga pa\xc5\xa1aluka od 1591. godine sa svojm vojskom opsjedao je sisa\xc4\x8dku utvrdu dva puta prije 1593. godine, poku\xc5\xa1avaju\xc4\x87i osvojiti ju u kolovozu 1591. i u srpnju 1592. godine, no nije u tome uspio. Dne 1. kolovoza 1591. godine napao je utvrdu koju su s odredom od 300 vojnika branili kanonici Nikola Mikac i Stjepan Kova\xc4\x8di\xc4\x87. Posada je 6. kolovoza iza\xc5\xa1la iz grada i udarila na Turke, a ban Erd\xc3\xb6dy poslao je pomo\xc4\x87 te se je Hasan-pa\xc5\xa1a 11. kolovoza povukao. Dne 23. srpnja 1592. godine Hasan-pa\xc5\xa1a Predojevi\xc4\x87 po\xc4\x8deo je svoje drugo opsjedanje Siska kojega su tada branili kanonici Nikola Mikac, Bla\xc5\xbe \xc4\x90urak i Matija Finti\xc4\x87. Opsjedao ga je do 29. srpnja kada se je opet pora\xc5\xbeen vratio u Bosanski pa\xc5\xa1aluk.\n_START_SECTION_\nPripreme za bitku\n_START_PARAGRAPH_\nNakon \xc5\xa1to je turski sultan Murat III. 1590. godine sklopio mir s Perzijom, po\xc4\x8deli su upadi Turaka prema zapadu, sve do Kranjske, \xc5\xa0tajerske i Koru\xc5\xa1ke. Njema\xc4\x8dki car i hrvatsko-ugarski kralj, Rudolf II., poslao je, stoga, izaslanike u Carigrad koji su 29. listopada sklopili primirje koje je trebalo trajati osam godina. Ipak, pod pritiskom vojni\xc4\x8dkih krugova na svome dvoru, Murat je sljede\xc4\x87e godine za zapovjednika svojih jedinica u tom podru\xc4\x8dju postavio beglerbega Hasan-pa\xc5\xa1u Predojevi\xc4\x87a, poznatoga po borbenosti na svojim pohodima._NEWLINE_Nakon nekoliko pobjeda hrvatskoga bana Tome Baka\xc4\x8da Erd\xc3\xb6dyja, bosanski je beglerbeg ipak uspio osvojiti Biha\xc4\x87, a Hrvatska je doista bila svedena na "ostatke ostataka" (lat. reliquiae reliquiarum). Turci su se po\xc4\x8deli okupljati kod Petrinje, koja je ranije bila spaljena odlukom Hrvatskog Sabora, te su se ondje utaborili na lijevoj obali Kupe, podi\xc5\xbeu\xc4\x87i utvrdu Yeni Hisar. Tako su se na\xc5\xa1li nasuprot pokupske obrambene crte, gdje se, izme\xc4\x91u Karlovca (podignut 1579. godine) i Siska nalazio niz manjih utvrda._NEWLINE_Zbog vojnih neuspjeha, na \xc4\x8delo kr\xc5\xa1\xc4\x87anske vojske postavljen je Ruprecht Eggenberg, a 27. travnja 1593. godine progla\xc5\xa1ena je odluka o upu\xc4\x87ivanju zemaljskih vojski prema Vojnoj krajini._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je pao Biha\xc4\x87, Hrvatski je sabor donio insurekciju (insurrectio), tj. odluku o op\xc4\x87em ustanku, gdje je napisano da na banov poziv plemi\xc4\x87i, kmetovi, gra\xc4\x91ani i sve duhovne osobe moraju krenuti u rat.\n_START_SECTION_\nTijek bitke\n_START_PARAGRAPH_\nTurci su svoje snage po\xc4\x8deli pokretati ve\xc4\x87 po\xc4\x8detkom lipnja i potom su osvojili sve su susjedne utvrde oko Siska te su one prije bitke bile u turskim rukama. Dne 14. lipnja osvojili su Dren\xc4\x8dinu, a dan kasnije, 15. lipnja, opkolili su sam Sisak s otprilike 12.000 ratnika. Sisa\xc4\x8dku je posadu utvrde \xc4\x8dinilo 300 branitelja koje su vodili kanonici Bla\xc5\xbe Gjurak i Matija Finti\xc4\x87. Na vijest o pokretu turske vojske, kraj Svete Klare kod Zagreba okupilo se oko 5.000 boraca hrvatske, kraji\xc5\xa1ke, koru\xc5\xa1ke i kranjske vojske kako bi se uputili prema Sisku, gdje je bilo samo 300 boraca pod zapovjedni\xc5\xa1tvom kanonika Bla\xc5\xbea \xc4\x90uraka i Matije Finti\xc4\x87a. U toj je zdru\xc5\xbeenoj kr\xc5\xa1\xc4\x87anskoj vojsci Nijemcima zapovijedao vojvoda Ruprecht Eggenberg, Hrvatima ban Toma Baka\xc4\x8d, a Slovencima general Karlova\xc4\x8dkog generalata Andrija Auersperg. Krenuo je hrvatski ban Toma Erd\xc3\xb6dy u pomo\xc4\x87 ugro\xc5\xbeenom gradu s 1.240 svojih vojnika. Pridru\xc5\xbeio mu se je Andrija Auersperg s 300 oklopnika iz Kranjske i Koru\xc5\xa1ke, pa njema\xc4\x8dke postrojbe Ruprechta Eggenberga s 300 vojnika, Stjepan Grasswein, zapovjednik Slavonske krajine i njegovih 400 konjanika, Petar Erd\xc3\xb6dy s 500 \xc5\xbeumbera\xc4\x8dkih uskoka, Melchior R\xc3\xb6dern s 500 \xc5\xa1leskih strijelaca, Adam Rauber od Weinera s 200 arkebuzira, Kr\xc5\xa1tofor Obrutschan sa 100 ljudi, Stjepan Tahy s 80 husara, Martin Pietschnik iz Altenhofa sa 100 momaka, Georg Sigismund Paradeiser, zapovjednik karlova\xc4\x8dkih, koru\xc5\xa1kih i kranjskih mu\xc5\xa1ketira sa 160 momaka, Ferdinand Weidner sa 100 pje\xc5\xa1aka i grof Montecuccoli sa 100 konjanika. Osim toga bili su prisutni sljede\xc4\x87i hrvatski kapetani sa svojim \xc4\x8detama: Ivan Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87, Benedikt Thuroczy, Franjo Orehova\xc4\x8dki, Vuk od Dru\xc5\xa1kovca i grof Stjepan Blagajski. Tako je ta hrvatsko-slovensko-njema\xc4\x8dka vojska koja je do\xc5\xa1la pomo\xc4\x87i opkoljenom hrvatskom gradu skupila oko 5.000-6.000 bojovnika. _NEWLINE_Dne 21. lipnja, u predve\xc4\x8derje glavne bitke, dok je zatvarao gradska vrata, poginuo je kanonik Matija Finti\xc4\x87, a zajedno s njim i dvanaestorica branitelja. Ubio ih je otrgnuti \xc5\xbeeljezni zasun, kojim su se zatvarala vrata. Dne 22. lipnja oko 10 sati stigla je pomo\xc4\x87 do Siska predvo\xc4\x91ena banom Erd\xc3\xb6dyjem. Izme\xc4\x91u Kupe i Save banski vojnici sukobili su se s Turcima koji su se prethodno bili prebacili s desne na lijevu obalu Kupe. Ovaj prvi napad izvele su hrvatske snage, konjanici. Nakon \xc5\xa1to su ih turski janji\xc4\x8dari djelomi\xc4\x8dno odbili, slovenski i njema\xc4\x8dki strijelci odbili su turski protunapad, te pritisli Turke, koji su se morali povu\xc4\x87i prema Kupi. U me\xc4\x91udobi kanonik Bla\xc5\xbe Gjurak i sisa\xc4\x8dka posada provalili su iz utvrde u kratki proboj i zauzeli mali most kojim se prelazilo na desnu obalu Kupe, te je tako Turcima zatvorena odstupnica. Turska je vojska nakon toga bila potpuno okru\xc5\xbeena. Nije im stoga preostalo ni\xc5\xa1ta drugo, nego poku\xc5\xa1ati preplivati rijeku i tako na\xc4\x87i spas. Mnogi su se pritom utopili. Me\xc4\x91u poginulima i utopljenima bio je i Hasan-pa\xc5\xa1a Predojevi\xc4\x87, te njegov brat D\xc5\xbeafer-beg, cerni\xc4\x8dki sand\xc5\xbeakbeg; glasoviti gazija i kraji\xc5\xa1nik Arnaud Memi-beg, zvorni\xc4\x8dki sand\xc5\xbeakbeg; sultanov ro\xc4\x91ak i hercegova\xc4\x8dki sand\xc5\xbeakbeg Sultanzade Mehmed-beg; Ramadan-beg, po\xc5\xbee\xc5\xa1ki sand\xc5\xbeakbeg; Ibrahim-beg, li\xc4\x8dki sand\xc5\xbeakbeg; Kurt-beg iz Vu\xc4\x8ditrna i ine osmanske vojskovo\xc4\x91e, age i spahije. Ostatak se Turske vojske razbje\xc5\xbeao. Ostavili su za sobom naoru\xc5\xbeanje (izme\xc4\x91u ostaloga 8 topova na kota\xc4\x8dima, me\xc4\x91u kojima je bio i Katzianerov top tzv. Katzianerica, vi\xc5\xa1e falkoneta i 100 manjih topovskih tana) i namirnice (30 la\xc4\x91a s hranom i opremom).\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8denje bitke\n_START_PARAGRAPH_\nTa je bitka bila i povod ratu \xc5\xa1to su ga 17. srpnja Turci objavili Habsbur\xc5\xa1koj Monarhiji (tzv. Dugi turski rat, 1593.-1606.). Za toga su rata Turci u \xc4\x8detvrtome poku\xc5\xa1aju 28. kolovoza 1593. godine ipak osvojili Sisak, ali je nakon godinu dana oslobo\xc4\x91en._NEWLINE_Unato\xc4\x8d tome, bitka kod Siska bila je prekretnica koja je nazna\xc4\x8dila zaustavljanje turskog prodiranja dalje u Europu, a imala je i osobiti psiholo\xc5\xa1ki utjecaj, jer je njome po prvi puta nakon Krbavske bitke uspostavljena ravnote\xc5\xbea na hrvatsko-turskoj granici. Europu je ubrzo obi\xc5\xa1ao i tiskani letak na kojem je bila prikazana prva velika pobjeda ujedinjenih kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih snaga Srednje Europe protiv turske vojske, a zapovjednike kr\xc5\xa1\xc4\x87anske vojske pohvalili su papa Klement VIII., njema\xc4\x8dki car Rudolf II. i \xc5\xa1panjolski kralj Filip II._NEWLINE_Sve do danas, kao znak zahvale za pobjedu u bitci kod Siska, malo zvono zagreba\xc4\x8dke katedrale ogla\xc5\xa1ava se svakoga dana u 14 sati. Od 22. lipnja 2010. godine i zvono sisa\xc4\x8dke Katedrale Uzvi\xc5\xa1enja Svetog Kri\xc5\xbea svakim danom u 14 sati zvonjavom podsje\xc4\x87a na ovu slavnu pobjedu kr\xc5\xa1\xc4\x87anske vojske nad Osmanlijama._NEWLINE_Velikom pobjedom kod Siska je zavr\xc5\xa1io Stogodi\xc5\xa1nji hrvatsko-turski rat.'