b'\n_START_ARTICLE_\nPetrovaradin\n_START_SECTION_\nZemljopisni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nNalazi se na 45,15\xc2\xb0 sjeverne zemljopisne \xc5\xa1irine i 19,50\xc2\xb0 isto\xc4\x8dne zemljopisne du\xc5\xbeine, na mjestu gdje Dunav meandrira, odnosno, gdje Srijem tvori "poluotok". Nalazi se na ju\xc5\xbenoj obali Dunava._NEWLINE_Smje\xc5\xa1ten je u Srijemu, ali upravno je, zbog pripajanja urbanoj aglomeraciji Novog Sada, koji je u ju\xc5\xbenoba\xc4\x8dkom okrugu, "dijelom" Ba\xc4\x8dke.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nPetrovaradinski vjernici, ali i vjernici iz cijele Srbije, tradicionalno slave blagdan Gospe Snije\xc5\xbene, kojoj je posve\xc4\x87eno katoli\xc4\x8dko sveti\xc5\xa1te Tekije (Srijem) kod Petrovaradina. Tekije su podignute prije 300 godina, u \xc4\x8dast \xc4\x8dudesne pobjede nad osmanskim osvaja\xc4\x8dima, kada je usred ljeta pao snijeg._NEWLINE_Prvi redovnici koji su do\xc5\xa1li u Petrovaradin, nakon osloba\xc4\x91anja od Turaka, bili su isusovci 1693. i franjevci 1695. Isusovce je doveo kardinal, grof Leopold Koloni\xc4\x87. Kralj Leopold I. im je dao na kori\xc5\xa1tenje Donju tvr\xc4\x91avu, kao i du\xc5\xa1ebri\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo za vojnu posadu. Franjevci su se vi\xc5\xa1e usmjerili na rad sa doseljenim bunjeva\xc4\x8dkim Hrvatima, kao i inim rimokatoli\xc4\x8dkim bosanskim izbjeglicama. _NEWLINE_U  Donjoj tvr\xc4\x91avi su isusovci i franjevci izgradili mno\xc5\xa1tvo crkava i rezidencija; ista je bila \xc5\xbeupno sredi\xc5\xa1te, kome su pripadala i predgra\xc4\x91a s ve\xc4\x87inskim hrvatskim stanovni\xc5\xa1tvom._NEWLINE_1702. je osnovana rkt. \xc5\xbeupa i crkva sv. Jurja mu\xc4\x8denika. U istoj samostanskoj crkvi je i kr\xc5\xa1ten Josip Jela\xc4\x8di\xc4\x87, koji je kasnije postao hrvatski ban._NEWLINE_Prva katoli\xc4\x8dka \xc5\xa1kola u Srijemu je otvorena u Petrovaradinu._NEWLINE_28. sije\xc4\x8dnja 2001., u crkvi Uzvi\xc5\xa1enja sv. Kri\xc5\xbea, je ostvaren prvi TV-prijenos jedne katoli\xc4\x8dke sv. mise u isto\xc4\x8dnom Srijemu, na tlu AP Vojvodine, tj. SRJ. Va\xc5\xbenost je doga\xc4\x91aja u tome \xc5\xa1to je  vodstvo TV Novi Sad odlu\xc4\x8dilo snimiti rimokatoli\xc4\x8dku svetu misu u jednoj srijemskoj crkvi, misu koju slave Hrvati. Prijenos je ostvaren na \xc5\xbeelju pomo\xc4\x87nog biskupa \xc4\x91akova\xc4\x8dkog i srijemskog, mons. \xc4\x90ure Ga\xc5\xa1parovi\xc4\x87a._NEWLINE_Do 1990-ih, u Petrovaradinu su brojne ulice i institucije nosile imena po hrvatskim velikanima. Niti nakon drugog svjetskog rata nisu mijenjana imena ulica. Dolaskom na vlast srpskih ekstremista u Srbiji, krenulo se s mijenjanjem imena, tako da su ulice izgubili Matija Gubec, Zrinski, Vladimir Nazor i ini. _NEWLINE_Rimokatoli\xc4\x8dke crkve u Petrovaradinu su: Uzvi\xc5\xa1enja sv. Kri\xc5\xbea, sv. Jurja, sv. Roka\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNa prostoru petrovaradinske tvr\xc4\x91ave prvo ljudsko naselje postojalo je jo\xc5\xa1 4500. godina prije Krista, ali nakon arheolo\xc5\xa1kih otkri\xc4\x87a na samom po\xc4\x8detku istra\xc5\xbeivanja povijest ovog prostora pomaknuta je na razdoblje 19.000-15.000 godina prije Krista. _NEWLINE_Istra\xc5\xbeivanjem ostataka naselja iz mla\xc4\x91eg bron\xc4\x8danog doba arheolozi su prona\xc5\xa1li i bedeme poja\xc4\x8dane kolcima i palisadama koji svjedo\xc4\x8de da je jo\xc5\xa1 u vrijeme tzv. vu\xc4\x8dedolske kulture postojalo utvr\xc4\x91eno naselje._NEWLINE_Oko stote godine prije Krista prostor Petrovaradina naseljavaju Kelti koje sto godina kasnije smjenjuju Rimljani koji utvr\xc4\x91ivanjem granice na Dunavu grade tvr\xc4\x91avu Kuzum (lat.: Cusum) koju \xc4\x87e u petom stolje\xc4\x87u razoriti Huni. Polovicom XIII. stolje\xc4\x87a skoro na istom mjestu naseljavaju se katoli\xc4\x8dki redovnici  cisterciti ( lat.: ordo cisterciensis). Dozvolom hrvatsko-ugarskog kralja Bele IV. grade samostan koji nazivaju Belakut. Samostan je nakon tatarske provale utvr\xc4\x91en._NEWLINE_Ve\xc4\x87i zna\xc4\x8daj tvr\xc4\x91ava dobiva opasno\xc5\xa1\xc4\x87u od Turaka Osmanlija. U Petrovaradinu je \xc4\x8desto boravio hrvatsko-ugarski kralj Matija Korvin. Tu je 1463. godine sklopio ugovor s Mleta\xc4\x8dkom Republikom i istovremeno razgovarao s vlastelom oko obrane od Turaka. Godine 1475. godine Korvin je odlu\xc4\x8dio zaratiti s Turcima. Hrvatsko-ugarski kralj Vladislav II. tako\xc4\x91er posje\xc4\x87uje Petrovaradin gdje raznim olak\xc5\xa1icama poti\xc4\x8de napore u sakupljanju radne snage na popravkama kula i bedema. Nadbiskup Petar Varadi 1501. godine uz velike napore uspijeva obnoviti tvr\xc4\x91avu._NEWLINE_Godine 1525. u Petrovaradinskoj tvr\xc4\x91avi bilo je svega 1000 konjanika i 500 obi\xc4\x8dnih vojnika da bi se krajem godine taj broj pove\xc4\x87ao na 4000 vojnika. Pred opasno\xc5\xa1\xc4\x87u od Turaka zapovjedni\xc5\xa1tvo nad Petrovaradinom preuzeo je Pavle Tomori, raniji zapovjednik Budimskog grada. Njegovi zahtjevi za poja\xc4\x8danjem u vojsci i novcu nisu stizali. Umjesto pomo\xc4\x87i, od kralja Ludovika II., sti\xc5\xbee uputa da se s glavnim snagama prebaci na lijevu obalu Dunava, a zapovjedni\xc5\xa1tvo nad tvr\xc4\x91avom prepusti hrvatskom plemi\xc4\x87u Jurju Alapi\xc4\x87u._NEWLINE_Pod zidine Petrovaradina 13. srpnja 1526. godine je stigla turska vojska ja\xc4\x8dine 40.000 ljudi predvo\xc4\x91ena velikim vezirom Ibrahimom. Sultan Sulejman I. se s glavninom svojih snaga ulogorio kod Iloka. Nakon jednomjese\xc4\x8dne opsade i uz miniranje, Turci su koncem srpnja 1526. uspjeli osvojiti tvr\xc4\x91avu \xc4\x8diji su gotovo svi branitelji poginuli. _NEWLINE_Petrovaradin pod turskom vla\xc5\xa1\xc4\x87u, kao i ogroman dio Ugarske, ostaje sve do Velikog be\xc4\x8dkog rata (1683.-1699.). Nakon upada u Austriju i neuspjele opsade Be\xc4\x8da turska vojska po\xc4\x8dinje povla\xc4\x8denje i u nizu poraza napu\xc5\xa1ta ve\xc4\x87inu gradova pa i Petrovaradin. Glavnina carske austrijske vojske koju su \xc4\x8dinili 27 bataljuna pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tva i 77 eskadrona konjani\xc5\xa1tva stigla je u Petrovaradin 18. srpnja 1688. godine. _NEWLINE_Petrovaradin je poslije oslobo\xc2\xad\xc4\x91enja od Turaka, bio pun vojske. Radilo se mnogo radi \xc5\xa1to boljeg utvr\xc4\x91ivanja. U tu svrhu poslao je be\xc4\x8dki papinski nuncij u Petrovaradin izda\xc5\xa1nu svotu, a donjoaustrijska vlada ve\xc4\x87i broj radnika, zidara, kolara, itd. _NEWLINE_Ru\xc5\xa1enje starog grada po\xc4\x8delo je 1690. godine, a kamen temeljac dana\xc5\xa1njoj tvr\xc2\xad\xc4\x91avi polo\xc5\xbeen je 18. listopada 1692. godine._NEWLINE_U petrovaradinski vojni garnizon su, 1693. godine, do\xc5\xa1li isusovci iz Osijeka, a potom, 1695., bosanski franjevci s fra \xc5\xa0imunom Dabi\xc4\x87em. Oni su predvodili Hrvate Bunjevce i ostale katoli\xc4\x8dke izbjeglice iz Bosne koji su se naseljavali po Ba\xc4\x8dkoj, ali i Srijemu, jer su utvrde i jake vojne posade pru\xc5\xbeale, u onim nevoljama, sigurnost i mogu\xc4\x87nost prodaje selja\xc4\x8dkih proizvoda za opskrbu vojske. _NEWLINE_Njema\xc4\x8dke obrtnike, prete\xc5\xbeno iz Austrije i \xc5\xa0vapske, privukle su plodne njive i vinogradi, a jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e potra\xc5\xbenja i procvat svakojakog obrta u novooslobo\xc4\x91\xc2\xadenim krajevima, kojemu doma\xc4\x87e stanovni\xc5\xa1tvo, bez tradicije, nije bilo toliko vje\xc5\xa1to. \xc4\x8cim je 1699. godine sklopljen Karlova\xc4\x8dki mir i nastala stanovita sigurnost, petrovaradinski isusovci (jezuiti) i franjevci (fratri) po\xc4\x8dinju gradnju prostranih crkava i rezidencija u Donjoj tvr\xc2\xad\xc4\x91avi._NEWLINE_Petrovaradin je bio glavno mjesto dunavskih \xc5\xa1ajka\xc5\xa1a, to jest oboru\xc5\xbeanih rije\xc4\x8dnih la\xc4\x91\xc2\xada._NEWLINE_U neposrednoj blizini Petrovaradina izvan tvr\xc4\x91ave razvija se naselje._NEWLINE_Za vrijeme kolonizacije Vojvodine nakon 1945., u Vojvodinu su naseljavani i Hrvati. U Petrovaradin se naselilo ne\xc5\xa1to manji broj Hrvata, uglavnom iz Gorskog Kotara te Bosne i Hercegovine.\n_START_SECTION_\nPoznati Petrovaradinci\n_START_PARAGRAPH_\nU Petrovaradinu ro\xc4\x91en je Josip Jela\xc4\x8di\xc4\x87 Bu\xc5\xbeimski, 16. listopada 1801., general i hrvatski ban od 1848. do 1859._NEWLINE_U Petrovaradinu kapelan je bio Josip Juraj Strossmayer._NEWLINE_Pjesnik i skladatelj Franjo \xc5\xa0tefanovi\xc4\x87, autor "\xc5\xa0umske kraljice"._NEWLINE_Jasna Melvinger, hrv. knji\xc5\xbeevnica, dobitnica Goranova vijenca 2008. godine._NEWLINE_Miroslav Vaupoti\xc4\x87, hrv. pjesnik, knji\xc5\xbeevni povjesni\xc4\x8dar i kriti\xc4\x8dar, pisac podlistaka, esejist, pjesnik, sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni profesor, autor vi\xc5\xa1e tisu\xc4\x87a radova.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc4\x8detkom 19. stolje\xc4\x87a, Petrovaradin je po udjelu Hrvata bio hrvatskiji grad od primjerice Zagreba. U Petrovaradinu je \xc5\xbeivilo 98% Hrvata, za razliku od zagreba\xc4\x8dkih 92% ._NEWLINE_Prije srpske agresije na Hrvatsku, u Petrovaradinu je \xc5\xbeivjelo 19,81% Hrvata ._NEWLINE_Prema popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2002. godine, u Petrovaradinu je \xc5\xbeivjelo 13.973 stanovnika, od kojih su Srbi \xc4\x8dinili 69,5%; Hrvati 9,8%; Jugoslaveni 5,6%; Ma\xc4\x91ari 2,8%; Crnogorci 1,6%; Rusini 1% i ostali. _NEWLINE_Prema najnovijim podacima iz registra stanovni\xc5\xa1tva iz 2005., u mjestu \xc5\xbeivi 15.266 stanovnika.'