b'\n_START_ARTICLE_\nEmbolija\n_START_SECTION_\nTromboembolija\n_START_PARAGRAPH_\nTromboembolija je naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i oblik embolije, u tijeku koje se trombi prenose kroz arterijski ili venski krvotok. U po\xc4\x8detnom i jo\xc5\xa1 neorganiziranom stanju stvoreni se tromb mo\xc5\xbee otkinuti i prenijeti krvnom strujom. Odvajanje tromba olak\xc5\xa1ano je pritiskom na krvne \xc5\xbeile tijekom mi\xc5\xa1i\xc4\x87ne kontrakcije, ustajanjem poslije duljeg mirovanja u krevetu, pritiskom na trbu\xc5\xa1nu \xc5\xa1upljinu pri defekaciji, ili pri ja\xc4\x8dem ka\xc5\xa1ljanju ili kihanju. Najlak\xc5\xa1e se otkidaju mekani i duga\xc4\x8dki trombi (prete\xc5\xbeno nastali iz tromba formiranih primarnom konglutinacijom trombina) i mogu dose\xc4\x87i duljinu od 20 do 50 cm. \xc4\x8cesto se odvajaju i trombi s povr\xc5\xa1ine sr\xc4\x8danih zalistaka, kod endokarditisa i trombi nastali u sr\xc4\x8danim \xc5\xa1upljinama. _NEWLINE_Zaglavljenjem otkinutih tromba ili dijelova tromba, dolazi do embolijskog za\xc4\x8depljenja krvne \xc5\xbeile i infarkta pogo\xc4\x91enog tkiva. Prije nego se tromb zaglavi \xc4\x8desto biva potisnut prema ra\xc4\x8dvanju krvnih \xc5\xbeila, gdje se raspada u vi\xc5\xa1e komadi\xc4\x87a, pri \xc4\x8demu nastaju vi\xc5\xa1estruke embolije, ili embolije poput \xe2\x80\x9egelera\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Embolija plu\xc4\x87ne arterije trombom spada u grupu najzastupljenijih u obdukciskom materijalu. Najve\xc4\x87i broj tromba u ovoj emboliji potje\xc4\x8de iz bedrene vene i vena potkoljenice, znatno rje\xc4\x91e iz vena stopala, vena prostatskog i materni\xc4\x8dnog pleksusa, a ponekad i iz bubre\xc5\xbenih vena. Veoma rijetko trombi poti\xc4\x8du iz sliva gornje \xc5\xa1uplje vene iako se donekle pove\xc4\x87ava broj trombnih embolija iz ovog podru\xc4\x8dja pod utjecajem moderne intenzivne terapije i invazivne dijagnostike srca. Tromboza vena je \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i izvor embolije od tromboflebitisa._NEWLINE_Trombna embolija lak\xc5\xa1e nastaje kod svih oblika insuficijencije srca, uslijed infarkta miokarda, kod mana sr\xc4\x8danih zalistaka i kod apsolutne sr\xc4\x8dane aritmije, \xc5\xa1to \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e dovodi do promjena tlaka u venama. Gojaznost i suvremeni \xc5\xbeivotni stil zna\xc4\x8dajno utje\xc4\x8de na pove\xc4\x87anu u\xc4\x8destalost embolija, dok su u siroma\xc5\xa1nim zemljama embolije znatno rje\xc4\x91e._NEWLINE_\xc5\xbdene su \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e pogo\xc4\x91ene embolijom plu\xc4\x87ne arterije, pri \xc4\x8demu broj embolija raste sa staro\xc5\xa1\xc4\x87u pacijenata. Klimatski utjecaji imaju zna\xc4\x8daja, posebno nagle promene atmosferskog tlaka. Tjelesna naprezanja utje\xc4\x8du na promjenu tlaka u venama pri ka\xc5\xa1lju i defekaciji, kao i tjelesna aktivnost poslije duljeg vremena provedenog u krevetu._NEWLINE_U pro\xc5\xa1losti se smatralo da je osnovni mehanizam koji uzrokuje smrt za plu\xc4\x87ne embolije, mehani\xc4\x8dki blok plu\xc4\x87nog krvotoka. Me\xc4\x91utim smrt mo\xc5\xbee nastati i ako nije do\xc5\xa1lo za\xc4\x8depljenja srca i glavnih grana plu\xc4\x87ne arterije, ve\xc4\x87 mo\xc5\xbee nastati i kod za\xc4\x8depljenja manjih grana. Vjerojatno je da u ovim slu\xc4\x8dajevima zna\xc4\x8dajan \xc4\x8dimbenik predstavlja vagalno-plu\xc4\x87ni refleks sa spazmom plu\xc4\x87nih i sr\xc4\x8danih arterija. Vjeruje se da u ovom mehanizmu sudjeluje i serotonin, koji se ina\xc4\x8de nalazi u znatnim koli\xc4\x8dinama u trombocitima i serumu tromba, a ima vazokonstrikcijsko djelovanje .\n_START_SECTION_\nPlinska embolija\n_START_PARAGRAPH_\nZra\xc4\x8dna ili plinska embolija (lat.: embolia aereogaseosa) nastaje prodiranjem dovoljne koli\xc4\x8dine zraka u krvotok (najmanje 100 do 150 cm\xc2\xb3), \xc5\xa1to mo\xc5\xbee za posljedicu imati nastanak simptoma i smrt. Prema mjestu za\xc4\x8depljenja krvnih \xc5\xbeila mjehurima zraka razlikuje se plu\xc4\x87na i sistemska zra\xc4\x8dna embolija ._NEWLINE_Plu\xc4\x87na zra\xc4\x8dna embolija, nastaje prodorom mjehuri\xc4\x87a zraka u venski krvotok. Ukoliko su mjehuri\xc4\x87i zraka dovoljno veliki, tada ve\xc4\x87 u desnoj polovici srca mogu blokirati krvotok, \xc5\xa1to se tako\xc4\x91er de\xc5\xa1ava u plu\xc4\x87noj arteriji i njenim ograncima i kapilarama. Da bi do\xc5\xa1lo do prodiranja zraka u vene, moraju biti ostvarena dva uvjeta: da u venama vlada negativan tlak u odnosu na atmosferski, \xc5\xa1to se doga\xc4\x91a u udisaju i da stijenka vene ne kolabira, odnosno da otvor prouzro\xc4\x8den povredom na venskoj stjenci ostane otvoren. Ovakvi se uvjeti mogu ostvariti kod ve\xc4\x87ih vena, \xc4\x8dija je stjenka fiksirana, kao \xc5\xa1to je slu\xc4\x8daj u ramenom i zdjeli\xc4\x8dnom podru\xc4\x8dju i u slivu dure mater. Plu\xc4\x87na zra\xc4\x8dna embolija se de\xc5\xa1ava i kod povreda drugih ve\xc4\x87ih vena bli\xc5\xbeih srcu, kao \xc5\xa1to su vratne vene i u gornjem djelu prsnog ko\xc5\xa1a ._NEWLINE_Zra\xc4\x8dna embolija se doga\xc4\x91a uglavnom kod kirur\xc5\xa1kih intervencija u oblasti vrata i prsog ko\xc5\xa1a, ukoliko do\xc4\x91e do otvaranja velikih vena, ili u ginekologiji u tijeku aktivnog utiskivanja zraka u vene maternice prilikom insuflacije jajovoda u terapijske svrhe._NEWLINE_Plinska embolija, je zdravstveni poreme\xc4\x87aj, uzrokovan sindromom nagle dekompresije, koji se karakterizira prisutno\xc5\xa1\xc4\x87u mjehuri\xc4\x87a plina u arterijskom krvotoku, i posljedi\xc4\x8dnim za\xc4\x8depljenjaem krvnih \xc5\xbeila mozga, plu\xc4\x87a ili srca s klini\xc4\x8dkom slikom paralize, zastoja disanja, gu\xc5\xa1enja, mo\xc5\xbedanog udara, infarkta plu\xc4\x87a ili srca i drugih prate\xc4\x87ih poreme\xc4\x87aja. Plinska embolija je jedan od glavnih uzroka smrti pri ronjenju ili boravku u kesonima prouzro\xc4\x8den barotraumom koji obi\xc4\x8dno biva neotkriven.\n_START_SECTION_\nEmbolija stanicama\n_START_PARAGRAPH_\nEmboliju stanicama uzrokuje prijenos stanica ili zdru\xc5\xbeenih grupica stanica putem krvi, koje se fiziolo\xc5\xa1ki ne nalaze u krvotoku. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i oblik embolije stanicama je embolija megakariocitima, kao i stanicama kostne sr\xc5\xbei, koje ulaze u krvotok tijekom povreda (prijelom, punkcija prsne kosti itd.), ponekad u kombinaciji s masnom embolijom_NEWLINE_Za vrijeme trudno\xc4\x87e mo\xc5\xbee do\xc4\x87i do embolije sincicijalnim stanicama trofoblasta, a ponekad i prijenosa resica posteljice u plu\xc4\x87ni krvotok. Ovo nema prakti\xc4\x8dnog zna\xc4\x8daja, jer je koli\xc4\x8dina elemenata sasvim mala ._NEWLINE_Poslije te\xc5\xbeih povreda jetre nerijetko dolazi do embolije stanicama jetre ._NEWLINE_Embolija tumoralnim stanicama nastaje prodorom tkiva tumora u vene ili limfne \xc5\xbeile, s preno\xc5\xa1enjem stanica u ubli\xc5\xbenji sustav kapilara ili u regionalne limfne \xc4\x8dvorove. Ako postoji niska odbrambena sposobnost organizma, dolazi do naseljavanja stanica tumora, i formiranja sekundarnih tumora ili tumoralnih metastaza.\n_START_SECTION_\nEmbolija parazitima\n_START_PARAGRAPH_\nIako se \xc5\xbeivotinjski paraziti veoma rijetko mogu na\xc4\x87i u krvnim \xc5\xbeilama, doga\xc4\x91a se da ciste ehinokoka u jetri prodru u grane vena jetre i potom se kao embolusi putem krvi prenesu u plu\xc4\x87a._NEWLINE_Ponekad dolazi do smrtonosne masivne embolije stabla plu\xc4\x87ne artertije hitinskim membranama ehinokokne ciste._NEWLINE_Krvnim putem mogu se \xc5\xa1iriti i embolusi trihinele i larve cestoda (Cysticercus Cellulosae).\n_START_SECTION_\nPodjela embolije prema krvotoku u kome nastaju\n_START_PARAGRAPH_\nPrema krvotoku u kome nastaju razlikujemo; venske embolije, na venskoj strani krvotoka, i to u plu\xc4\x87nom krvotoku i arterijske embolije koje nastaju u velikom krvotoku._NEWLINE_Kod arterijske embolije u velikom krvotoku naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i organi koji bivaju pogo\xc4\x91eni embolijom su: mozak, slezena, bubrezi, mazenterijalne arterije i arterije donjih udova .\n_START_SECTION_\nEtiologija arterijskih embolija\n_START_PARAGRAPH_\nArterijska embolija mo\xc5\xbee biti izazvana kretanjem jednog ili vi\xc5\xa1e embolusa, koji se na svom putu kroz arterijsku cirkulaciju mogu zaglaviti u lumenu arterije i potpuno blokirati protok krvi. Prekid cirkulacije distalno od za\xc4\x8depljenja izaziva hipoksiju zbog nedostatka kiseika u stanicama i tkivima i, \xc5\xa1to dovodi do o\xc5\xa1te\xc4\x87enja tkiva i njihove smrti (nekroza)._NEWLINE_Arterijske embolije su naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e lokalizirane u nogama i stopalima. Neke se mogu javiti u mozgu, gdje uzrokuju mo\xc5\xbedani udar, ili u srcu, gdje uzrokuju sr\xc4\x8dani udar. Rje\xc4\x91e se nalaze u arterijama bubrega, crijeva, o\xc4\x8diju i drugih organa._NEWLINE_Atrijalna fibrilacija je jedan od glavnih faktora rizika za nastanak arterijske embolije._NEWLINE_Rizik od embolije pove\xc4\x87ava poreme\xc4\x87aj faktora koagulacije (kao \xc5\xa1to je npr. porast broja trombocita), koji imaju tendenciju pove\xc4\x87anog formiranja ugru\xc5\xa1aka krvi, posebno u uslovima povrede ili o\xc5\xa1te\xc4\x87enja arterijskih stijenki._NEWLINE_Drugi faktori koji predstavljaju veliki rizik arterijske embolizacije (posebno mo\xc5\xbedanih) predstavljaju mitralna stenoza, endokarditis (infekcija s unutarnje strane srca), poreme\xc4\x87aji sr\xc4\x8danog ritma, povrede plu\xc4\x87a, masna embolija nakon prijeloma kostiju, disekantna aneurizma aorte, poliglobulija, kontracepcijska sredstva kod osoba koje imaju migrenske glavobolje itd._NEWLINE_Izvor embolusa mo\xc5\xbee biti i nestabilni (vulerabilni) aterosklerotski plak kod op\xc4\x87e ateroskleroze u aorti i drugim velikim arterijama. Ovi se embolusi mogu osloboditi iz nestabilnog plaka i putovati krvotokom ni\xc5\xbee prema nogama i stopalima.\n_START_SECTION_\nEtiologija venskih embolija\n_START_PARAGRAPH_\nKod normalnog krvotoka, tromb ili embolus koji se razvije u sistemskom venskom krvotoku uvijek e pogoditi plu\xc4\x87a, nakon prolaza kroz desnu sr\xc4\x8danu predklijetku i klijetku. Nastala plu\xc4\x87na embolija je naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a komplikacija tromboze dubokih vena. Ve\xc4\x87ina venskih tromboza poga\xc4\x91aju bedrenu venu.\n_START_SECTION_\nTerapija\n_START_PARAGRAPH_\nTerapijski pristup mo\xc5\xbee biti kirur\xc5\xa1ke ili farmakolo\xc5\xa1ki. Kirur\xc5\xa1ka terapija predvi\xc4\x91a operativno odstranjenje embolusa (embolektomija), dok se kod bla\xc5\xbeih slu\xc4\x8dajeva koriste lijekovi koji rastvaraju ugru\xc5\xa1ke i sprije\xc4\x8davaju njihovo ponovno formiranje (tromboliza). Kod plinske embolije koristi se terapija u hiperbari\xc4\x8dnim komorama.'