b'\n_START_ARTICLE_\nDorothea Lange\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nDorothea Lange je ro\xc4\x91ena 1895. godine, u Hobokenu, u saveznoj dr\xc5\xbeavi New Jersey. Sa sedam godina, oboljela je od dje\xc4\x8dje paralize. Oporavila se, donekle, i vjerovala da je na njen karakter upravo njen invaliditet imao najzna\xc4\x8dajnijeg utjecaja._NEWLINE_O fotografiji je u\xc4\x8dila u New Yorku i po diplomiranju sa sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta Columbia, karijeru nezavisnog portretnog fotografa zapo\xc4\x8dela u San Franciscu. Studijski rad, me\xc4\x91utim, nije joj bio dovoljno privla\xc4\x8dan i izazovan i ubrzo svoju inspiraciju nalazi u dokumentiranju \xc5\xbeivota indijanskih plemena, na Velikim ravnicama. Kad je Ameriku pogodila gospodarska kriza, a onda i katastrofalna su\xc5\xa1a, i kad se, iz ruralnih podru\xc4\x8dja Srednjeg Zapada, u Kaliforniju po\xc4\x8dela slijevati rijeka farmera i radnika, Lange je odlu\xc4\x8dila dokumentirati \xc5\xbeivotne i radne uvjete tih migranata. U tome joj je pomogao i njen suprug, ekonomist rada, Paul Schuster Taylor, i njihova zbirka fotografija i eseja otvorila je nove mogu\xc4\x87nosti razvijanja dru\xc5\xa1tvene svijesti._NEWLINE_Savezna je vlada dala Dorothei Lange u zada\xc4\x87u da, nakon japanskog napda na Pearl Harbour, dokumentira prisilnu evakuaciju japansko-ameri\xc4\x8dkih zajednica, prvo u logor Manzanar, u Kaliforniji, a onda i u druge. Problemi rasnih pitanja i pitanja gra\xc4\x91anskih prava, koja je taj \xc4\x8din potaknuo, i \xc4\x8dinjenica da se ona morala s njima svakodnevno nositi, doveli su Dorotheu Lange u neslaganje s njenim poslodavcem, saveznom vladom, koja je i sama bila u protuslovlju zbog postojanja tih logora. Te \xc4\x87e fotografije dobiti zaslu\xc5\xbeeno priznanje tek 1972. godine, kad je serija njih bila izlo\xc5\xbeena u njujor\xc5\xa1kom muzeju Whitney, a kriti\xc4\x8dar New York Timesa napisao: Ti su dokumenti od najvi\xc5\xa1e vrijednosti, jer prenose osje\xc4\x87aje \xc5\xbertava isto toliko koliko i \xc4\x8dinjenice zlo\xc4\x8dina. Osam stotina fotografija Dorotheje Lange, iz tog razdoblja, danas se nalazi u Nacionalnim arhivima._NEWLINE_\xe2\x80\x9cFotograf naroda,\xe2\x80\x9d kako je mnogi zovu, Dorothea Lange je bila jedan od utemeljitelja cijenjenog \xc4\x8dasopisa za fotografiju \xe2\x80\x93 Aperture, 1952. godine. Desetak godina radila je i foto-eseje za \xc4\x8dasopis Life. Zadnja dva desetlje\xc4\x87a njenog \xc5\xbeivota mu\xc4\x8dilo ju je slabo zdravlje, patila je od post-polio sindroma iako vra\xc4\x87anje boli i slabosti zbog poliomelitisa, u kasnijim godinama \xc5\xbeivota, nije bilo poznato tada\xc5\xa1njim lije\xc4\x8dnicima. Umrla je 11. listopada 1965., u 70-oj godini \xc5\xbeivota.\n_START_SECTION_\nDjela\n_START_PARAGRAPH_\nGod. 1960., Dorothea Lange je opisala rad na svojoj vjerojatno naslavnijoj fotografiji, jednoj od naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e reproduciranih u cijeloj povijesti fotografije \xe2\x80\x93 Majci migratici (Migrant Mother) \xe2\x80\x93 snimljenoj 1935. godine, u Nipomu, u Kaliforniji, blizu Santa Barbare:_NEWLINE_\xe2\x80\x9cUgledala sam je i pri\xc5\xa1la, toj gladnoj i o\xc4\x8dajnoj majci, kao magnet me je privukla. Ne sje\xc4\x87am se kako sam joj objasnila \xc5\xa1to tu radim i za\xc5\xa1to fotoaparat imam, ali dobro se sje\xc4\x87am da mi ona nikakva pitanja nije postavljala. Napravila sam pet snimaka, pribli\xc5\xbeavaju\xc4\x87i joj se, stalno iz istog smjera. Nisam je pitala ni odakle je ni kako se zove. Rekla mi je da je stara 32 godine. I rekla da \xc5\xbeive od onoga \xc5\xa1to na\xc4\x91u smrznuto na okolnim poljima i od ptica koje ubiju djeca. Upravo je bila prodala gume s automobila, kako bi imala \xc4\x8dime kupiti hranu. Sjedila je, tako, u svom improviziranom \xc5\xa1atoru, zaklonu \xc4\x8diju je jednu stranu \xc4\x8dinio automobil, dok su se djeca muvala oko nje, i \xc4\x8dinilo se kao da je svijesna da bi joj moje fotografije mogle pomo\xc4\x87i, i tako je ona pomogla meni. Bilo je u tome neke ravnopravnosti.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Na fotografiji se dakle nalazi mlada majka (Florence Owens Thompson) koja izgleda dva puta starije, udovica iz Oklahome, otvrdla lica i pogleda zbog te\xc5\xa1koga zivota, ali koja uspijeva zadr\xc5\xbeati svoje dostojanstvo i svoju prisebnost usred neopisive bijede i siroma\xc5\xa1tva. Ona je sa sedmero musave djece radila na poljima gra\xc5\xa1ka, a na fotografiji neka njena djeca skrivaju lice od fotoaparata i guraju ga u njene skute. Ta \xc4\x87e fotografija postati simbol patnji koje je dvadesetih i tridesetih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a Amerikancima donijela velika gospodarska kriza, i klasi\xc4\x8dni prizor iz onog vremena zvanog \xe2\x80\x9cDust Bowl era\xe2\x80\x9d, kad je za petama krizi slijedila i velika su\xc5\xa1a._NEWLINE_Lange je fotografiju koristila kao na\xc4\x8din dokumentiranja tog te\xc5\xa1kog razdoblja i zabilje\xc5\xbeila je na njima i emocionalni i fizi\xc4\x8dki danak te\xc5\xa1ke situacije u zemlji. Svojim je fotografijama \xc5\xbeeljela privu\xc4\x87i, i privukla je, pozornost nacije, a pridobila je njima i pomo\xc4\x87 za one kojima je pomo\xc4\x87 trebala. Motivirala je na taj na\xc4\x8din i agencije i pojedince da stupe u akciju i pobolj\xc5\xa1aju situaciju. Zahvaljuju\xc4\x87i fotografiji Majka migrantica, pomo\xc4\x87 je i stigla u logor radnika u kojemu je ta majka \xc5\xbeivjela._NEWLINE_Lange nikada nije sebe smatrala umjetnikom, ve\xc4\x87 dokumentarnim fotografom, nikad nije mogla vidjeti \xe2\x80\x9cumjetnost\xe2\x80\x9d u svojoj fotografiji, ali te njene fotografije, crno-bijele, one imaju iste odlike jedne umjetni\xc4\x8dke slike \xe2\x80\x93 prenijela je, na film, ne samo lica ljudi, ve\xc4\x87 i njihove \xc5\xbeivotne uvjete._NEWLINE_Kriti\xc4\x8dke fotografije preseljenja ameri\xc4\x8dkih Japanaca, Dorothea Lange je na\xc4\x8dinila u nadi da \xc4\x87e, ako zemlji otkrije situaciju u logorima i ono \xc5\xa1to se u njima zbiva, internacija ameri\xc4\x8dkih dr\xc5\xbeavljana japanskog porijekla, biti prekinuta. No one se nisu svi\xc4\x91ale vladi i ona ih je cenzurirala. Kao fotografiju japansko-ameri\xc4\x8dkih djevoj\xc4\x8dica koje prise\xc5\xbeu odanost ameri\xc4\x8dkoj zastavi i Republici, pred sam odlazak u internacijske logore.'