b"\n_START_ARTICLE_\nProksima Centaura\n_START_SECTION_\nZvije\xc5\xbe\xc4\x91e Centaur\n_START_PARAGRAPH_\nCentaur ili Kentaur (lat. Centaurus, oznaka: Cen) je veliko zvije\xc5\xbe\xc4\x91e ju\xc5\xbenoga neba koje se nalazi izme\xc4\x91u zvije\xc5\xbe\xc4\x91a Jedro, Kobilice, Kri\xc5\xbea, Muhe, Sisaljke, \xc5\xa0estara, Vodene zmije (\xc5\xbeenske) i Vuka. U obliku je kentaura, mitskoga bi\xc4\x87a koje je napola \xc4\x8dovjek, napola konj. U sastavu zvije\xc5\xbe\xc4\x91a nalazi se zvijezda najbli\xc5\xbea Suncu, Proksima Centaura, udaljena 4,29 svjetlosnih godina. Ona je slabo vidljiv pratilac zvijezde Alfa Centaura (\xce\xb1\xc2\xa0Cen). U zvije\xc5\xbe\xc4\x91u se nalaze jo\xc5\xa1 i sjajne zvijezde Hadar (\xce\xb2\xc2\xa0Cen), Menkent (\xce\xb8 Cen), najve\xc4\x87i kuglasti zvjezdani skup Omega Centaura (NGC\xc2\xa05139), spiralna galaktika NGC\xc2\xa04444, le\xc4\x87asta galaktika NGC\xc2\xa05128 i drugo.\n_START_SECTION_\nAlfa Centaura\n_START_PARAGRAPH_\nAlpha Centauri ili Alfa Centaura (\xce\xb1 Centauri/\xce\xb1 Cen, Rigil Kentaurus, Toliman) je vi\xc5\xa1estruka i najsjajnija zvijezda ju\xc5\xbenog zvije\xc5\xbeda Centaur, te tre\xc4\x87a najsjajnija zvijezda na na\xc5\xa1em nebu, prividne magnitude \xe2\x80\x93\xc2\xa00,27. Ne vidi se iz na\xc5\xa1ih krajeva. Zvije\xc5\xbe\xc4\x91e Centaur vidljiva je od sije\xc4\x8dnja do srpnja, a kulminira tijekom travnja i nije vidljiva sa sjeverne polutke na zemljopisnim \xc5\xa1irinama ve\xc4\x87im od 30\xc2\xb0. Alfa Centaura je poslije Sunca najbli\xc5\xbea zvijezda planetu Zemlji, ali i pored toga tek je peta po sjaju sa svojom prividnom magnitudom 0,06, a nalazi se na udaljenosti od 4,366 svjetlosne godine od Zemlje. Koordinate Alfa Centaura u sfernom nebeskom ekvatorskom koordinatnom sustavu su 14 sati i 36 minuta (rektascenzija) i -60\xc2\xb038' (deklinacija). Ova zvijezda pripada spektralnoj klasi G2 (prema spektralnoj klasifikaciji), kao i Sunce._NEWLINE_Alfa Centaura je trostruki zvjezdani sustav zvijezda najbli\xc5\xbeih Suncu. Alfa Centaura\xc2\xa0A (prividne magnitude \xe2\x80\x93\xc2\xa00,01) malo je ve\xc4\x87a i malo sjajnija od Sunca (povr\xc5\xa1inske temperature 5 790\xc2\xa0K), Alfa Centaura\xc2\xa0B manja je od Sunca i manje sjajna (povr\xc5\xa1inske temperature 5 260\xc2\xa0K). One elipti\xc4\x8dno obilaze zajedni\xc4\x8dko sredi\xc5\xa1te mase (baricentar) s periodom od 80 godina. Tre\xc4\x87a je zvijezda Proksima Centaura (Alfa Centaura\xc2\xa0C), crveni patuljak povr\xc5\xa1inske temperature 3000\xc2\xa0K, koji je od gravitacijskoga sredi\xc5\xa1ta para udaljen 13\xc2\xa0000 astronomskih jedinica, a obilazi ga s periodom duljim od 100\xc2\xa0000 godina.\n_START_SECTION_\nProksima Centaura b\n_START_PARAGRAPH_\nProksima Centaura b ili Proxima Centauri b (ponekad jednostavnije Proxima b ) je ekstrasolarni planet koji ima putanju oko crvenog patuljka Proksima Centaura, najbli\xc5\xbee zvijezde na\xc5\xa1em Suncu. Udaljen je oko 4,2 svjetlosne godine (1,3 parsek) od Zemlje u zvije\xc5\xbe\xc4\x91u Centaur. To je najbli\xc5\xbei poznati ekstrasolarni planet, ali je mala mogu\xc4\x87nost da je naseljen sa \xc5\xbeivim svijetom. _NEWLINE_U kolovozu 2016., Europski ju\xc5\xbeni opservatorij je objavio da su otkrili taj planet.   Vrlo veliki teleskop ili VLT u suradnji s drugim institucijama nedvojbeno je dokazao kako se oko nama najbli\xc5\xbee zvijezde (Proksima Centaura) nalazi planet veoma sli\xc4\x8dan Zemlji. Znanstveni rad o tome objavljen je u \xc4\x8dasopisu Nature od 25. kolovoza 2016. Bile su potrebne 3 pune godine mukotrpnog rada od prvih nagovje\xc5\xa1taja da bi se oko Proksime Centaura ne\xc5\xa1to zanimljivo moglo nalaziti do potvrde otkri\xc4\x87a. Proxima b udaljena je od zvijezde 7 milijuna kilometara, a njezina je masa 1,3 puta ve\xc4\x87a od Zemljine. Iako se ova zna\xc4\x8dajke ne poklapaju sa Zemljinim, imaju\xc4\x87i u vidu svojstva Proksime Centaura, dolazimo do \xc4\x8dinjenica kako se otkriveni planet nalazi u nastanjivoj zoni. _NEWLINE_Relativna blizina planeta znanstvencima omogu\xc4\x87uje da ga detaljnije istra\xc5\xbee i otkriju ima li atmosferu i teku\xc4\x87u vodu, za koje se vjeruje da su neophodni za razvoj i odr\xc5\xbeavanje \xc5\xbeivota. Budu\xc4\x87a istra\xc5\xbeivanja tako\xc4\x91er bi mogla utvrditi ima li u atmosferi tragova kemijskih spojeva poput metana koji su rezultat \xc5\xbeivotnih procesa, navodi se u \xc4\x8dlanku objavljenom u \xc4\x8dasopisu Nature. Planet koji je udaljen od Zemlje 4,2 svjetlosne godine, odnosno oko 40 bilijuna kilometara, najbli\xc5\xbei je od oko 3 500 planeta koji su dosad otkriveni u drugim zvjezdanim sustavima od 1995. Proxima b napravi krug oko svoje zvijezde za samo 11 dana, u usporedbi sa Zemljinom putanjom od 365 dana. To zna\xc4\x8di da je taj planet puno bli\xc5\xbei svojoj mati\xc4\x8dnoj zvijezdi od Zemlje. No Proksima Centaura je puno manja i manje sjajna od Sunca, pa je putanja planeta na pravoj udaljenosti kako bi se na njemu mogla odr\xc5\xbeati teku\xc4\x87a voda. Ipak, znanstvenici nisu sigurni mo\xc5\xbee li se \xc5\xbeivot razviti na planetima koji kru\xc5\xbee oko zvijezda klase crvenih patuljaka, poput Proksime Centaura, jer se pretpostavlja da su takvi planeti na meti sna\xc5\xbenog zra\xc4\x8denja. Magnetno polje i atmosfera mogli bi za\xc5\xa1tititi mogu\xc4\x87i \xc5\xbeivot od tako sna\xc5\xbenog zra\xc4\x8denja, ali zasad nije poznato ima li Proksima b ijedno od toga. Do otkri\xc4\x87a Proksime b, najbli\xc5\xbei otkriveni planet sli\xc4\x8dan Zemlji Wolf 1061c, kru\xc5\xbei oko zvijezde poznate pod imenom Wolf 1061, udaljene oko 13,8 svjetlosnih godina."