b'\n_START_ARTICLE_\nAdonis\n_START_PARAGRAPH_\nAdonis ili Adon (gr\xc4\x8d. \xe1\xbc\x8c\xce\xb4\xcf\x89\xce\xbd\xce\xb9\xcf\x82, Ad\xc3\xb4nis) u gr\xc4\x8dkoj mitologiji bog je \xc5\xbeita, smrti i ponovnog ro\xc4\x91enja. U asirskoj, babilonskoj i feni\xc4\x8dkoj mitologiji bio je bog \xc5\xbeita.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nAdonisovo ime dolazi od hebrejske rije\xc4\x8di adonai koja je zna\xc4\x8dila "bog". Grci su taj lik preuzeli u svojoj mitologiji, u etru\xc5\xa1\xc4\x8danskoj mitologiji zvao se Atunis, a u semitskoj Tammuz.\n_START_SECTION_\nAdonisovo ro\xc4\x91enje\n_START_PARAGRAPH_\nPostoji nekoliko izvora o njegovu ro\xc4\x91enju. Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a je ona da je Afrodita nagovorila Miru da prevari i po\xc4\x8dini incest sa svojim ocem Tijom, kraljem Smirne ili Sirije. Kad je to otac otkrio, uzeo je no\xc5\xbe u ruke i krenuo na svoju k\xc4\x87er. Ona je pobjegla, a Afrodita ju je pretvorila u drvo mirte, mirisne smole. Kad je njezin otac odaslao strijelu u to drvo ili, prema drugom izvoru, kad je vepar zabio kljove u nj, Adonis je ro\xc4\x91en iz drveta. Ovaj mit dokazuje i porijeklo legende o Adonisu, budu\xc4\x87i da takvo drvo nije raslo u tada\xc5\xa1njoj Gr\xc4\x8dkoj._NEWLINE_Adonis je, prema drugim izvorima, sin ciparskoga kralja Kinire i njegove k\xc4\x87eri Mire._NEWLINE_Heziod u jednom svom fragmentu tvrdi da je sin Feniksa i Efezibeje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot\n_START_PARAGRAPH_\nNakon \xc5\xa1to se rodio, bio je tako prekrasan da ga je Afrodita zatvorila u \xc5\xa1krinju koju je ostavila Perzefoni na \xc4\x8duvanje. No, ona se tako\xc4\x91er zaljubila u nj te ga je odbila vratiti. Zeus (prema drugom izvoru Kaliopa) rije\xc5\xa1io je prepirku tako da je odlu\xc4\x8dio da Adonis provede \xc4\x8detiri mjeseca s Afroditom, \xc4\x8detiri s Perzefonom, a \xc4\x8detiri sa samim sobom._NEWLINE_Afrodita je, prema nekim izvorima, nagovorila da njoj posveti i posljednja \xc4\x8detiri mjeseca. Silazila je k Adonisu na zemlju, pa se i iz ljubavi prema njemu po\xc4\x8dela se zanimati za lov, \xc5\xa1to je Adonis jako volio. \xc4\x8cak mu je i ona pomagala u lovu. Uvijek mu napominjala da ne lovi divlje zvijeri, govore\xc4\x87i da je dovoljno biti odva\xc5\xbean prema pla\xc5\xa1ljivima, a prema hrabrima opasno je biti hrabar. Adonisu je njegova mu\xc5\xbeevnost branila da slu\xc5\xa1a takve savjete._NEWLINE_Kada ga je jednom prilikom Afrodita ostavila samoga, Adonis je oti\xc5\xa1ao u lov na veprove, ali je to za njega bilo sudbonosno: ranjena ga je zvijer napala i usmrtila ogromnim o\xc4\x8dnjacima. Vjeruje se da je vepra poslala Artemida da bi se osvetila za to \xc5\xa1to je Afrodita skrivila smrt njenog dragog Hipolita ili pak da je to u\xc4\x8dinio Ares._NEWLINE_Kada je Afrodita saznala za smrt svog voljenog, obuzela ju je ogromna tuga. Proklela je sudbinu, mo\xc4\x87niju od bogova, i pla\xc4\x8du\xc4\x87i pala na koljena pred najvi\xc5\xa1im bogom Zeusom. Molila ga je da joj dragog vrati, pa makar nakratko. Zeus se sa\xc5\xbealio nad njom, pa je naredio Hadu, bogu podzemlja, da u prolje\xc4\x87e pusti Adonisa iz svog mra\xc4\x8dnog carstva na zemlju, tako da Adonis samo pola godine ostane u podzemnom carstvu, s Perzefonom, a pola godine provodi s Afroditom na zemlji. Priroda se tada raduje, obla\xc4\x8di u zeleno i cvije\xc4\x87e, jer Adonis se vra\xc4\x87a, a obuzima je tuga kada se u jesen vra\xc4\x87a u carstvo sjena. Tako je obja\xc5\xa1njen postanak godi\xc5\xa1njih doba (usp. Demetra i Perzefona)'