b'\n_START_ARTICLE_\nMiroslav Tu\xc4\x91man\n_START_SECTION_\nMladost i obrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nMiroslav Tu\xc4\x91man sin je prvog hrvatskog predsjednika Franje Tu\xc4\x91mana i Ankice Tu\xc4\x91man (ro\xc4\x91. \xc5\xbdumbar) a rodio se u Beogradu 1946. godine, to\xc4\x8dno na obljetnicu vjen\xc4\x8danja svojih roditelja. Ime Miroslav je dobio po hrvatskom romanopiscu Miroslavu Krle\xc5\xbei kojeg je njegov otac u to doba obo\xc5\xbeavao. U Beogradu je polazio i zavr\xc5\xa1io osnovnu \xc5\xa1kolu a 1961. s obitelji seli iz Beograda u Zagreb. Gimnaziju je poha\xc4\x91ao i zavr\xc5\xa1io u Zagrebu (1961.-1965.)._NEWLINE_Godine 1968. bio je urednik Studentskog lista a potom je bio zamjenik urednika Tjednog lista omladine da bi 1971. godine bio i glavni urednik \xc4\x8dasopisa Pitanja. Miroslav Tu\xc4\x91man zavr\xc5\xa1io je Filozofski fakultet Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu 1970. godine, studij filozofije i sociologije, magistrirao je 1975. godine na temi Spoznajno-logisti\xc4\x8dki elementi \xc4\x8dinjenice i obavijesti i doktorirao 1985. godine iz podru\xc4\x8dja informacijskih znanosti obranom disertacije Paradigma informacijske znanosti.\n_START_SECTION_\nZnanstveno-nastavni rad\n_START_PARAGRAPH_\nRadio je u Referalnom centru Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu (1972.\xe2\x80\x931977.) te Zavodu za kulturu Hrvatske (1977.-1988.). Od 1988. godine \xc5\xa1ef je Katedre za dokumentalistiku na Odsjeku za informacijske znanosti Filozofskoga fakulteta Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu. Godine 2004. postavljen je za predstojnika Katedre za organizaciju znanja na istomu Odsjeku. Predaje teoriju informacijske znanosti, organizaciju znanja, izvje\xc5\xa1tajne sustave i slu\xc5\xbebe. Izabran je 1988. godine za docenta, 1991. godine za izvanrednog profesora a 1998. godine za redovitog profesora za znanstveno podru\xc4\x8dje informacijskih znanosti._NEWLINE_Utemeljitelj je i prvi voditelj Zavoda za informacijske studije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu (1989.-1990.). Bio je prodekan Filozofskog fakulteta (1990.-1991.). Godine 2000. pokre\xc4\x87e me\xc4\x91unarodni \xc4\x8dasopis National Security and the Future, kojemu je glavni i odgovorni urednik._NEWLINE_Organizator je ve\xc4\x87eg broja znanstvenih i stru\xc4\x8dnih skupova iz podru\xc4\x8dja informacijske znanosti i nacionalne sigurnosti. Aktivni je istra\xc5\xbeiva\xc4\x8d na podru\xc4\x8dju informacijskih znanosti te na podru\xc4\x8dju nacionalne sigurnosti i izvje\xc5\xa1tajne djelatnosti. Odr\xc5\xbeao je niz predavanja u SAD-u, Njema\xc4\x8dkoj, Bugarskoj, Velikoj Britaniji, \xc4\x8ce\xc5\xa1koj i Ma\xc4\x91arskoj.\n_START_SECTION_\nSigurnosno-obavje\xc5\xa1tajni rad\n_START_PARAGRAPH_\nSudionik je Domovinskoga rata od 1991. Voditelj je Centra za strategijska istra\xc5\xbeivanja (1992.-1993.). Bio je zamjenik predstojnika Ureda za nacionalnu sigurnost te utemeljitelj i ravnatelj Hrvatske izvje\xc5\xa1tajne slu\xc5\xbebe (HIS) u dva navrata 1993. do 1998. godine i 1999. do 2000. godine. Vodio je kolegije iz nacionalne sigurnost na Diplomatskoj akademiji, Ratnoj \xc5\xa1koli, te na Obavje\xc5\xa1tajnoj akademiji.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dko djelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nTu\xc4\x91man je bio \xc4\x8dlan Savjeta Hrvatske socijaldemokratske stranke od 1991. godine, te jedan od njezinih utemeljitelja (1989.)._NEWLINE_Godine 2000. ponovno se politi\xc4\x8dki aktivirao zbog, kako je govorio, najave detu\xc4\x91manizacije, odnosno dehrvatizacije Hrvatske i kriminalizacije Domovinskoga rata. Osniva Udrugu Hrvatski istinski preporod (UHIP). Na lokalnim izborima 2001. kao nositelj nezavisne liste za Skup\xc5\xa1tinu grada Zagreba osvaja 7,6% glasova i dobiva pet gradskih zastupnika. Iste godine osniva stranku pod istim nazivom Hrvatski istinski preporod (HIP), te postaje njenim predsjednikom. Godine 2002. nakon pobjede Ive Sanadera za predsjednika HDZ-a i raspu\xc5\xa1tanja niz \xc5\xbeupanijskih i gradskih organizacija, troje zastupnika Ante Beljo, \xc4\x90uro Njavro i Dario Vuki\xc4\x87 prelaze u HIP, te njegova stranka u \xc4\x8detvrtom sazivu Hrvatskog sabora postaje parlamentarna stranka. Klubu se pridru\xc5\xbeuje i neovisna zastupnica Ljerka Mintas-Hodak._NEWLINE_Na parlamentarnim izborima 2003. Miroslav Tu\xc4\x91man bio je nositelj liste 1. izborne jedinice, ali koalicija HIP/Hrvatski blok osvaja 1,7% glasova. Na izborima za Hrvatski sabor 2007. HIP nije istaknuo svoju kandidaturu._NEWLINE_Suosnivatelj je pokreta Hrvatski rast, 2010. godine, ali ga napu\xc5\xa1ta i prilazi HDZ-u za izbore 2011. te biva izabran za zastupnika u Hrvatskom saboru. Obna\xc5\xa1a du\xc5\xbenost zastupnika i u osmom (2015.) te u devetom (2016.) sazivu Hrvatskog sabora.\n_START_SECTION_\nKandidatura za predsjednika Republike\n_START_PARAGRAPH_\nMiroslav Tu\xc4\x91man objavio je 23. o\xc5\xbeujka 2009. godine kandidaturu za predsjednika Republike, kao neovisni kandidat, te na izborima od 27. prosinca 2009. osvaja 4,09% glasova.'