b'\n_START_ARTICLE_\nEuropska komisija za humanitarnu pomo\xc4\x87 i odjel za civilnu za\xc5\xa1titu (ECHO)\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nUred za humanitarnu pomo\xc4\x87 Europske zajednice (ECHO) osnovala je druga Delorsova komisija 1992 godine. Ukidanjem Europske zajednice 2009. godine ured je promijenio naziv u Odjel za humanitarnu pomo\xc4\x87 Europske komisije ili Europske unije, ali je zadr\xc5\xbeao kraticu ECHO._NEWLINE_Izbor novog povjerenika 2010. godine s portfeljem za me\xc4\x91unarodnu suradnju, humanitarnu pomo\xc4\x87 i krizno djelovanje sukladan je s \xc4\x8dlancima 214. i 196. Lisabonskog ugovora u kojem humanitarna pomo\xc4\x87 i civilna za\xc5\xa1tita imaju odr\xc5\xbeivu ulogu. Slu\xc5\xbebeni naziv odjela ECHO sada glasi Op\xc4\x87a uprava za humanitarnu pomo\xc4\x87 i civilnu za\xc5\xa1titu. U okviru preinake odjela ECHO, jedinica za civilnu za\xc5\xa1titu preselila se iz Op\xc4\x87e uprave za okoli\xc5\xa1 u Op\xc4\x87u upravu odjela ECHO. Ta se preinaka smatra korakom prema boljoj suradnji i odlu\xc4\x8divanju u podru\xc4\x8dju u kojem brzo djelovanje spa\xc5\xa1ava \xc5\xbeivote._NEWLINE_Mehanizam civilne za\xc5\xa1tite Europske unije pokrenuo je i otvaranje novog Koordinacijskog centra za krizne situacije (ERCC), sredi\xc5\xa1ta za nadzor katastrofa i pobolj\xc5\xa1anje pripravnosti i prilagodljivosti zemalja \xc4\x8desto izlo\xc5\xbeenih katastrofama. Mehanizam civilne za\xc5\xa1tite posljednji se put aktivirao za vrijeme nedavnih poplava u Bosni i Hercegovini te Srbiji. [24]\n_START_SECTION_\nMandat i na\xc4\x8dela\n_START_PARAGRAPH_\nU podru\xc4\x8dju humanitarne pomo\xc4\x87i ECHO ima zadatak pru\xc5\xbeiti hitnu pomo\xc4\x87 i potporu (u robi i uslugama) \xc5\xbertvama sukoba te katastrofa izazvanih prirodnim ili ljudskim \xc4\x8dimbenicima, koje se nalaze izvan Europske unije. Mandat mehanizma obuhva\xc4\x87a i sprje\xc4\x8davanje nesre\xc4\x87a te uklanjanje posljedica nakon nesre\xc4\x87e._NEWLINE_Europska humanitarna pomo\xc4\x87 temelji se na humanitarnim na\xc4\x8delima \xc4\x8dovje\xc4\x8dnosti, neutralnosti, nepristranosti te samostalnosti. Njezino pru\xc5\xbeanje stoga ovisi o primjeni me\xc4\x91unarodnog humanitarnog prava (IHL)._NEWLINE_Na\xc4\x8delo \xc4\x8dovje\xc4\x8dnosti ka\xc5\xbee da se na ljudsku patnju mora uvijek i svugdje reagirati te posebnu pa\xc5\xbenju posvetiti najranjivijima._NEWLINE_Na\xc4\x8delo neutralnosti nala\xc5\xbee da se prilikom pru\xc5\xbeanja humanitarne pomo\xc4\x87i ne daje prednost nijednoj strani koja sudjeluje u oru\xc5\xbeanom ili nekom drugom sukobu._NEWLINE_Nepristranost zna\xc4\x8di da humanitarnu pomo\xc4\x87 treba pru\xc5\xbeati isklju\xc4\x8divo na temelju potrebe i bez diskriminacije._NEWLINE_Na\xc4\x8delo samostalnosti odnosi se na neovisnost humanitarnih ciljeva o politi\xc4\x8dkim, ekonomskim, vojnim i drugim ciljevima._NEWLINE_Na inicijativu povjerenika Louisa Michela Europska komisija usvojila je 2007. godine \xe2\x80\x9cEuropski konsenzus o humanitarnoj pomo\xc4\x87i\xe2\x80\x9d kao prvi europski politi\xc4\x8dki priru\xc4\x8dnik o humanitarnoj pomo\xc4\x87i. Nevladine organizacije aktivno su sudjelovale u izradi tog konsenzusa te ga mo\xc5\xbeemo smatrati \xe2\x80\x9cnajsveobuhvatnijim tekstom i zajedni\xc4\x8dkim stajali\xc5\xa1tem koje je najbli\xc5\xbee gledi\xc5\xa1tu nevladinih organizacija\xe2\x80\x9d. Europski konsenzus iznova potvr\xc4\x91uje humanitarna na\xc4\x8dela \xc4\x8dovje\xc4\x8dnosti, nepristranosti, neutralnosti i samostalnosti. On tako\xc4\x91er propisuje da \xe2\x80\x9ehumanitarna pomo\xc4\x87 nije alat za upravljanje kriznim situacijama\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Prvu izmjenu konsenzusa nakon njegovog dono\xc5\xa1enja ECHO je napravio 2012. godine, isti\xc4\x8du\xc4\x87i potrebu za ja\xc4\x8danjem partnerskih odnosa putem kvalitetnog odabira partnera te osiguranjem ve\xc4\x87e odgovornosti prema gra\xc4\x91anima i zainteresiranim stranama._NEWLINE_Te iste godine ECHO i drugi davatelji pomo\xc4\x87i sura\xc4\x91ivali su sa Stalnom me\xc4\x91uagencijskom komisijom (IASC) u izradi Transformacijskog programa. Utvrdili su na\xc4\x8dela humanitarnog rukovo\xc4\x91enja, odgovornosti i koordinacije radi pobolj\xc5\xa1anja brzine, djelotvornosti i u\xc4\x8dinkovitosti humanitarnog djelovanja. Nadalje, usvojili su civilnu za\xc5\xa1titu kao dio mandata Odjela ECHO radi osiguranja bolje suradnje i za\xc5\xa1tite u vrijeme katastrofa izme\xc4\x91u zemalja tre\xc4\x87eg svijeta, zemalja regije i me\xc4\x91unarodnih organizacija.\n_START_SECTION_\nZakonodavstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOd stupanja na snagu Lisabonskog ugovora humanitarna pomo\xc4\x87 Europske unije podlije\xc5\xbee \xc4\x8dlanku 214. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Humanitarna pomo\xc4\x87 ima zajedni\xc4\x8dku paralelnu nadle\xc5\xbenost: to zna\xc4\x8di da Unija provodi samostalnu politiku, \xc5\xa1to ne sprje\xc4\x8dava zemlje \xc4\x8dlanice da primjenjuju svoju nadle\xc5\xbenost niti politiku Unije pretvara samo u \xe2\x80\x9enadopunu\xe2\x80\x9c politike zemalja \xc4\x8dlanica. Humanitarna se pomo\xc4\x87 do tada temeljila na \xc4\x8dlanku 179. Ugovora o Europskoj zajednici (politika razvoja). Pripadala je portfelju povjerenika za razvoj, najprije Loiusa Michela, a zatim Karela de Guchta u vrijeme prve Barrosove komisije. Lisabonskim ugovorom humanitarna pomo\xc4\x87 prvi je put uvedena kao samostalno na\xc4\x8delo Ugovora o Europskoj uniji._NEWLINE_U skladu s definicijom u \xc4\x8dlanku 214., cilj djelovanja Europske unije u podru\xc4\x8dju humanitarne pomo\xc4\x87i obuhva\xc4\x87a pru\xc5\xbeanje pomo\xc4\x87i i potpore stanovnicima zemalja tre\xc4\x87eg svijeta koji su \xc5\xbertve katastrofa izazvanih prirodnim ili ljudskim \xc4\x8dimbenicima. U \xc4\x8dlanku 214. ponavljaju se i na\xc4\x8dela humanitarne pomo\xc4\x87i, koja obuhva\xc4\x87aju po\xc5\xa1tivanje me\xc4\x91unarodnih zakona te na\xc4\x8dela \xc4\x8dovje\xc4\x8dnosti, nepristranosti, neutralnosti i nediskriminacije._NEWLINE_Komisija je 2013. donijela novi zakon o Mehanizmu civilne za\xc5\xa1tite Europske unije, koji omogu\xc4\x87uje bolju koordinaciju i podr\xc5\xa1ku radi pove\xc4\x87anja u\xc4\x8dinkovitosti sustava prevencije, pripreme i odziva prilikom katastrofe. Tim je zakonom utemeljena dobrovoljna pri\xc4\x8duva kapaciteta i materijala unaprijed namijenjenih kriznim situacijama, mre\xc5\xbea obuke za davatelje prve pomo\xc4\x87i te nov na\xc4\x8din upravljanja rizikom od katastrofa za 31 zemlju obuhva\xc4\x87enu zakonom._NEWLINE_Lisabonski ugovor uveo je i Europski volonterski korpus za humanitarnu pomo\xc4\x87 (\xc4\x8dlanak 214. Ugovora o funkcioniranju Europske unije), koji gra\xc4\x91anima EU-a omogu\xc4\x87uje izravno sudjelovanje u pru\xc5\xbeanju humanitarne pomo\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nHumanitarni Volonteri EU-a\n_START_PARAGRAPH_\nEuropska komisija pokrenula je inicijativu za stvaranje vi\xc5\xa1e od 18 000 volonterskih mjesta diljem svijeta za gra\xc4\x91ane koji \xc5\xbeele sudjelovati u dodjeli humanitarne pomo\xc4\x87i u razdoblju od 2014. do 2020. U okviru te inicijative volonteri prolaze zajedni\xc4\x8dki program obuke u Europi prije nego \xc5\xa1to se pridru\xc5\xbee provjerenim humanitarnim organizacijama. Za pet pokusnih projekata koji su 2012. godine obuhva\xc4\x87ali oko 150 volontera dogovorena je financijska podr\xc5\xa1ka usmjerena na ja\xc4\x8danje prilagodljivosti i mogu\xc4\x87nosti civilne za\xc5\xa1tite._NEWLINE_U velja\xc4\x8di 2014. inicijativu je podr\xc5\xbeao Europski parlament. Volonterski rad obuhva\xc4\x87a pridru\xc5\xbeivanje nekoj humanitarnoj akciji u svijetu koju financira EU, rad u humanitarnim organizacijama unutar EU-a ili pru\xc5\xbeanje podr\xc5\xa1ke radom od ku\xc4\x87e putem interneta._NEWLINE_Nevladine organizacije koje sudjeluju u tom radu moraju pro\xc4\x87i provjeru kojom se utvr\xc4\x91uje njihova uskla\xc4\x91enost sa standardima Europske unije za organiziranje volontera.\n_START_SECTION_\nProra\xc4\x8dun\n_START_PARAGRAPH_\nProra\xc4\x8dun Odjela ECHO iznosio je 2013. godine je manje od 1% cjelokupnog prora\xc4\x8duna Europske unije. Osim toga, Europska komisija koristila je pri\xc4\x8duvu za hitne situacije da bi odgovarala na krize i iznenadne katastrofe. Prora\xc4\x8dun s pri\xc4\x8duvnim fondovima iznosio je 2013. godine ukupno 1,35 milijardi eura. U podru\xc4\x8dju humanitarne pomo\xc4\x87i vi\xc5\xa1e od 124 milijuna ljudi u 90 zemalja izvan Europske unije, od kojih je 39 bilo u kriznoj situaciji, primilo je pomo\xc4\x87 od Odjela ECHO. U podru\xc4\x8dju civilne za\xc5\xa1tite mehanizam civilne za\xc5\xa1tite bio je 2013. pokrenut 36 puta zbog kriza unutar i izvan Europske unije. Najve\xc4\x87i dio sredstava izdvaja se za hranu i hranjive sastojke (40%). Druga glavna podru\xc4\x8dja djelovanja obuhva\xc4\x87aju zdravstvo (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i psihosocijalnu podr\xc5\xa1ku) (13%), vode i odvodnju (13%), pru\xc5\xbeanje uto\xc4\x8di\xc5\xa1ta (19%) te za\xc5\xa1titu (7%). ECHO je 5,5% prora\xc4\x8duna za 2013. godinu dodijelio podru\xc4\x8dju pripravnosti za katastrofu, manje nego 2012. godine. Za civilnu za\xc5\xa1titu izdvojeno je 2013. godine 2% prora\xc4\x8duna._NEWLINE_Godine 2013. 40% prora\xc4\x8duna potro\xc5\xa1eno je za Afriku, 18% za Aziju, Latinsku Ameriku, Karibe i pacifi\xc4\x8dke zemlje, a 32% za Bliski istok i zemlje Mediterana._NEWLINE_Pomo\xc4\x87 za razvoj dosegnula je svoj vrhunac 2010 godine. Zajedno s pomo\xc4\x87i koju daju pojedine zemlje \xc4\x8dlanice, Europska unija najve\xc4\x87i je davatelj pomo\xc4\x87i u svijetu. Od ukupno 9,8 milijardi eura humanitarne pomo\xc4\x87i u 2010. godini, Europska unija isporu\xc4\x8dila je oko 41%._NEWLINE_Prora\xc4\x8dun usvojen za 2014. sadr\xc5\xbei gotovo jednu milijardu eura u obvezama za humanitarnu pomo\xc4\x87 i civilnu za\xc5\xa1titu.\n_START_SECTION_\nStrategija\n_START_PARAGRAPH_\nECHO ima mandat da spa\xc5\xa1ava i \xc4\x8duva \xc5\xbeivote u izvanrednim situacijama i razdobljima neposredno nakon takvih situacija, bez obzira jesu li nastale prirodno il ih je uzrokovao \xc4\x8dovjek. Slijede\xc4\x87i ta na\xc4\x8dela, Komisija svake godine priprema strate\xc5\xa1ki dokument da bi u\xc4\x8dinkovito i na odgovaraju\xc4\x87i na\xc4\x8din koordinirala i organizirala aktivnosti, usvajaju\xc4\x87i nepristran pristup temeljen na potrebama._NEWLINE_ECHo je planirao svoju humanitarnu pomo\xc4\x87 u 2013. godini usmjeriti na gotovo 90 zemalja. Zapadnoafri\xc4\x8dki pojas Sahel uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i nastavak pomo\xc4\x87i sukobu u Maliju (82 milijuna eura), Sudan i Ju\xc5\xbeni Sudan (80 milijuna eura), Demokratsku Republiku Kongo (54 milijuna eura),Pakistan (42 milijuna eura) i Somaliju (40 milijuna eura) odredio je kao pet najve\xc4\x87ih humanitarnih operacija. Nadalje, 40% humanitarne pomo\xc4\x87i Odjela ECHO namijenjeno je Subsaharskoj Africi._NEWLINE_Pri\xc4\x8duvni prora\xc4\x8dun utro\xc5\xa1en je na rje\xc5\xa1avanje velikih humanitarnih kriza u Siriji, Maliju, Sahelu, Ju\xc5\xbenom Sudanu, Demokratskoj Republici Kongu, Mjanmaru (Burmi) te Filipini. ECHO financira i zaboravljene krize kao \xc5\xa1to su one u Banglade\xc5\xa1u, Kolumbiji, Jemenu, Al\xc5\xbeiru, Pakistanu i Mjanmaru (Burmi).\n_START_SECTION_\nJavno mnijenje\n_START_PARAGRAPH_\nPosebna anketa Eurobarometra o humanitarnoj pomo\xc4\x87i provedena 2012. godine otkrila je da gra\xc4\x91ani Europske unije imaju veoma razvijen osje\xc4\x87aj solidarnosti prema \xc5\xbertvama sukoba i prirodnih nepogoda izvan granica EU-a te da 9 od 10 gra\xc4\x91ana smatra da je \xe2\x80\x9eva\xc5\xbeno da EU financira pru\xc5\xbeanje humanitarne pomo\xc4\x87i izvan svojih granica\xe2\x80\x9c, dok 8 od 10 gra\xc4\x91ana vjeruje da je \xe2\x80\x9ekoordinirano djelovanje EU-a s ciljem civilne za\xc5\xa1tite djelotvornije nego djelovanje pojedina\xc4\x8dnih zemalja\xe2\x80\x9c.'