b'\n_START_ARTICLE_\nDvin\n_START_PARAGRAPH_\nDvin je bio veliki trgova\xc4\x8dki grad i glavni grad srednjovjekovne Armenije. Nalazio se sjeverno od ranijeg glavnog grada Arta\xc5\xa1ata na obalama rijeke Mecamor, 35 km ju\xc5\xbeno od sada\xc5\xa1njeg glavnog grada Erevana. Danas je Dvin uglavnom veliki bre\xc5\xbeuljak izme\xc4\x91u gradi\xc4\x87a Hnabreda i Verin Dvina. Sustavnnim iskopavanjem prona\xc4\x91eno je obilje materijala koje je pru\xc5\xbeilo u uvid u armensku kulturu izme\xc4\x91u 5. i 13. stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nDrevni grad Dvin sagradio je armenski kralj Hosrov III. Mali 335. na naselju i utvrdi koja je potjecala iz 3. tisulj\xc4\x87e\xc4\x87a prije Krista. Nakon izgradnje, Dvin je bio sjedi\xc5\xa1te armenskih kraljeva iz dinastije Araskida. Broj stanovnika dosegao je 100 000, a stanovni\xc5\xa1tvo se bavilo raznim zanimanjima, umjetno\xc5\xa1\xc4\x87u, zanatom, trgovinom, ribarenjem itd. Pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u Araskida, Dvin je postao najbogatiji, najprosperitetniji i najnaseljeniji grad isto\xc4\x8dno od Konstantinopola._NEWLINE_Nakon pada Armenskog Kraljevstva, odnosno sasanidskog osvajanja 428., Dvin je postao sjedi\xc5\xa1te perzijskih guvernera. I u vrijeme perzijske vlasti Dvin se i dalje razvijao, \xc5\xa1to ga je u\xc4\x8dinilo i metom arapskih provala. Po pisanju katolikosa Ivana V. Povjesni\xc4\x8dara, Arapi Omajadi su grad osvojili 640. u vrijeme bizantskog cara Konstansa II. i katolikosa Ezre. Omajadi su grad preimenovali u Dabil. Nakon arapskog osvajanja 640., Dvin je postao sjedi\xc5\xa1te Armenskog Emirata, odnosno ostikana (guvernera). Arapi su 6. sije\xc4\x8dnja 642. po\xc4\x8dinili masovni pokolj armenskog stanovni\xc5\xa1tva ubijaju\xc4\x87i oko 12 000 ljudi, dok su 35 000 odveli u roblje._NEWLINE_U vrijeme velikog potresa 893. Dvin je bio razoren, a u njemu je u to vrijeme \xc5\xbeivjelo 70 000 ljudi. Iako je Dvin bio bojno polje izme\xc4\x91u Bizantinaca i Arapa jo\xc5\xa1 sljede\xc4\x87a dva stolje\xc4\x87a, u 9. stolje\xc4\x87u se grad i dalje razvijao. U kasnom 9. stolje\xc4\x87u, nakon slabljenja Arapa, uspostavljeno je bio je sjedi\xc5\xa1te Bagratidske Armenije. Zbog arapske opresije i u\xc4\x8destalih potresa grad po\xc4\x8detkom 10. stolje\xc4\x87a do\xc5\xbeivljava stagnaciju, a sredi\xc5\xa1te Armenije postao je Kars._NEWLINE_Bizantsko uze\xc4\x87e Armenije, a zajedno s tim i Dvina, dogodilo se 1045, a ve\xc4\x87 1064. Turci Seld\xc5\xbeuci su osvojili Dvin. Kurdi \xc5\xa0adadidi vladali su gradom kao seld\xc5\xbeu\xc4\x8dki vazali, sve dok gruzijski kralj Juraj III. nije uzeo grad 1173. Mongoli su 1236. u potpunosti razorili grad._NEWLINE_Saladinov otac Najm ad-Din Ajub ro\xc4\x91en je u Dvinu.\n_START_SECTION_\nKatedrala sv. Grgura\n_START_PARAGRAPH_\nU sredi\xc5\xa1tu grada Dvina nalazila se Katedrala sv. Grgura. Napravljena je u 3. stolje\xc4\x87u kao poganski hram u obliku trostruke la\xc4\x91e sa sedam parova stupova. Hram je u 4. stolje\xc4\x87u pretvoren u kr\xc5\xa1\xc4\x87ansku crkvu, a nadogra\xc4\x91ena je i petoplo\xc5\xa1na apsida koja je o\xc5\xa1tro izvirivala na isto\xc4\x8dnoj strani. Sredinom 5. stolje\xc4\x87a nadogra\xc4\x91en je i vanjski luk na postoje\xc4\x87u konstrukciju. U vrijeme kada je izgra\xc4\x91ena, bila je najve\xc4\x87a crkva u Armeniji, veli\xc4\x8dine 30.41m x 58.17m. S vana i iznutra, katedrala je bila ukra\xc5\xa1ena ornamentnim dekoracijama. Glave stupova bile su ukra\xc5\xa1ene reljefom nalik na perje, dok su na tri isprepletena stalka bili urezani vijenci. Pod unutra\xc5\xa1njosti \xc4\x8dinio je vi\xc5\xa1ebojni poplo\xc4\x8deni mozaik s geometrijskim uzorkom, dok je pod apside dekoriran u 7. stolje\xc4\x87u \xc4\x8dinio mozaik napravljen od malih kamenih plo\xc4\x8dica prikazivaju\xc4\x87i Bogorodicu, ujedno je to najstariji mozai\xc4\x8dki prikaz Bogorodice u Armeniji. Sredinom 7. stolje\xc4\x87a katedrala je do\xc5\xbeivjela preure\xc4\x91enje kada je dobila kri\xc5\xbeni oblik s kupolom i apsidama koje su izvirivale na bo\xc4\x8dnim stranama katedrale. Pre\xc5\xbeivjeli ostatci katedrale danas \xc4\x8dine samo kameni temelji prona\xc4\x91eni u vrijeme iskopavanja u 20. stolje\xc4\x87u.'