b'\n_START_ARTICLE_\nMangan\n_START_SECTION_\nOsobine i svojstva\n_START_PARAGRAPH_\nMangan je kemijski element 7. skupine periodnoga sustava elemenata, srebrnosiva do bijela, tvrda i krta kovina sli\xc4\x8dna \xc5\xbeeljezu. Pojavljuje se u \xc4\x8detirima alotropskim modifikacijama; \xce\xb1-mangan (T < 700\xc2\xb0C), \xce\xb2-mangan (T < 1079\xc2\xb0C), \xce\xb3-mangan (T < 1140\xc2\xb0C), \xce\xb4-mangan (T > 1140\xc2\xb0C). Pri sobnoj temperaturi najstabilnija je kubi\xc4\x8dna alfa-modifikacija (\xce\xb1-mangan)._NEWLINE_Poznato je dvadeset izotopa mangana, a samo je jedan stabilan (\xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb5Mn) i javlja se u prirodi. Izotop \xe2\x81\xb5\xc2\xb3Mn, (s vremenom poluraspada t1/2 = 2 x l06 g) nastaje u zvijezdama nuklearnom reakcijom s izotopom \xc5\xbeeljeza 56Fe pa se iz njegove koli\xc4\x8dine u meteoritima, u odnosu na sadr\xc5\xbeaj \xc5\xbeeljeza, mo\xc5\xbee odrediti njihova starost. Izotopi \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb4Mn i \xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6Mn koriste se kao radioaktivni obilje\xc5\xbeiva\xc4\x8di za prou\xc4\x8davanje biolo\xc5\xa1kih funkcija mangana u organizmu \xc4\x8dovjeka._NEWLINE_Lako je topljiv u razrije\xc4\x91enim kiselinama uz razvijanje vodika. Reaktivan je kad je \xc4\x8dist, pa reagira s vodom i u njoj se sporo otapa, a na zraku povr\xc5\xa1inski oksidira stvaraju\xc4\x87i sme\xc4\x91u prevlaku. S kisikom izgara u svoj najpostojaniji oksid, Mn\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x84._NEWLINE_Tali\xc5\xa1te mu je na 1246\xc2\xb0C, a vreli\xc5\xa1te na 1962\xc2\xb0C. Ima gusto\xc4\x87u 7,44 g/cm\xc2\xb3._NEWLINE_Elementarni mangan otkrio je \xc5\xa1vedski kemi\xc4\x8dar C.W. Scheele u Stockholmu 1774.g., a iste ga je godine izolirao J. Gahn._NEWLINE_Na vi\xc5\xa1im temperaturama spaja se s ve\xc4\x87inom metala. Pri sobnoj temperaturi s nemetalima prakti\xc4\x8dki ne reagira, a pri vi\xc5\xa1oj temperaturi sna\xc5\xbeno reagira s raznim elementima: halogenidima, kisikom, sumporom, du\xc5\xa1ikom i ugljikom.\n_START_SECTION_\nDobivanje mangana\n_START_PARAGRAPH_\nElementarni mangan dobiva se vrlo rijetko, a u svome metalnome, tehni\xc4\x8dki \xc4\x8distom stanju dobiva se aluminotermijom ili silikotermijom, tj. redukcijom svojih oksidnih ruda aluminijem ili silicijem, a u vrlo \xc4\x8distom stanju elektrolizom otopine manganova sulfata._NEWLINE_Mangan se mo\xc5\xbee dobiti redukcijom manganovih ruda pomo\xc4\x87u koksa u visokim pe\xc4\x87ima kada nastaje zrcalno \xc5\xbeeljezo s oko 25% Mn ili u elektrolu\xc4\x8dnim pe\xc4\x87ima kada nastaje feromangan koji sadr\xc5\xbei oko 80% Mn. Slijedi redukcija pomo\xc4\x87u silicija ili aluminija. U prvom slu\xc4\x8daju nastaje tehni\xc4\x8dki mangan \xc4\x8disto\xc4\x87e do 95%. Redukcija aluminijem odvija se pri temperaturi 2000-2200\xc2\xb0C, a nastaje mangan \xc4\x8disto\xc4\x87e 92-98% s primjesama koje sadr\xc5\xbee do 4% \xc5\xbeeljeza, do 3% silicija i 0,3% fosfora, te jo\xc5\xa1 nekih primjesa u znatno manjim koncentracijama._NEWLINE_Mangan visoke \xc4\x8disto\xc4\x87e (99,95%) dobiva se naknadnom elektrolizom vodene otopine manganovog sulfata. Na olovnoj anodi (s dodatkom 1% srebra) izlu\xc4\x8duje se kisik, a na titanijevoj ili \xc4\x8deli\xc4\x8dnoj katodi izlu\xc4\x8duje se mangan. Anodni prostor odvojen je od katodnog polupropusnom membranom, a elektroliza se odvija pri temperaturi 35-40\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ka uloga i otrovnosti i opasnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMangan je jedan od 5 najva\xc5\xbenijih oligoelemenata, prijeko potreban za \xc5\xbeivot biljaka i \xc5\xbeivotinja te nastaju smetnje u rastu ako ga u tlu ili hrani nema dovoljno. Esencijalan za sve vrste._NEWLINE__NEWLINE_Blago toksi\xc4\x8dan ako se proguta, a smrtonosna doza: LD\xe2\x82\x85\xe2\x82\x80 (klorid, oralno, mi\xc5\xa1) = 1715 mg kg\xe2\x81\xbb\xc2\xb9_NEWLINE_Mangan je u malim koli\xc4\x8dinama va\xc5\xbean za ljudski organizam i dnevno ga se ishranom mora unositi u koli\xc4\x8dini 10-20 mg, a njegovo pomanjkanje usporuje rast i skra\xc4\x87uje \xc5\xbeivotni vijek jer sudjeluje u reprodukcijskim procesima. Mangana ima u \xc5\xbeitaricama i razli\xc4\x8ditim sjemenkama, osobito u kavi i \xc4\x8daju._NEWLINE_U ve\xc4\x87im koli\xc4\x8dinama je otrovan. Trovanja nastaju udisanjem para mangana, pra\xc5\xa1ine oksida (MnO\xe2\x82\x82) ili nekog drugog spoja. Prvi vanjski znaci trovanja su umor, iscrpljenost, klonulost mi\xc5\xa1i\xc4\x87a, zatim napadaji smijeha i pla\xc4\x8da, a oboljela osoba sklona je samoubojstvu. U kasnoj fazi javljaja se drhtavica, op\xc4\x87i simptomi Parkinsonove bolesti i skleroza nakon \xc4\x8dega za oboljelog vi\xc5\xa1e nema lijeka. Dozvoljena koncentracija mangana u radnim prostorijama je do 5 mg u m\xc2\xb3 zraka, a u vodi za pi\xc4\x87e 0,05 mg/l._NEWLINE_Malo trovanja je bilo uzrokovano manganovim spojevima, ali izlo\xc5\xbeenost pra\xc5\xa1ini ili parama je opasnost za organizam i radni uvjeti ne bi smjeli prije\xc4\x87i 5 mg m\xe2\x81\xbb\xc2\xb3, \xc4\x8dak ni u kra\xc4\x87em periodu. Njegovi spojevi su eksperimentalni karcinogeni i teratogeni.'