b'\n_START_ARTICLE_\nMedvedgrad\n_START_PARAGRAPH_\nMedvedgrad je stari grad (gradina, utvr\xc4\x91enje) sagra\xc4\x91en u 13. stolje\xc4\x87u (1249. - 1254. g.) nakon provale Tatara 1242. g. Smje\xc5\xa1ten je na ju\xc5\xbenim padinama planine Medvednice, na brdu Mali Plazur, na visini od 593 m. Rije\xc4\x8d je o podru\xc4\x8dju na kojem tragove \xc5\xbeivota mo\xc5\xbeemo pratiti jo\xc5\xa1 od prapovijesti. Takav smje\xc5\xa1taj pru\xc5\xbeao je odli\xc4\x8dan polo\xc5\xbeaj za nadzor okolice i omogu\xc4\x87avao je kontrolu prometnih putova prema Slavoniji i Turopolju. Ime dobiva po samoj planini Medvednici, a u brojnim ispravama spominje se u razli\xc4\x8ditoj ma\xc4\x91arsko-slavenskoj terminologiji. Naziv Arx ursina dobiva tek krajem 17. stolje\xc4\x87a. Bio je jedna od najve\xc4\x87ih utvrda u Hrvatskoj._NEWLINE_Na Medvedgradu se nalazi ranogoti\xc4\x8dka kapelica sv. Filipa i Jakova i Oltar domovine, spomenik palim hrvatskim vojnicima u Domovinskom ratu. S Medvedgrada se pru\xc5\xbea prekrasan pogled na Zagreb, koji je uz pogled iz Sljemenske \xc5\xbei\xc4\x8dare najbolje mjesto za promatranje Zagreba no\xc4\x87u._NEWLINE_Janus Pannonius (Ivan \xc4\x8cesmi\xc4\x8dki), hrvatski i ma\xc4\x91arski humanist, latinski pjesnik i diplomat umro je na Medvedgradu 27. o\xc5\xbeujka 1472. godine.\n_START_SECTION_\nPovijest istra\xc5\xbeivanja Medvedgrada\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Arhi\xc4\x91akon Gori\xc4\x8dki u uvodu Statusa Zagreba\xc4\x8dkog Kaptola nastalom sredinom 17. stolje\xc4\x87a donosi prvu pisanu vijest o Medvedgradu, u kojoj se on opisuje samo kao castrum episcopi. Me\xc4\x91u prvim autorima koji su se osvrnuli na Medvedgrad bio je Baltazar Adam Kr\xc4\x8deli\xc4\x87 koji je citirao ve\xc4\x87i broj pisanih isprava u kojima se spominje njegovo ime. Prvi sustavni pregled povijesti Medvedgrada zasnovan na kori\xc5\xa1tenju poznatih mu povijesnih izvora donosi Ivan Kukuljevi\xc4\x87 Sakcinski u svome djelu Doga\xc4\x91aji Medvedgrada, objavljenom sredinom 19. stolje\xc4\x87a. Povijest grada popratio je izvornim tekstovima srednjovjekovnih isprava, legendama i narodnom tradicijom te slikovnim ilustracijama. Prilog poznavanju povijesti Medvedgrada dao je i Ivan Krsitelj Tkal\xc4\x8di\xc4\x87 u prva tri sveska Povijesnih spomenika. Najnoviji je pregled medvedgradske povijesti, nadovezuju\xc4\x87i se na starije povjesni\xc4\x8dare, iznijela Nada Klai\xc4\x87 u knjizi Medvedgrad i njegovi gospodari. S arhitektonske i povjesni\xc4\x8dko umjetni\xc4\x8dke strane problematikom grada su se pozabavili Gjuro Szabo i An\xc4\x91ela Horvat.\n_START_SECTION_\nIzgradnja Medvedgrada\n_START_PARAGRAPH_\nU novije vrijeme vi\xc5\xa1e je puta izneseno pitanje o tome tko je i kada dao graditi medvedgradske zidine. Prvi odgovor na ovo pitanje ponudio je 1854. Ivan Kukuljevi\xc4\x87 Sakcinski koji navodi da je utemeljitelj Medvedgrada bio Filip, biskup zagreba\xc4\x8dki. Utvrda je sagra\xc4\x91ena u razdoblju od 1249. do 1254. u svrhu obrane Kaptola i biskupskih posjeda pred nadolaze\xc4\x87om tatarskom opasno\xc5\xa1\xc4\x87u. Iako je gra\xc4\x91ena na kraljevskom zemlji\xc5\xa1tu, izgradnju je financirala biskupija. Sakcinski prenosi da je teza o Filipu kao graditelju prvi put je spomenuta u 14. stolje\xc4\x87u, stotinjak godina nakon gradnje Medvedgrada, u popisu zagreba\xc4\x8dkih biskupa Ivana Arhi\xc4\x91akona Gori\xc4\x8dkog. U istom popisu navodi se da \xe2\x80\x9esolemnis persona\xe2\x80\x9c gradi Medvedgrad kako bi se u njemu mogle pohraniti dragocjenosti stolne crkve u slu\xc4\x8daju pohoda Tatara jer Gradec jo\xc5\xa1 nije bio izgra\xc4\x91en._NEWLINE_Povjesni\xc4\x8darka Nada Klai\xc4\x87 odbacuje ovu tezu i smatra da je medvedgradska utvrda nastala prije tatarskih napada 1242. godine. Tako\xc4\x91er, smatra da je u to vrijeme herceg Koloman sagradio Medvedgrad kao dvor, ne kao utvrdu, budu\xc4\x87i da je u tako velikom kompleksu izgra\xc4\x91ena pala\xc4\x8da i kapela. Drugi dokaz tezi je terminologija. Medvedgrad se u terminologiji 13. stolje\xc4\x87a nije mogao druga\xc4\x8dije ozna\xc4\x8davati nego kao castrum, ali taj termin sam po sebi ne odre\xc4\x91uje njegov oblik._NEWLINE_Ovoj tezi suprotstavio se konzervator i povjesni\xc4\x8dar umjetnosti Drago Mileti\xc4\x87. On smatra da Medvedgrad nije plemi\xc4\x87ki dvor, nego burg nastao nakon provale Tatara. Svoju tezu potkrepljuje sljede\xc4\x87im razmi\xc5\xa1ljanjem: da je Medvedgrad postojao u vrijeme tatarskih provala, kralj Bela IV. bi se zasigurno sklonio u njega s obzirom na njegove fortifikacijske kvalitete burga. Mileti\xc4\x87 smatra da je upravo kralj, a ne biskup Filip, zaslu\xc5\xbean za izgradnju utvrde. U osporavanju biskupove uloge u izgradnji Medvedgrada iznosi argumente sukladne onima Nade Klai\xc4\x87. Navodi kako bi se prvotno o\xc4\x8dekivalo da biskup pred navalom Tatara za\xc5\xa1titi svoje sjedi\xc5\xa1te i katedralu, a ne da po\xc4\x8dne graditi neku utvrdu udaljenu od sredi\xc5\xa1ta. Bela IV. zbog strahota pro\xc5\xbeivljenih bje\xc5\xbee\xc4\x87i od napada Tatara reorganizirao je dr\xc5\xbeavni aparat i vojsku. Jedan od poteza je bila i gradnja jakih burgova jer se pokazalo da su Tatari pred njima nemo\xc4\x87ni. Diljem zemlje uznapredovala je njihova gradnja jer se o\xc4\x8dekivao tatarski povratak. Ali opasnost je slabila, stoga je kralj zapo\xc4\x8detu utvrdu darovao novoizabranom biskupu Filipu, \xc4\x8dovjeku od povjerenja. Mileti\xc4\x87 potvrdu svoje teze o Medvedgradu kao kraljevskoj utvrdi nalazi i u tome \xc5\xa1to je Bela, nakon Filipova odlaska s mjesta biskupa, ponovno prisvojio utvrdu. Lelja Dobroni\xc4\x87 smatra da odgovor o vremenu nastanka Medvedgrada skriva dokument na koji se u odre\xc4\x91enom kontekstu pozivaju svi istra\xc5\xbeiva\xc4\x8di. Rije\xc4\x8d je o pismu pape Inocenta IV. Na crkvenom koncilu koji se odr\xc5\xbeao u Lyonu 1245. Papa je me\xc4\x91u pet najve\xc4\x87ih problema tada\xc5\xa1njeg vremena uvrstio i provale Tatara. Budu\xc4\x87i da biskup Filip nije imao prikladno zemlji\xc5\xa1te, kralj Bela IV., kojemu je tako\xc4\x91er bilo stalo do obnove, dodijelio mu je podru\xc4\x8dje na planini Medvednici, nedaleko od dana\xc5\xa1njeg Zagreba.  Dobroni\xc4\x87 smatra da je vlasni\xc5\xa1tvo nad Medvedgradom od samih po\xc4\x8detaka bilo trojako: zagreba\xc4\x8dkog biskupa, Kaptola i Bele IV. Filip je svoj udio u izgradnji Medvedgrada obilje\xc5\xbeio titularom medvedgradske kapele koju je posvetio svojim nebeskim za\xc5\xa1titnicima, sv. Filipu i Jakovu. Posljednja arheolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja koja su se bavila prou\xc4\x8davanjem i me\xc4\x91usobnom usporedbom skulpturalne dekoracije u Spi\xc5\xa1u, \xc3\x93csi i Medvedgradu pro\xc5\xa1irila su podru\xc4\x8dje patronata hercega Kolomana i kraljevske klesarske radionice. Iako su rezultati tih istra\xc5\xbeivana u skladu s tezom Nade Klai\xc4\x87, pitanje nastanka Medvedgrada jo\xc5\xa1 nije u potpunosti razja\xc5\xa1njeno.\n_START_SECTION_\nPovijest Medvedgrada\n_START_PARAGRAPH_\nNakon \xc5\xa1to je Bela IV. imenovao nekada\xc5\xa1njeg biskupa Filipa ostrogotskim nadbiskupom, upravljanje gradom povjereno je banu Stjepku \xc5\xa0ubi\xc4\x87u. Medvedgrad je tada postao vrlo va\xc5\xbeno upori\xc5\xa1te u obrani gornje Slavonije. U narednim godinama kao vlasnici se izmjenjuju brojni crkveni i svjetovni vladari: od biskupa, banova pa sve do kralja. Zbog nerazja\xc5\xa1njenih vlasni\xc4\x8dkih odnosa \xc4\x8desto je bio predmet sukoba izme\xc4\x91u svjetovne i crkvene vlasti. S vremenom je Medvedgrad dobio zloslutno i tamno obilje\xc5\xbeje te je predstavljao strah i trepet ovih krajeva. Tako se u onodobnim tajnim kaptolskim pismima naziva prokletim gradom - Maledictum Castrum Medved. Najpoznatija je medvedgradska pri\xc4\x8da ona o Crnoj kraljici koja je prodala du\xc5\xa1u vragu, a njeni krici odzvanjaju u no\xc4\x87 i blago joj je zakopano negdje u unutra\xc5\xa1njosti medvedgradskih zidina. Legenda je to o stvarnoj povijesnoj osobi, Barbari Celjskoj, \xc5\xbeeni ugarsko-hrvatskog kralja \xc5\xbdigmunda Luksembur\xc5\xa1kog. Celjski su vlasnici Medvedgrada postali 1436., a nakon njih vlasni\xc5\xa1tvo nad utvrdom prelazi iz ruke u ruku nekolicine plemi\xc4\x87kih obitelji. Jak potres 1590. toliko je o\xc5\xa1tetio kulu, gradske sobe i kapelu, da je tada\xc5\xa1nji vlasnik, Stjepko Gregorijanac, bio prisiljen napustiti utvrdu. Medvedgradske su se ru\xc5\xa1evine zatim ponovno na\xc5\xa1le pod razli\xc4\x8ditim gospodarima. Posljednji vlasnici bili su baruni Kulmer, u \xc4\x8dijem je vlasni\xc5\xa1tvu Medvedgrad bio do kraja Drugog svjetskog rata.\n_START_SECTION_\nArhitektura burga\n_START_PARAGRAPH_\nBurg, rije\xc4\x8d njema\xc4\x8dkog podrijetla, ozna\xc4\x8dava tvr\xc4\x91avicu, zamak, ka\xc5\xa1tel ili dvorac. Sam pojam burg ozna\xc4\x8dava sjedi\xc5\xa1te lokalnog vladara ili plemi\xc4\x87a, okru\xc5\xbeeno obrambenim zidovima i grabama. Osnovni su elementi burga obrambeni zid, brani\xc4\x8d- kula i palas, dok je njegova glavna funkcija za\xc5\xa1tita od neprijateljskih napada. Njegovu obrambenu ulogu nagla\xc5\xa1avaju prstenasto postavljeni obrambeni zidovi. Drugi obrambeni element jest brani\xc4\x8d-kula. Rije\xc4\x8d je o vi\xc5\xa1ekatnoj gra\xc4\x91evini, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e kvadratnog tlocrta koja predstavlja upori\xc5\xa1nu to\xc4\x8dku unutarnje obrane burga u slu\xc4\x8daju prodora neprijatelja unutar obrambenog zida. Tako\xc4\x91er, zbog svoje namijene smje\xc5\xa1tena je na najvi\xc5\xa1oj to\xc4\x8dki te je odvojena od obrambenih zidova i ostalih objekata unutar burga. Ulaz u kulu zbog sigurnosnih je razloga bio smje\xc5\xa1ten na prvom katu te mu se moglo pristupiti putem drvenih stepenica ili mosta. Prizemlje kule naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e slu\xc5\xbei kao tamnica, a u kriznim vremenima mo\xc5\xbee poslu\xc5\xbeiti kao spremi\xc5\xa1te hrane. U njemu nema otvora stoga mu se pristupa iz unutra\xc5\xa1njosti prvog kata. U gornjim dijelovima kule nalazi se rezidencijalni dio njena vlasnika._NEWLINE_Palas, tre\xc4\x87i osnovni dio burga, glavna je vi\xc5\xa1eeta\xc5\xbena stambena zgrada. U donjoj eta\xc5\xbei nalazio se podrum koji ima primarno gospodarsku namjenu. Prizemlje i prvi kat namijenjeni su gospodarovu boravku. Tako\xc4\x91er, palas je najreprezentativniji i jedini grijani prostor u gradu._NEWLINE_Osim ova tri elementa, koji se isti\xc4\x8du svojim volumenom, postoje jo\xc5\xa1 kapela i cisterna koje predstavljaju dva manja nu\xc5\xbena elementa za funkcioniranje srednjovjekovnog burga. Zbog svojih debelih vanjskih zidina burgovi su bilo gotovo neosvojivi u juri\xc5\xa1ima, stoga je opsada kori\xc5\xa1tena kao \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a ratna strategija pri poku\xc5\xa1aju njegova osvajanja. Koliko je neka vojska mogla izdr\xc5\xbeati opsadu ovisilo je ponajprije o zalihama vode i hrane. Budu\xc4\x87i da bunari nisu bili pogodni zbog visinskog polo\xc5\xbeaja, gra\xc4\x91ene su cisterne. Dva su osnovna tipa cisterni: veliki podzemni zidani nadsvo\xc4\x91eni prostor u koji se direktno dovodila ki\xc5\xa1nica s obli\xc5\xbenjih krovova ili cisterna s filtrom, kod kojeg bi ki\xc5\xa1nica prvo prolazila kroz kameni filtar te se potom pro\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87ena iscijedila u sredi\xc5\xa1nje zidano grlo. Kapela, kao druga najreprezentativnija gra\xc4\x91evina burga, mogla je biti smje\xc5\xa1tena uz palas, ulaznu kulu ili je mogla biti zasebna gra\xc4\x91evina.\n_START_SECTION_\nArhitektura Medvedgrada\n_START_PARAGRAPH_\nMedvedgrad je na\xc5\xa1 najreprezentativniji i najbolje sa\xc4\x8duvani primjer srednjovjekovnog burga. S du\xc5\xbeinom od 170m, posjeduje sve navedene elemente klasi\xc4\x8dnog burga visoke kvalitete. Smje\xc5\xa1ten je na strate\xc5\xa1ki vrlo va\xc5\xbenom polo\xc5\xbeaju, na ju\xc5\xbenim padinama Medvednice, u neposrednoj blizini politi\xc4\x8dkog i crvenog sredi\xc5\xa1ta srednjovjekovne Slavonije, Gradeca i biskupskog Kaptola Do samog burga vodio je put koji je i\xc5\xa1ao od Zagreba preko Mlinova, \xc5\xa0estina i Kralji\xc4\x8dina zdenca, a u smjeru Gra\xc4\x8dana prema Remetama i\xc5\xa1la je i javna cesta sagra\xc4\x91ena jo\xc5\xa1 u vrijeme Rimljana. Grad je izvana bio utvr\xc4\x91en dubokim jarkom i nasipom koji se protezao du\xc5\xbe ju\xc5\xbene strane. Na sjevernom potezu jarak nije bio potreban zbog strmog pada terena. Stambeni dio bio je okru\xc5\xbeen dvostrukim prstenom obrambenih zidova._NEWLINE_U grad se ulazilo kroz vrata na sjevernoj strani u predprostor koji je tankim vanjskim zidom spajao prva i druga gradska vrata. S njegove lijeve strane nalazi se uzdignuti polukru\xc5\xbeni prostor ili objekt koji je branio sjeverni dio grada. Do drugih vrata stizalo se uskim koridorom izme\xc4\x91u unutra\xc5\xa1njeg i vanjskog prstenastog zida. U slu\xc4\x8daju prodora i kroz druga vrata, neprijatelj se na\xc5\xa1ao pod unakrsnim napadima brani\xc4\x8da iz ju\xc5\xbene kule te onih iz stambenog dijela._NEWLINE_Tre\xc4\x87a gradska vrata bila su utvr\xc4\x91ena ulaznom gradskom kulom ili galerijom s jako nagla\xc5\xa1enim rusti\xc4\x8dnim kvadratima. Pretpostavlja se da je upravo iznad tih vrata bio uzidan kameni blok s trostrukim grbom koji An\xc4\x91ela Horvat pripisuje krugu Parlerove radionice. Smatra se kako su na trolistu bila ulesana tri grba koji su atribuirani kralju Sigismundu (\xc5\xbdigmundu), njegovoj supruzi Barbari Celjskoj te obitelji Alben._NEWLINE_Kroz tre\xc4\x87a vrata ulazilo se u najbolje branjeni prostor osiguran visokim unutarnjim bedemom. Veliko sjeverno predvorje, koje je imalo funkciju komunikacije i obrane, u svom ju\xc5\xbenom dijelu zavr\xc5\xa1avalo je slijepim prostorom ispred brani\xc4\x8d-kule, posljednje to\xc4\x8dke obrane. Brani\xc4\x8d-kula prvi je izgra\xc4\x91enu objekt unutar burga. Objekti u njenoj okolici nastaju tek sredinom 14. stolje\xc4\x87a. Kvadratnog je tlocrta du\xc5\xbeine zida od 12 metara, \xc5\xa1to je \xc4\x8dini jednom od ve\xc4\x87ih brani\xc4\x8d-kula. Vanjska oplata zidana je kamenom lomljencem koji se vadio iz kamenoloma u neposrednoj blizini Medvedgrada. Isprva je imala dva kata, a tre\xc4\x87i kat izveden od opeke dodan je 1574. Na uglovima je imala rusti\xc4\x8dne kvadre. Ulaz u kulu nalazio se na prvom katu, a vrata su, kako Mirnik navodi, bila nadsvo\xc4\x91ena romani\xc4\x8dkim lukom, \xc5\xa1to je za ono vrijeme rijetka pojava. Pretpostavlja se kako su u donjim eta\xc5\xbeama postojali manji prozorski otvori dok je tre\xc4\x87i kat imao ve\xc4\x87e otvore pogodne za obranu._NEWLINE_Ju\xc5\xbena kula bila je smje\xc5\xa1tena sa druge strane dvori\xc5\xa1ta nasuprot ulaza u stambeni dio. Uglovi su tako\xc4\x91er bili poja\xc4\x8dani kvadrima (ali samo od sredine ju\xc5\xbenog dijela). Ulaz se nalazio na katu. Palas je bio smje\xc5\xa1ten uz isto\xc4\x8dni i zapadni obrambeni zid te je zauzimao najve\xc4\x87i dio stambenog prostora. Dva zida zajedni\xc4\x8dka su mu s unutra\xc5\xa1njim obrambenim zidom dok su ostali znatno tanji i gra\xc4\x91eni opekom. Dio palasa uz zapadni zid bio je sastavljen od tri dijela od kojih su najbolje sa\xc4\x8duvani podrumi. O natkrivenosti tog prostora svjedo\xc4\x8de ostatci konstrukcije drvenog grednika. Od katova su ostali sa\xc4\x8duvani samo dijelovi arhitektonske plastike. Prona\xc4\x91eni navoji bifora i dijelova vrata svjedo\xc4\x8de o rasko\xc5\xa1nosti i reprezentativnosti arhitekture palasa te se smatraju najljep\xc5\xa1im takvim primjercima toga razdoblja kod nas. Palas je nadogra\xc4\x91en u 15. stolje\xc4\x87u, za vrijeme upravljanja \xc4\x8de\xc5\xa1ke plemenita\xc5\xa1ke obitelji Albeni, o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8di nalaz velikog broja tzv. \xe2\x80\x9c\xc4\x8de\xc5\xa1kih prozora\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Na uzdignutom isto\xc4\x8dnom dijelu nalazila se kapela. Ju\xc5\xbeno od kapele nalazio se dio palasa od kojega je danas ostao sa\xc4\x8duvan samo prizemni dio koji je imao gospodarsku namjenu. Iz o\xc4\x8duvanih crte\xc5\xbea i fotografija je vidljivo kako su vi\xc5\xa1i katovi bili namijenjeni za stanovanje. Jedan od razloga njegova ubrzana propadanja se krije u tome \xc5\xa1to unutra\xc5\xa1nji zidovi nisu bili konstruktivno vezani sa zidovima od kamena. Sjeverno od kapele se nalazila cisterna s filtrom nepravilna elipsoidnog oblika. Samu su kapelu uglavnom svi istra\xc5\xbeiva\xc4\x8di smje\xc5\xa1tali u sjeverni dio, unutar prostora brani\xc4\x8d-kule i sjevernog zida. Zidana je opekom, dok je dekorativna plastika kamena. Po svom tlocrtu pripada centralnom tipu kapele pravilno orijentiranom u smjeru istok zapad, sa osmerostrukom la\xc4\x91om, pravilnog osmerokutnog tlocrta. Ulaz je bio koncipiran kao romani\xc4\x8dki portal \xc4\x8diji su kapiteli ukra\xc5\xa1eni palmetama, \xc5\xa1koljkama i biljem. Iznad njega smje\xc5\xa1tena je rozeta sa \xc5\xa1esterolisnim ostakljenim mre\xc5\xbei\xc5\xa1tem. Unutra\xc5\xa1njost kapele dobivala je svjetlost putem rozete i \xc5\xa1est prozora u la\xc4\x91i te tri manja u zaklju\xc4\x8dku apside. Kapela je presvo\xc4\x91ena rebrastim svodom \xc4\x8dija se rebra podupiru o polustupove u ugaonim stranicama. La\xc4\x91u od apside dijeli trijumfalni luk. Kapela je u unutra\xc5\xa1njosti bila \xc5\xbebukana i oslikana. Smatra se da je posve\xc4\x87ena sv. Filipu i Jakovu. Takav podatak prvi je podastro Kukuljevi\xc4\x87 Sakcinski. Ivan Mirnik zaklju\xc4\x8duje da nema razloga sumnjati u tu tezu s obzirom na ime biskupa Filipa i na kapelu Sv. Jakova iznad samog Medvedgrada. U podgra\xc4\x91u na jugoisto\xc4\x8dnoj strani burga nalazio se gradski vrt.\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nKrajem sedamdesetih godina 20. stolje\xc4\x87a Restauratorski zavod Hrvatske po\xc4\x8deo je obnovu medvedgradske utvrde, a tom prilikom su prona\xc4\x91eni sjekira iz bron\xc4\x8danog doba, goti\xc4\x8dki pe\xc4\x8datnjaci, ulomci keramike, stakla i oru\xc5\xbeje. Kapela je otkrivena 1981. te je u cijelosti restaurirana. Podno ju\xc5\xbenog bedema 1994. postavljen je Oltar domovine \xe2\x80\x93 spomenik \xc5\xbertvama Domovinskog rata, djelo kipara Kuzme Kova\xc4\x8di\xc4\x87a. Spomenik je zami\xc5\xa1ljen kao mjesto namijenjeno odavanju po\xc5\xa1tovanja Hrvatskoj Domovini.'