b'\n_START_ARTICLE_\nCrkva sv. Petra na Priku\n_START_PARAGRAPH_\nCrkva sv. Petra na Priku je starohrvatska crkva u Omi\xc5\xa1u iz 9. ili 10. stolje\xc4\x87a. Nalazi se na desnoj obali rijeke Cetine, u ispravama se prvi put spominje 1074. godine, za vladavine kralja Slavca. Podignuta je na mjestu ranokr\xc5\xa1\xc4\x87anskog sakralnog objekta, a u vrijeme Polji\xc4\x8dke Republike, postala je jako va\xc5\xbena kada se 1750. godine uz nju osnovalo glagolja\xc5\xa1ko sjemeni\xc5\xa1te._NEWLINE_Danas je ona \xc5\xbeupna crkva sv. Petra Apostola u \xc5\xbeupi Priko-Omi\xc5\xa1, i premda je prvorazredni spomenik kulturne ba\xc5\xa1tine, crkva nije prikladna za bogoslu\xc5\xbeje jer za vrijeme obilnijih ki\xc5\xa1a poplavi crkva i njen okoli\xc5\xa1. To se doga\xc4\x91a jer je izgradnjom okolnih zgrada sprije\xc4\x8den odvod nakupljenenoj vodi.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nCrkvica sv. Petra na Priku prvi put se spominje u ispravi kralja Slavca 1074. godine. Ova crkvica na desnoj obali rijeke Cetine, kraj Omi\xc5\xa1a, pripadala je starodrevnim Poljicama. Kraj crkve nalazio se je i benediktinski samostan, a potom i franjeva\xc4\x8dki samostan. Splitski nadbiskup Pacific Bizza (1696.-1756.) osnovao je 1750. godine glagolja\xc5\xa1ko sjemeni\xc5\xa1te, koje je ukinuto 1879. godine._NEWLINE_Kako se crkva ne mo\xc5\xbee koristiti za bogoslu\xc5\xbeje, zbog \xc4\x8destih naplava, u svibnju 2000. godine postavljena je monta\xc5\xbena metalna baraka (prozvana \xe2\x80\x9ecrkvom limenkom\xe2\x80\x9c) iza autobusnog kolodvora. U njoj je na Spasovo, 1. lipnja 2000. godine, nadbiskup Juri\xc4\x87 zajedno sa \xc5\xbeupnikom Deli\xc4\x87em slavio prvu misu. \xe2\x80\x9eCrkva limenka\xe2\x80\x9c ima oko 100 \xc4\x8detvornih metara i za sada je privremeno rje\xc5\xa1enje, dok se ne izgradi novi \xc5\xbeupni pastoralni \xc4\x8dija izgradnja je u tijeku.\n_START_SECTION_\nOdlike\n_START_PARAGRAPH_\nCrkva sv. Petra na Priku spada u bisere starohrvatskog predromani\xc4\x8dkog sakralnog graditeljstva. Ona pripada tipu jednobrodnih kupolnih crkvi i objedinjuje longitudinalni i centralni plan. Takvo povezivanje dvaju arhitektonskih oblika tipi\xc4\x8dno je i \xc4\x8desto za podru\xc4\x8dje Ju\xc5\xbene Dalmacije, \xc5\xa1to svjedo\xc4\x8di o intenzivnom bizantskom utjecaju na ranosrednjovjekovno graditeljstvo na tom dijelu jadranske obale._NEWLINE_Crkvica ima uskla\xc4\x91en odnos cjeline i detalja, vanj\xc5\xa1tine i unutra\xc5\xa1njosti s jasno izdvojenim elementima koji tvore jedinstveno ostvarenje vrsno interpretiranog zrelog predromani\xc4\x8dkog graditeljstva, i predstavlja svojevrsni rje\xc4\x8dnik morfolo\xc5\xa1kih elemenata koji su u upotrebi na gra\xc4\x91evinama tog razdoblja. Naime, sama crkvica je duga 9 m i 25 cm, \xc5\xa1iroka 5 m i 70 cm. Na zapadnom pro\xc4\x8delju ima veliki plitki luk, dok su bo\xc4\x8dni zidovi ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjeni plitkim lezenama koje zavr\xc5\xa1avaju dvostrukim vise\xc4\x87im lukovima. Isto\xc4\x8dni zid i pravokutna apsida su ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjeni plitkim ni\xc5\xa1ama, jednako kao i vanjske plohe trokutnih krovnih zabata kubi\xc4\x8dnog tambura, koji zavr\xc5\xa1ava \xc4\x8detverostre\xc5\xa1nim krovom. Crkvena unutra\xc5\xa1njost podijeljena je pilastrima i pojasnicama koje se naslanjaju na njih, na tri traveja. U sredi\xc5\xa1njem i naj\xc5\xa1irem je kupola na pandativima, dok isto\xc4\x8dni i zapadni travej imaju kri\xc5\xbeni svod. Bo\xc4\x8dni zidovi crkvene la\xc4\x91e i unutra\xc5\xa1njost polukru\xc5\xbenog sveti\xc5\xa1ta ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjene su uskim polukru\xc5\xbenim ni\xc5\xa1ama. _NEWLINE_\xc4\x8cetiri monolitna kamena pilastra s bazama i kapitelima ukra\xc5\xa1enim akanatusovim li\xc5\xa1\xc4\x87em, dva imposta s kri\xc5\xbeevima uz ulazna vrata na zapadnom, te prozorske kamene tranzene (re\xc5\xa1etke) na ju\xc5\xbenom pro\xc4\x8delju, pripadaju 6. stolje\xc4\x87u i starijoj crkvi na istom mjestu. Graditelj predromani\xc4\x8dke crkvice koristio je ranokr\xc5\xa1\xc4\x87anske ulomke, vje\xc5\xa1to ih komponiraju\xc4\x87i na ovom srednjovjekovnom objektu.'