b'\n_START_ARTICLE_\nHabsburg\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNjihovo ime potje\xc4\x8de od \xc5\xa1vicarskog dvorca Habichtsburg ("Jastrebov dvorac"), sjedi\xc5\xa1ta porodice u 12. i 13. stolje\xc4\x87u u mjestu Habsburg. Krenuv\xc5\xa1i iz jugoisto\xc4\x8dne Njema\xc4\x8dke, obitelj je pro\xc5\xa1irila svoj utjecaj i posjede na isto\xc4\x8dne krajeve Svetog Rimskog Carstva, koji otprilike odgovaraju dana\xc5\xa1njoj Austriji (1278\xe2\x80\x931382.). Nakon samo dvije-tri generacije, Habsburzi su uspjeli dosegnuti carsko prijestolje, koje \xc4\x87e uz kra\xc4\x87e prekide dr\xc5\xbeati stolje\xc4\x87ima (1273\xe2\x80\x931291., 1298\xe2\x80\x931308., 1438\xe2\x80\x931740., i 1745\xe2\x80\x931806.)._NEWLINE_Nakon \xc5\xbeenidbe Maksimilijana I. s Marijom, prijestolnasljednicom Burgundije (Nizozemske) i \xc5\xbeenidbe njegova sina Filipa Lijepog s Ivanom, prijestolnasljednicom \xc5\xa0panjolske i njezina tek ste\xc4\x8denog carstva, Karlo V. je naslijedio "carstvo gdje sunce nikada ne zalazi"._NEWLINE_Nakon abdikacije cara Karla V., koji je ujedno bio i kralj Karlo I. \xc5\xa0panjolski (1516.\xe2\x80\x931556.), dinastija se podijelila na austrijske i \xc5\xa1panjolske Habsburgovce. _NEWLINE_\xc5\xa0panjolski su Habsburgovci izumrli 1700. godine, \xc5\xa1to je izazvalo Rat za \xc5\xa1panjolsko nasljedstvo, dok su austrijski Habsburgovci izumrli u mu\xc5\xa1koj liniji 1740. godine, \xc5\xa1to je izazvalo Rat za austrijsko nasljedstvo. Jedan od razloga njihova nestanka vjerojatno je bio velik broj brakova unutar obitelji (vidi: incest). Ipak, nasljednica zadnjeg austrijskog Habsburgovca, Marija Terezija, udala se za Franju Stjepana, lotarin\xc5\xa1kog vojvodu, pa su njihovi nasljednici nastavili habsbur\xc5\xa1ku tradiciju u Be\xc4\x8du pod dinasti\xc4\x8dkim imenom Habsburg-Lothringen. _NEWLINE_Sveto Rimsko Carstvo je nestalo 1806. godine, kad je francuski car Napoleon I. Bonaparte preustrojio vlast u Njema\xc4\x8dkoj. Znaju\xc4\x87i da \xc4\x87e izgubiti naslov cara, Franjo II. se proglasio nasljednim carem Austrije i tako postao Franjo I._NEWLINE_Car Franjo I. Austrijski slu\xc5\xbebeno je nosio ovaj glomazni naslov: "Mi, Franjo Prvi, milo\xc5\xa1\xc4\x87u Bo\xc5\xbejom car Austrije; kralj Jeruzalema, Ma\xc4\x91arske, \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, Dalmacije, Hrvatske, Slavonije, Galicije i Lodomerije; nadvojvoda Austrije; vojvoda Lorraine, Salzburga, W\xc3\xbcrzburga, Frana\xc4\x8dke, \xc5\xa0tajerske, Koru\xc5\xa1ke i Kranjske; veliki vojvoda Krakova; knez Transilvanije; markgrof Moravske; vojvoda Sandomierza, Masovije, Lublina, Gornje i Donje \xc5\xa0leske, Oswiecima i Zatora, Tesina i Furlanije; knez Berchtesgadena i Mergentheima; kne\xc5\xbeevski grof Habsburga, Gorice, Gradi\xc5\xa1\xc4\x8da i Tirola; markgrof Gornjih i Donjih Lu\xc5\xbeica i Istre".'