b'\n_START_ARTICLE_\nVino\n_START_SECTION_\nPodjela vina\n_START_PARAGRAPH_\nNajpopularnija i najjednostavnija podjela vina je po boji. Tako poznajemo bijelo, ru\xc5\xbei\xc4\x8dasto (roze) i crveno (crno) vino. Boju vina naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e odre\xc4\x91uje boja bobica gro\xc5\xbe\xc4\x91a od kojeg se vino dobiva, ali postoje i iznimke kada se bijela ili ru\xc5\xbei\xc4\x8dasta boja vina dobiva specifi\xc4\x8dnim na\xc4\x8dinom proizvodnje od bobica crnih sorti pri kojem se odvaja opna bobice koja sadr\xc5\xbei tamni pigment._NEWLINE_Znanost koja se bavi prou\xc4\x8davanjem svih aspekata vina i vinarstva zove se enologija. Uzgoj vinove loze kao poljoprivredne kulture prou\xc4\x8dava se u okviru poljoprivredne grane vinogradarstva. Procesom proizvodnje vina bavi se vinarstvo, a skladi\xc5\xa1tenjem i \xc4\x8duvanjem podrumarstvo.\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nSvjetska proizvodnja vina procjenjuje se godi\xc5\xa1nje na 25 milijarda litara. Iako u posljednje vrijeme proizvodnja vina u SAD-u i Ju\xc5\xbenoj Americi raste, glavni centri proizvodnje vina ostaju u Europi (Francuska, Italija), Hrvatska kao mediteranska zemlja tako\xc4\x91er ima razvijenu industriju vina._NEWLINE_Prema podatcima iz 2005. godine, 14 najve\xc4\x87ih izvoznika su: Italija, Francuska, \xc5\xa0panjolska, Australija, \xc4\x8cile, SAD, Njema\xc4\x8dka, JAR, Portugal, Rumunjska, Moldavija, Ma\xc4\x91arska, Hrvatska i Argentina.\n_START_SECTION_\nFermentacija\n_START_PARAGRAPH_\nVinogadarstvo je grana poljoprivrede koja postoji od davnina,a kultura proizvodnje vina odr\xc5\xbeala se stolje\xc4\x87ima. Proces proizvodnje vina je sljede\xc4\x87i: Ubrano gro\xc5\xbe\xc4\x91e iz vinograda se prvo gazi tako da se iscijedi sok a kasnije se ljuska dijeli od teku\xc4\x87ine (ljuska se mo\xc5\xbee iskoristiti za pravljenje rakije ili sl.). Teku\xc4\x87ina-"mo\xc5\xa1t" (koja je ve\xc4\x87im postotkom \xc5\xa1e\xc4\x87er) se ostavlja u ba\xc4\x8dvama gdje na odre\xc4\x91enoj temperaturi uz djelovanje kva\xc5\xa1\xc4\x87evih gljivica fermentira (doga\xc4\x91a se alkoholno vrenje ili fermentacija). Tako se \xc5\xa1e\xc4\x87er pretvara u alkohol i teku\xc4\x87ina postaje vino. Napomena: Nekoliko tjedana prije procesa traje period karence. U tom se periodu gro\xc5\xbe\xc4\x91e ne smije prskati otrovima jer bi na taj na\xc4\x8din dospjeli u vino.\n_START_SECTION_\nKiseline\n_START_PARAGRAPH_\nU vinu se uglavnom pojavljuju ove kiseline iz dviju skupina, hlapljivih i nehlapljivih. Ako postotni udio prije\xc4\x91e odre\xc4\x91eni prag, ovisno o vrsti vina, vina smatramo bolesnim._NEWLINE_Hlapljive kiseline su prema tome nepo\xc5\xbeeljna vrsta i pokazatelj su bolesnosti vina. Popratni u\xc4\x8dinak nazo\xc4\x8dnosti tih kiselina jest da vino tad obi\xc4\x8dno neke neprirodne osobine, na primjer mutno je, miri\xc5\xa1e po octu ili je okusa po kiselom zelju i ostalo. Ovu skupinu najvi\xc5\xa1e zauzima octena kiselina. Pri mjerenjima hlapljivih kiselina, mora se odrediti udio sumporaste kiseline pa od ukupnog pokazatelja odbiti njen udio. Razlog je \xc5\xa1to jako sumporeno vino sadr\xc5\xbei naizgled vi\xc5\xa1e hlapljivih kiselina \xc5\xa1to zavarava aparaturu jer se radi o ve\xc4\x87oj postotnoj zastupljenosti sumporaste kiseline._NEWLINE_Problem u svezi s ovim su bolesne ba\xc4\x8dve odnosno pljesnivost ba\xc4\x8dava. _NEWLINE_Druga skupina kiselina su tako zvane nehlapljive kiseline. One se prirodno nalaze u zdravom vinu, ali do odre\xc4\x91enih granica. Kiseline koje su nazo\xc4\x8dne u ovoj skupini su: vinska, jabu\xc4\x8dna, jantarna, a djelimice i mlije\xc4\x8dna i limunska. Prelazak dopustivog praga javlja se ako se vino dobilo od nezrelog gro\xc5\xbe\xc4\x91a. Zbog vi\xc5\xa1ka tih kiselina, vino se mora ponekad otkiseliti. Kiselina koje je obi\xc4\x8dno vi\xc5\xa1ka jest jabu\xc4\x8dna kiselina. Ponekad se doga\xc4\x91a obrnuta situacija. U ju\xc5\xbenim hrvatskim krajevima ponekad se dogodi da vina sadr\xc5\xbee premalu koli\xc4\x8dinu nehlapljivih kiselina, pa je nekad dopustivo dodati kiseline vinu, a obi\xc4\x8dno se dodaje vinska kiselina.\n_START_SECTION_\nPotro\xc5\xa1nja\n_START_PARAGRAPH_\nPotro\xc5\xa1nja vina u Hrvatskoj po glavi stanovnika iznosi oko 28 litara godi\xc5\xa1nje, \xc5\xa1to je u europskom prosjeku. U Europi najvi\xc5\xa1e vina popiju Francuzi s prosjekom od 46 litara godi\xc5\xa1nje. Na regionalnoj razini, potro\xc5\xa1nja na kontinentu je manja od one u Primorju i Dalmaciji. Prosje\xc4\x8dna proizvodnja u Hrvatskoj iznosi prema procjenama 1,2 milijuna hektolitara godi\xc5\xa1nje. Uvoz je znatno ve\xc4\x87i od izvoza. U prosjeku uvezemo 140 000 hektolitara godi\xc5\xa1nje, a izvezemo oko 25 000 litara. Izvoz je iz godine u godinu u blagom padu, dok uvoz raste.\n_START_SECTION_\nSkladi\xc5\xa1tenje\n_START_PARAGRAPH_\nVinski podrumi ili vinske sobe, ako se nalaze iznad zemlje su mjesta dizajnirana za skladi\xc5\xa1tenje i dozrijevanja vina. U "aktivnim" vinskim podrumima, temperatura i vla\xc5\xbenost zraka u prostoriji se zadr\xc5\xbeava klima ure\xc4\x91ajima. "Pasivni" vinski podrumi nisu kontrolirani klima ure\xc4\x91ajima i naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se nalaze u zemlji. Zato \xc5\xa1to je vino prirodan, pokvarljiv prehrambeni proizvod osjetljiv je na toplinu, svijetlost, vibracije te kolebanja temperature i vla\xc5\xbenosti. Kada je pravilo skladi\xc5\xa1teno, vino svoju kvalitetu mo\xc5\xbee o\xc4\x8duvati, a u nekim slu\xc4\x8dajevima s godinama i pobolj\xc5\xa1ati, no to se odnosi na jako mali postotak svjetskih vina (tek oko 5%). Temperatura od 12\xe1\xb5\x92C se smatra idealnom, ali mo\xc5\xbee se tolerirati od 10\xe1\xb5\x92C do 14\xe1\xb5\x92C. Vi\xc5\xa1a temperatura ubrzava starenje i time vino br\xc5\xbee gubi na kvaliteti.    _NEWLINE_Hladnjaci za vino su manja alternativa vinskim podrumima i dostupni su od malih kapaciteta 16 butelja do velikih koji mogu pohraniti 400 butelja. Vinski hladnjaci nisu idealni za starenje, nego za serviranje na temperaturi primjerenoj za konzumiranje._NEWLINE_Najve\xc4\x87a vinarija na svijetu je Mile\xc8\x99tii Mici u Moldaviji, koja ima trenutno u upotrebi vinske podrume duge 55 kilometara i gotovo 2 milijuna boca.\n_START_SECTION_\nHrvatska vina\n_START_PARAGRAPH_\nHrvatska vina imaju povijest koja datira jo\xc5\xa1 iz doba drevnih gr\xc4\x8dkih doseljenika i njihove proizvodnje vina na ju\xc5\xbenodalmatinskim otocima Visu, Hvaru i Kor\xc4\x8duli prije 2500 godina. Poput drugih starih svjetskih proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da vina, u hrvatskoj jo\xc5\xa1 uvijek pre\xc5\xbeivljavaju tradicionalne sorte gro\xc5\xbe\xc4\x91a, savr\xc5\xa1eno prilago\xc4\x91ene njihovim lokalnim vinskim bre\xc5\xbeuljcima. Suvremene metode proizvodnje vina preuzete su u ve\xc4\x87im vinogradima, a prihva\xc4\x87ene su i vinske norme EU, \xc4\x8dime se jam\xc4\x8di kvaliteta vina.'