b'\n_START_ARTICLE_\nBugari\n_START_PARAGRAPH_\nBugari (\xd0\x91\xd1\x8a\xd0\xbb\xd0\xb3\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb8) su ju\xc5\xbenoslavenski narod, poglavito naseljen u Bugarskoj. Broje oko 9 milijuna pripadnika.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Bugara je pod debatom, Pelliot dr\xc5\xbei da ovaj naziv zna\xc4\x8di les trouveurs, dok Keramopoulos  smatra da dolazi od burgarii, bourgarioi, rimskih najmljenika hunskog porijekla stacioniranih po burgima (bourgoi; utvrdama) du\xc5\xbe limesa. Ime Bugari (Oguri) kao nacionalno ime ne spominje se sve do druge polovice 5. stolje\xc4\x87a, a odnosi se za jednu zajednicu sjeverno od Crnog mora koje je bizantski car Zenon upotrijebio 482. u borbi protiv Isto\xc4\x8dnih Gota. _NEWLINE_Naziv Oguri u zna\xc4\x8denju (\'ogur\' =pleme) javlja se i u nazivima Hun Ogur (hunsko pleme ili pleme Huna) od \xc4\x8dega dolazi i rije\xc4\x8d Hungarija, sa gubitkom glasa  \'h\' , Ugarska, odnosno Ugri (Ma\xc4\x91ari). Onoguri, jedan od pretka dana\xc5\xa1njih Bugara, svoje ime nose u korijenu On Ogur (deset strijela ili 10 plemena; strijela je simbol plemena). Oni su bili savez od deset plemena u kojima su Huni \xc4\x8dinili ve\xc4\x87inu. Ovi Onoguri kasnije (679-681) zauzet \xc4\x87e Dobrud\xc5\xbeu i uspostaviti bugarsku dr\xc5\xbeavu od ju\xc5\xbene Besarabije uz Dunav do Loma.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nProtobugari su se u drugom stolje\xc4\x87u preselili iz Sredi\xc5\xa1nje Azije u sjeverni Kavkaz. U drugoj polovici 4. i prvoj 5. stolje\xc4\x87a Protobugari prodiru u sredi\xc5\xa1nju i zapadnu Europu zajedno sa Hunima. Poslije 453. veliko Hunsko Carstvo se raspada. U kasnom 7. stolje\xc4\x87u Protobugari se trajno nastanjuju na Balkanu, gdje kasnije su asimilirani od odavno ve\xc4\x87 prisutnim slavenskim stanovni\xc5\xa1tvom, ali prvo u 681. godine stvaraju Prvo bugarsko carstvo. Nakon usvajanja pravoslavnog kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva u 864. Prvo bugarsko carstvo postalo je jedno od kulturnih centara slavenske Europe. Njegov vode\xc4\x87i kulturni polo\xc5\xbeaj konsolidiran je izumom \xc4\x87irilice u glavnom gradu Preslav uo\xc4\x8di 10. stolje\xc4\x87a. Razvoj staroslavenske pismenosti u zemlji imao je ucinak sprjecavanja asimilacije Ju\xc5\xbenih Slavena u susjedne kulture, a poticao je i razvoj razlicitog etni\xc4\x8dkog identiteta. Simbioza je provedena izme\xc4\x91u numeri\xc4\x8dki slabih Protobugara i brojnih slavenskih plemena na tom \xc5\xa1irokom podru\xc4\x8dju od Dunava na sjevera, do Egejskog mora na jugu, od Jadranskog mora na zapada, do Crnog mora na istoku , koji su prihvatili zajedni\xc4\x8dki etnonom "Bugari". Tijekom 10. stolje\xc4\x87a Bugari su uspostavili oblik nacionalnog identiteta koji je bio daleko od modernog nacionalizma, ali je pomogao im da pre\xc5\xbeivljavaju kao poseban entitet kroz stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nEtnografija\n_START_PARAGRAPH_\nSelo - ruralni Bugari_NEWLINE_Bugarska je pred drugi svjetki rat imala 97 gradova, a ipak 78% Bugara je \xc5\xbeivjelo na selu. Nalazimo dva tipa seoskih naselja, to su zaseoci koji su zna\xc4\x8dajni za planinsko podru\xc4\x8dje, napose u srednje Arde, kao i na sjevernim pristrancima Balkana. Zbijeni tip naselja nepravilnog oblika nalazimo u ravnicama, kao i u kotlinama. _NEWLINE_Selo je \xc4\x8duvar kulturnog naslje\xc4\x91a, a kod ruralnih Bugara njegovi su tipni elementi razvijena obrada lana, konoplje, svile i vune. O\xc4\x8duvala se mo\xc5\xbeda jo\xc5\xa1 uvijek praslavenska preslica sa k\xc7\x8e\xc5\xbeelom na vrhu, vodoravni tkala\xc4\x8dki stan, kao i neke stare tehnike tkanja. Kako ratarstvo i sto\xc4\x8darstvo \xc4\x8dine glavne prihode seoskog gospodarstva, znatan dio bogatstva  materijalne kulture vezan je uz ova zanimanja. Jaram je slavenskog tipa s dvije vodoravne gredice nazivane  \'jarem\'  i  \'podbradnik\' , ali o\xc4\x8duvali su se i neki drugi obi\xc4\x8daji, a  donedavno je postojala na jednom mjestu obiteljska zadruga. Starim slavenskim obi\xc4\x8dajima  i tradiciji pripadaju neki obi\xc4\x8daji vezani uz svadbe, pogrebe, porode, \xc5\xa1i\xc5\xa1ano kumstvo, i obredne vatre. Razni stari obi\xc4\x8daji Bugara pre\xc5\xbeivjeli su kroz vreme i neke promjene, a pod utjecajem susjednih etni\xc4\x8dkih zajednica, kao od strane Grka (su\xc4\x91enice) i narodno bugarsko glazbalo g\xc4\x83dulka s tri \xc5\xbeice. Kod Bugara je postojao obi\xc4\x8daj nestinara, na jugoistoku Bugarske, hodanja po \xc5\xbearu koje se priprema za dan svetog Konstantina (vidi), ovo je praksa \xc5\xbeena, koje su za tu prigodu obu\xc4\x8dene u tradicionalnu no\xc5\xa1nju. Ovaj obi\xc4\x8daj vjerojatno je azijskog porijekla._NEWLINE_Seoska arhitektura - ku\xc4\x87e_NEWLINE_Me\xc4\x91u etnografskim zna\xc4\x8dajkama isti\xc4\x8du se i regionalne razlike gradnje ku\xc4\x87a i popratnih objekata. U doskora\xc5\xa1nja vremena u nizinskim predjelima, odnosno u podunavskom dijelu i na istoku gradila se ku\xc4\x87a od naboja ili \xc4\x87erpi\xc4\x8da, da bi na jugu na\xc5\xa1li kamenu ku\xc4\x87u. Tre\xc4\x87i tip ku\xc4\x87e je od drveta u planinskim predjelima i brvnaru nazapadu zemlje. -Zemunica se nalazila jedino u podunavskim krajevima, ina\xc4\x8de je tipi\xc4\x8dna bugarska ku\xc4\x87a prizemnica ili na kat, sa prostorom za stoku u prizemlju, i boravi\xc5\xa1tem za ljude, na katu. Krovovi su prete\xc5\xbeno \xc4\x8detverostrani. _NEWLINE_No\xc5\xa1nja_NEWLINE_No\xc5\xa1nja Bugara dijeli se na dva glavna podru\xc4\x8dja, to su  \'belodre\xc5\xa1kovci\'  (belodreskovci) na sjeverozapaddu, i \xc4\x8dernodre\xc5\xa1kovci na svom ostalom podru\xc4\x8dju, \xc4\x8dija se no\xc5\xa1nja i dalje \xc5\xa1iri na \xc5\xa1tetu belodre\xc5\xa1kovaca. Kod belodre\xc5\xa1kovaca boja se odnosi se na gornji dio suknene odje\xc4\x87e. U isto vrijeme kod \xc5\xbeena se razlikuju tri zna\xc4\x8dajno obilje\xc5\xbeena skupa. Na jugu i jugozapadu \xc5\xbeene su nosile haljetak sa rukavima (koji su obavezno do lakta) poznat kao saja. Saja se nosi povrh ko\xc5\xa1ulje i sprijeda je otvorena. U srednjin i sjevernim pojasima Bugarske javlja se sukman. On se obla\xc4\x8di preko glave i za razliku od saje nema rukava._NEWLINE_Kod mu\xc5\xa1karaca imamo sukneni kaput sa rukavima do lakta, \xc5\xa1ubaru, obojke i opanke, prete\xc5\xbeno uske hla\xc4\x8de, koje su kod belodre\xc5\xa1kovaca posve uz nogu, takozvani benevreci. Nose se i posebni pojasi, kolani sa geometrijskim \xc5\xa1arama koje tkaju i posebni obrtnici._NEWLINE_Narodna glazba i ples_NEWLINE_Bugarska glazba plesovi namijenjeni su i zabavi i raznim obredima, a svakako treba spomenuti bugarski narodni ples  \'horo\' . Instrumenti se dijele na 3 osnovne vrste, to su \xc5\xbei\xc4\x8dani: gadoulka nalik violini, tambura (dranakia, dzunga, bailama) sa dvije, tri, \xc5\xa1est i osam \xc5\xbeica; duha\xc4\x8di instrumenti: kaval,  \xc5\xa1upelka, gaida ili gajda, duduk, dvojanka, i jo\xc5\xa1 neki. kaval se upotrebljava u \xc4\x8ditavoj Bugarskoj, a napose na podru\xc4\x8dju Dobrud\xc5\xbee i Trakije.  Mali kaval zove se  \'svirka\'  (tsarafa, svor\xc4\x8de) i pastirski je instrument; Instrumenti za udaranje su tapan, \xc5\xa1to ga imamo i kod Makedonaca i tarambuka. \xc5\xa0upelka se radi od oraha, \xc5\xbeutike ili javora, \xc5\xa1uplja je na obje strane i ima rupa za prste za po tri srednja prsta. Duduk je na jednu stranu zatvoren, javlja se u dvije veli\xc4\x8dine 700-780mm i 240-400mm (dudu\xc4\x8de), a u jednom kraju Makedonije poznate kao kaval\xc4\x8de. Duduk se izra\xc4\x91uje od \xc5\xbeutike ili javora, pa i od nekog drugog drveta. Gajde nalazimo kod Hrvata, Srba, Makedonaca, Rumunja, Turaka, Grka i Bugara, kao i na podru\xc4\x8dju Bosne i Albanije. Gajde se sastoje od mijeha napravljenog od ov\xc4\x8dje ili kozje ko\xc5\xbee i tri cijevi._NEWLINE_Godi\xc5\xa1nji obi\xc4\x8daji_NEWLINE_Ovi obi\xc4\x8daji su veoma brojni i vezani uz agrar i sto\xc4\x8darstvo. Najpoznatiji su peperude, bugarska verzija dodola, pa nadalje razni obredni plesovi, me\xc4\x91u kojima su poznat ritual kalu\xc5\xa1ari \xc4\x8diji se vo\xc4\x91a naziva  \'vataf\' , i koji se bave magi\xc4\x8dnim lije\xc4\x8denjem te\xc5\xbeih bolesnika, oni poznaju ljekovito bilje, a   obredne plesove izvode uz sa drvenim jataganima. Ovi su kalu\xc5\xa1ari u drugim krajevima bugarske poznati kao rousalii (rusalci).  Ritual Kukeri za vrijeme poklada, zatim lazarki u kojem posebno opremljene djevojke obilaze selom; d\xc5\xbeamali, u doba \xc5\xbeetve prilikom kojih zamaskirani igra\xc4\x8di obilaze selima i kupe darove. Laduvane (=pjevanje prstenu) se odr\xc5\xbeavaju na dan prije Nove godine u zapadnoj Bugarskoj,  tada jedna djevoj\xc4\x8dica uz osobito pjevanje vadi iz vode prstenje svojim drugaricama aludiraju\xc4\x87i im na udaju. _NEWLINE_Svadbeni obi\xc4\x8daji_NEWLINE_Stari svadbeni obi\xc4\x8daji Bugara veoma su u\xc5\xa1\xc4\x8duvani i slavenskog su porijekla. Slavensko porijeklo nalazimo u obi\xc4\x8dajima kao \xc5\xa1to su fingirane sva\xc4\x91e svatova sa mladenkinom obitelji,  \'svadbeni hljebovi\' , podmetanja krive mlade i nakon\xc4\x8de ili nakoljen\xc4\x8de (u Vojvodini se javljaju korito, sito i nakon\xc4\x8de). Nakon\xc4\x8de je najmla\xc4\x91e dijete iz mlado\xc5\xbeenjine obitelji, kojega mlada tri puta okre\xc4\x87e sa \xc5\xbeeljom da i ona ima \'tako lijepo dijete\'. Postoje i mla\xc4\x91e, a vjerojatno i neke autohtone tradicije zajedno sa crkvenim elementima. Vjen\xc4\x8danje se odvija u pet ili vi\xc5\xa1e faza: to su male zaruke ( \'malak glave\xc5\xa1\' ), velike zaruke ( \'golem glave\xc5\xa1\'  ili  \'gode\xc5\xbe\' ), vjen\xc4\x8danje, koje zna trajati i po 4 dana sa brojnim obredima u kojima se pije  \'blaga rakija\' . Iza vjen\xc4\x8danja jo\xc5\xa1 se javljaju neki obi\xc4\x8daji, kao \xc5\xa1to su  \'povratki\' , a to su posjeti mladenaca mladenkinim roditeljima. _NEWLINE_Kuhinja_NEWLINE_Bugarska nacionalna kuhinja ima dugu i bogatu kulinarsku tradiciju nastalu pod slavenskim, turskim i gr\xc4\x8dkim utjecajem a najpoznatija jela su im na temelju mlijeka i mlije\xc4\x8dnih proizvoda, raznog povr\xc4\x87a (paprika, krumpir, krastavac, raj\xc4\x8dica, per\xc5\xa1in), jaja i mesa. Kruh, mlijeko, kiselo mlijeko (\xd0\xb1\xd1\x8a\xd0\xbb\xd0\xb3\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe \xd0\xba\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xbe \xd0\xbc\xd0\xbb\xd1\x8f\xd0\xba\xd0\xbe), sir (poznata feta), krumpir, paprika, grah, vo\xc4\x87e i crvena i bijela vina glavna su bugarska hrana. Kruha Bugari mjese\xc4\x8dno po osobi pojedu preko 10 kilogama. Kiselo mliako poznato je kao jogurt, dobiva se pod utjecajem bakterije Lactobacterium Bulgaricum, mogu\xc4\x87e da je bugarskog porijekla. Najpoznatiji specijaliteti su: razne vrste banica (\xd0\xb1\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb0), musake (\xd0\xbc\xd1\x83\xd1\x81\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xb0), \xc4\x87evapi (\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xbc\xd0\xb0, kavarma kebap), sirevi  ov\xc4\x8dji-ka\xc4\x8dkavalj (k\xd0\xb0\xd1\x88\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbb) i kravlji sir \xd1\x81\xd0\xb8\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb5 ili gr\xc4\x8dka feta kod Grka poznat kao \xcf\x86\xce\xad\xcf\x84\xce\xb1 ili kod Makedonaca kao \xd0\xb1\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xbe \xd1\x81\xd0\xb8\xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x9a\xd0\xb5 ili \xd1\x81\xd0\xb8\xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x9a\xd0\xb5. Nadalje postoje razne vrste salata, kao tarator (\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xbe\xd1\x80, mlije\xc4\x8dna salata ili hladna ljetna juha), \xc5\xa1opska salata i sne\xc5\xbeanka (\xd0\xa1\xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xb6\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xba\xd0\xb0), jogurt sa krastavcima.'