b'\n_START_ARTICLE_\nKemijsko bojenje metala\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nSmatra se da su ovi postupci kori\xc5\xa1teni ve\xc4\x87 u najstarije doba, te da su stari barem koliko i sama tehnologija obrade metala. Najraniji o\xc4\x8duvani predmeti koji svjedo\xc4\x8de o modificiranju boje metala stari su oko 5000 godina, te potje\xc4\x8du sa podru\xc4\x8dja  Anatolije - radi se o bron\xc4\x8danim odljevima na kojima neki dijelovi imaju boji bronce kontrastnu srebrnu boju dobivenu pomo\xc4\x87u arsena. Sli\xc4\x8dni se postupci mogu na\xc4\x87i i na nekim staroegipatskim bakrenim limovima._NEWLINE_U rane primjere kemijskog bojenja metala mo\xc5\xbeemo uvrstiti i Nebeski disk iz Nebre._NEWLINE_\xc5\xa0to se ti\xc4\x8de pisanih izvora  najstariji  izvorni dokument svakako je Leidenski papirus X iz  4 .  stolje\xc4\x87a(  tu treba  naglasiti da  ve\xc4\x87 Plinije stariji(\xc5\xbeivio izme\xc4\x91u 23. i 79. godine) u   prvom  stolje\xc4\x87u  spominje distinkciju izme\xc4\x91u  prirodno nastalih i umjetnih patina )._NEWLINE_U srednjem  vijeku 2  va\xc5\xbena  izvora  su Mappae Clavicula ,nastala  izme\xc4\x91u 9 i  12  stolje\xc4\x87a i  Teophilusovo djelo De Diversis  Artibus nastalo u 12. stolje\xc4\x87u._NEWLINE_U vrijeme renesanse  najzna\xc4\x8dajniji dokumenti su   traktat o zlatarstvu i Traktat o kiparstvu   Benvenuta Cellinija._NEWLINE_Patiniranje se   letimi\xc4\x8dno spominje i  kod  Vasarija te kod Pomponiusa  Gauricusa u njegovom djelu De Sculptura 1504.Andr\xc3\xa9 Felibien u svom djelu  Principes godine 1699. tako\xc4\x91er samo usput  spominje i   neke tehnike  patiniranja bron\xc4\x8danih  skulptura._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom  suvremenog znanstveno zasnovanog kemijskog odnosno elektrokemijskog  bojenja metala mo\xc5\xbeemo uzeti Leopoldo Nobilijevo( 1784 - 1835 )  otkri\xc4\x87e dobivanja   Nobilijevih  obojenih  prstenova 1826. godine(radilo se   o  prstenastim u duginim  bojama preljevaju\xc4\x87im tvorevinama  nastalim  elektrolitskim talo\xc5\xbeenjem olovnog  peroksida,osim prstenova  osmislio je  i tehniku dobivanja jednobojnih prevlaka ,u ova oba  slu\xc4\x8daja radilo se o interferencijskim bojama ,a ne o pigmentima ).Osim Nobilija elektrokemijskim su se  bojenjem  metala( njemu se  pripisuje i naziv metalokromija ) u  tom ranom razdoblju bavili i Leonhard Elsner,Alexander Watt,Antoine C\xc3\xa9sar Becquerel (1788 - 1878) i Rudolf Christian B\xc3\xb6ttger (1806 - 1881).U 19.  stolje\xc4\x87u javljaju se i  prvi  priru\xc4\x8dnici  posve\xc4\x87eni isklju\xc4\x8divo  kemijskom  bojenju metala.Godine 1868. Puscher  po  prvi  puta  izvje\xc5\xa1tava  o  primjeni vi\xc5\xa1ebojnih odnosno lister patina baziranih na  natrijevom tiosulfatu i olovo acetatu.Devetnaesto je  stolje\xc4\x87e i  vrijeme kada  po  prvi  put na  vidjelo izlaze i 2 najzna\xc4\x8dajnije nacionalne  \xc5\xa1kole kemijskog  bojenja  metala,francuska i japanska.Japanska   se  \xc5\xa1kola kemijskog  bojenja  metala od francuske  kao  tipi\xc4\x8dno  europske razlikuje u  posve  druga\xc4\x8dijem  pristupu,umjesto za   europu  tipi\xc4\x8dnog velikog  broja  patina za  razmjerno manji broj metala,japanci su razvili malen  broj patina  koje  djeluju na ve\xc4\x87i broj metala i  njihovih  slitina.Nadalje  je za  japansku  \xc5\xa1kolu tipi\xc4\x8dna i  primjena posebnih  slitina  bakra  i  plemenitih metala,prije  svega shakuda i shibuichija.Ove  mo\xc5\xbeemo  gledati kao na relikte jo\xc5\xa1 u  starom Egiptu i  anti\xc4\x8dkoj  Gr\xc4\x8dkoj utemeljene tradicije izrade  slitina  ovog  tipa(na ovakove  slitine  nailazimo i u Kini,Indiji,Tibetu te Mijanmaru)._NEWLINE_Od  kraja 18. stolje\xc4\x87a kemijsko se  bojenje  metala redovno javlja kao tema raznih  zbirki kemijsko tehnolo\xc5\xa1kih receptura a od sredine  19. stolje\xc4\x87a  nadalje  ova tema  postaje i obavezno  poglavlje  svih u to doba va\xc5\xbenijih galvanotehni\xc4\x8dkih priru\xc4\x8dnika(ali i zlatarskih te  srebrnarskih,kao i  priru\xc4\x8dnika o umjetni\xc4\x8dkoj obradi metala).Veliki napredak industrijske primjene kemijskog bojenja metala  je pred 1.svjetski rat i neposredno nakon istog,oko 1905 javljaju se  prvi patenti za  crno niklanje(D.R.P. 183972), crni oksid(oko 1915 - 1920, D.R.P. 292603,D.R.P. 357198 ),a  izme\xc4\x91u godine 1923 i 1927. prvi patenti za  anodi\xc4\x8dku i kemijsku oksidaciju aluminija te  bojenje oksidnog  sloja na  istom pomo\xc4\x87u posebnih  bojitelja._NEWLINE_Izme\xc4\x91u  2 svjetska rata razvija  se crno kromiranje,a nakon  drugog  svjetskog rata dolazi do porasta   interesa za zeleno patinirane  bakrene  limove,namijenjene  prije  svega  arhitektonskoj uporabi._NEWLINE_Od sredine 60-tih  godina  pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a razvijaju se i tehnologije za  anodi\xc4\x8dku oksidaciju titanija, te kasnije  i niobija i tantala.Tako\xc4\x91er tada su razvijene i tehnologije za  anodi\xc4\x8dku oksidaciju nehr\xc4\x91aju\xc4\x87eg \xc4\x8delika.Za razliku od anodi\xc4\x8dke oksidacije aluminija,gdje se nastali  sloj boji anorganskim ili organskim bojiteljima   u  svim  se ovim  slu\xc4\x8dajevima radi o interferencijskim  bojama.Na pragu  21. stolje\xc4\x87a ispituju se mogu\xc4\x87nosti  primjene  bakterijskih  kultura u  patiniranju bakra i \xc5\xbeeljeza,te  se  vr\xc5\xa1e i ispitivanja laserski induciranog  bojenja  bakra i njegovih  slitina,niobija,nehr\xc4\x91aju\xc4\x87eg  \xc4\x8delika i kromiranih  predmeta.\n_START_SECTION_\nPrimjena\n_START_PARAGRAPH_\nKemijsko se bojenje metala koristi prije svega kod izrade skulptura, nakita, zna\xc4\x8daka, medalja i odlikovanja, ukrasnih posuda, u arhitekturi, izradi metalnog namje\xc5\xa1taja, te u vojne svrhe. Tako\xc4\x91er se u odre\xc4\x91enoj mjeri koristi u restauriranju i konzervaciji metala.\n_START_SECTION_\nSastav i na\xc4\x8din rada za nekoliko otopina za  kemijsko bojenje metala\n_START_PARAGRAPH_\nMetal koji \xc5\xbeelimo obojiti mora biti potpuno \xc4\x8dist od oksida i masno\xc4\x87e.Obavezno koristiti za\xc5\xa1titnu odje\xc4\x87u,rukavice i nao\xc4\x8dale,raditi u dobro provjetrenoj   prostoriji ili na  otvorenom!_NEWLINE_Crna za srebro_NEWLINE_- predmeti se urone u 2,5% otopinu kalijevog ili natrijevog sulfida, po pojavi boje dobro se isperu, te ih se za\xc5\xa1titi vo\xc5\xa1tenjem ili  lakiranjem._NEWLINE_Zelena za bakar i slitine_NEWLINE_- predmeti se premazuju otopinom od 250 gr amonijevog karbonata/250 gr amonijevog  klorida/1 lit vode, svaki sloj odstoji 24 sata, po postizanju \xc5\xbeeljenog tona materijal vo\xc5\xa1titi ili lakirati, kao podlogu mo\xc5\xbee se koristiti sme\xc4\x91u ili crnu boju. Ako se smanji koli\xc4\x8dina klorida boja \xc4\x87e biti vi\xc5\xa1e plavi\xc4\x8dasto zelena, ako se smanji karbonat vi\xc5\xa1e \xc5\xbeuto zelena._NEWLINE_Crna za bakar _NEWLINE_- otopina kalijevog ili natrijevog polisulfida (2,5%), predmeti se urone u otopinu,po postizanju boje se isperu, osu\xc5\xa1e te ih se vo\xc5\xa1ti ili lakira._NEWLINE_Sme\xc4\x91a za bakar_NEWLINE_- predmete se kuha u barem 3 dana odstajaloj 12% otopini bakar sulfata, po postizanju boje materijal isprati, osu\xc5\xa1iti i  vo\xc5\xa1titi ili lakirati._NEWLINE_Crna za \xc5\xbeeljezo_NEWLINE_- predmete vrlo tanko premazati sa lanenim uljem, zatim ih se postupno ugrije na 300 - 400 C\xc2\xb0, po potrebi postupak se  ponovi, ovaj se postupak mo\xc5\xbee koristiti na svakom metalu koji se mo\xc5\xbee zagrijati na spomenutu temperaturu._NEWLINE_Sme\xc4\x91a za \xc5\xbeeljezo_NEWLINE_- koristi se 5% vodenu otopinu \xc5\xbeeljeznog(III) klorida. Predmet se prema\xc5\xbee sa otopinom, nakon 24 sata se istrlja sa grubom krpom ili najfinijom \xc4\x8deli\xc4\x8dnom vunom, postupak se ponovi bar 3 puta, na kraju je materijal potrebno istrljati masnom krpom._NEWLINE_Siva za kositar_NEWLINE_- koristi se 20% vodenu otopinu \xc5\xbeeljeznog(III)klorida, u koju je potrebno uroniti predmete, po pojavi boje isprati, osu\xc5\xa1iti, te vo\xc5\xa1titi ili lakirati._NEWLINE_Sivocrna za cink_NEWLINE_- koristi se 20% vodenu otopinu \xc5\xbeeljezo(III)klorida, predmeti se urone na 20 minuta, po pojavi boje se isperu, osu\xc5\xa1e, te ih se vo\xc5\xa1ti ili lakira._NEWLINE_Crna za aluminij_NEWLINE_- koristi se kipu\xc4\x87u otopinu od 20 g amonijevog molibdata i 5 g natrij tiosulfata u litri vode, zatim je potrebno uroniti predmete, po pojavi boje isprati, osu\xc5\xa1iti, vo\xc5\xa1titi ili lakirati._NEWLINE_Vi\xc5\xa1ebojna  patina (interferencijske boje)_NEWLINE_- koristi se otopinu od 280 grama natrijeva tiosulfata, 25 grama bakar acetata i 30 grama limunske kiseline. Mo\xc5\xbee se koristiti na bakru i njegovim slitinama, srebru, niklu, \xc5\xbeeljezu, zlatu. Boja ovisi o trajanju uronjavanja, slijed boja na npr.mjedi: zlatno \xc5\xbeuta boja-boja bakra-ljubi\xc4\x8dasta-tamno plava-svijetlo plava-boja kroma-boja nikla-crvenosiva,na \xc5\xbeeljezu nastaju samo plava i sivocrna_NEWLINE_Razne boje na titanu_NEWLINE_Kao jednostavan elektrolit mo\xc5\xbee se koristiti 3% otopina trinatrij fosfata, katoda od nehr\xc4\x91aju\xc4\x87eg \xc4\x8delika, predmet kao anoda. Boje zavise o naponu istosmjerne struje. Mogu\xc4\x87e je koristiti i brojne druge elektrolite - navodno \xc4\x8dak i Coca Colu. Slamnato \xc5\xbeuta/10\xc2\xa0v\xc2\xad - purpurna/29 v\xc2\xad -  plava/30 v - plavo zelena/45\xc2\xa0v - svijetlo zelena/55\xc2\xa0v\xc2\xad - purpurno crvena/75\xc2\xa0v - siva/110 v. Obavezno je ovaj proces raditi u gumenim rukavicama - potencijalno opasan napon.'