b'\n_START_ARTICLE_\nMu\xc4\x87\n_START_SECTION_\nOp\xc4\x87inska naselja\n_START_PARAGRAPH_\nU sastavu op\xc4\x87ine je 17 naselja (stanje 2006), to su: Bra\xc4\x8devi\xc4\x87, Crivac, Donje Ogorje, Donje Postinje, Donji Mu\xc4\x87, Gizdavac, Gornje Ogorje, Gornje Postinje, Gornji Mu\xc4\x87, Mala Mile\xc5\xa1ina, Neori\xc4\x87, Pribude, Raduni\xc4\x87, Ramljane, Sutina, Velika Mile\xc5\xa1ina i Zelovo.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nMu\xc4\x87 (Zmina) se nalazi u Dalmatinskoj Zagori, na prosje\xc4\x8dnoj nadmorskoj visini od oko 450 metara. Op\xc4\x87ina Mu\xc4\x87 zauzima 210,80 km\xc2\xb2. Pojedini dijelovi op\xc4\x87ine Mu\xc4\x87 nalaze se i na puno ve\xc4\x87im nadmorskim visinama. Op\xc4\x87ina je udaljena od mora 15-20 km. Samo podru\xc4\x8dje Op\xc4\x87ine Mu\xc4\x87 nalazi se ponajvi\xc5\xa1e izme\xc4\x91u brda Mose\xc4\x87a (806 m) i planine Svilaje (1508 m). Klima je o\xc5\xa1tra, s dosta snje\xc5\xbenim zimama, temperaturama koje ponekad znaju i\xc4\x87i i ispod -10 \xc2\xb0C, a ljeta su izrazito vru\xc4\x87a s visokim temperaturama i iznad 38 \xc2\xb0C. Zna\xc4\x8dajke podru\xc4\x8dja koje se nalazi u samome srcu Dalmatinske Zagore karakteristi\xc4\x8dne su po kamenjaru s malo plodnoga tla a razlikuju se od ostataka Dalmatinske Zagore \xc5\xa1to na svome podru\xc4\x8dju imaju Mu\xc4\x87ko polje koje se prote\xc5\xbee od sela Neori\xc4\x87a do Donjega Postinja.\n_START_SECTION_\nPopis 2001.\n_START_PARAGRAPH_\nNaselja u sastavu op\xc4\x87ine (u zagradama je broj stanovnika) temeljem popisa stanovni\xc5\xa1tva iz 2001 godine.: 4082 stanovnika: Bra\xc4\x8devi\xc4\x87 (205), Crivac (411), Donje Ogorje (114), Donje Postinje (104), Donji Mu\xc4\x87 (570), Gizdavac (101), Gornje Postinje (138), Gornje Ogorje (218), Gornji Mu\xc4\x87 (522), Mala Mile\xc5\xa1ina (26), Neori\xc4\x87 (879), Pribude (126), Raduni\xc4\x87 (85), Ramljane (223), Sutina (313), Velika Mile\xc5\xa1ina (34), Zelovo (13).\n_START_SECTION_\nPopis 2011.\n_START_PARAGRAPH_\nPopisom stanovni\xc5\xa1tva u 2011. godini je na podru\xc4\x8dju op\xc4\x87ine Mu\xc4\x87 \xc5\xbeivjelo 3882 stanovnika, to\xc4\x8dno 200 stanovnika manje nego 10 godina prije, cca 5% manje u odnosu na pro\xc5\xa1li popis stanovni\xc5\xa1tva. Navedena \xc4\x8dinjenica pokazuje negativan trend._NEWLINE_Velika ve\xc4\x87ina stanovni\xc5\xa1tva u Op\xc4\x87ini Mu\xc4\x87 su Hrvati - katolici, s vrlo malim brojem stanovni\xc5\xa1tva drugih narodnosti i vjeroispovijesti. Veliki broj ljudi raseljen je \xc5\xa1irom svijeta u potrazi "trbuhom za kruhom" suo\xc4\x8den s te\xc5\xa1kim i napornim \xc5\xbeivotom na \xc5\xa1krtom kamenjaru ali i politi\xc4\x8dkim razlozima nakon II. svjetskog rata.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nU Mu\xc4\x87u Donjemu nalazi se sjedi\xc5\xa1te Op\xc4\x87ine Mu\xc4\x87. Svi ostali prostori u vlasni\xc5\xa1tvu Op\xc4\x87ine Mu\xc4\x87 nisu u uporabi._NEWLINE_Dom kulture je obnovljen i u njegovome sastavu se nalazi i Mati\xc4\x8dni ured._NEWLINE_U sastavu Doma kulture se nalazi i Dobrovoljno vatrogasno dru\xc5\xa1tvo Mu\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nToponim Zmina se prvi put spominje u ispravi kralja Zvonimira od 16. travnja 1078. godine. Tom se prigodom navodi kao utvrda. Prema pisanju bizantinskog cara Konstantina VII. Porfirogeneta stara se hrvatska dr\xc5\xbeava sastojala od jedanaest \xc5\xbeupanija \xc4\x8dija su sredi\xc5\xa1ta bila stare gradinske utvrde. Neke prostranije \xc5\xbeupanije su imale vi\xc5\xa1e takvih upori\xc5\xa1ta, a jedno od njih bila je i Zmina. Postojanje Zmine kao zasebne cjeline moglo bi se pretpostaviti i dvjesto godina ranije, u doba Branimira, ako uzmemo kao znakovito podizanje crkve sv. Petra 888. godine u dana\xc5\xa1njem Mu\xc4\x87u Gornjem. Pu\xc4\x8danstvo starohrvatskih \xc5\xbeupanja sa\xc4\x8dinjavali su najve\xc4\x87im dijelom Hrvati. _NEWLINE_Dolazak Turaka na ovo podru\xc4\x8dje prekinuo je dotada\xc5\xa1nji razvoj. Nakon pada utvrde Neori\xc4\x87a 1538. godine Zmina je ostala pod Turcima sljede\xc4\x87ih 150 godina. Nova turska vlast ubrzo je poduzela korake kako bi naselila polupustu Zminu. Vjerojatno je manji dio starosjedoca ostao, ali prido\xc5\xa1lice su ipak prevagnule. Oni su donijeli i novo ime - Mu\xc4\x87. Prigodom popisivanja Bosanskog sand\xc5\xbeaka 1528. godine prvi put u pisanim ispravama nailazimo na to ime. Po\xc4\x8detkom 18. stolje\xc4\x87a stanovni\xc5\xa1tvo prestaje koristiti naziv Zmina, a ostaje Mu\xc4\x87._NEWLINE_Nakon Drugog svjetskog rata u slu\xc5\xbebenu uporabu dolaze nazivi Gornji Mu\xc4\x87 i Donji Mu\xc4\x87 t.j. Mu\xc4\x87 Donji i Mu\xc4\x87 Gornji._NEWLINE_S pravom se mo\xc5\xbee istaknuti da je Mu\xc4\x87 zemljopisno srce Zagore i najve\xc4\x87e mjesto u Zagori imaju\xc4\x87i u vidu da drugi dijelovi Zagore pripadaju odre\xc4\x91enim podru\xc4\x8djima vezanim uz pojedina mjesta (Sinjska Krajina, Trogirska Zagora, Omi\xc5\xa1ka Zagora, Imotska Krajina...)\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo je slabo razvijeno. U zadnjih nekoliko godina reaktivirana je biv\xc5\xa1a tvornica auto-dijelova u sredi\xc5\xa1tu Mu\xc4\x87a, a u budu\xc4\x87nosti se o\xc4\x8dekuje industrijski napredak po zavr\xc5\xa1etku recesijske krize u obliku bolje izgradnje industrijskih zona u Prisikama, Priske 0, Priske I i Priske II._NEWLINE_Razvoj podru\xc4\x8dja temelji se na infrastrukturi - gotovo sve prometnice su asfaltirane._NEWLINE_Sva ku\xc4\x87anstva ipak nemaju vodovodnu mre\xc5\xbeu kako je to bilo obe\xc4\x87avano "do ulaska u EU" iz razloga astronomskih cjena priklju\xc4\x8daka na vodovodnu mre\xc5\xbeu u 21. stolje\xc4\x87u. Kanalizacijska mre\xc5\xbea ne postoji. Mu\xc4\x87 nema ni metra pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkoga trotoara te se iz toga razloga spominje kao visokorizi\xc4\x8dno mjesto za proputovanje._NEWLINE_Telefonijom i \xc5\xa1irokopojasnim internetom pokriveno je cijelo podru\xc4\x8dje op\xc4\x87ine Mu\xc4\x87._NEWLINE_Op\xc4\x87ina Mu\xc4\x87 je pripadala brdsko-planinskom podru\xc4\x8dju RH (P4)(podatak iz 2013).\n_START_SECTION_\nSpomenici i znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa oltarnoj pregradi crkve u Mu\xc4\x87u Gornjem uklesan je tekst pisma napisanog 07. lipnja 879. godine. Na taj dan, papa Ivan VIII. pi\xc5\xa1e pismo "dragom sinu Branimiru", hrvatskom biskupu Teodoziju, hrvatskom sve\xc4\x87enstvu i hrvatskom narodu kojim potvr\xc4\x91uje prihva\xc4\x87anje, podr\xc5\xbeavanje i za\xc5\xa1titu novoustrojenog hrvatskog politi\xc4\x8dkog opredijeljenja. 07. lipnja 879. godine smatra se prvim me\xc4\x91unarodnim priznanjem hrvatske dr\xc5\xbeavotvornosti i u Republici Hrvatskoj se obilje\xc5\xbeava kao Dan hrvatske diplomacije._NEWLINE_Zadovoljan \xc5\xa1to se Hrvatska "vratila" pod okrilje Rimske Crkve papa Ivan VIII. je, na Branimirovu molbu, u crkvi sv. Petra, 21. svibnja 879., blagoslovio kneza, hrvatski narod i hrvatsku dr\xc5\xbeavu ("Naime, kad smo na dan Uza\xc5\xa1a\xc5\xa1\xc4\x87a Gospodinova slavili misnu \xc5\xbertvu na svetome oltaru bla\xc5\xbeenoga Petra apostola, s uzdignutim rukama, blagoslovili smo tebe i sav tvoj narod kao i cijelu tvoju zemlju, da ovdje i u vje\xc4\x8dnosti mo\xc5\xbee\xc5\xa1 tijelom i du\xc5\xa1om zdrav sretno i sigurno vladati zemljom koju ima\xc5\xa1 i da bi se poslije smrti nebesima sretno vratio s Bogom veselio i vje\xc4\x8dno upravljao..."), \xc5\xa1to je, po tada\xc5\xa1njem me\xc4\x91unarodnom pravu, a u skladu s poimanjem papinskog univerzalizma i papinskim pravom priznavanja zakonitosti vlasti i vladara, zna\xc4\x8dilo priznanje Branimira zakonitim vladarom, a Hrvatske neovisnom dr\xc5\xbeavom. To je bilo me\xc4\x91unarodno priznanje Hrvatske.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nKUD "Branimir 888" Mu\xc4\x87 osnovano je s ciljem o\xc4\x8duvanja tradicije i obi\xc4\x8daja mu\xc4\x87kog kraja, Dalmacije ali i cijele Hrvatske. Djeluje dugi niz godina, a 1998. godine dobiva ime po hrvatskom knezu Branimiru koji je upravo u Mu\xc4\x87u 888. godine  podigao crkvu Sv. Marije._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo okuplja preko 150 \xc4\x8dlanova razli\xc4\x8dite dobi a njihov rad je prisutan u sekcijama: folklornog ansambla, dje\xc4\x8dje folklorne skupine, pu\xc4\x8dkih pjeva\xc4\x8da tradicijskih napjeva, svira\xc4\x8da na tradicijskim glazbalima._NEWLINE_Folklornim ansamblom rukovodi poznati hrvatski koreograf Branko \xc5\xa0egovi\xc4\x87 \xc4\x8dijih nekoliko koreografija Dru\xc5\xa1tvo i izvodi. . Uz izvorni folklor ovog kraja, koji evocira tradicijske obi\xc4\x8daje Dalmatinske zagore, posebno mu\xc4\x87kog kraja, KUD Branimir 888 izvodi i koreografirani folklor poznatih hrvatskih koreografa. _NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo je redovni sudionik Smotre dalmatinskog folklora "Na Neretvu mise\xc4\x8dina pala" u Metkovi\xc4\x87u te drugih smotri u Hrvatskoj poput Vinkova\xc4\x8dkih jeseni, \xc4\x90akova\xc4\x8dkih vezova, Brodskog kola itd. Dru\xc5\xa1tvo je nastupalo i u inozemstvu, posebno u Njema\xc4\x8dkoj, Poljskoj, Makedoniji i u susjednoj Bosni i Hercegovini. KUD je organizator smotre folklora "Stara je \xc5\xa1krinja otvorena" koju u suradnji s Hrvatskim saborom kulture organizira tijekom mjeseca lipnja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\n-'