b'\n_START_ARTICLE_\nVesna Parun\n_START_PARAGRAPH_\nVesna Parun (Zlarin, 10. travnja 1922. \xe2\x88\x92 Stubi\xc4\x8dke Toplice, 25. listopada 2010.), hrvatska pjesnikinja i prevoditeljica.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nVesna Parun ro\xc4\x91ena je 10. travnja 1922. na otoku Zlarinu blizu \xc5\xa0ibenika, gdje joj je otac radio kao op\xc4\x87inski \xc4\x8dinovnik koji je \xc4\x8desto bio premje\xc5\xa1tan i ostajao bez posla, zbog \xc4\x8dega je brojna obitelj (\xc4\x8detvero djece) \xc5\xbeivjela u prili\xc4\x8dno te\xc5\xa1kim uvjetima. Zato je Vesna dobar dio djetinjstva i mladosti provela kod tete i tetka u Splitu, u Biogradu na Moru i u \xc5\xa0ibeniku. Otac Ante rodom je s otoka Prvi\xc4\x87a, a majka Antica sa \xc5\xa0olte. Osnovnu \xc5\xa1kolu je zavr\xc5\xa1ila na Visu, a gimnaziju je poha\xc4\x91ala u \xc5\xa0ibeniku i Splitu gdje je 1940. maturirala. Bila je odli\xc4\x8dan u\xc4\x8denik i ve\xc4\x87 se od 14. godine uzdr\xc5\xbeavala podu\xc4\x8davanjem. U jesen 1940. upisala je studij romanistike na Filozofskom fakultetu u Zagrebu._NEWLINE_Onda je do\xc5\xa1ao rat, bje\xc5\xbeanje u Split, povratak u Zagreb (1942.). Tada su \xc5\xbeivjeli u Sesvetama kod Zagreba gdje joj je otac radio u op\xc4\x87ini. Odatle joj je brat oti\xc5\xa1ao u partizane i ubrzo poginuo. U to vrijeme \xc4\x8desto je obolijevala. Poslije zavr\xc5\xa1etka rata nastavila je studij na Filozofskom fakultetu, ali je tada upisala \xc4\x8distu filozofiju. 1947. radila je na pruzi \xc5\xa0amac - Sarajevo, oboljela je od tifusa, a u isto je vrijeme do\xc5\xbeivljavala krize zbog nesretne ljubavi koja je trajala od 1938. Sve su to bili razlozi prekida studija. Od 1962. do 1967. boravila je u Bugarskoj gdje se udala, razvela i do\xc5\xbeivjela novi niz neda\xc4\x87a._NEWLINE_Od tada je \xc5\xbeivjela uglavnom u Zagrebu i radila kao slobodni knji\xc5\xbeevnik. No nakon pola stolje\xc4\x87a u Studentskom gradu, u zagreba\xc4\x8dkoj Dubravi, u Badelovoj ulici 15 (danas Vile Velebita), Vesna Parun svoj je skromni dom 2000., iz nevolje, zauvijek napustila i, vjeruju\xc4\x87i da je rije\xc4\x8d o privremenom smje\xc5\xa1taju iz zdravstvenih razloga, smjestila se u Stubi\xc4\x8dkim Toplicama. Ondje je jo\xc5\xa1 krajem 70-ih upoznala svoju najve\xc4\x87u \xc5\xbeivotnu u\xc4\x8diteljicu, prosjakinju Magdicu._NEWLINE_U Stubi\xc4\x8dkim Toplicama proslavila je zadnjih nekoliko ro\xc4\x91endana, a poglavito su bili zapa\xc5\xbeeni oni koje je organizirao novinar i publicist Mladen Pavkovi\xc4\x87, predsjednik UBIUDR Podravka, i napisala nekoliko knjiga. Samo\xc4\x87u i "otpadni\xc5\xa1tvo" od sada\xc5\xa1nje kulture izabrala je sama, ne \xc5\xbeele\xc4\x87i se nikome klanjati. Neizvjesna i nesigurna sudbina velike poetese u 80-im godinama \xc5\xbeivota sigurno nam ne slu\xc5\xbei na \xc4\x8dast. Mo\xc5\xbeda bismo odgovor na takvu nepravdu mogli prona\xc4\x87i u Vesninoj tvrdnji da se "u \xc5\xa1koli moglo nau\xc4\x8diti mnogo, i u osnovnoj i, kasnije, u srednjoj, i o gramatici i o prirodopisu; manje o povijesti i o zvijezdama na nebu, a o \xc4\x8dovjeku i \xc5\xbeivotu - gotovo ni\xc5\xa1ta". Sve u svemu, po njenim vlastitim rije\xc4\x8dima, provela je vrlo te\xc5\xbeak \xc5\xbeivot, od djetinjstva nadalje, te je oku\xc5\xa1ala vi\xc5\xa1e patnje i stradanja nego radosti. Vesna Parun potpuno se predala knji\xc5\xbeevnom radu postav\xc5\xa1i prva \xc5\xbeena u hrvatskoj knji\xc5\xbeevnosti koja \xc5\xbeivi isklju\xc4\x8divo od knji\xc5\xbeevnosti i za knji\xc5\xbeevnost. Umrla je 25. listopada 2010. u Stubi\xc4\x8dkim Toplicama u 88. godini \xc5\xbeivota.\n_START_SECTION_\nDjela\n_START_PARAGRAPH_\nVesna Parun pripada me\xc4\x91u najpoznatije suvremene hrvatske pjesnike. Ona je i najistaknutija hrvatska pjesnikinja druge polovice 20. stolje\xc4\x87a. To mjesto u hrvatskoj knji\xc5\xbeevnosti zauzela je zahvaljuju\xc4\x87i rasko\xc5\xa1nosti pjesni\xc4\x8dkog izraza, bogatstvu tema i motiva i stvarala\xc4\x8dkoj plodnosti. Poezija je prava domena Vesne Parun, no ve\xc4\x87 je poslije druge knjige pjesama po\xc4\x8dela pisati prozu i drame. Objavljeno joj je preko 60 knjiga poezije i proze i uprizorena su \xc4\x8detiri njezina dramska djela. Njena zbirka Zore i vihori (1947.) po mnogo \xc4\x8demu ozna\xc4\x8dava va\xc5\xbean datum u razvojnom tijeku novije hrvatske poezije._NEWLINE_Vesna Parun po\xc4\x8dela je pisati vrlo rano, svoju prvu pjesmu "Pramalje\xc4\x87e", napisanu na otoku Visu, objavila je ve\xc4\x87 s deset godina (1932.) u listu "An\xc4\x91eo \xc4\x8duvar". Slijedi pjesma "Zov" objavljena 1938. godine u \xc4\x8dasopisu "Sjeme", glasilu mu\xc5\xa1ke klasi\xc4\x8dne gimnazije kojem su urednici bili Jure Ka\xc5\xa1telan i \xc5\xbdivko Jeli\xc4\x8di\xc4\x87. Ve\xc4\x87 ta pjesma nosi u sebi dah temeljne ideje vodilje: himnu \xc5\xbeivotu, radu i hrabrosti. Osim poezije, pi\xc5\xa1e dje\xc4\x8dje i satiri\xc4\x8dke pjesme, prozu i drame. Njezina su djela prevo\xc4\x91ena na mnoge jezike._NEWLINE_Njene pjesme je na poljski prevela \xc5\x81ucija Danielewska u antologiji i u knjizi Morska roza: wiersze, 1998. godine.'