b'\n_START_ARTICLE_\nHrvati s Moravskog polja\n_START_PARAGRAPH_\nHrvati s Moravskog polja (njem. Marchfeldkroaten), bili su skupina ljudi koji su \xc5\xbeivjeli u Moravskom polju (njem. Marchfeld ) u Donjoj Austriji. Korijeni im se\xc5\xbeu iz doba Prve opsade Be\xc4\x8da iz 1529. godine, s kojom me\xc4\x91utim nije nu\xc5\xbeno uzro\xc4\x8dno povezana._NEWLINE_Do prije 50 godina bilo jo\xc5\xa1 nekoliko stanovnika koji su govorili hrvatski jezik. Danas su svi asimilirani. Jedino pove\xc4\x87an broj hrvatskih prezimena pokazuje prethodno postojanje hrvatskog stanovni\xc5\xa1tva na tom podru\xc4\x8dju._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1e Hrvata nalazilo se je u Moravskom polju, a pojedina\xc4\x8dne skupine nalazile su se u naseljima preko rijeke Morava (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka) sve do Slova\xc4\x8dke i na sjeveru do Moravske.\n_START_SECTION_\nDoseljavanje\n_START_PARAGRAPH_\nKada su to\xc4\x8dno hrvatska naselja osnovana nije potpuno poznato. Vjerojatno su se doseljavali u manjim skupinama i pro\xc5\xa1irivali naselja u razdoblju od nekoliko desetlje\xc4\x87a . Podrijetlo Hrvata koji su se tu naselili vjerojatno je s rijeke Une, iz Velike Kladu\xc5\xa1e i iz Slunja. Najstariji postoje\xc4\x87i dokument koji prikazuje dopu\xc5\xa1tenje doseljavanja Hrvata u dana\xc5\xa1nju Donju Austriju je iz 1524. godine._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da su hrvatski doseljenici bili uglavnom poljoprivrednici, izbjegavali su se naseljavati u okolnim gradovima, kao \xc5\xa1to su Marchegg ili G\xc3\xa4nserndorf._NEWLINE_Dok su se u Gradi\xc5\xa1\xc4\x87u Hrvati naseljavali u prazne sela, u Moravskom polju su se Hrvati naseljavali u postoje\xc4\x87a mjesta tvore\xc4\x87i manju ili ve\xc4\x87u manjinu. Zato je asimilacija stanovni\xc5\xa1tva tekla br\xc5\xbee. Naselja nisu nazvana hrvatskim nazivima. Samo je njema\xc4\x8dki naziv prilago\xc4\x91en narje\xc4\x8dju hrvatskog jezika. Primjeri su Bratisej za Breitensee ili Pra\xc5\xa1tiena za Breitstetten._NEWLINE_Etni\xc4\x8dka ve\xc4\x87ina u raznim mjestima razvjala se je razli\xc4\x8dito. Dok su u Wittau-u ve\xc4\x87 1550. godine spomenuti prvi Hrvati, ta manjina je nestala brzo. U Eckartsauu 1605. godine nije bilo Hrvata, a ve\xc4\x87 1666. godine \xc4\x8dinili su ve\xc4\x87inu._NEWLINE_Nije jasno je li je taj razvitak bio posljedica razli\xc4\x8ditih stopa nataliteta ili razli\xc4\x8ditih migracijskih valova. I preseljenja iz jednog mjesta na drugo ne mo\xc5\xbee se isklju\xc4\x8diti._NEWLINE_Mogu\xc4\x87e je i da su se Hrvati odselili natrag u svoja stara mjesta, tako da su cijela sela kao Helma kod Deutsch Wagrama, ve\xc4\x87 1558. prestala postojati._NEWLINE_Utjecaj Hrvata u Moravskom polju povremeno je bio toliko jak, da su \xc4\x8dak i djeca u njema\xc4\x8dkim obiteljima imenovani hrvatskim imenima. Taj utjecaj se tako\xc4\x91er osjetio u hrvatskim naseljima na slova\xc4\x8dkom strani\n_START_SECTION_\nAsimilacija\n_START_PARAGRAPH_\nZboga rasta hrvatske manjine ve\xc4\x8d tijekom 16. stolje\xc4\x87a rastao je otpor me\xc4\x91u Austrijancima. Poku\xc5\xa1avalo se Hrvatima uskratiti pristup funkicjama da postanu suci ili druge funkcije. Hrvati su svoj nacionalni identitet i pogotovo svoj jezik u Moravskom polju zadr\xc5\xbeali sve do druge polovice 19. stolje\xc4\x87a. Tijekom sljede\xc4\x87ih 50 godina ta etni\xc4\x8dka skupina je nestala gotovo u potpunosti. Alois Vojt\xc4\x9bch \xc5\xa0embera 1844. godine navodi ukupno 6.171 Hrvata u 25 naselja, a 1847. godine Georg Gyurikovits navodi ukupno 5.000 Hrvata u tome dijelu Austrije. Deset godina kasnije po Czoernigu bilo ih je oko 6.460._NEWLINE_U svojoj je knjizi Georg Gyurikovits utvrdio kako 1847. godine vi\xc5\xa1e nema stanovnika koji govori hrvatski jezik, dok ih je bilo mno\xc5\xa1tvo prije 50 godina. Pod Josipom II. Hrvati su bili prisliljeni pri\xc4\x8dati njema\xc4\x8dkim jezikom. In diese Zeit f\xc3\xa4llt auch die vermehrte Gr\xc3\xbcndung deutscher Volksschulen, sodass auch von dieser Seite der Assimilierungsdruck sehr hoch war._NEWLINE_Iz tog razloga su Hrvati govorili oba jezika, iako su sela Zwerndorf, Markthof, Breitensee i Loimersdorf bili \xc4\x8dista hrvatska. Slavko Horvat je 1878. godine pisao da u Engelhartstettenu i Loimersdorfu \xc5\xbeive Hrvati.'