b'\n_START_ARTICLE_\nBaskijski seoski \xc5\xa1portovi\n_START_PARAGRAPH_\nBaskijski seoski \xc5\xa1portovi, zvani Herri Kirolak na baskijskom ili Deportes rurales na \xc5\xa1panjolskom, je termin koji se koristi za niz \xc5\xa1portskih natjecanja ukorijenjenim u tradicionalnim na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivota baskijskog naroda. Force Basque je  pojam koji se koristi na francuskom jeziku.   _NEWLINE_Gotovo svi regionalni seoski  baskijski \xc5\xa1portovi imaju svoje podrijetlo u dvama glavnim povijesne zanimanjima, baserritarra (farmer) i arrantzalea (ribar), s ve\xc4\x87im postotkom koji potje\xc4\x8de iz seoske pozadine. Dru\xc5\xa1tvene promjene u Baskiji u\xc4\x8dinile su mnoga od tih zanimanja tehni\xc4\x8dki zastarjelima  u 19. i 20. stolje\xc4\x87u. Manji dio njih i  dalje postoje kao seoske  ili pomorske aktivnosti vezane uz svakodnevni \xc5\xbeivot i postale  su jako rijetka, ali su se  ummesto toga uspjela  pretvoriti u popularne \xc5\xa1portove, od kojih su neki postali izuzetno popularni._NEWLINE_Pobjednici dobivaju baskijsku beretku (boina  ili txapela) kao trofej, stoga baskijske rije\xc4\x8d za "prvaka" - txapeldun, doslovno  zna\xc4\x8di "onaj koji ima beretku"._NEWLINE_Kla\xc4\x91enje, i od strane natjecatelja i publike, vrlo je \xc4\x8desto i popularno na takvim doga\xc4\x91anjima na sjeveru \xc5\xa0panjolske.\n_START_SECTION_\nH18K seoski \xc5\xa1portovi\n_START_PARAGRAPH_\nGodine  2006. Baskijska je Vlada  identificirala 18 odre\xc4\x91enih  seoskih \xc5\xa1portova, zvanih  H18K, u svojem Strate\xc5\xa1kom planu za promociju. Tih 18 kategorija su (abecednim redom):\n_START_SECTION_\nAizkora proba (sje\xc4\x8denje drva)\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Doslovno "testiranje sjekire", seoski sport \xe2\x80\x9eaizkolaritza\xe2\x80\x9c   iz baskijske rije\xc4\x8di za drvo-sjeka\xc4\x8da. To je vrlo popularan sport danas, ali svoje korijene nalazi u seskom sje\xc4\x8denju  drva i spravlajnju drvenog ugljena._NEWLINE_U ovom natjecanju, reza\xc4\x8d mora sje\xc4\x87i  kroz niz debla raspore\xc4\x91enih u redovima na terenu \xc5\xa1to je br\xc5\xbee mogu\xc4\x87e, dok stoji na balvanu._NEWLINE_Ovaj sport je \xc4\x8desto vi\xc4\x91en po  ljetnim na lokalnim sve\xc4\x8danostima i plesovima na otvorenom, koji se odr\xc5\xbeavaju po mjestima diljem zemlje.\n_START_SECTION_\nHarri jasotzea (dizanje kamenja)\n_START_PARAGRAPH_\nDizanje kamena je jedan od najpoznatijih baskijskih seoskih \xc5\xa1portova izvan Baskije, uglavnom zahvaljuju\xc4\x87i I\xc3\xb1akiju Perureni- harrijasotzaileu iz Leitze u Navari, koji je prvi podigao kamen preko 300 kg._NEWLINE_Obi\xc4\x8dno postoje dva podiza\xc4\x8da kamena koji se natje\xc4\x8du u svakom natjecanju, naizmjence nastaoje\xc4\x87i  u jednom ili nekoliko poku\xc5\xa1aja, izvr\xc5\xa1iti najve\xc4\x87i mogu\xc4\x87i broj podizanja. Podizanje se smatra izvr\xc5\xa1enim ako se kamen pravilno uravnote\xc5\xbeeni na ramenu._NEWLINE_The four types of stone most frequently used are rectangular, cylindrical, spherical and square and were established at the beginning of the 20th century. The stones are traditionally made of granite, their weight normally ranging from 100 kg to 212 kg._NEWLINE_\xc4\x8cetiri vrste kamena naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e koriste su pravokutni, cilindri\xc4\x8dni, sferni i trg i podrijetlo osnovana po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a. Kamenje su tradicionalno izra\xc4\x91ene od granita, njihova te\xc5\xbeina obi\xc4\x8dno u rasponu od 100 kg do 212 kg._NEWLINE_Zajedno s aizkolaritzom (sje\xc4\x8denjem drva), dizanje kamena je jo\xc5\xa1 jedan primjer seoskog \xc5\xa1porta na\xc5\xa1iroko izvo\xc4\x91enih po lokalnim sve\xc4\x8danostima diljem Baskije.\n_START_SECTION_\nHarri zulaketa (bu\xc5\xa1enje rupa)\n_START_PARAGRAPH_\nBu\xc5\xa1enje kamena uklju\xc4\x8duje natjecanje u bu\xc5\xa1enje rupa u stijeni. Timovi od trojice natje\xc4\x8du se  jedni protiv drugih. Oni se izmjenjuju u kori\xc5\xa1tenju duge metalne motke (zvane laztabin) bu\xc5\xa1e\xc4\x87i rupu u velikoj stijeni na kojoj stoje, izlijevaju\xc4\x87i  vodu po radnoj povr\xc5\xa1ini, dok se tre\xc4\x87a osoba odmara._NEWLINE_Ova tradicija se\xc5\xbee do kamenolomskih aktivnosti po Biskaji i okolo nje, osobito u Biskaji. Na \xc5\xa1panjolskom oni se nazivaju  barrenadores  (bu\xc5\xa1a\xc4\x8di) i povremeno na baskijskom barrenatzaileak (bu\xc5\xa1a\xc4\x8di, od \xc5\xa1panjolske rije\xc4\x8di).\n_START_SECTION_\nIngude altxatzea (podizanje nakovnja)\n_START_PARAGRAPH_\nPodizanje nakovnja zahtijeva od natjecatelja podizanje \xc5\xbeeljezni nakovnja  te\xc5\xbeine 18 kg  30 cm iznad visine od svoje vlastite glave onoliko puta koliko je mogu\xc4\x87e u odre\xc4\x91enom vremenskom razdoblju. Nakovanj ima oblik tupog trokut s panja na jednom kraju  ili izdu\xc5\xbeenog T oblika i tradicionalno se koristi u potkivanje konja. Prvaci uspiju podi\xc4\x87i   80-ak puta  u 2 minute._NEWLINE_U \xc5\xa1panjolskom se to zove alzamiento de yunque a na francuskom lever d\xe2\x80\x99enclume.\n_START_SECTION_\nLasto altxatzea (podizanje bala sijena)\n_START_PARAGRAPH_\nDoslovno podizanje bale sijena, ova igra uklju\xc4\x8duje podizanje  bale sijena uz pomo\xc4\x87 remenice._NEWLINE_Natjecanje se  obi\xc4\x8dno sastoji od podizanja balu \xc5\xa1to je \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e mogu\xc4\x87e unutar odre\xc4\x91enog vremenskog razdoblja, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e 2 minute. Bala te\xc5\xbei 45 kg u mu\xc5\xa1kimnatjecanjima i 30 kg u \xc5\xbeenskim. _NEWLINE_Najte\xc5\xbei dio je do\xc4\x87i do bale na potrebnu visinu  prvi put. Jedanput kad se  postigne, natjecatelji pu\xc5\xa1taju bale u slobodni  pad,  hvataju\xc4\x87i konopac i ska\xc4\x8du\xc4\x87i gore u odgovaraju\xc4\x87em trenutku prikladno koriste\xc4\x87i svoju vlastitu   te\xc5\xbeine za dizanje bala kad silaze opet. Puno vje\xc5\xa1tine je nu\xc5\xbeno kako bi se izbjegle opekline od u\xc5\xbeeta. Vizualni izgled se ne razlikuje puno od ljuljajnja na u\xc5\xbeetu crkvenog zvona._NEWLINE_Na  \xc5\xa1panjolskom se to zove dizanje bala (levantamiento de fardo)  i lever de paille na francuskom.\n_START_SECTION_\nLasto botatzea (bacanje bala)\n_START_PARAGRAPH_\nBacanje bala sijena  je vezano na  lasto altxatzea. Ovdje bala sijena mora  biti ba\xc4\x8den preko \xc5\xa1ipke odre\xc4\x91ene visine uz pomo\xc4\x87 vila. Za mu\xc5\xa1karce visina je normalno 7m, 5m za \xc5\xbeene, a bala treba  pogoditi zvono da bi se bacanje priznalo._NEWLINE_Ovaj sport je vrlo sli\xc4\x8dan \xc5\xa1kotskom bacanju snopova. Na \xc5\xa1panjolskom se to zove lanzamiento de fardo.\n_START_SECTION_\nLokotx biltzea (skupljanje klipova)\n_START_PARAGRAPH_\nU natjecanju prikupljanja klipova, tako\xc4\x91er zvanoj buskail biltzea, klipovi su smje\xc5\xa1teni na 1,25m udaljenosti u nizu,  ve\xc4\x87inom 25 njih u nizu. Igra se mo\xc5\xbee igrati do 50, 75 ili 100 klipova u slu\xc4\x8daju slu\xc4\x8daju kad su natjecatelji smje\xc5\xa1teni u 2, 3 ili 4 skupine. Natjecatelji ih moraju skupljati redom i staviti ih u ko\xc5\xa1 na jednom kraju reda._NEWLINE_Na \xc5\xa1panjolskom se zove recogida de mazorcas a naravno des \xc3\xa9pis de ma\xc3\xafs na francuskom.\n_START_SECTION_\nOntzi eramatea (no\xc5\xa1enje teku\xc4\x87ine)\n_START_PARAGRAPH_\nOvdje se  obi\xc4\x8dno nose kante  mlijeka i vrlo je sli\xc4\x8dno natjecanju eramatea txinga.  Natjecatelji nose 41 kg mlijeka u svakoj ruci koliko daleko mogu. Ova igra se tako\xc4\x91er zove  esneketariak.\n_START_SECTION_\nOrga jokoa (igra kolica)\n_START_PARAGRAPH_\n"Igra volovskih kola" je prikaz snage. Natjecatelji moraju podi\xc4\x87i stra\xc5\xbenji dio volovskih kola te\xc5\xbeine 360 kg 40 cm iznad tla. Kola se zakre\xc4\x87u prema tlu na prednjem kraju i natjecatelji ih moraju okretati, poku\xc5\xa1avaju\xc4\x87i i\xc4\x87i okolo koliko puta je to mogu\xc4\x87e._NEWLINE_Tako\xc4\x91er se na baskijskom jeziku zove andartza. Na \xc5\xa1panjolskom i francuskom to se zove podizanje kolica (levantamiento de carro tj. lever de charette).\n_START_SECTION_\nSega jokoa (ko\xc5\xa1enje)\n_START_PARAGRAPH_\nDoslovno "igra kose", ovaj \xc5\xa1port je tako\xc4\x91er poznat kao segalariak (kosci), Sega Proba (proba kose), Sega apustua (oklada kose) ili segalaritza (ko\xc5\xa1enje). Najraniji spomen ovog \xc5\xa1porta dolazi iz bertsoa datiranog 1880. godine o natjecanju u Iturriotzu, Gipuskoa._NEWLINE_U ovom \xc5\xa1portu natjecatelji (segalari) se ili  natje\xc4\x8du u ko\xc5\xa1nji rezanje trave u datom  vremenskom periodu (obi\xc4\x8dno jedan sat) ili ako su sve parcele trave iste veli\xc4\x8dine, natje\xc4\x8du se tko \xc4\x87e je najbr\xc5\xbee pokositi. Danas natjecanje obi\xc4\x8dno traje jedan sat, ali se odr\xc5\xbeavaju i dvosatna natjecanja. Na kraju, trava se pograbi i balira za odre\xc4\x91ivanje  pobjednika. Tradicionalno, kao i kod ve\xc4\x87ine s baskijskim \xc5\xa1portova, natjecatelje prati i kla\xc4\x91enje._NEWLINE_Postoji nekoliko stvarnih rekorda u ovom \xc5\xa1portu kao \xc5\xa1to jako puno ovisi o terenu i stoga su te\xc5\xa1ki za usporedbu. No, jedan broj segalarija je svejedno stekao slavu, na primjer, legendarni Pedro Maria Ota\xc3\xb1o Ezeitza, poznatiji kao Santa Ageda iz Beizama koji je bio aizkolari i natjecao se do 1915. Jo\xc5\xa1 jedan doga\xc4\x91aj bio je natjecanje 1925. u Iturriotz kada su se, pred 6000 gledatelja, Pedro Mendizabal iz Aia i Jose Arrieta iz Urniete borili jedan protiv drugog. Legenda ka\xc5\xbee da je vi\xc5\xa1e od 150.000 peseta potro\xc5\xa1eno na kla\xc4\x91enje. Mendizabal je pobijedio, pokosiv\xc5\xa1i 4294 kg trave  u dva sata protiv suparnika koji je pokosio 3957 kg._NEWLINE_Kori\xc5\xa1tenje kosa je  jo\xc5\xa1 uvijek \xc5\xa1iroko rasprostranjeno  budu\xc4\x87i da su i danas  mnogi pa\xc5\xa1njaci  prestrmi za moderne poljoprivredne strojeve. Pristojan Segalari mo\xc5\xbee pokositi nekih  5000m\xc2\xb2 u jednom danu._NEWLINE_U \xc5\xa1panjolskom to jednostavno zove \xc5\xbeetva (siega).\n_START_SECTION_\nSokatira (Potezanje konopa)\n_START_PARAGRAPH_\nPotezanje konopa je tako\xc4\x91er tradicionalno u  Baskiji. Obi\xc4\x8dno se dvije ekipe od osam natje\xc4\x8du, poku\xc5\xa1avaju\xc4\x87i odvu\xc4\x87i drugi tim preko linije povla\xc4\x8de\xc4\x87i u\xc5\xbeeta._NEWLINE_Postoje slobodna natjecanja u kojem se zanemaruju te\xc5\xbeina natjecatelja i vi\xc5\xa1e strukturirani doga\xc4\x91aji u kojima postoje kategorije te\xc5\xbeine od 525 kg, 560 kg, 640 kg i 720 kg po timu. Maloljetni timovi su uvijek ispod 560 kg. Ozna\xc4\x8dene su tri linije na terenu, srednju liniju i paralelna na 2m udaljenosti da dva vi\xc5\xa1e. Maksimalna duljina u\xc5\xbeeta je 32m s oboda izme\xc4\x91u 10-12.5 cm. Postoji pet markera na u\xc5\xbeetu, crveni marker u sredini, 2m od crvenog markerom na obje strane su bijele oznake i 5m s obje strane onih koji su plavih oznaka. Cilj je da plava oznaka protivni\xc4\x8dke mom\xc4\x8dadi do\xc4\x91e preko vlastite 2-metarske linije. Ruke uvijek mora biti na u\xc5\xbeetu, i ne mo\xc5\xbee ih podupirati nijedan drugi dio tijela, ili biti slobodne. Samo je posljednjem \xc4\x8dlanu dozvoljeno omotati u\xc5\xbee oko tijela._NEWLINE_Na \xc5\xa1panjolskom se to zove sogatira a na francuskom  tir \xc3\xa0 la corde.\n_START_SECTION_\nTrontza (piljenje)\n_START_PARAGRAPH_\nNatjecanje piljenje, koje se naziva trontzalaritza ili arpana, smatra se kao varijacijom aizkolaritze i uklju\xc4\x8duju rezanje kroz komada drveta. Trupac je u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87en vodoravno na kozli\xc4\x87u za piljenje drva na visini od 40 cm ili pod kutem na jednom kraju preko nogare za sje\xc4\x8denje drva  te  dva \xc4\x8dlana tima sjede na donjem kraju da bi stabilizirali trupac, dok duga dva rukuju pilom. Pila je obi\xc4\x8dno duga  2m, trupci variraju, ali mogu biti i preko 1 m opsega i obi\xc4\x8dno izme\xc4\x91u 10 do 20 u broju._NEWLINE_Na \xc5\xa1panjolskom se to zove rezanje trupaca (corte de troncos ili samo tronza)  a na francuskom scieur de bois.\n_START_SECTION_\nTxinga eramatea (no\xc5\xa1enje utega)\n_START_PARAGRAPH_\nU natjecanju no\xc5\xa1enja utega, uteg se mora provesti s obima rukama \xc5\xa1too dalje mogu\xc4\x87e. Obi\xc4\x8dno ne postoji vremensko ograni\xc4\x8denje, ali utezi te\xc5\xbee svaki  50-100 kg i ne smije ih se podupirati bilo kojiim dijelom tijela. Natjecatelji mogu samo dr\xc5\xbeati  ru\xc4\x8dke  na u\xc5\xbeetu, ali ne smiju stavljati ruke kroz njih. Mogu se donijeti vlastiti utezi, ali ih suci moraju  unaprijed provjetiti. Cilj je u\xc4\x8diniti \xc5\xa1to je vi\xc5\xa1e mogu\xc4\x87e obilazaka trga od 28 m\xc2\xb2. Mo\xc5\xbee se  postaviti svoj vlastiti tempo i mo\xc5\xbee prestati (bez stavljanja utega prema dolje) a  prvaci posti\xc5\xbeu izme\xc4\x91u 400-500m. Sli\xc4\x8dno je natjecanju iz no\xc5\xa1enja stapova._NEWLINE_Rije\xc4\x8d eramatea se u raznim dijalektima pokazuje  i kao eruteaili  eroatea.\n_START_SECTION_\nZaku eramatea (no\xc5\xa1enje vre\xc4\x87a)\n_START_PARAGRAPH_\nNo\xc5\xa1enje vre\xc4\x87a, zvano i zaku lasterketa (utrka vre\xc4\x87a) zahtijeva od  sudionika i brzinu i izdr\xc5\xbeljivost. To je obi\xc4\x8dno u obliku \xc5\xa1tafete u timovima od 3 gdje trka\xc4\x8di nose te\xc5\xa1ke vre\xc4\x87e preko ramena. Ovisno o podru\xc4\x8dju, vre\xc4\x87e sadr\xc5\xbee razli\xc4\x8dite stvari od kruha do graha i obi\xc4\x8dno te\xc5\xbee 60, 75 ili 80 kg._NEWLINE_Na  \xc5\xa1panjolskom se to zove utrke krijum\xc4\x8dara (carreras de contrabandistas) ili utrka u vre\xc4\x87ama (or carrera con saco) a na i francuskom course de sac.\n_START_SECTION_\nDrugi \xc5\xa1portovi\n_START_PARAGRAPH_\nPored navedenih kategorija uklju\xc4\x8denih u  skupinu H18K, postoji niz drugih ruralnih i tradicionalnih baskijskih \xc5\xa1portova, od kojih su neki vrlo popularna unutar i izvan Baskije. Neki su autohtoni, neki tako\xc4\x91er se javljaju u podru\xc4\x8djima u susjedstvu Baskije ili drugim kulturama \xc5\xa1irom svijeta.\n_START_SECTION_\nAhari topeka (borba ovnova)\n_START_PARAGRAPH_\nBorbe ovnova, koje se  tako\xc4\x91er nazivaju ahari apustuak (oklada ovnova) i ahari talka (\xc4\x8deki\xc4\x87 ovnova) su vrlo popularne diljem doline Urola bazena u gradovima kao \xc5\xa1to su Azpeitia (od listopada do lipnja) i Arroa. Oni su tako\xc4\x91er i test snage testirali snagu i izdr\xc5\xbeljivost ovnova, koji koriste svoju prirodnu sklonost borbi s ostalim ovnova._NEWLINE_Ovnovi se treniraju i hrane raznim tajnim dijetama koje uklju\xc4\x8duju stvari poput graha, jabuke, crnog vina, mrkve ili \xc5\xbeumanjka. Osnovna borba traje najmanje 8 ekintaldi (napada), koji se nazivaju kintze (od \xc5\xa1panjolskog quince "15"), a najbolji  ima 8 pobjeda. Kako bi postigao bod, ovan mora udariti u protivnikovu glavu ili rogove. Ako ovan bje\xc5\xbei na po\xc4\x8detku, vlasnik ga dopustio dovesti jednom natrag u ring jednom. Postoje zapisi o okladama s vi\xc5\xa1e od 100 napada, ali oni su rijetki danas._NEWLINE_Iako se za najja\xc4\x8de ovnove govori  da dolaze iz  planinskog podru\xc4\x8dja Aralar Mendilerroa izme\xc4\x91u Gipuskoe i Navare,  tako\xc4\x91er  se govori da su previ\xc5\xa1e blagi tako da se odabiru  ovnovi iz regije oko Urbasa, Andia i Gorbeia._NEWLINE_Baskijska vlada je izdala kontroverznu zabranu Iurreta ahari topekas godine 2007. godini na temelju dobrobiti \xc5\xbeivotinja. _NEWLINE_Ovaj sport se na \xc5\xa1panjolskom zove peleas de carneros.\n_START_SECTION_\nAitzur jaurtiketa (igra motike)\n_START_PARAGRAPH_\nIgra se sastoji od bacanja motike._NEWLINE_Na \xc5\xa1panjolskom se zove  lanzamiento de azada, a na francuskom lancer de houe.\n_START_SECTION_\nAntzar jokoa (igra guske)\n_START_PARAGRAPH_\nPostoje dvije varijante ove igre, ovisno o tome igra li se u gradu na moru ili kopnu. U gradu na moru, dug konop je razapet izme\xc4\x91u stupa na rivi i jarbola broda. Mrtva guska (prethodno su koristile \xc5\xbeive guske) je obje\xc5\xa1ena glavom  prema dolje na sredini u\xc5\xbeeta. Timovi sada moraju veslati a odre\xc4\x91ena osoba mora sko\xc4\x8diti, zgrabiti guski, objesiti se na konopac i poku\xc5\xa1ati ukloniti glavu prije pada. U isto vrijeme, mornari na oba kraja u\xc5\xbeeta poku\xc5\xa1avaju  tre\xc5\xa1njom sru\xc5\xa1iti penja\xc4\x8da. Tim koji sakupi najvi\xc5\xa1e glave pobje\xc4\x91uje. U unutara\xc5\xa1njosti, u\xc5\xbee se pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87uje iznad tla, a isti cilj se mora biti posti\xc4\x87i s konjem._NEWLINE_Najpoznatije natjecanje se odr\xc5\xbeaje  u gradu Lekeitio na Antzar Eguna (Dan guske), koji  se odr\xc5\xbeaje izme\xc4\x91u 1-8 rujna se\xc5\xbee najmanje do 1877. godine, kada su se natjecali samo mornari. Tako\xc4\x91er se slavio na ostale dane u drugim selima, ponekad (na primjer, u Gerniki) kori\xc5\xa1tenjem koko\xc5\xa1i umjesto gusaka._NEWLINE_Na \xc5\xa1panjolskom se zove juego de gansos a na francuskom kao jeu d\'oie.\n_START_SECTION_\nArdi ile moztea (\xc5\xa1i\xc5\xa1anje ovaca)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0i\xc5\xa1anje ovaca tako\xc4\x91er postoji u baskijskim seoskim \xc5\xa1portovima i radi se sli\xc4\x8dno kao i kod drugih natjecanja \xc5\xa1i\xc5\xa1anja ovaca. Ardi ile moztea prevodi kao "\xc5\xa1i\xc5\xa1anje ov\xc4\x8dje vune", a to je tako\xc4\x91er poznat kao Ardi moztea "\xc5\xa1i\xc5\xa1anje ovaca".\n_START_SECTION_\nAsto arineketan (utrke magaraca)\n_START_PARAGRAPH_\nSli\xc4\x8dno kao i konjske utrke ali s magarcima.\n_START_SECTION_\nBlankolari (pucanje)\n_START_PARAGRAPH_\nPucanje sa\xc4\x8dmaricom je posebno popularno u podru\xc4\x8dju oko Eibara u Gipuskoi._NEWLINE_Na \xc5\xa1panjolskom se to zove punter\xc3\xada con escopeta, na francuskom comp\xc3\xa9tition avec escopette.\n_START_SECTION_\nBola jokoa (kuglanje)\n_START_PARAGRAPH_\nBaski imaju i vlastitu varijantu kuglanja po travi.  Postoji veliki broj varijacija te igre, ali ve\xc4\x87ina su sli\xc4\x8dni \xc4\x8dunjevima koje treba sru\xc5\xa1it kuglom.\n_START_SECTION_\nEspadrila jaurtiketa (bacanje espadrila)\n_START_PARAGRAPH_\nIgra bacanja espadrila. Na \xc5\xa1panjolskom se zove lanzamiento de alpargata, a na francuskom  lancer d\'espadrille.\n_START_SECTION_\nEstropadak (natjecanja u veslanju)\n_START_PARAGRAPH_\nVrlo popularno  natjecanje u veslanju du\xc5\xbe obale Biskajskog zaljeva i sjeverne obale Iberskog poluotoka._NEWLINE_Ovaj sport potje\xc4\x8de jo\xc5\xa1 iz dana kada su ribari morali dose\xc4\x87i lovi\xc5\xa1te brzo i vratiti se u luku \xc5\xa1to je br\xc5\xbee mogu\xc4\x87e kako bi se postigla najbolja cijena._NEWLINE_Posada je sastavljena od trinaest vesla\xc4\x8da i kormilar. Brodovi se nazivaju pozvani traineru (trainera na \xc5\xa1panjolskom), te su izvedeni iz ribarskih brodova iz 19. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Najva\xc5\xbenije natjecanje u Biskajskom zaljeva tijekom ljeta odr\xc5\xbeava se prve dvije nedjelje u rujnu: na Kontxako Bandera, gdje se najbolje mom\xc4\x8dadi natje\xc4\x8du jedne protiv drugih, slijede\xc4\x87i vi\xc5\xa1estoljetnu tradiciju. Tu je i regata u gotovo svakom primorskom mjestu izme\xc4\x91u srpnja i listopada.\n_START_SECTION_\nGoitibeherak (utrka vozila ku\xc4\x87ne izrade)\n_START_PARAGRAPH_\nU Baskiji je tradicija izrade auta ku\xc4\x87ne izrade barem od po\xc4\x8detka 20. stolje\xc4\x87a. Ime je kontrakcija od goitik-behera \xc5\xa1to zna\xc4\x8di "od vrha do dna". Za razliku od ve\xc4\x87ine europskih  auta ku\xc4\x87ne izrade, goitibeherak su trokolice i rane verzije su se jednostavno sastojale od trokutastog okvira na tri kota\xc4\x8da ili \xc4\x8dak strvinastim kugli\xc4\x8dniim le\xc5\xbeajevima s daskom za sjedenje na kojima bi se djeca utrkivala niz padine u velikom broju baskijskih gradova._NEWLINE_Najranije dokumentirane utrke datiraju iz sredine 1970.-tih, kad su odr\xc5\xbeane utrke na lokalnim festivalima. Prvo baskijsko nacionalno natjecanje odr\xc5\xbeano je 1976. godine, i ona su uobi\xc4\x8dajeni doga\xc4\x91aje diljem Baskija danas. Jedan od najve\xc4\x87ih doga\xc4\x91aja, Goitibehera Munduko Txapelketa (Svjetsko Goitibehera prvenstvo) prvi je put odr\xc5\xbeano 1985. godine u Pamploni za vrijeme fe\xc5\xa1te San Ferm\xc3\xadnes te je otad odr\xc5\xbeavano u nepravilnim intervalima, posljednji put 28. lipnja 2008. godine kad je odr\xc5\xbean IX. svjetsko prvenstvo._NEWLINE_Normalna auta ku\xc4\x87ne izrade zovu se Carreras de carrilanas na \xc5\xa1panjolskom, ali ova verzija se zove goitiberas i na \xc5\xa1panjolskom. Javljaju se u Baskiji i Urugvaju kamo su to izvezli baskijski iseljenici.\n_START_SECTION_\nIgel jokoa (igra \xc5\xbeabe)\n_START_PARAGRAPH_\nIgra \xc5\xbeabe je barska  igra koja se igra kako u Baskiji tako i izvan nje. U Baskiji,   obi\xc4\x8dno se igrao u baskijskim sagardotegiak (ku\xc4\x87ama jabukova\xc4\x8de) i konoba. Cilj igre je osvojiti \xc5\xa1to vi\xc5\xa1e bodova mogu\xc4\x87e usmjeravanjem 10 metalnih diskova na \xc5\xbeablju \xc5\xa1krinju._NEWLINE_\xc5\xa0krinja se mo\xc5\xbee staviti na brojne udaljenosti   od igra\xc4\x8da, obi\xc4\x8dno 8-15 koraka. Na vrhu \xc5\xa1krinje nalazi se \xc5\xbeeljezna \xc5\xbeaba s otvorenim ustima, mlin i most. Ispod je vi\xc5\xa1e praznih odjeljaka. U ve\xc4\x87ini varijanti ako netko uspije pogoditi \xc5\xbeablja usta,   dobije 50 bodova, 25 za dosezanje diska ispod mlina, 10 za most i 5 za bilo koju od sljede\xc4\x87ih odjeljaka. Postoje i druk\xc4\x8diji sutavi bodovanja._NEWLINE_U neke \xc5\xa1krinje  ugra\xc4\x91ene su prepreke u \xc5\xbeabe, mlin i most kako bi igra bila te\xc5\xbea. Diskovi koji pogode metu se prikupljaju na stra\xc5\xbenjem dijelu \xc5\xa1krinje preko niza metalnih cijevi._NEWLINE_Na \xc5\xa1panjolskom ova igra se zove juego de la rana u \xc5\xa0panjolskoj i \xc4\x8cileu, juego de sapo u Peruu i Argentini, tiro al Sapo u Boliviji ili samo rana u Kolumbiji. Na francuskom se naziva jeu de la grenouille. U Engleskoj, to je poznato kao \xc5\xbeaba u rupi.\n_START_SECTION_\nKukaina (penjanje po trupcu)\n_START_PARAGRAPH_\nOva varijanta napuljske igre s masnim trupcem igra se obi\xc4\x8dno igra na trupcu obje\xc5\xa1enom iznad vode. Komad tkanine pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87en na drugom kraju dvori\xc5\xa1ta i natjecatelji moraju poku\xc5\xa1ati do\xc4\x87i do njega i vratiti ga. Varijanta koristi nama\xc5\xa1\xc4\x87en vertikalni stup. To tako\xc4\x91er mo\xc5\xbee biti napisane kuka\xc3\xb1a, rije\xc4\x8d koja potje\xc4\x8de od \xc5\xa1panjolske rije\xc4\x8di cuca\xc3\xb1a, na francuskom monter du mat.\n_START_SECTION_\nLaiariak (laia natjecanje)\n_START_PARAGRAPH_\nOvo je natjecanje uklju\xc4\x8duje laia, poljodjelski alat sli\xc4\x8dana  te\xc5\xa1kima dvozubim vilama, bilo sa dugom ili kratkom dr\xc5\xa1kom. Tradicionalno \xc4\x8detiri ili pet \xc4\x8dlanova oba spola od iz obitelji farmera baserri obitelji se  odabiru za natjecanje u kojem je zadatak se prije\xc4\x87i zemlji\xc5\xa1te \xc5\xa1to je br\xc5\xbee mogu\xc4\x87e._NEWLINE_Varijacija je to laia lasterketa, a laia utrka u kojoj natjecatelji stoje na par laiak i tr\xc4\x8de, sli\xc4\x8dno utrci na \xc5\xa1tulama._NEWLINE_Laia je bio vrlo ra\xc5\xa1iren instrument za omek\xc5\xa1avanje tla. S pojavom modernih strojeva, njegova upotreba je sada ograni\xc4\x8dena na ona podru\xc4\x8dja gdje strojevi ne mogu do\xc4\x87i, na primjer na visoke padine i povrtnjake._NEWLINE_Na \xc5\xa1panjolskom se to zove layadores ili layar, na francuskom kao Becher.\n_START_SECTION_\nMakil tira (povla\xc4\x8denje \xc5\xa1tapova)\n_START_PARAGRAPH_\nU ovoj igri dva igra\xc4\x8da sjede na zemlji diraju\xc4\x87i  nogama tlo, odvojeni daskama. Oba igra\xc4\x8da se dr\xc5\xbee na \xc5\xa1tapu a cilj je podignuti protivnika na noge._NEWLINE_Na \xc5\xa1panjolskom se to zove Tiro del palo, na francuskom jeziku tir au b\xc3\xa2ton.\n_START_SECTION_\nPegarra lasterketa (utrka baca\xc4\x8da)\n_START_PARAGRAPH_\nOvaj sport uklju\xc4\x8duje vr\xc4\x8d  u baskijskom jeziku poznatog pod nazivima pegarra, bera, pedarra ili kantarue. To je tradicionalan kerami\xc4\x8dki vr\xc4\x8d koji je nalik debelom \xc4\x8dajniku, promjera na dnu oko 20 cm, poklopca na vrhu promjera oko 10 cm i oko 30 cm visok. Mo\xc5\xbee biti bilo ostakljen ili neostakljen, s jednim ili tri ru\xc4\x8dke (ako je dizajniran da visi), a tradicionalno se koristi za no\xc5\xa1enje vode._NEWLINE_Nosi se na  jastuku glavi pod nazivom burutea i cilj utrke je do\xc4\x87i do cilja bez uspu\xc5\xa1tanja pegarre. Te\xc5\xa1ko je utvrditi koliko je stara ovaj \xc5\xa1port, ali jedan od najranijih zapisa o pegarri koja se koristi za no\xc5\xa1enje vode na glavi datira iz Nizozemske knjige iz 1603. pod nazivom Theatrum Orbis Terrarum Abraham Orteliusa koja ima ilustraciju baskijske \xc5\xbeene koja nosi pegarru._NEWLINE_Na \xc5\xa1panjolskom se to zove carrera de pedarras a na francuskom course de pedarras.\n_START_SECTION_\nEsku Pilota (Baskijska pilota)\n_START_PARAGRAPH_\nBaskijski \xc5\xa1port najpoznatiji izvan Baskije je baskijska pilota. To je baskijska verzija obiteljske igre s loptom koja pokriva squash, tenis, i pravi tenis, sve od njih smatra se da potje\xc4\x8du iz Jeu de paume pa otuda da je srodna valencijskoj piloti._NEWLINE_No, glavna inovacija baskijske pilota je da igra\xc4\x8di imaju zajedni\xc4\x8dku igrali\xc5\xa1te i bacaju loptu u zid, \xc5\xa1to je indirektna igra, dok su druge igre u ovoj obitelji su uglavnom direktne igre gdje se igra\xc4\x8di susre\xc4\x87u jedan s drugim u dva odvojena polja uz odvojenu stranu mre\xc5\xbee ili linije na terenu. Baski su po\xc4\x8deli igrati pilotu neizravno tijekom sredine 19. stolje\xc4\x87a. Postoje razli\xc4\x8dite varijacije baskijske pilote._NEWLINE_Dok su ve\xc4\x87ina od najboljih svjetskih igra\xc4\x8da Baskii (bilo u  \xc5\xa1panjolskoj ili francuskoj federaciji), ona nipo\xc5\xa1to nije ograni\xc4\x8dena na Baskiju, ve\xc4\x87 se  igra i u Kastiliji, Rioji i mjestima kamo su Baski emigrirali, kao \xc5\xa1to su Meksiko (dom  frontenisa), Florida i Filipini._NEWLINE_Kao takav, on je bio je olimpijski egzibicijski \xc5\xa1port u Parizu, Meksiku i Barceloni._NEWLINE_Na \xc5\xa1panjolskom se zove Pelota vasca  a na francuskom pelote basque.\n_START_SECTION_\nPulsolariak (obaranje ruku)\n_START_PARAGRAPH_\nBaskijsko obaranje ruku slijedi manje-vi\xc5\xa1e ista pravila kakva postoje i drugdje po svijetu.\n_START_SECTION_\nRecortes\n_START_PARAGRAPH_\nOblik utrke s bikovima zove se errekorteak na baskijskom i recortes u \xc5\xa1panjolskom, i prakticira  se u dijelovima Baskije, pogotovo u Navari.\n_START_SECTION_\nSoka-muturra (naganjanja bikova)\n_START_PARAGRAPH_\nIme ovog sporta doslovno prevodi kao "u\xc5\xbee za nju\xc5\xa1ku" (Soka "u\xc5\xbee" i mutur "nju\xc5\xa1ka"). Na \xc5\xa1panjolskom se naziva vaquillas ("telad"). Proizlazi iz tradicije, gdje se stoka namijenjena za klanje vodila kroz grad na dugim konopcima redovito na odre\xc4\x91eni dan u tjednu (koja varira od grada do grada). Povremeno bik bi se oslobodila na malo divljanje, manifestaciju pod nazivom karrera egitea (\xc4\x8dinjenje utrke), dok su gu\xc5\xbeve \xc4\x8dinile \xc5\xa1port s bikovima. Od 14. stolje\xc4\x87a nadalje bikovi bi se namjerno pu\xc5\xa1tali, u kona\xc4\x8dnici dovode\xc4\x87i do tradicije tr\xc4\x8danja s bikovima. Tako\xc4\x91er je poznat kao Soka-mutilen jokoa, dje\xc4\x8da\xc4\x8dka igra s konopima._NEWLINE_Ponekad se odvija no\xc4\x87u, sa svjetlima pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87enim na bikove, najvjerojatnije prete\xc4\x8de zezen-suzko ili "vatreni bik".  U zezen-suzko,  vatromet se prive\xc5\xbee na bika i zapali._NEWLINE_Danas se ova igra ponekad tako\xc4\x91er prakticira u arenama, bilo privremenim ili trajnim, koristite\xc4\x87i telad. Ako se koriste odrasli bikovi to kao uvod za borbu bikova korida, \xc5\xa1to je redovitaa zna\xc4\x8dajka Utrke bikova u Iru\xc3\xb1ei / Pamploni.\n_START_SECTION_\nToka\n_START_PARAGRAPH_\nTa igra uklju\xc4\x8duje bacanje malih predmete kao \xc5\xa1to su \xc5\xa1ljunak, lopta ili kovani novca preko udaljenosti, poku\xc5\xa1avaju\xc4\x87i pogoditi metu, vertikalni metalni stup._NEWLINE_Na \xc5\xa1panjolskom se zove Juego de la raya  a Jeu de la raie na francuskom.\n_START_SECTION_\nTxakur probak (isku\xc5\xa1avanja pasa)\n_START_PARAGRAPH_\nNatjecanja ov\xc4\x8darskih pasa su jo\xc5\xa1 jedan \xc5\xbeivi primjer baskijskog tradicionalnoog pastirskog \xc5\xbeivota. Tako\xc4\x91er se zovu artzain txakurren trebetasun lehiaketak ili "natjecanja vje\xc5\xa1tina pastirskih pasa"._NEWLINE_Natjecanja ov\xc4\x8darskih pasa u Baskiji su vrlo sli\xc4\x8dna onima u drugim zemljama, a uklju\xc4\x8duju pse koji gone stado ovaca u tor. Tradicionalno se koristi euskal artzain txakurra ili baskijski ov\xc4\x8dar , ali grani\xc4\x8dni ov\xc4\x8dari su tako\xc4\x91er sve popularniji. Identificiranje najboljeg psa za uzgoj je va\xc5\xbean dio ovih natjecanja. Glavna ovakva manifestacija se odr\xc5\xbeava u Onatiju tijekom rujna.'