b'\n_START_ARTICLE_\nTuzlanska kotlina\n_START_PARAGRAPH_\nTuzlanska kotlina, kotlina u Bosni, u regiji Soli. Morfolo\xc5\xa1ka je unutargorska depresija. Kotlinsko udubljenje je izdu\xc5\xbeeno i pru\xc5\xbea se u smjeru istok - zapad. Neotektonski se na rubovima kotline izdi\xc5\xbee ju\xc5\xbenomajevi\xc4\x8dko pobr\xc4\x91e koje orografski zatvara kotlinu sa sjevera, istoka i zapada. Na zapadu se spaja sa spre\xc4\x8danskom tektonskom depresijom. Poput ostalih morfolo\xc5\xa1kih unutargorskih depresija, slabije je provjetrena u odnosu na otvorene morfoforme. Mjerenja na meteorolo\xc5\xa1koj postaji Tuzla koja je na lokalitetu Bukov\xc4\x8di\xc4\x87 izmjerili su ru\xc5\xbeu vjetrova i prosje\xc4\x8dna brzina vjetra je tek 1,5 m/s, \xc5\xa1to ukazuje da je vrlo slabo provjetrena. Najve\xc4\x87u u\xc4\x8destalost ima sjeveroisto\xc4\x8dni vjetar, koji je zastupljen sa 17,5%, a najmanju ju\xc5\xbeni vjetar sa svega 3,9%. Prevladava godi\xc5\xa1nja u\xc4\x8destalost ti\xc5\xa1ina (razdoblja bez vjetra) i iznosi 30,6%. Kotlini su tipi\xc4\x8dne radijacijske prizemne, odnosno orografske inverzije i uglavnom prate pojave guste magle. Prosje\xc4\x8dno godi\xc5\xa1nje se magla javlja 66 dana, \xc5\xa1to je 18,08% dana u godini. Periodno pojave obuhva\xc4\x87a cijelu godinu, a najve\xc4\x87e vrijednosti su u prosincu i listopadu. Zbog velike industrijaliziranosti u Tuzli i okolici mikroklimatski meteorolo\xc5\xa1ki re\xc5\xbeim pridonosi jo\xc5\xa1 ve\xc4\x87em zaga\xc4\x91enju ni\xc5\xbeih slojeva atmosfere tuzlanske kotline, a prekora\xc4\x8denja grani\xc4\x8dnih vrijednosti skoro isklju\xc4\x8divo se zbivaju zimi, kad su najbolji uvjeti za temperaturnu inverziju. Visina radijacijskog inverzijskog sloja je na oko 290 metara nadmorske visine.'