b'\n_START_ARTICLE_\nJane Austen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nJane Austen ro\xc4\x91ena je 16. prosinca 1775. godine u Steventonu, kao k\xc4\x87i Georgea (1731-1805) i Cassandre Austen (ro\xc4\x91ena Leigh, 1739-1827), u kojemu je provela ve\xc4\x87i dio \xc5\xbeivota. Imala je \xc5\xa1estero bra\xc4\x87e, a sa starijom sestrom Cassandrom bila je naro\xc4\x8dito bliska. Jane se, kao ni Cassandra, nikad nije udavala. Jedini portret Jane Austen lo\xc5\xa1e je obojana skica koju je navodno njena sestra Cassandra na\xc4\x8dinila, a nalazi se u Londonu. Njena su bra\xc4\x87a, Francis i Charles, pristupila mornarici i postala admirali. Osnovno obrazovanje Jane je dobila 1783. godine - prvo u Oxfordu pa u Southamptonu. Od 1785. do 1786. polazila je \xc5\xa0kolu za djevojke u Readingu. Stekla je \xc5\xa1ire obrazovanje od tada uobi\xc4\x8dajenoga za djevojke te se ve\xc4\x87 rano posvetila pisanju, a prva pri\xc4\x8da objavljena joj je ve\xc4\x87 1789._NEWLINE_._NEWLINE_Janein \xc5\xbeivot bio je relativno dosadan, bez posebno zna\xc4\x8dajnih zbivanja. Godine 1801. njezina obitelj preselila se u Bath, koji postaje pozornicom za brojna daljnja knji\xc5\xbeevna djela (iako je sama Jane, naro\xc4\x8dito u liku junakinje Anne Elliot "ustrajala u nenaklonosti prema Bathu"). Idu\xc4\x87e godine, 1802., Jane je dobila bra\xc4\x8dnu ponudu od \xc5\xa1est godina mla\xc4\x91eg, bogatog, ali "krupnog i nezgrapnog" \xc4\x8dovjeka pod imenom Harris Bigg-Wither. Takav brak oslobodio bi je financijske ovisnosti i oslanjanja na vlastitu obitelj. Pod utjecajem takvih okolnosti Jane isprva pristaje, no ve\xc4\x87 idu\xc4\x87i dan se predomi\xc5\xa1lja i odbija brak iz ra\xc4\x8duna. Bilo je sasvim izvjesno da ga nije voljela. Nakon o\xc4\x8deve smrti 1805., Jane, njena sestra i majka preselile su se u Southampton s bratom Francisom i njegovom obitelji. Tamo su \xc5\xbeivjeli \xc4\x8detiri godine, a potom se sele u Chawton, gdje je brat Edward posjedovao imanje i kolibu. Ta je ku\xc4\x87a danas otvorena za javnost._NEWLINE_Jane nastavlja miran \xc5\xbeivot sa svojom obitelji. Godine 1816. po\xc4\x8dinju njeni zdravstveni problemi. Danas se pretpostavlja da je bolovala od Addisonove bolesti, \xc4\x8diji uzrok tada nije bio poznat. U bolesti su se stalno izmjenjivala dobra i lo\xc5\xa1a razdoblja, no 1817. godine stanje joj se ozbiljno pogor\xc5\xa1alo i tada je otputovala u Winchester. Tu je umrla dva mjeseca poslije, 18. srpnja 1817., a pokopana je u tamo\xc5\xa1njoj katedrali.\n_START_SECTION_\nJane Austen danas\n_START_PARAGRAPH_\nDjela Jane Austen smatraju se va\xc5\xbenim karikama engleskog literarnog kanona. U\xc4\x8de se na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tima i \xc4\x8desta su tema mnogih \xc5\xa1kolskih satova i kritika. Roman Razum i osje\xc4\x87aji visoko je cijenjen te ga i danas prou\xc4\x8davaju u\xc4\x8denici i studenti, prvenstveno zbog prezentiranja dru\xc5\xa1tvene strukture i razvoja likova. Svi su autori\xc4\x8dini romani i danas rado \xc4\x8ditani diljem svijeta, neovisno o akademskim obvezama, iz \xc4\x8distog u\xc5\xbeitka._NEWLINE_Jedna od ku\xc4\x87a gdje je Jane Austen \xc5\xbeivjela, u okolici Batha, danas je javni muzej.\n_START_SECTION_\nEkranizacije djela\n_START_PARAGRAPH_\nU popularnoj su kulturi Janeini romani do\xc5\xbeivjeli brojne adaptacije u obliku filmova i televizijskih serija. Roman Ponos i predrasude, do\xc5\xbeivjev\xc5\xa1i dosad \xc5\xa1est filmskih ina\xc4\x8dica, najadaptiranije je Austenino djelo. Posljednja filmska adaptacija doti\xc4\x8dnog romana napravljena je 2005. s Keirom Knightley, Donaldom Sutherlandom, Matthewom MacFaydenom i Judi Dench u glavnim ulogama. Bollywood je svoju verziju romana na platno prenio 2004. u filmu Bride and Prejudice. Colin Firth je 1995. odglumio lik Darcyja u vrlo popularnoj BBC-jevoj seriji Ponos i predrasude, a likovi filma Dnevnik Bridget Jones iz 2001. inspirirani su spomenutim djelom._NEWLINE_Emma je adaptirana pet puta - 1932. s Marie Dressler i Jeanom Hersholtom, 1972. kao televizijska verzija, 1995. kao teen film Clueless, 1996. s Gwyneth Paltrow i Jeremyjem Northamom u glavnim ulogama, te kao tv-film s Kate Beckinsale._NEWLINE_Roman Razum i osje\xc4\x87aji adaptiran je u \xc4\x8detiri filma, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i verziju Anga Leeja iz 1995. s Kate Winslet i Emmom Thompson (dobio Oscara za najbolji adaptirani scenarij). Pod tu\xc4\x91im utjecajem je dvaput adaptiran za televiziju, a nedavno je snimljen i film pod istim imenom. Mansfield Park i Opatija Northanger tako\xc4\x91er su do\xc5\xbeivjeli filmske adaptacije. Film Jane Austen in Manhattan (1980.) govori o rivalima koji \xc5\xbeele snimiti film po Janeinoj drami Sir Charles Grandison\', ponovno otkrivenoj 1980. (vidi Bilje\xc5\xa1ke)_NEWLINE_Godine 2007. snimljen je film o \xc5\xbeivotu Jane Austen pod nazivom Pri\xc4\x8da o Jane Austen (Becoming Jane) s mladom ameri\xc4\x8dkom glumicom Anne Hathaway u ulozi spisateljice i \xc5\xa0kotom Jamesom McAvoyjem u ulozi Thomasa Lefroyja, navodne Janeine ljubavi.\n_START_SECTION_\nDaljnje informacije\n_START_PARAGRAPH_\nKnox-Shaw, Peter. Jane Austen and the Enlightenment. Cambridge: Cambridge University Press, 2004. ISBN-10 0521843464_NEWLINE_Tomalin, Claire. Jane Austen: a life. Revised and updated edition. London: Penguin, 2000. ISBN 0140296905'