b'\n_START_ARTICLE_\nMegaloceros\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNajpoznatija vrsta, Megaloceros giganteus, u ramenima je imala visinu od oko 2 metra, \xc5\xa1to ju je \xc4\x8dinilo velikom kao i dana\xc5\xa1nji los, mada je bila mnogo lak\xc5\xa1e gra\xc4\x91ena, sa du\xc5\xbeim nogama. Rogovi, koje su imali samo mu\xc5\xbejaci, prestizali su veli\xc4\x8dinu rogova svih dana\xc5\xa1njih jelena. Imali su raspon od 3,6 metara i po tome bili ve\xc4\x87e ro\xc5\xbene tvorevine od istih tvorevina kod bilo kojih drugih parnoprsta\xc5\xa1a koji su ikada postojali. Kao i dana\xc5\xa1nji jeleni, rogove je svake godine gubio, da bi mu umjesto starih narasli novi. Me\xc4\x91utim, unato\xc4\x8d svom nazivu, Megaloceros giganteus nije bio najve\xc4\x87a vrsta jelena koja je ikada postojala. Dana\xc5\xa1nji los, a naro\xc4\x8dito jedinke koje se mogu na\xc4\x87i na Aljasci, po te\xc5\xbeini ga znatno prema\xc5\xa1uju. Osim toga, divovska vrsta Alces latifrons je sa te\xc5\xbeinom od 1400 kg bila mnogo te\xc5\xbea od njega._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da je Megaloceros giganteus prisutan na mnogim pe\xc4\x87inskim crte\xc5\xbeima pe\xc4\x87inskih ljudi iz perioda ledenog doba, mo\xc5\xbee se zaklju\xc4\x8diti da je on bio va\xc5\xbena lovina ranih ljudi koji su nastanjivali Europu. Na tim crte\xc5\xbeima prikazan je sa tamnosme\xc4\x91im le\xc4\x91ima i bjelkastim prsima, pa se na taj na\xc4\x8din mo\xc5\xbee odrediti njegova boja. Na nekim crte\xc5\xbeima mo\xc5\xbee se raspoznati trokutasta struktura u predjelu ramena. Skelet Megalocerosa u predjelu ramena, sli\xc4\x8dno losu, pokazuje sna\xc5\xbeno produ\xc5\xbeenje bodlji ki\xc4\x8dmenih pr\xc5\xa1ljenova, koje su kao takve sa velikom vjerojatnosti slu\xc5\xbeile za pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ivanje dodatnih mi\xc5\xa1i\xc4\x87a, koji su mu slu\xc5\xbeili pri no\xc5\xa1enju te\xc5\xa1kih rogova. Sli\xc4\x8dnu strukturu imao je i Alces latifrons, kod kojeg su veliki rogovi tako\xc4\x91er bili prisutni. Na pe\xc4\x87inskim crte\xc5\xbeima je taj dio tijela naro\xc4\x8dito izra\xc5\xbeen, zbog \xc4\x8dega je tu mogu\xc4\x87a prisutnost dodatnog masnog i mi\xc5\xa1i\xc4\x87avog tkiva. Za razliku od grba kod deva i zebua, koje se sastoje samo od mekog tkiva, grba kod Megalocerosa imala je potporu od kostiju._NEWLINE_Nisu sve vrste roda Megaloceros bile vrlo velike: sli\xc4\x8dno kao i kod ostalih pleistocenskih \xc5\xbeivotinja, razvile su se i patuljaste oto\xc4\x8dne forme. Megaloceros cazioti sa Korzike i Sardinije, koji se razvio iz vrste Megaloceros verticornis, u ramenima je dostizao visinu od samo jednog metra i imao je znatno smanjene rogove. Megaloceros cretensis sa Krete bio je jo\xc5\xa1 manji, sa visinom od 60 cm u ramenima. Zbog svojih kratkih rogova podsje\xc4\x87ao je na vrste dana\xc5\xa1njeg roda Muntiacus._NEWLINE_Nakon novih genetskih analiza zaklju\xc4\x8deno je da je rodu Megaloceros najbli\xc5\xbei srodnik jelen vrste Dama dama, a ne obi\xc4\x8dni jelen, kao \xc5\xa1to se to dugo smatralo. Megaloceros nije u bliskom srodstvu ni sa losom, mada se to \xc4\x8desto zaklju\xc4\x8duje na osnovu sli\xc4\x8dnosti u izgledu rogova.\n_START_SECTION_\nIzumiranje\n_START_PARAGRAPH_\nPrije se smatralo da su vrste roda Megaloceros izumrle zbog \xc5\xa1irenja \xc5\xa1uma, u kojima se nisu mogli efikasno kretati zbog svog velikog rogovlja. Me\xc4\x91utim, ta pretpostavka je pomalo nelogi\xc4\x8dna s obzirom na to da i dan danas u Euroaziji postoje velika stepska prostranstva. Tako\xc4\x91er je neto\xc4\x8dna teorija da su izumrli zato \xc5\xa1to su njihovi rogovi postali preveliki. Megalocerosi su stotinama hiljada godina bili vrlo uspje\xc5\xa1ne vrste i izumrli su u periodu kada i ostale velike vrste \xc5\xbeivotinja. Kao \xc5\xa1to ka\xc5\xbee A.\xc2\xa0J. Stuart pri Institutu za biologiju Univerziteta College u Londonu, Megaloceros je u zapadnom Sibiru pre\xc5\xbeivio 3000 godina du\xc5\xbee nego \xc5\xa1to se prije smatralo. Za njega i njegov tim to je dokaz da su razlozi izumiranja bili mnogo kompleksniji. On pretpostavlja da je njegovom izumiranju doprinijela \xc4\x8dinjenica da su njegovi ogromni rogovi sadr\xc5\xbeavali 8 kg kalcija i 4 kg fosfata, zbog \xc4\x8dega je imao potrebu za velikom koli\xc4\x8dinom hranjivih tvari, pa je mogao \xc5\xbeivjeti samo na onim lokacijama gdje su biljke bile izuzetno hranjive.'