b'\n_START_ARTICLE_\nCrkva Santa Maria della Piet\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nCrkva Santa Maria della Piet\xc3\xa0 in Campo Santo dei Teutonici e dei Fiamminghi (hrv. Svete Marije Milosne na svetom terenu Teutonaca i Flamanaca) je katoli\xc4\x8dka crkva u Vatikanu. Nalazi se uz Teutonsko groblje, svega nekoliko metara od Bazilike Svetoga Petra. Crkva je, kao i groblje, u vlasni\xc5\xa1tvu Svete Stolice.\n_START_SECTION_\nProstor u vrijeme Rimskog Carstva\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom razdoblja Rimskoga carstva na mjestu dana\xc5\xa1nje crkve bio je Neronov cirkus, koji je osim tog mjesta obuhva\xc4\x87ao i prostor gdje se sada nalaze ju\xc5\xbeni dio bazilike i trga Sv. Petra, te Teutonsko groblje. Mjesto je to mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva brojnih kr\xc5\xa1\xc4\x87ana, izme\xc4\x91u ostalih i Sv. Petra. Zbog toga se trg izme\xc4\x91u Bazilike Svetoga Petra i Teutonskog groblja i danas naziva Trg rimskih prvomu\xc4\x8denika (tal. Piazza dei Protomartiri romani).\n_START_SECTION_\nKarlo Veliki - osnivanje hospicija\n_START_PARAGRAPH_\nNa tom mjestu u razdoblju od 797. do 799. godine car Karlo Veliki, uz odobrenje pape Leona III, osniva gostinjac, hospicij i groblje za potrebe kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih hodo\xc4\x8dasnika, mu\xc5\xa1karaca i \xc5\xbeena koji su dolazili obi\xc4\x87i grobove apostolskih prvaka. Uz te institucije nastaje i Schola francorum. Ime Karla Velikog kao osniva\xc4\x8da i danas se nalazi na ulazu u ovu instituciju._NEWLINE_Nije utvr\xc4\x91eno kada je napravljena prva crkva na tom mjestu, ali se u buli pape Inocenta VI iz 1360. spominje da je crkva u vrlo te\xc5\xa1kom stanju, te da zahtjeva obnovu. Razdoblje je to u kojem su pape bili u Avignonu, tako da su spomenute teutonsko-flamanske intitucije uz baziliku Svetoga Petra bile u nemaloj krizi.\n_START_SECTION_\n15. stolje\xc4\x87e - osnivanje bratstva i gradnja crkve u dana\xc5\xa1njem obliku\n_START_PARAGRAPH_\nCrkva Santa Maria della Piet\xc3\xa0 u dana\xc5\xa1njem obliku izgra\xc4\x91ena je pred kraj 15. stolje\xc4\x87a, a vanjski radovi su dovr\xc5\xa1eni do velikog jubileja 1500. godine, kada je crkva i posve\xc4\x87ena. Bile su to godine entuzijazma, a crkva je izgra\xc4\x91ena u tipi\xc4\x8dnom renesansnom stilu kakvim su u to vrijeme gra\xc4\x91ane crkve u Njema\xc4\x8dkoj. Arhitekt je bio Giovanni Dolci, koji je izme\xc4\x91u ostaloga sudjelovao i u gradnji Sikstinske kapele. _NEWLINE_Gradnji crkve prethodilo je osnivanje teutonsko-flamanskog dobrotvornog bratstva 8. prosinca 1454. godine koje se brinulo za smje\xc5\xa1taj siroma\xc5\xa1nih hodo\xc4\x8dasnika, njegu bolesnika ili eventualni sprovod ukoliko bi netko preminuo tijekom hodo\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x87a. Prvi \xc4\x8dlanovi bratstva Petrus Licht, Bartholom\xc3\xa4us Dinstman i Johannes Lichtenfelser s jo\xc5\xa1 devetoricom govornika njema\xc4\x8dkog jezika ujedno su bili i inicijatori izgradnje nove crkve. U svojem memorandumu pred po\xc4\x8detak gradnje zapisali su da je na tome mjestu Friedrich Frid iz Magdeburga vlastitim sredstvima prethodno za hodo\xc4\x8dasnice sagradio malenu ku\xc4\x87u, gostinjac i \xc5\xbeensku bolnicu, te da se tu nalazila i crkvica Svetoga Spasitelja. Dijelovi te stare crkve inkorponirani su u novu, te su i danas vidljivi. _NEWLINE_Odlukom pape Grgura XIII. 1579. bratstvo postaje Nadbratstvo Svete Marije Milosne (tal. Arciconfraternit\xc3\xa0 di Santa Maria della Piet\xc3\xa0), te ujedno i pravni vlasnik novoizgra\xc4\x91ene crkve koja od tada nosi isto ime kao i teutonsko-flamansko nadbratstvo. Nadbratstvo postoji i danas i ima ukupno oko 110 \xc4\x8dlanova (2015. godine).\n_START_SECTION_\nKapela \xc5\xa0vicarske garde\n_START_PARAGRAPH_\nUnutarnje ukra\xc5\xa1avanje crkve baroknim kipovima i freskama dovr\xc5\xa1ava se u 16. i 17. stolje\xc4\x87u kada do izra\xc5\xbeaja dolaze uglavnom u\xc4\x8denici velikih umjetnika koji su u to vrijeme radili na ure\xc4\x91enju novoizgra\xc4\x91ene bazilike u Vatikanu._NEWLINE_Pribli\xc5\xbena kvadratna crkve je 23,5 m x 21,6 m. _NEWLINE_Isto\xc4\x8dno od glavnoga oltara sagra\xc4\x91ena je kapela \xc5\xa0vicarske garde u kojoj su grobovi pripadnika garde koji su, brane\xc4\x87i papu, poginuli 1527. godine. Svoj prilog za ure\xc4\x91enje te kapele dala je i \xc5\xa0vicarska garda, a bogoslu\xc5\xbeja u njoj danas imaju jedino za posebna slavlja u godini.\n_START_SECTION_\nRestauracije kroz povijest\n_START_PARAGRAPH_\nU povijesti je bilo nekoliko restauracija crkve. 1959. godine Theodor Heuss, prvi predsjednik Savezne Republike Njema\xc4\x8dke, naru\xc4\x8dio je od kipara Elmara Hillebranda i financirao izradu zapadnog portala crkve Svete Marije Milosne. Posljednja kompletna restauracija bila je od 1971. do 1975. godine, a u tijeku je priprema za ponovnu restauraciju.\n_START_SECTION_\nOsnivanje sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkog zavoda\n_START_PARAGRAPH_\n1876., papa Pio IX uz crkvu je, na temelju postojanja nekada\xc5\xa1nje Scholae francorum, osnovao sve\xc4\x87eni\xc4\x8dki zavod za govornike njema\xc4\x8dkog jezika koji se \xc5\xbeele specijalizirati u arheolo\xc5\xa1kim istra\xc5\xbeivanjima i povijesti Crkve._NEWLINE_Danas je crkva poznata kao zavodska crkva, te je i dalje va\xc5\xbeno mjesto okupljanja njema\xc4\x8dke zajednice u Rimu.  _NEWLINE_1888. godine u istoj zgradi osnovan je i Rimski institut dru\xc5\xa1tva G\xc3\xb6rres - RIGG, koji djeluje i danas. _NEWLINE_Zavod je danas otvoren za sve\xc4\x87enike i laike govornike njema\xc4\x8dkog jezika koji studiraju na Papinskim sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tima i rade u razli\xc4\x8ditim Vatikanskim uredima. Neki od poznatijih stanovnika zavoda bili su: Iurii Krizhanich, Joseph Aloisius Ratzinger, Hubert Jedin, Paul Josef Cordez, Diarmuid Martin, Karl-Heinz Wiesemann,Georg G\xc3\xa4nswein i dr.  _NEWLINE_2010. godine papa Benedikt XVI proglasio je taj sve\xc4\x87eni\xc4\x8dki zavod papinskim (tal. Pontificio collegio Teutonico di Santa Maria in Camposanto).\n_START_SECTION_\nAula i knji\xc5\xbenica Benedikt XVI.\n_START_PARAGRAPH_\n2015. godine u zavodu su otvoreni aula i knji\xc5\xbenica Benedikt XVI. Na sve\xc4\x8danoj inauguraciji aule sudjelovao je i papa emeritus, dok je knji\xc5\xbenicu posjetio nakon njenog otvaranja. Osim kapele u njegovu domu Mater Ecclesiae, crkva Santa Maria della Piet\xc3\xa0 in Campo Santo je jedina crkva gdje umirovljeni papa predvodi Euharistijsko slavlje.'