b'\n_START_ARTICLE_\nHrvatska gimnazija u Pazinu\n_START_PARAGRAPH_\nHrvatska gimnazija u Pazinu (prvobitno ime: Carsko-kraljevska velika dr\xc5\xbeavna gimnazija) prva je srednjo\xc5\xa1kolska ustanova istarskih Hrvata. Otvorena je1899. u Pazinu nakon dugogodi\xc5\xa1nje i uporne borbe istarskih preporodnih prvaka Jurja Dobrile, Matka Laginje, Vjekoslava Spin\xc4\x8di\xc4\x87a, Dinka Vitezi\xc4\x87a, Dinka Trinajsti\xc4\x87a, \xc5\xa0ime Kureli\xc4\x87a i drugih. Njezino je otvorenje bilo va\xc5\xbean uspjeh u borbi za o\xc4\x8duvanje nacionalnog identiteta te dru\xc5\xa1tveni, kulturni i gospodarski napredak.\n_START_SECTION_\nOsnivanje\n_START_PARAGRAPH_\nU Istri su nedostajali \xc5\xa1kolovani hrvatski kadrovi koji bi se uklju\xc4\x8dili u borbu za nacionalnu i politi\xc4\x8dku emancipaciju. Osim osnovnog opismenjivanja, posebno se nametala potreba srednjo\xc5\xa1kolske izobrazbe na materinskom jeziku, temeljnoga uvjeta za odgoj doma\xc4\x87e inteligencije. Pitanje srednje \xc5\xa1kole s nastavom na hrvatskom jeziku postavljano je vi\xc5\xa1e puta na sjednicama op\xc4\x87inskih vije\xc4\x87a, Istarskoga sabora u Pore\xc4\x8du i u Carevinskom vije\xc4\x87u u Be\xc4\x8du. Posebno je sna\xc5\xbean bio odjek proglasa "Hrvatskom narodu po Istri i otocih", koji su u svezi s akcijom za otvaranje gimnazije potpisali 1874. Matko Laginja, Eugen Kumi\xc4\x8di\xc4\x87, Andrija \xc5\xa0tanger, Ivan Rabar i drugi studenti. Kada se pro\xc4\x8dulo da su u dr\xc5\xbeavni prora\xc4\x8dun za 1899. uneseni i tro\xc5\xa1kovi za hrvatsku gimnaziju u Pazinu, istarski su se Talijani \xc5\xbeestoko pobunili. Svi na\xc4\x8delnici talijanskih op\xc4\x87ina Istre sastali su se u Trstu 15. sije\xc4\x8dnja 1899. kako bi Vladi zajedni\xc4\x8dki podastrli svoj prosvjed protiv takve \xc5\xa1kole._NEWLINE_Pozivaju\xc4\x87i se na zaklju\xc4\x8dak iz 1872., Zemaljski je sabor u Pore\xc4\x8du donio odluku da uPazinu, uz Hrvate, svoju gimnaziju otvore i Talijani, i to na tro\xc5\xa1ak pokrajine Istre. Hrvatska gimnazija bila je smje\xc5\xa1tena u zgradi na Buraju (poslije zgrada Dr\xc5\xbeavnoga arhiva u Pazinu). Prvi ravnatelj bio je Fran Matej\xc4\x8di\xc4\x87, a prvim su profesorima imenovani Josip Jo\xc5\xa1t i Josip Ro\xc5\xbea. Za upis se prijavilo 128 kandidata, od kojih je primljen 101, pa je 16. rujna 1899. otvoren prvi razred gimnazije. Godi\xc5\xa1nje se upisivalo pribli\xc5\xbeno 200 u\xc4\x8denika u osam odjela. Prvi su ispit zrelosti polo\xc5\xbeila 32 u\xc4\x8denika 1907. Tada je to bila jedina takva \xc5\xa1kola za Istru, kvarnerske otoke i dio Slovenskog primorja. Radi zbrinjavanja u\xc4\x8denika slabijeg imovinskog stanja ve\xc4\x87 je 1899. osnovano \xc4\x90a\xc4\x8dko pripomo\xc4\x87no dru\xc5\xa1tvo, s Dinkom Trinajsti\xc4\x87em na \xc4\x8delu. Ono je 1913. potaknulo izgradnju \xc4\x91a\xc4\x8dkoga doma (konvikta) u Pazinu (dana\xc5\xa1nja zgrada Pazinskoga kolegija).\n_START_SECTION_\nTalijanska okupacija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kola je djelovala do1918. kada je, nakon talijanske okupacije Istre zatvorena. Do tada je izvela 12 nara\xc5\xa1taja maturanata. U njoj su kao profesori djelovali pjesnik Vladimir Nazor, Aleksandar (Sa\xc5\xa1a) \xc5\xa0antel, Fran Novljan, Zvonimir Doroghy, Ivan Pregelj i drugi. Me\xc4\x91u u\xc4\x8denicima su bili npr. Mijo Mirkovi\xc4\x87 (Mate Balota), Bo\xc5\xbeo Milanovi\xc4\x87, Antun Motika, Otokar Ker\xc5\xa1ovani, Angelo Cerkvenik, B. Cerovac i drugi. Za talijanske okupacije i fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dke vladavine u Pazinu je djelovala samo gimnazija s nastavom na talijanskom jeziku (1923.\xe2\x80\x931943.), a u\xc4\x8denici Hrvatske gimnazije nastavili su se \xc5\xa1kolovati u Zagrebu, Karlovcu, Su\xc5\xa1aku, Krku i drugdje. Po zavr\xc5\xa1etku I. svjetskog rata u Karlovcu je zato otvoren internat za smje\xc5\xa1taj izbjeglica iz Istre, Rijeke i Su\xc5\xa1aka. Kada su se su\xc5\xa1a\xc4\x8dki u\xc4\x8denici vratili ku\xc4\x87ama, Istrani su se priklju\xc4\x8dili karlova\xc4\x8dkoj gimnaziji, i tu se \xc5\xa1kolovali do 1925. Potom se uglavnom \xc5\xa1koluju u Zagrebu, gdje je za njih bio otvoren internat na Markovu trgu, te u Krku i drugim mjestima gdje su na\xc5\xa1le uto\xc4\x8di\xc5\xa1te mnoge izbjegle obitelji iz Istre.\n_START_SECTION_\nPoslijeratno razdoblje\n_START_PARAGRAPH_\nNakon II. svjetskog rata \xc5\xa1kola nastavlja djelovati u obnovljenoj zgradi na Buraju, a 1946. preseljena je u zgradu dana\xc5\xa1njega Poglavarstva Grada Pazina, gdje djeluje pod nazivom Hrvatska realna gimnazija u Pazinu (zgrada na Buraju dodijeljena je \xc4\x90a\xc4\x8dkom domu u kojem su bili smje\xc5\xa1teni gotovo svi u\xc4\x8denici gimnazije); 1949. preselila se u novo zdanje, \xc5\xa1to ga je izgradilo hrvatsko Ministarstvo prosvjete u okviru svojega prvoga ve\xc4\x87eg ulaganja u istarsko \xc5\xa1kolstvo. Tada je nazvana po svojem nekada\xc5\xa1njem u\xc4\x8deniku Otokaru Ker\xc5\xa1ovaniju. Od 1956. postaje \xc4\x8detverogodi\xc5\xa1njom \xc5\xa1kolom, a ni\xc5\xbei razredi ulaze u sastav osnovne \xc5\xa1kole. Godine 1966.\xe2\x80\x931972. Gimnazija za potrebe pazinskoga gospodarstva osniva strukovne \xc5\xa1kole: tekstilnu (1966.), tekstilnu tehni\xc4\x8dku (1968.) i kamenoklesarsku (1971.). Godine 1973. od gimnazije i strukovnih \xc5\xa1kola formiran je Srednjo\xc5\xa1kolski centar "Otokar Ker\xc5\xa1ovani", u kojem se do 1975., uz gimnazijsko \xc5\xa1kolovanje, ostvaruju i programi op\xc4\x87e srednje \xc5\xa1kole gra\xc4\x91evinskoga smjera (za kamenoklesare) te op\xc4\x87e srednje \xc5\xa1kole tekstilnoga i kemijskoga smjera. U daljnjoj je fazi reforme usmjerenog obrazovanja uveden i pripremni stupanj te sedam smjerova u zavr\xc5\xa1nom stupnju (odgojno-obrazovni, tekstilni, ekonomski, matemati\xc4\x8dko-informati\xc4\x8dki, kemijski, prehrambeni i gra\xc4\x91evinski), potom, u suradnji sa \xc5\xa1kolama u Labinu i Pore\xc4\x8du, programi metalske i poljoprivredne struke. U razdoblju 1973.\xe2\x80\x931983. djelatnost Centra pro\xc5\xa1irena je od 13 odjela s 340 u\xc4\x8denika na 28\xe2\x80\x9332 odjela s prosje\xc4\x8dno 750\xe2\x80\x93950 u\xc4\x8denika; u njemu je djelovalo vi\xc5\xa1e od 40 nastavnika i oko 30 vanjskih suradnika razli\xc4\x8dita profila.\n_START_SECTION_\nDanas\n_START_PARAGRAPH_\nNakon \xc5\xa1to se srednjo\xc5\xa1kolski centar 1993. uselio u novu \xc5\xa1kolsku zgradu, stvoreni su dobri uvjeti za rad srednjeg obrazovanja u Pazinu, ali i osnovne \xc5\xa1kole, kojoj je pripao prostor \xc5\xa1to ga je do tada zauzimala srednja \xc5\xa1kola. Od 1993. slijednik je stare hrvatske gimnazije nova Gimnazija i strukovna \xc5\xa1kola "Jurja Dobrile", u koju se prosje\xc4\x8dno upisuje 725 u\xc4\x8denika u 25 razrednih odjela, i to: 12 gimnazijskih (op\xc4\x87a gimnazija) i 13 razreda strukovnih \xc5\xa1kola (strojarstvo, elektrotehnika, ekonomija i trgovina), te ima 65 stalno zaposlenih (me\xc4\x91u njima 52 nastavnika)._NEWLINE_Od 1997. godine ostvaruje se projekt pod nazivom "Susreti \xc5\xa1kola" u okviru kojeg je uspostavljena suradnja s u\xc4\x8denicima, nastavnicima i roditeljima iz Geschwister Scholl Gymnasium iz Marla u Njema\xc4\x8dkoj, Sukromne slovanske gymnazium iz Bratislave , a od 2004. i s Liceo classico Michelangiolo iz Firence._NEWLINE_Na sredi\xc5\xa1njoj sve\xc4\x8danosti obilje\xc5\xbeavanja Svjetskog dana u\xc4\x8ditelja, odr\xc5\xbeanoj 5. listopada 2002. u Zagrebu, ministar prosvjete i \xc5\xa1porta Republike Hrvatske dr. Vladimir Strugar uru\xc4\x8dio je \xc5\xa1koli priznanje za 2002. godinu - za uspje\xc5\xa1an, kvalitetan i kreativan rad. \xc5\xa0kola je od 29. listopada 2001. uklju\xc4\x8dena u me\xc4\x91unarodni program eko-\xc5\xa1kole koji se u \xc5\xa1koli ostvaruje pod geslom "Eko - moja \xc5\xa1kola". Na sve\xc4\x8danoj sjednici Pokreta prijatelja prirode "Lijepa na\xc5\xa1a" odr\xc5\xbeanoj 2. travnja 2003. godine u Zagrebu, \xc5\xa1koli je dodijeljena Zelena zastava te je stekla status me\xc4\x91unarodne Eko - \xc5\xa1kole._NEWLINE_\xc5\xa0kola ima tradicionalno vrlo razvijenu kulturnu i javnu djelatnost. Uklju\xc4\x8dena je u UNESCO-ov projekt SEMEP, u program GLOBE, te u projekt "\xc5\xa0kola demokracije".'