b'\n_START_ARTICLE_\nRa\xc4\x8dunalo\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc4\x8dunalo (jo\xc5\xa1 i kompjutor, kompjuter, obradnik, rednik, komputator) je slo\xc5\xbeen ure\xc4\x91aj koji slu\xc5\xbei za izvr\xc5\xa1avanje matemati\xc4\x8dkih operacija ili kontrolnih operacija koje se mogu izraziti u numeri\xc4\x8dkom ili logi\xc4\x8dkom obliku. Ra\xc4\x8dunala su sastavljena od dijelova koji obavljaju jednostavnije, jasno odre\xc4\x91ene funkcije. Slo\xc5\xbeeno me\xc4\x91udjelovanje tih dijelova rezultira sposobno\xc5\xa1\xc4\x87u ra\xc4\x8dunala da obra\xc4\x91uje informacije.\n_START_SECTION_\nOsnovna na\xc4\x8dela\n_START_PARAGRAPH_\nRad ra\xc4\x8dunala mo\xc5\xbee biti zasnovan na kretanju mehani\xc4\x8dkih dijelova, elektrona, fotona, kvantnih \xc4\x8destica ili neke druge fizi\xc4\x8dke pojave. Iako se ra\xc4\x8dunala mogu izgraditi na mnogim postoje\xc4\x87im tehnologijama, gotovo svi dana\xc5\xa1nji modeli sadr\xc5\xbee u sebi elektroni\xc4\x8dke komponente.                                                                             _NEWLINE_Kod ve\xc4\x87ine dana\xc5\xa1njih ra\xc4\x8dunala zadani problemi se u osnovi rje\xc5\xa1avaju pretvaranjem svih relevantnih informacija u matemati\xc4\x8dke relacije kori\xc5\xa1tenjem binarnog sustava (nula i jedan). (Me\xc4\x91utim, ra\xc4\x8dunala ne mogu rije\xc5\xa1iti sve matemati\xc4\x8dke probleme.) _NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to ra\xc4\x8dunalo izvr\xc5\xa1i izra\xc4\x8dunavanje zadatog problema, rezultat se prikazuje na korisniku (\xc4\x8dovjeku) pristupa\xc4\x8dan na\xc4\x8din: preko signalnih \xc5\xbearuljica, LED displeja, zaslona, pisa\xc4\x8da i dr._NEWLINE_Po\xc4\x8detnici u radu s ra\xc4\x8dunalima, pogotovo djeca, \xc4\x8desto ne mogu shvatiti \xc4\x8dinjenicu da su ra\xc4\x8dunala samo ure\xc4\x91aji i da ne mogu misliti odnosno razumjeti, \xc4\x8dak ni ono \xc5\xa1to prika\xc5\xbeu kao rezultat svog "rada". Slike, boje, rije\xc4\x8di i dr. koje vidimo na ekranu ra\xc4\x8dunalnog zaslona su samo programirani prikazi koje ljudski mozak prepoznaje i daje im zna\xc4\x8denje i smisao. Ra\xc4\x8dunalo samo manipulira tokovima elektrona, kojima na svojoj osnovnoj razini funkcioniranja - tranzistoru - dodjeljuje logi\xc4\x8dke vrijednosti nula ili jedan, odnosno stanje "nula = nema napona" ili "jedan = ima napona". Do sada nam nije poznat na\xc4\x8din kojim bi se uspje\xc5\xa1no opona\xc5\xa1alo ljudsko razmi\xc5\xa1ljanje ili samosvjesnost.\n_START_SECTION_\nBinarni ili decimalni?\n_START_PARAGRAPH_\nVa\xc5\xbean korak naprijed u razvoju digitalnih ra\xc4\x8dunala bilo je uvo\xc4\x91enje binarnog sustava za unutra\xc5\xa1nje numeri\xc4\x8dke procese. Ovim je prestala potreba za slo\xc5\xbeenim izvr\xc5\xa1nim mehanizmima koje su ra\xc4\x8dunala zasnovana na drugim numeri\xc4\x8dkim sustavima, npr. decimalnom ili heksadecimalnom, zahtijevali. Usvajanje binarnog sustava rezultiralo je pojednostavljenjem konstruktivnih rje\xc5\xa1enja kod primjene aritmeti\xc4\x8dkih funkcija i logi\xc4\x8dkih operacija, zna\xc4\x8di, i pojednostavljenjem sklopova i dijelova samog ra\xc4\x8dunala.\n_START_SECTION_\nMogu\xc4\x87nost programiranja\n_START_PARAGRAPH_\nMogu\xc4\x87nost da se ra\xc4\x8dunalo programira, tj. opremi nizom izvr\xc5\xa1nih naredbi bez potrebe za fizi\xc4\x8dko-konstruktivnim izmjenama, osnovna je funkcionalna karakteristika ve\xc4\x87ine ra\xc4\x8dunala. Ova osobina je zna\xc4\x8dajno unaprije\xc4\x91ena njihovim razvojem do stupnja na kojem su bili sposobni upravljati redoslijedom izvr\xc5\xa1avanja naredbi na osnovi podataka dobivenih tijekom samog vr\xc5\xa1enja odre\xc4\x91enog programa. Ovo konstruktivno unaprje\xc4\x91enje je jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e pojednostavljeno uvo\xc4\x91enjem (v. prethodnu cjelinu) binarne aritmetike kojom se mogu predstaviti razli\xc4\x8dite logi\xc4\x8dke operacije.\n_START_SECTION_\nPohrana podataka\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom ra\xc4\x8dunskih operacija \xc4\x8desto je potrebno pohraniti me\xc4\x91uvrijednosti ("dva pi\xc5\xa1em, a jedan pamtim") koje \xc4\x87e se upotrijebiti u daljem ra\xc4\x8dunanju. Brzina nekog ra\xc4\x8dunala je naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e ograni\xc4\x8dena brzinom kojom se vrijednosti \xc4\x8ditaju/zapisuju iz/u memoriju i njezinim kapacitetom. Prvobitno je zami\xc5\xa1ljeno da se memorija koristi samo za spomenute me\xc4\x91uvrijednosti, me\xc4\x91utim, ubrzo su se i sami programi po\xc4\x8deli pohranjivati na ovaj na\xc4\x8din i to se uvelike primjenjuje kod dana\xc5\xa1njih ra\xc4\x8dunala.\n_START_SECTION_\nObradnik\n_START_PARAGRAPH_\nAritmeti\xc4\x8dko-logi\xc4\x8dka jedinica (ALU - arithmetic and logic unit) je sklop koji vr\xc5\xa1i osnovne aritmeti\xc4\x8dke operacije (zbrajanje, oduzimanje i dr.), logi\xc4\x8dke operacije (I, ILI, NE) i uspore\xc4\x91ivanje, npr. podudara li se sadr\xc5\xbeaj dva bajta. . _NEWLINE_Upravlja\xc4\x8dka jedinica je ta koja pretvara naredbe u memoriji u elektri\xc4\x8dne impluse i odre\xc4\x91uje koje \xc4\x87e se podoperacije i koji redosljed \xc4\x87e te podoperacije uzeti unutar mikroobradnika. Upravlja jedinica tako\xc4\x91er upravlja s prijenosom s memorijskih lokacija unutar mikroobradnika, i obavlja ulogu \xc4\x8ditanja i spremanja podataka iz i u glavnu memoriju.  Kada je to obavljeno,  upravlja\xc4\x8dka jedinica ide na narednu naredbu (obi\xc4\x8dno smje\xc5\xa1tenu na sljede\xc4\x87em memorijskom mjestu) ako naredba ne govori ra\xc4\x8dunalu da je sljede\xc4\x87a naredba smje\xc5\xa1tena negdje drugdje._NEWLINE_Kada se poziva na memoriju, data naredba mo\xc5\xbee na razli\xc4\x8dite na\xc4\x8dine odrediti odgovaraju\xc4\x87u memorijsku adresu._NEWLINE_Procesori su prije 80-tih godina 20. stolje\xc4\x87a zauzimale su po nekoliko plo\xc4\x8da. U novije doba (2015.) mnoge mati\xc4\x8dne plo\xc4\x8de podr\xc5\xbeavaju dva ili vi\xc5\xa1e obradnika.\n_START_SECTION_\nMemorija\n_START_PARAGRAPH_\nOvdje podrazumijevamo da je memorija niz obroj\xc4\x8denih/numeriranih stanica, od kojih svaka sadr\xc5\xbei djeli\xc4\x87 informacije. Informacija mo\xc5\xbee biti instrukcija kojom se ra\xc4\x8dunalu zadaje neki zadatak. Stanica mo\xc5\xbee sadr\xc5\xbeavati i podatak koji je potreban ra\xc4\x8dunalu da bi izvr\xc5\xa1ilo neku instrukciju. U svakom slu\xc4\x8daju, bilo koja stanica mo\xc5\xbee sadr\xc5\xbeavati djeli\xc4\x87 informacije koji u danom trenutku mo\xc5\xbee predstavljati podatak a ve\xc4\x87 u sljede\xc4\x87em - instrukciju. Zna\xc4\x8di, sadr\xc5\xbeaj memorijskih stanica se neprestano mijenja._NEWLINE_Veli\xc4\x8dina svake stanice i njihov broj razlikuju se od ra\xc4\x8dunala do ra\xc4\x8dunala, a i tehnologije izrade tijekom njihovog razvoja su bile bitno razli\xc4\x8dite. Tako smo imali elektromehani\xc4\x8dke memorije - releje, cijevi ispunjene \xc5\xbeivom u kojima su se stvarali zvu\xc4\x8dni pulsevi, matrice stalnih/trajnih magneta, pojedina\xc4\x8dnih tranzistora, sve do integriranih sklopova s vi\xc5\xa1e milijuna diskretnih i aktivnih elemenata.\n_START_SECTION_\nUlazne i izlazne jedinice\n_START_PARAGRAPH_\nPutem ulaznih i izlaznih jedinica (I/O) ra\xc4\x8dunalo dobiva informacije iz vanjskog svijeta i \xc5\xa1alje rezultate natrag. Neke jednice mogu biti i ulazne i izlazne. Postoji \xc5\xa1irok spektar I/O jedinica; od  tipkovnica, preko mi\xc5\xa1eva, monitora, disketnih pogona, CD/DVD (opti\xc4\x8dkih) pogona, pisa\xc4\x8da, sve do skenera i kamera.  _NEWLINE_Zajedni\xc4\x8dka osobina svih ulaznih jedinica je da pretvaraju informacije odre\xc4\x91ene vrste u podatke koji dalje mogu biti obra\xc4\x91eni u digitalnom sistemu ra\xc4\x8dunala. Nasuprot tome, izlazne jedinice pretvaraju podatke u informacije koje korisnik ra\xc4\x8dunala mo\xc5\xbee razumjeti. U ovom slu\xc4\x8daju, digitalni sustav ra\xc4\x8dunala predstavlja sustav za obradu podataka.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nKod dana\xc5\xa1njih ra\xc4\x8dunala, aritmeti\xc4\x8dko-logi\xc4\x8dka i upravlja\xc4\x8dka jedinica smje\xc5\xa1tene su na jednom integriranom sklopu koji nazivamo sredi\xc5\xa1nja obradna jedinica (CPU - central processing unit). Memorija ra\xc4\x8dunala smje\xc5\xa1tena je na nekoliko malih integriranih sklopova pored centralnog obradnika. Nerazmjerno velik dio ukupne mase ra\xc4\x8dunala zapravo je sadr\xc5\xbean u sustavu napajanja elektri\xc4\x8dnom energijom - jedinica za napajanje i I/O ure\xc4\x91ajima. _NEWLINE_Neka od ve\xc4\x87ih ra\xc4\x8dunala razlikuju se od gore opisanog modela uglavnom po ve\xc4\x87em broju obradnika i upravlja\xc4\x8dkih jedinica koji rade istovremeno. Dodajmo ovome i da neka ra\xc4\x8dunala, \xc4\x8dija je isklju\xc4\x8diva namjena znanstveno istra\xc5\xbeivanje i ra\xc4\x8dunanje, imaju sasvim druga\xc4\x8diju arhitekturu i zbog druga\xc4\x8dijeg, nestandardiziranog na\xc4\x8dina programiranja, nisu na\xc5\xa1li \xc5\xa1iru komercijalnu primjenu.     _NEWLINE_Dakle, u biti, na\xc4\x8delo funkcioniranja ra\xc4\x8dunala je prili\xc4\x8dno jednostavno; kod svakog takta, ra\xc4\x8dunalo povla\xc4\x8di instrukcije i podatke iz svoje memorije, izvr\xc5\xa1ava naredbe, pohranjuje rezultate i ponavlja ciklus. Ponavljanje se vr\xc5\xa1i sve do nailaska na instrukciju "stop".\n_START_SECTION_\nNaredbe\n_START_PARAGRAPH_\nHrv. nazivi:Programska oprema, meku\xc5\xa1je, napudbina, mekotvorina_NEWLINE_Ra\xc4\x8dunalne instrukcije nisu bogate kao \xc5\xa1to je ljudski jezik. Ra\xc4\x8dunalo poznaje samo ograni\xc4\x8den broj jasno definiranih i jednostavnih instrukcija. Evo nekoliko primjera: "preslikati sadr\xc5\xbeaj \xc4\x87elije 7 u \xc4\x87eliju 19", "ako je sadr\xc5\xbeaj \xc4\x87elije 999 ve\xc4\x87i od 1, sljede\xc4\x87a instrukcija se nalazi u \xc4\x87eliji 100", "sadr\xc5\xbeaj \xc4\x87elije 6 oduzeti sadr\xc5\xbeaju \xc4\x87elije 33 a rezultat upisati u \xc4\x87eliju 50"._NEWLINE_Instrukcije su u ra\xc4\x8dunalu predstavljene binarnim sustavom brojeva. Operacija "kopiraj" je, npr. kod Intelovih mikroobradnika u binarnom sustavu predstavljena ovako: 10110000. Odre\xc4\x91eni niz instrukcija koje odre\xc4\x91eno ra\xc4\x8dunalo mo\xc5\xbee obraditi naziva se strojni kod. U stvarnosti, ljudi ne stvaraju instrukcije direktno u strojnom jeziku ve\xc4\x87 koriste programske jezike koje se prevode u strojni kod putem posebnih ra\xc4\x8dunalnih programa "prevodilaca" i kompajlera. Neki programski jezici su veoma bliski strojnom kodu, kao \xc5\xa1to je sabirnik (Assembler), a drugi, kao Prolog, zasnovani su na apstraktnim na\xc4\x8delima koja imaju malo sli\xc4\x8dnosti sa stvarnim operacijama unutar ra\xc4\x8dunala.\n_START_SECTION_\nProgrami\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc4\x8dunalni program je niz instrukcija koje ra\xc4\x8dunalo mo\xc5\xbee izvr\xc5\xa1iti.Tipi\xc4\x8dno moderno osobno ra\xc4\x8dunalo (PC - personal computer) mo\xc5\xbee izvr\xc5\xa1iti nekoliko milijardi naredbi u sekundi. Recimo i to da izvanredne sposobnosti ra\xc4\x8dunala nisu posljedica izvr\xc5\xa1avanja slo\xc5\xbeenih naredbi ve\xc4\x87 milijuna jednostavnih koje programeri uobli\xc4\x8davaju u svrsishodne funkcije. Dobar programer, na primjer, izradi niz instrukcija kojima se izvr\xc5\xa1ava neki jednostavan zadatak kao \xc5\xa1to je iscrtavanje jedne to\xc4\x8dke na ekranu i taj niz zatim u\xc4\x8dini dostupnim drugim programerima.     _NEWLINE_Sada\xc5\xa1nja su ra\xc4\x8dunala u stanju izvr\xc5\xa1avati nekoliko programa istovremeno. U stvarnosti, odre\xc4\x91eno kratko vrijeme obradnik izvr\xc5\xa1ava naredbe jednog programa, a zatim se prebacuje na drugi program i izvr\xc5\xa1ava dio njegovih naredbi. To odre\xc4\x91eno kratko vrijeme \xc4\x8desto nazivamo vremenski isje\xc4\x8dak. Ovaj na\xc4\x8din rada stvara iluziju izvr\xc5\xa1avanja nekoliko programa istovremeno, a u stvarnosti se radi o tome da programi dijele obradni\xc4\x8dko "radno vrijeme".\n_START_SECTION_\nOperacijski sustav\n_START_PARAGRAPH_\nOperacijski sustav (OS) je skup programa koji omogu\xc4\x87uju provo\xc4\x91enje radnih zahvata na ra\xc4\x8dunalu. Zadaci OS-a su olak\xc5\xa1avanje uporabe ra\xc4\x8dunala, djelotvorno iskori\xc5\xa1tavanje svih dijelova ra\xc4\x8dunala te vi\xc5\xa1eprogramski rad._NEWLINE_OS odlu\xc4\x8duje koji \xc4\x87e program u danom trenutku biti izvr\xc5\xa1avan, koliko i kojih resursa \xc4\x87e mu biti dodijeljeno (memorija, I/O) i sl. OS tako\xc4\x91er osigurava takozvani apstraktni omota\xc4\x8d (HAL) oko hardvera i programima dopu\xc5\xa1ta pristup preko servisa kao \xc5\xa1to su kodovi (upravlja\xc4\x8dki programi - "drajveri" od engl. driver), koji omogu\xc4\x87avaju programerima pisanje programa bez potrebe za poznavanjem detalja o svim priklju\xc4\x8denim ure\xc4\x91ajima._NEWLINE_Ve\xc4\x87ina operacijskih sustava koji imaju te apstraktne omota\xc4\x8de tako\xc4\x91er imaju i standardizirano korisni\xc4\x8dko su\xc4\x8delje. Danas je najzastupljeniji operacijski sustav Windows. Postoje i besplatne alternative, kao \xc5\xa1to je Linux.'