b'\n_START_ARTICLE_\nDr\xc5\xbeavni arhiv u Zagrebu\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nGradsko poglavarstvo grada Zagreba donijelo je 1907. godine odluku o osnivanju gradske knji\xc5\xbenice, muzeja i arhiva. Uprava je povjerena Dru\xc5\xbebi "Bra\xc4\x87a Hrvatskoga Zmaja", a na poticaj te dru\xc5\xbebe su navedene ustanove i osnovane. Stru\xc4\x8dni nadzor nad arhivom povjeren je Emilu Laszowskom koji je imenovan kustosom Gradskog arhiva. U prvoj fazi dio arhivske gra\xc4\x91e magistrata Gradeca prenesen je iz prostorija Gradske vije\xc4\x87nice u kulu nad Kamenitim vratima. Godine 1914. dio arhivskog gradiva op\xc4\x87ine Gradec koji je nastao do 1848. godine prenesen je na pohranu u novoizgra\xc4\x91enu secesijsku zgradu Kraljevske sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ne biblioteke i Kraljevskog zemaljskog arhiva na Maruli\xc4\x87evom trgu. Nakon II. svjetskog rata godine 1945. Gradski narodni odbor grada Zagreba utemeljio je Povijesni arhiv grada Zagreba. Arhiv je 1947. postao samostalna ustanova i odvojio se je od uprave, a te godine su arhivu dodijeljene zgrade u Opati\xc4\x8dkoj i Demeterovoj. Do promjena naziva do\xc5\xa1lo je 1962. godine kada je arhiv postao Historijski arhiv u Zagrebu. U periodu od 1993. do 1997. godine slu\xc5\xbebeni naziv arhiva bio je Povijesni arhiv u Zagrebu. Novim zakonom o arhivskom gradivu i arhivima iz 1997. arhiv dobiva dana\xc5\xa1nji naziv - Dr\xc5\xbeavni arhiv u Zagrebu. Dr\xc5\xbeavni arhiv u Zagrebu nadle\xc5\xbean je za podru\xc4\x8dje Grada Zagreba, ve\xc4\x87i dio Zagreba\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije izuzev gradova Ivani\xc4\x87 Grad i Vrbovec te za dio Krapinsko-zagorske \xc5\xbeupanije i to za gradove Donju Stubicu i Oroslavje te za op\xc4\x87ine Gornja Stubica, Marija Bistrica i Stubi\xc4\x8dke Toplice.\n_START_SECTION_\nDjelatnost\n_START_PARAGRAPH_\nProvo\xc4\x91enje mjera za\xc5\xa1tite arhivskog gradiva, sre\xc4\x91ivanje, propisivanje i objavljivanje arhivskog gradiva. Obavljanje stru\xc4\x8dnog nadzora nad \xc4\x8duvanjem i odabirom arhivskog gradiva koji se nalazi izvan arhiva te provo\xc4\x91enje mjera za\xc5\xa1tite. Preuzimanje javnog arhivskog gradiva i prikupljanje privatnog arhivskog gradiva. Rad s korisnicima i suradnja s drugim institucijama u kulturi, znanosti te srodnim ustanovama informacijske i dokumentacijske slu\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nGradivo\n_START_PARAGRAPH_\nGradivo sredi\xc5\xa1njih tijela uprave i pravosu\xc4\x91a, prosvjetnih i kulturnih ustanova, dru\xc5\xa1tvenih, politi\xc4\x8dkih organizacija te gospodarskih tvrtki s podru\xc4\x8dja nadle\xc5\xbenosti arhiva. Najstariji dokumenti pohranjeni u arhivu potje\xc4\x8du iz 13. stolje\xc4\x87a. Kroz fondove se mogu pratiti razli\xc4\x8diti aspekti gradske povijesti od 13. stolje\xc4\x87a do 1990. godine. Ukupna koli\xc4\x8dina arhivskog gradiva sastoji se od 1161 fonda i zbirki odnosno 11.150 du\xc5\xbenih metara arhivskog gradiva nastalog u razdoblju od 1258. do 2004. godine. U Arhivu se \xc4\x8duva i gradivo najstarijih zagreba\xc4\x8dkih bolnica, obiteljski i osobni fondovi te dragocjene zbirke -Kartografska zbirka i Zbirka fotografija Zagreba.\n_START_SECTION_\nUsluge\n_START_PARAGRAPH_\nPru\xc5\xbeanje stru\xc4\x8dne pomo\xc4\x87i iz podru\xc4\x8dja registrirane djelatnosti Arhiva, sre\xc4\x91ivanje arhivskog i registraturnog gradiva, preuzimanje arhivskog gradiva, istra\xc5\xbeivanje podataka u Arhivu za potrebe korisnika te izdavanje ovjerenih prijepisa i kopija izvornog gradiva.'