b'\n_START_ARTICLE_\nBitka kod Termopila\n_START_SECTION_\nPerzijsko Carstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc4\x8dki gradovi-dr\xc5\xbeave (tzv. polisi) Atena i Eretrija financirali su neuspje\xc5\xa1ni Jonski ustanak protiv Perzijskog Carstva u doba vladavine Darija I. Velikog (499.-494. pr. Kr.). Perzijsko Carstvo bilo je jo\xc5\xa1 uvijek relativno mlado, te kao takvo sklono \xc4\x8destim pobunama diljem prostranog carstva. Darije Veliki imao je bogato iskustvo s pobunama protiv njegove vladavine, pa je kao odgovor na atensku potporu jonskom ustanku odlu\xc4\x8dio kazniti sve upletene, posebno one koji nisu bili dijelom njegovog carstva. Tako\xc4\x91er, Darije je u tome vidio priliku i da pro\xc5\xa1iri svoje carstvo na anti\xc4\x8dku Gr\xc4\x8dku. Godine 492. pr. Kr. poslao je generala Mardonija da pripremi teren za vojnu ekspediciju, pa je ovaj osvojio Trakiju i pridobio savezni\xc5\xa1tvo Makedonije u korist Perzije._NEWLINE_Godine 491. pr. Kr. Darije je poslao pregovara\xc4\x8de u sve gr\xc4\x8dke polise, te je s ve\xc4\x87inom skopio sporazume o suradnji osim s Atenom i Spartom koji su odbili perzijsku ponudu i tako automatski objavili rat Perziji._NEWLINE_Nakon toga, Darije je 490. pr. Kr. poslao mornaricu pod zapovjedni\xc5\xa1tvom Data i Artaferna koji su prvo napali otok Naksos na Cikladima i pokorili tamo\xc5\xa1nje stanovni\xc5\xa1tvo. Perzijska vojska tada je nastavila ka\xc5\xbenjeni\xc4\x8dku ekspediciju prema Eretriji, koju su opkolili i razorili. Kona\xc4\x8dno, nastavili su put prema Ateni i iskrcali su se blizu Maratonskog zaljeva gdje su se suprostavili atenskog vojsci. U bitci kod Maratona Atenjani su ostvarili zna\xc4\x8dajnu pobjedu koja je rezultirala povla\xc4\x8denjem perzijske vojske._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je perzijska ekspedicija protiv Atene do\xc5\xbeivjela neuspjeh, Darije je odlu\xc4\x8dio poslati ve\xc4\x87u vojsku da kazni Atenu, no 486. pr. Kr. po\xc4\x8dela je pobuna u perzijskoj satrapiji Egiptu, zbog \xc4\x8dega je druga vojna ekspedicija protiv Gr\xc4\x8dke otkazana. Prilikom priprema za smirivanje pobune u Egiptu Darije Veliki umire, a naslije\xc4\x91uje ga njegov sin Kserkso. Kserkso je ugu\xc5\xa1io pobunu u Egiptu, i ubrzo po\xc4\x8deo pripremati novu ka\xc5\xbenjeni\xc4\x8dku ekspediciju protiv Gr\xc4\x8dke. Budu\xc4\x87i da je nova ekspedicija trebala biti ve\xc4\x87a od one koje je pokrenuo njegov pokojni otac Darije, perzijska vojska krenula je s planiranjem, skupljanjem zaliha i nova\xc4\x8denjem regruta za novu vojnu operaciju. _NEWLINE_Kserkso je odlu\xc4\x8dio sagraditi pontonski most preko Helensponta (Dardanela) da olak\xc5\xa1a svojoj vojsci prijelaz na teritorij Europe, te iskopavanje kanala preko prevlake brda Atos koji je bio na glasu kao vrlo opasan zbog morskih struja, pli\xc4\x87aka i oluja, gdje je perzijska flota 492. pr. Kr. do\xc5\xbeivjela velike gubitke. Oba projekta predstavljala su ambiciozni in\xc5\xbeenjerski plan kojeg do tada nitko nije poku\xc5\xa1ao ostvariti. Po\xc4\x8detkom 480. pr. Kr. pripreme su bile gotove, pa se perzijska vojska okupila u lidijskom gradu Sardu nakon \xc4\x8dega je po\xc4\x8deo mar\xc5\xa1 prema Europi. Vojska je kod Dardanela pre\xc5\xa1la na europsko kopno preko dva velika pontonska mosta koji su predstavljali vrhunsko in\xc5\xbeenjersko dostignu\xc4\x87e tog vremena.\n_START_SECTION_\nGr\xc4\x8dka\n_START_PARAGRAPH_\nAtenjani su se tako\xc4\x91er pripremali za rat s Perzijancima od sredine 480-ih godina, te su 482. pr. Kr. prema savjetima atenskog politi\xc4\x8dara Temistokla odlu\xc4\x8dili sagraditi golemu flotu trirema koje su bile neophodne za rat protiv Perzije. Ipak, Atenjani nisu imali ljudstvo za rat protiv Perzije na kopnu i moru, pa su smatrali kako je neophodan savez izme\xc4\x91u gr\xc4\x8dkih gradova-dr\xc5\xbeava. Godine 481. pr. Kr. Kserkso je poslao veleposlanike po cijelog Gr\xc4\x8dkoj nude\xc4\x87i savezni\xc5\xa1tvo, no Atena i Sparta su odbili perzijske uvjete, \xc5\xa1to je pak nagnalo neke manje gr\xc4\x8dke polise da stanu na njihovu stranu. Na kongresu gr\xc4\x8dkih gradova-dr\xc5\xbeava u kasnu jesen 481. pr. Kr. stvoren je konfederacijski savez gr\xc4\x8dkih polisa. Taj korak predstavljao je prekretnicu u gr\xc4\x8dkom svijetu, budu\xc4\x87i da je ve\xc4\x87ina gr\xc4\x8dkih gradova-dr\xc5\xbeava do tada bila tehni\xc4\x8dki u me\xc4\x91usobnom ratu._NEWLINE_Kongres se ponovo sastao u prolje\xc4\x87e 480. pr. Kr. gdje je tesalijska delegacija predlo\xc5\xbeila kako se saveznici mogu okupiti kod doline Tempa na granicama Tesalije \xc5\xa1to je pogodno mjesto za zaustavljanje napredovanja Kserksove vojske. Gr\xc4\x8dka vojska od 10.000 hoplita poslana je kod doline Tempa jer su na tom mjestu o\xc4\x8dekivali prolaz perzijske vojske. Ipak, kada su do\xc5\xa1li do doline \xc4\x8duli su od Aleksandra I. Makedonskog kako Perzijanci mogu pro\xc4\x87i u srce Gr\xc4\x8dke i preko prolaza Sarantoporo te kako su Perzijanci broj\xc4\x8dano nadmo\xc4\x87niji, nakon \xc4\x8dega su se Grci povukli. Nedugo poslije, dojavljeno im je kako jer Kserkso s vojskom pre\xc5\xa1ao Dardanele._NEWLINE_Nakon povla\xc4\x8denja iz doline Tempa, drugu strategiju je predlo\xc5\xbeio Temistoklo. Put koji vodi prema ju\xc5\xbenoj Gr\xc4\x8dkoj (Boetija, Atika i Peloponez) usmjeriti \xc4\x87e perzijsko napredovanje prema vrlo uskom prolazu Termopila, koji lako mo\xc5\xbee biti blokiran od strane gr\xc4\x8dkih hoplita jer tu broj\xc4\x8dana superiornost Perzijanaca ne mo\xc5\xbee do\xc4\x87i do izra\xc5\xbeaja. Tako\xc4\x91er, osim kopnene blokade bila je mogu\xc4\x87a i pomorska blokada kod morskog tjesnaca u blizini rta Artemizija. Ova dvostruka kopneno-pomorska strategija prihva\xc4\x87ena je na gr\xc4\x8dkom kongresu. Na kongresu je odlu\xc4\x8deno i da \xc4\x87e pelopone\xc5\xa1ki gradovi evakuirati svoje civilno stanovni\xc5\xa1tvo zbog mogu\xc4\x87eg neuspjeha obrane, pa je ve\xc4\x87ina Atenjana evakuirana u grad Trezenu.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nPerzijska vojska je nesmetano napredovala kroz Trakiju i Makedoniju, a vijesti o neminovnom perzijskom dolasku u Gr\xc4\x8dku pro\xc4\x8dule su se kod saveznika u kolovozu. U to doba su Spartanci, prakti\xc4\x8dki vojni lideri saveza, slavili Karnejski festival. U vrijeme tog festivala, vojne djelatnosti bile su zabranjene spartanskim zakonom zbog \xc4\x8dega su Spartanci deset godina ranije zakasnili na bitku kod Maratona. Tako\xc4\x91er, istovremeno je bilo doba i Olimpijskih igrara za vrijeme kojih je tako\xc4\x91er prema zakonu vladalo primirje, pa se ratovanje u doba istih smatralo osvrknu\xc4\x87em. Me\xc4\x91utim, prilikom ovog navrata efori su odlu\xc4\x8dili kako je opasnost prevelika pa su dozvolili kralju Leonidi da s osobnom gardom od 300 vojnika, te ve\xc4\x87im brojem prate\xc4\x87ih trupa iz ostatka Lakonije (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i helote) krenu u rat. Prilikom njihove ekspedicije cilj je bio okupiti \xc5\xa1to vi\xc5\xa1e savezni\xc4\x8dkih trupa, te pri\xc4\x8dekati dolazak ostatka spartanske vojske._NEWLINE_Prilikom puta ka Termopilu, spartanskoj vojsci su se priklju\xc4\x8dili kontigenti iz raznih gradova pa su imali desetak tisu\xc4\x87a ljudi prilikom dolaska do prolaza. Leonida je postavio svoj logor kod srednjih vrata, odnosno naju\xc5\xbeeg dijela Termopilskih vrata, gdje su Foki\xc4\x91ani ranije izgradili obrambeni zid. Od lokalnog je stanovni\xc5\xa1tva Leonida \xc4\x8duo kako postoji i planinski prolaz koji mo\xc5\xbee poslu\xc5\xbeiti za zaobila\xc5\xbeenje Termopilskih vrata, pa je odlu\xc4\x8dio postaviti 1000 Foki\xc4\x91ana da onemogu\xc4\x87e takav eventualni poku\xc5\xa1aj._NEWLINE_Kona\xc4\x8dno, sredinom kolovoza perzijska vojska do\xc5\xa1la je do Malijskog zaljeva (dio Korintskog zaljeva, odnosno Egejskog mora) te se po\xc4\x8dela pribli\xc5\xbeivati Termopilu. Uo\xc4\x8di samog perzijskog dolaska u blizinu prolaza, gr\xc4\x8dki saveznici odr\xc5\xbeali su vojni sastanak. Neki Pelopone\xc5\xbeani predlo\xc5\xbeili su povla\xc4\x8denje do Korintske prevlake i blokadu prolaza na Peloponez. Foki\xc4\x91ani i Lokri\xc4\x91ani, \xc4\x8diji su gradovi bili smje\xc5\xa1teni u blizini, srdito su ustrajavali na obrani Termopila i na tra\xc5\xbeenju pomo\xc4\x87i od susjeda. Leonida je smirio pani\xc4\x8darenje te se slo\xc5\xbeio da ostanu kod Termopila. _NEWLINE_Perzijski veliki kralj Kserkso poslao je pregovara\xc4\x8de kod Leonide koji su ponudili Grcima slobodu odnosno status Prijatelja perzijskog naroda i bolju zemlju, no Leonida je odbacio perzijsku ponudu pa je bitka postala neizbje\xc5\xbena. Kserkso je odlu\xc4\x8dio odgoditi napad na \xc4\x8detiri dana \xc4\x8dekaju\xc4\x87i svoje saveznike u zaostatku, te je ponudio Spartancima ultimatum za predaju.\n_START_SECTION_\nPerzijska vojska\n_START_PARAGRAPH_\nBroj perzijskih trupa koje je Kserkso poveo u ekspediciju protiv Gr\xc4\x8dke je predmet tisu\xc4\x87ljetne rasprave, budu\xc4\x87i da su anti\xc4\x8dke brojke pretjerano preuveli\xc4\x8dane. Herodot npr. navodi kako je u pohodu sudjelovalo 2,6 milijuna Perzijanaca s jednako toliko njihovih saveznika \xc5\xa1to \xc4\x8dini nevjerojatan broj od 5,2 milijuna ljudi. Gr\xc4\x8dki pjesnik Simonid s Keja spominje brojku od \xc4\x8detiri milijuna, dok Ktezije daje brojku od 80.000 perzijskih vojnika._NEWLINE_Moderni povjesni\xc4\x8dari skloni su potpunom odbacivanju tih anti\xc4\x8dkih brojki koje smatraju nerealnim budu\xc4\x87i da su ih pisali pristrani gr\xc4\x8dki povjesni\xc4\x8dari. Moderne procijene variraju od najvi\xc5\xa1e 200-250 tisu\xc4\x87a vojnika, do minimuma od svega 15-20 tisu\xc4\x87a vojnika. To\xc4\x8dan broj perzijskih trupa koje su sudjelovale u bitci ote\xc5\xbeava i nerazja\xc5\xa1njenost jesu li prema Termopilu krenuli svi perzijski vojnici, ili je dio ostao u vojnim kampovima u Makedoniji i Tesaliji._NEWLINE_Perzijsko Carstvo bilo je prvo federalno carstvo u povijesti i objedinjavalo je teritorije desetaka raznih naroda. Budu\xc4\x87i da su Perzijanci prema pokorenim narodima provodili politiku tolerancije, za\xc5\xa1tite i ukidanja ropstva, velika ve\xc4\x87ina naroda stala je uz Perziju tijekom ratova protiv gr\xc4\x8dkog saveza. Vojnici mnogih naroda dobrovoljno su sudjelovali u perzijskoj vojsci, \xc5\xa1to uklju\xc4\x8duje Perzijance, Medijce, Asirce, Feni\xc4\x8dane, Babilonce, Indijce, Egip\xc4\x87ane, \xc5\xbdidove, Arape, te Grke iz perzijskih satrapija odnosno savezni\xc4\x8dkih pokrajina. Kserksov otac Darije I. Veliki bio je vrlo obziran prema svojim gr\xc4\x8dkim gra\xc4\x91anima kojima je financirao gradnju velikih hramova, ukidao ropstvo u gr\xc4\x8dkim gradovima, te Apolonova \xe2\x80\x9esveta podru\xc4\x8dja\xe2\x80\x9c osloba\xc4\x91ao od poreza. To je stvorilo velike simpatije jonskih i makedonskih Grka prema Perziji pa su stali na njihovu stranu tijekom Gr\xc4\x8dko-perzijskih ratova jer time su osiguravali prosperitet i sigurnost, za razliku od savezni\xc5\xa1tva s mo\xc4\x87nijim gr\xc4\x8dkim polisima koji su ratovali me\xc4\x91usobno i time konstantno slabili._NEWLINE_Okosnicu perzijske vojske \xc4\x8dinili su vrsni Perzijski besmrtnici i medijski kopljanici. Besmrtnici su bili vrsna pje\xc5\xa1adijska jedinica poznata diljem svijeta po svojoj hrabrosti i sposobnosti, koja je uvijek imala 10.000 vojnika. \xc4\x8clanovi tih vrsnih jedinica trenirani su od ro\xc4\x91enja, a njima su mogli postati samo Perzijanci i Medijci. Ime su dobili po tome \xc5\xa1to bi u slu\xc4\x8daju pogibje, bolesti ili starosti odre\xc4\x91enog \xc4\x8dlana na njegovo mjesto do\xc5\xa1ao novi vojnik. U mirnodopsko vrijeme slu\xc5\xbeili su kao carska tjelesna za\xc5\xa1tita. Bili su naoru\xc5\xbeani kratkim lukom, kopljem i ma\xc4\x8dem, te za\xc5\xa1ti\xc4\x87eni metalnim oklopom. Medijski kopljanici podjednako dobro su se koristili kopljem i \xc5\xa1titom, te su me\xc4\x91u perzijskim pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tvom imali iznimnu reputaciju, odmah nakon Besmrtnika. \xc5\xa0tit geron bio im je napravljen od pletenog \xc5\xa1iblja prevu\xc4\x8denog ko\xc5\xbeom koji je pru\xc5\xbeao dobru za\xc5\xa1titu od napada strijelama, no nedovoljnu za\xc5\xa1titu od preciznih uboda te\xc5\xa1kih ma\xc4\x8deva.\n_START_SECTION_\nStrategija i taktika\n_START_PARAGRAPH_\nSa strate\xc5\xa1kog gledi\xc5\xa1ta obrana Termopila predstavljala je najbolji mogu\xc4\x87i na\xc4\x8din obrane od superiornijeg neprijatelja. Gr\xc4\x8dki plan nije uklju\xc4\x8divao izravan oru\xc5\xbeani sukob protiv Perzije za koji su znali da ne mogu pobijediti, ve\xc4\x87 zaustavljanje perzijskog napredovanja u Gr\xc4\x8dku pa se gr\xc4\x8dka doktrina zasnivala isklju\xc4\x8divo na obrani. Obrana prolaza kod Termopila i tjesnaca kod Artemizija odabrana je zbog zemljopisnih osobina budu\xc4\x87i da u uskim kopnenim i morskim prolazima perzijska broj\xc4\x8dana nadmo\xc4\x87 ne mo\xc5\xbee do\xc4\x87i do izra\xc5\xbeaja. Budu\xc4\x87i da se perzijska ekspedicija slu\xc5\xbeila paralelnim snagama na kopnu i moru, kopnena vojska ovisila je o zalihama koje je prenosila njihova mornarica pa nisu mogli dopustiti da se zadr\xc5\xbee na jednom mjestu du\xc5\xbee vrijeme. Perzijanci su uo\xc4\x8di bitke znali da se moraju ili povu\xc4\x87i ili dalje napredovati da zadr\xc5\xbee koordinaciju trupa na kopnu i zaliha na moru, a prolaz kod Termopila kao zemljopisno usko grlo predstavljalo je mogu\xc4\x87i problem za njihovo napredovanje._NEWLINE_Takti\xc4\x8dki gledano, prolaz kod Termopila bio je idealno mjesto za gr\xc4\x8dki stil ratovanja. Vojna formacija falange koju su koristili hopliti mogla je blokirati uski prolaz bez opasnosti da ih s bokova napadne perzijska konjica. Tako\xc4\x91er, prednosti falange u odnosu na perzijske formacije su da su gr\xc4\x8dki vojnici opremljeni te\xc5\xa1kom kacigom, oklopom i \xc5\xa1titom, dok je ve\xc4\x87ina perzijske vojske bila lako pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tvo, izuzev\xc5\xa1i te\xc5\xa1ko oklopljene Perzijske besmrtnike. Glavna slaba to\xc4\x8dka kod Grka bio je planinski prolaz koji je vodio paralelno s Termopilskim vratima i koji je mogao Perzijancima poslu\xc5\xbeiti da zaobi\xc4\x91u i okru\xc5\xbee gr\xc4\x8dke snage. Iako je taj put bio vjerojatno neprohodan za perzijsku konjicu, mogao je poslu\xc5\xbeiti njihovom pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tvu od kojeg je ve\xc4\x87i dio bio treniran u planinskim uvjetima borbe. Leonida je \xc4\x8duo za taj put od lokalnog stanovni\xc5\xa1tva, pa je stacionirao tisu\xc4\x87u Foki\xc4\x91ana da ga blokiraju.\n_START_SECTION_\nTopografija terena\n_START_PARAGRAPH_\nU doba bitke, prolaz kod Termopila nalazio se izme\xc4\x91u planine i obale Malijskog zaljeva, bio je toliko uzak (14 m) da su istovremeno mogla pro\xc4\x87i samo jedna bojna kola. Na ju\xc5\xbenoj strani nalazile su se litice planine, dok se s ju\xc5\xbene strane nalazio morski zaljev. Na stazi su se nalazila tri su\xc5\xbeenja ili vrata (pylai); na srednjim vratima nalazio se zid koji su stolje\xc4\x87e ranije podigli Foki\xc4\x91ani da se za\xc5\xa1tite od tesalijske invazije. Naziv Termopil \xc5\xa1to na gr\xc4\x8dkom jeziku zna\xc4\x8di Vru\xc4\x87a vrata dolazi od vru\xc4\x87ih izvora koji se nalaze u blizini prolaza._NEWLINE_U dana\xc5\xa1nje doba isti se prolaz vi\xc5\xa1e ne nalazi uz obalu zaljeva ve\xc4\x87 je od istog udaljen nekoliko kilometara, zbog sedimentacije Malijskog zaljeva. Stari put nalazi se neposredno uz litice, uz koje prolazi moderna cesta. Novija istra\xc5\xbeivanja govore kako je prolaz bio stotinjak metara \xc5\xa1irine i da je more dolazilo do vrata. Termopil i dan danas ima va\xc5\xbean strate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj pa su se kod njega i u novije doba vodile zna\xc4\x8dajne bitke, poput one u 2. svjetskom ratu kada su snage Commonwealtha neuspje\xc5\xa1no poku\xc5\xa1ale zaustaviti njema\xc4\x8dku invaziju. Moderna bitka odigrala se svega nekoliko metara od one anti\xc4\x8dke.\n_START_SECTION_\nBitka\n_START_PARAGRAPH_\nDetalji bitke slabo su poznati budu\xc4\x87i da se temelje uglavnom na Herodotovim legendama, koje se pak temelje na iskazima svega nekolicine Grka koji su pre\xc5\xbeivjeli cijelu bitku. Gotovo pouzdano se zna kako je Kserkso dao Grcima ultimatum od 5 dana da se povuku. Nakon \xc5\xa1to su se Grci odbili povu\xc4\x87i poslao je vojnike u napad. Herodot tvrdi kako su Perzijanci vi\xc5\xa1e puta odbijeni uz velike gubitke i kako je bitka trajala tri dana. Kao dokaz tim navodima spominje da su gr\xc4\x8dki hopliti imali du\xc5\xbea koplja, za razliku od Perzijanaca koji su bili naoru\xc5\xbeani kratkim kopljima i strijelama._NEWLINE_Prema jednoj od legenda, nakon kraja drugog dana borbi lokalni gr\xc4\x8dki pastir Efijalt je prebjegao Perzijancima i rekao im za drugi prolaz paralelan s Termopilom, koji je branilo 1000 Grka. Kada su Perzijanci napali taj dio prolaza, Grci su se nakon slabog otpora povukli poslije \xc4\x8dega su Grci ostali zarobljeni na prolazu. Uo\xc4\x8di opkoljavanja Leonida je zaklju\xc4\x8dio kako daljnja obrana nije mogu\xc4\x87a pa je naredio povla\xc4\x8denje, me\xc4\x91utim 700 Tespijanaca pod vodstvom Demofila odbilo se povu\xc4\x87i s ostatkom gr\xc4\x8dkih trupa, ve\xc4\x87 su ostali zajedno s oko 300 Spartanaca, Leonidinih osobnih tjelohranitelja i oko 400 Tebanaca. Razlozi zbog kojih su ostali nisu poznati, navodi se kako su se ostali boriti zbog \xc4\x8dasne pogibje i slave, no tako\xc4\x91er postoji scenarij prema kojem se nisu ni mogli povu\xc4\x87i budu\xc4\x87i da su ih Perzijanci okru\xc5\xbeili. Na posljetku bitke Tebanci su se predali, dok su se Spartanci i Tespijanci suo\xc4\x8dili se vrsnom perzijskom jedinicom Besmrtnika protiv kojih su svi Grci izginuli.\n_START_SECTION_\nPosljedice\n_START_PARAGRAPH_\nNakon perzijskog odlaska, Grci su pokupili svoje mrtve vojnike i pokopali ih na obli\xc5\xbenjem bre\xc5\xbeuljku. Poslije svr\xc5\xa1etka perzijske ekspedicije u Gr\xc4\x8dkoj, pokraj Termopila isklesan je kameni lav kao spomen za poginulog Leonidu. Punih \xc4\x8detrdeset godina poslije bitke, Leonidine kosti iskopane su i vra\xc4\x87ene u Spartu gdje su ga ponovo sahranili s punim po\xc4\x8dastima, dok su svake godine odr\xc5\xbeavane pogrebne igre u njegovu \xc4\x8dast._NEWLINE_Zbog gr\xc4\x8dkog poraza kod Termopila, blokada kod rta Artemizija postala je irelavantna u strate\xc5\xa1kom smislu pa se gr\xc4\x8dka flota povukla u Saronski zaljev gdje je pomagala evakuaciji preostalih atenskih gra\xc4\x91ana na otok Salaminu._NEWLINE_Nakon prolaza kroz Termopil, perzijska vojska kaznila je sve gradove koji su sudjelovali na neprijateljskoj strani, te su nastavili napredovati prema gradovima Ateni i Eretriji koje su u znak odmazde zbog gusarenja i plja\xc4\x8dkanja Sarda sravnili sa zemljom. _NEWLINE_Istodobno, gr\xc4\x8dki savez pripremao je obranu kod Korintske prevlake gdje su ru\xc5\xa1ili svaku cestu koja je vodila prema njoj i na kojoj su gradili obrambeni zid. Tako\xc4\x91er, slu\xc5\xbee\xc4\x87i se identi\xc4\x8dnom taktikom onesposobljavanja perzijske koordinacije na kopnu i moru, Grci su pripremali djelotvornu pomorsku strategiju koja je trebala onemogu\xc4\x87iti perzijskoj mornarici direktno iskrcavanje na Peloponez. Atenski general Temistoklo predlagao je izravan sukob s perzijskom mornaricom u uskim zaljevima Peloponeza poput onog kod Salamine, gdje je mjesec dana nakon bitke kod Termopila gr\xc4\x8dka flota uspjela blokirati perzijsku flotu te osigurala Peloponez od opasnosti._NEWLINE_Prilikom napredovanja perzijske kopnene vojske prema Peloponezu, Kserksu je javljeno kako se dogodila pobuna u jednom od najva\xc5\xbenijih perzijskih gradova Babilonu, pa se s ve\xc4\x87inom vojske vratio u Perziju, dok je u Gr\xc4\x8dkoj ostavio generala Mardonija i manji dio vojske sastavljen uglavnom od njihovih gr\xc4\x8dkih saveznika, koju je sljede\xc4\x87e godine kod Plateje porazila brojnija udru\xc5\xbeena gr\xc4\x8dka vojska. Gr\xc4\x8dko-perzijski rat zavr\xc5\xa1iti \xc4\x87e tek trideset godina poslije, odnosno 449. pr. Kr. kada je potpisan Kalijin mir.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8daj\n_START_PARAGRAPH_\nBitka kod Termopila vjerojatno je najpoznatija bitka u europskoj anti\xc4\x8dkoj povijesti, te se spominje u raznim oblicima kulture kroz cijelu anti\xc4\x8dku i modernu povijest. U zapadnoj kulturi doga\xc4\x91aj ima naglasak na Grcima odnosno na njihovom nastupu tijekom bitke._NEWLINE_Ipak, u kontekstu perzijske ekspedicije u Gr\xc4\x8dkoj, bitka kod Termopola nesumnjivo predstavlja poraz za gr\xc4\x8dke saveznike koji je imao katastrofalne posljedice. \xc5\xa0to god da su saveznici poku\xc5\xa1ali, svakako da im cilj nije bila predaja Boetije i Atike Perzijancima. Mnogi moderni izvori govore kako je zna\xc4\x8daj bitke bio zadr\xc5\xbeavanje Perzijanaca kod Termopila dok su Grci okupljali flotu kod Salamine, ili pretpostavljaju kako su Perzijanci demoralizirani navodnim velikim gubitcima, \xc5\xa1to najvjerojatnije nije to\xc4\x8dno. Teorija kako je bitka kod Termopila odr\xc5\xbeana na bi se pripremila gr\xc4\x8dka flota za Salaminu ignorira \xc4\x8dinjenicu kako se ista flota borila i pretrpjela poprili\xc4\x8dne gubitke u bitci kod Artemizija, koja je vo\xc4\x91ena istodobno kad i ona kod Termopila. Vremenski period izme\xc4\x91u bitaka kod Termopila i Artemizija nije bio zna\xc4\x8dajan ni u smislu blokiranja perzijskog napredovanja, ni za obnovu gr\xc4\x8dke flote. O\xc4\x8dito jest da je gr\xc4\x8dka strategija bila potpuna blokada Perzijanaca kod Termopila i Artemizija te da je u potpunosti propala, \xc5\xa1to podrazumijeva da su pretrpjeli neosporiv poraz._NEWLINE_Bez obzira na ishod i kona\xc4\x8dne posljedice bitke, sama ideja o zaustavljanju nadmo\xc4\x87nijeg neprijatelja slu\xc5\xbee\xc4\x87i se zemljopisnim \xc4\x8dimbenicima i posebnom taktikom postala je inspiracija mnogim zapadnim piscima, umjetnicima i vojnim takti\xc4\x8darima, koji i dan danas stvaraju umjetni\xc4\x8dka djela na temu, ili pak na vojnim akademijama prou\xc4\x8davaju situaciju u kojoj se mala skupina dobro treniranih i vo\xc4\x91enih vojnika mo\xc5\xbee braniti protiv vi\xc5\xa1estruko ja\xc4\x8deg protivnika.\n_START_SECTION_\nLegende\n_START_PARAGRAPH_\nUz bitku se ve\xc5\xbeu mnoge gr\xc4\x8dke legende koje naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e ismijavaju Perzijance, a veli\xc4\x8daju hrabrost i slavu gr\xc4\x8dkih vojnika. Jedna legenda ka\xc5\xbee kako je Kserkso, bijesan nakon \xc5\xa1to mu je oluja navodno o\xc5\xa1tetila most preko Dardanela, naredio \xc5\xa1ibanje mora da ga se kazni. Druga legenda tvrdi kako je perzijska izvidnica javila Kserksu kako su Spartanci uo\xc4\x8di bitke \xc4\x8de\xc5\xa1ljali kosu na \xc5\xa1to se veliki kralj smijao, no da ga je spartanski prebijeg Demarat upozorio kako je to spartanski obi\xc4\x8daj uo\xc4\x8di bitke za koji znaju da se iz nje ne\xc4\x87e vratiti \xc5\xbeivi. Postoji i legenda kako su dvojica spartanskih hoplita uslijed oftalmije privremeno oslijepili no da je jedan od njih ipak zatra\xc5\xbeio od roba da ga po\xc5\xa1alje u bitku gdje su ga izbole perzijske strijele, dok su drugog robovi vratili u Spartu gdje je tretiran kao kukavica i dezerter. Ostale legende pri\xc4\x8daju kako su se Perzijanci smrtno bojali i nenaoru\xc5\xbeanih Spartanaca, koji su nakon \xc5\xa1to bi ostali bez oru\xc5\xbeja skakali i borili se zubima i noktima, te mnoge druge sli\xc4\x8dne pri\xc4\x8de koji glorificiraju Grke.\n_START_SECTION_\nLakonski izrazi\n_START_PARAGRAPH_\nLakonski izrazi opisuje jezgrovit i kratki na\xc4\x8dina govora specifi\xc4\x8dan za Spartu i Lakoniju, podru\xc4\x8dje na Peloponezu u drevnoj Gr\xc4\x8dkoj gdje su \xc5\xbeivjeli Spartanci. Najpoznatiji lakonski izraz vezan uz bitku je onaj kada je Leonida kao odgovor na perzijski poziv na predaju oru\xc5\xbeja odgovorio \xe2\x80\x9eMolon labe!\xe2\x80\x9c, odnosno \xe2\x80\x9eDo\xc4\x91i i uzmi ga!\xe2\x80\x9c. Herodot spominje i kako je spartanski vojnik Dienek na navode kako \xc4\x87e perzijske strijele zasjeniti sunce odgovorio \xe2\x80\x9eMnogo bolje, jer borit \xc4\x87emo se u hladu\xe2\x80\x9c. Sli\xc4\x8daj primjer spominje i Plutarh koji navodi kako je Leonida na pitanje njegove supruge \xc5\xa1to \xc4\x87e napraviti ako se ne on vrati, odgovorio: \xe2\x80\x9eUdaj se za dobra \xc4\x8dovjeka i rodi dobru djecu\xe2\x80\x9c .\n_START_SECTION_\nKontradikcije\n_START_PARAGRAPH_\nBudu\xc4\x87i da se scenarij bitke kod Termopila uglavnom temelji na gr\xc4\x8dkim izvorima (uglavnom Herodotu) koji su pristrani, moderni povjesni\xc4\x8dari sla\xc5\xbeu se kako u anti\xc4\x8dkim izvorima postoji mnogo kontradikcija, preuveli\xc4\x8davanja i nejasno\xc4\x87a koje su plod \xc5\xbeelje gr\xc4\x8dkih povjesni\xc4\x8dara da ubla\xc5\xbee gor\xc4\x8dinu poraza i stvore \xc5\xa1to slavniju sliku o svojim pretcima.\n_START_SECTION_\nBroj vojnika\n_START_PARAGRAPH_\nHerodot u svojim djelima navodi kako je u pohodu na Gr\xc4\x8dku sudjelovalo \xc4\x8dak 5,2 milijuna Perzijanaca i njihovih saveznika, dok su moderni povjesni\xc4\x8dari reducirali tu brojku na realnijih stotinjak tisu\xc4\x87a ljudi. Prema nekim povjesni\xc4\x8darima poput Hansa Delbruecka u perzijskom pohodu sudjelovalo je svega 15-20 tisu\xc4\x87a vojnika, odnosno 350 puta manje od Herodotovih brojki.\n_START_SECTION_\nBroj \xc5\xbertava\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc4\x8dki izvori spominju kako je kod Termopila poginulo 20.000 Perzijanaca \xc5\xa1to se danas tako\xc4\x91er \xc4\x8dini nerealnim, s obzirom da se toliki broj ljudi ni teoretski nije mogao boriti u prolazu \xc5\xa1irine 14 metara, \xc4\x8dak ni u razdoblju od tri dana. Tako\xc4\x91er, Herodot spominje kako su zadnje gr\xc4\x8dke vojnike Perzijanci pobili strijelama iz daljine \xc5\xa1to isto tako ne ide u prilog pri\xc4\x8di o golemim perzijskim \xc5\xbertvama.\n_START_SECTION_\nSukob civilizacija\n_START_PARAGRAPH_\nIako su mnogi zapadni povijesni\xc4\x8dari poku\xc5\xa1ali opisati bitku kao sukob isto\xc4\x8dne i zapadne civilizacije, mnoge povijesne \xc4\x8dinjenice tome ne idu u prilog. Naime, ni Atenjani, Spartanci ili ostali Grci nisu osje\xc4\x87ali nacionalnu svijest ve\xc4\x87 su stolje\xc4\x87ima ratovali za prevlast i dominaciju nad gr\xc4\x8dkim teritorijem, o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8de i me\xc4\x91usobni gr\xc4\x8dki ratovi prije i poslije perzijske ekspedicije. Tako\xc4\x91er, veliki broj gr\xc4\x8dkih pokrajina dobrovoljno je sudjelovao na strani Perzije, \xc5\xa1to uklju\xc4\x8duje Tesaliju, Tebu, Boetiju i Makedoniju. Kasnije je u doba Peloponeskog rata \xc4\x8dak i Sparta postala saveznikom Perzije protiv Atene, koja je tako\xc4\x91er postala perzijskim saveznikom protiv Sparte, ovaj put u Korintskom ratu.\n_START_SECTION_\nTiranija i sloboda\n_START_PARAGRAPH_\nU Gr\xc4\x8dkoj i zapadnom svijetu bitka se \xc4\x8desto poku\xc5\xa1ava interpretirati kao sukob gr\xc4\x8dke demokracije i perzijske tiranije, odnosno gr\xc4\x8dke vojnike kao slobodnjake a perzijske kao robove, \xc5\xa1to prema povijesnim dokazima tako\xc4\x91er nema \xc4\x8dinjeni\xc4\x8dnih upori\xc5\xa1ta. Perzija nikada nije bila robovlasni\xc4\x8dka dr\xc5\xbeava, i ropstvo je bilo zabranjeno u svih tridesetak perzijskih pokrajina ili satrapija. Unutra\xc5\xa1nja pitanja na nivou carstva rje\xc5\xa1avana su demokratskim putem, a sve federalne jedinice (satrapije) same su rje\xc5\xa1avale vlastita unutra\xc5\xa1nja politi\xc4\x8dka pitanja, \xc5\xa1to podrazumijeva da su perzijske pokrajine imale status potpunih autonomija. Osniva\xc4\x8d dinastije Ahemenida, odnosno Perzijskog carstva - Kir Veliki, bio je prvi dr\xc5\xbeavnik u povijesti koji je jam\xc4\x8dio jednakost, ravnopravnost i ljudska prava za sve stanovnike njegovog carstva. Njegov dokument, famozni Kirov cilindar, bio je prvi pisani dokument o ljudskim pravima. Istodobno, ropstvo je bilo prakticirano u svim gr\xc4\x8dkim gradovima-dr\xc5\xbeavama, \xc4\x8dak i u tzv. \xe2\x80\x9edemokracijama\xe2\x80\x9c poput Atene u kojoj su robovi \xc4\x8dinili ve\xc4\x87inu stanovni\xc5\xa1tva, te u kojoj je svega 8000 od 400.000 gra\xc4\x91ana imalo politi\xc4\x8dka prava. Perzijska vojska sastojala se isklju\xc4\x8divo od profesionalaca i dragovoljaca, dok su na gr\xc4\x8dkoj strani ratovali stotine robova, tzv. helota. Zbog tih razloga ve\xc4\x87ina gr\xc4\x8dkih sjevernih polisa priklju\xc4\x8dila se Perziji u ratu protiv Atene i Sparte.\n_START_SECTION_\nPopularna kultura\n_START_PARAGRAPH_\nBitka kod Termopila postala je ikona zapadne povijesti jo\xc5\xa1 od anti\xc4\x8dkog doba. Inspirirala je nebrojene pjesme i citate, knjige, filmove, serije i video igre, a va\xc5\xbean \xc4\x8dimbenik je i usmena predaja. Me\xc4\x91u umjetni\xc4\x8dkim radovima najpoznatiji su film \xe2\x80\x9e300 Spartanaca\xe2\x80\x9c iz 1962., te Frank Millerov \xe2\x80\x9e300\xe2\x80\x9c iz 2007. koji je postao vrlo kontroverzan zbog vrije\xc4\x91anja perzijske kulture i prikazivanja Perzijanaca kao deformiranih krvo\xc5\xbeednih barbara, zbog \xc4\x8dega su prosvjedovali Iranci diljem svijeta; Iranska akademija umjetnosti prosvjedovala je UNESCO-u, a oglasio se i sam iranski predsjednik Mahmud Ahmadine\xc5\xbead koji je film nazvao psiholo\xc5\xa1kom pripremom ameri\xc4\x8dke javnosti na rat protiv Irana._NEWLINE_Poslije bitke spartanska kultura postala je inspiracija i predmetom obo\xc5\xbeavanja i opona\xc5\xa1anja diljem zapadnog svijeta, \xc5\xa1to je fenomen poznat kao lakonofilija.'