b'\n_START_ARTICLE_\nRadovan Jerkovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kolovanje\n_START_PARAGRAPH_\nDon Rade je \xc4\x8detvorogodi\xc5\xa1nju osnovu \xc5\xa1kolu zavr\xc5\xa1io odli\xc4\x8dnim uspjehom u svom rodnom selu. Kao pitomac sjemeni\xc5\xa1ta, ni\xc5\xbea \xc4\x8detiri razreda klasi\xc4\x8dne gimnazije poha\xc4\x91ao je na splitskoj dr\xc5\xbeavnoj gimnaziji, a vi\xc5\xa1e razrede u sjemeni\xc5\xa1noj (onda privatnoj) gimnaziji te je kao privatnik maturirao na dr\xc5\xbeavnoj gimnaziji 8. srpnja 1921. Teologiju je po\xc4\x8deo studirati u Sarajevu (I. godinu), nastavio u Mariboru (II.godinu) i zavr\xc5\xa1io u Sarajevu (III. i VI. godinu). Za sve\xc4\x87enika je zare\xc4\x91en u Sarajevu, 5. travnja 1925., a Mladu misu je slavio u rodnoj \xc5\xbeupi Bagalovi\xc4\x87ima 14. travnja 1925. Nakot toga se vratio u Sarajevo gdje je 21. lipnja 1925. zavr\xc5\xa1io bogoslovni fakultet. Deset godina kasnije je polo\xc5\xbeio ispite postdiplomskog studija na Bogoslovnom fakultetu u Zagrebu i dobio Absolutorij (diplomu) 17. lipnja 1935.\n_START_SECTION_\nCrkvene slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nDon Rade je 31. srpnja 1925. bio imenovan upraviteljem \xc5\xbeupe Dobranje/Bijeli Vir u Neretvanskom dekanatu, gdje je ostao do 1931. Paralelno se javio na dr\xc5\xbeavni natje\xc4\x8daj za mjesto vjerou\xc4\x8ditelja u Gra\xc4\x91anskoj \xc5\xa1koli u Metkovi\xc4\x87u, gdje je od 1928. dobio to mjesto. U velja\xc4\x8di 1934. na zahtjev beogradskog re\xc5\xbeima trebao je biti uklonjen iz dr\xc5\xbeavne slu\xc5\xbebe, ali su crkvene ga vlasti uspjele sa\xc4\x8duvati kao vjerou\xc4\x8ditelja, ali je morao biti premje\xc5\xa1ten u Makarsku, da bi se opet 1937., na vlastitu zamlobu, vratio na slu\xc5\xbebu u Metkovi\xc4\x87._NEWLINE_Nakon dolaska komunista na vlast u listopadu 1944. preuzima upravljanje \xc5\xbeupe u Opuzenu, odakle obavlja duhovne potrebe \xc5\xbeupljana Slivno Ravno, Rogotin, Komina i Desne. Istovremeno je i vr\xc5\xa1itelj du\xc5\xbenosti dekana metkovskog dekanata, te generalni vikar za podru\xc4\x8dje Neretve. Sve to je trajalo vrlo kratko, jer ve\xc4\x87 23. srpnja 1945. u montiranom komunisti\xc4\x8dkom procesu osu\xc4\x91en "na gubitak nacionalne \xc4\x8dasti u trajanju od 15 godina i na prisilan rad u trajanju od 5 godina". Kazna, koju je izdr\xc5\xbeao na dr\xc5\xbeavnom dobru Vrana kraj Biograda na Moru i u logoru Stara Gradi\xc5\xa1ka, naknadno mu je smanjena na 10 mjeseci i 2 dana._NEWLINE_Nakon izlaska iz logora i oporavka, 1. studenog 1946. imenovan je \xc5\xbeupnikom u Vranjicu, gdje je u travnju 1950. proslavio i 25. godi\xc5\xa1njicu misni\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nBeatifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nDok su ga vodili u zatvor, izjavio je: "Nevin sam, i vodite me samo zato jer sam sve\xc4\x87enik". Stav i uvjerenje Vranji\xc4\x8dana i Neretvana da je don Rade Jerkovi\xc4\x87 mu\xc4\x8denik za vjeru, dr. sc. msgr. Fabijan Veraja, umirovljeni dotajnik Kongregacije za kauze svetih obrazlo\xc5\xbeio je u knjizi "Sve\xc4\x87enik i \xc5\xbertva: don Radovan Jerkovi\xc4\x87 (1900.-1950.)", gdje zaklju\xc4\x8duje da ukoliko na snazi ostane dosada\xc5\xa1nja praksa prema kojoj se ne tra\xc5\xbei \xc4\x8dudo za beatifikaciju mu\xc4\x8denika, don Rade bi mogao biti beatificiran nakon \xc5\xa1to Sveta Stolica slu\xc5\xbebenim dekretom proglasi da se u njegovom slu\xc4\x8daju radi o pravom mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu (constare de martyrio formali), tj. da je smrt uzrokovana iz mr\xc5\xbenje na vjeru (in odium fidei), a \xc4\x8dudo bi se eventualno tra\xc5\xbeilo kasnije za kanonizaciju._NEWLINE_Na sastanku biskupa Splitske mitropolije nadbiskup Marin Bari\xc5\xa1i\xc4\x87 je 2008. godine nazna\xc4\x8dio mogu\xc4\x87nost pokretanja procesa beatifikacije don Radovana Jerkovi\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nPovjesni\xc4\x8darski rad\n_START_PARAGRAPH_\nDon Rade je za \xc5\xbeivota objavio 6 manjih knjiga i mno\xc5\xa1tvo \xc4\x8dlanaka u raznim listovima, kalendarima i novinama. Iako mu je bila velika \xc5\xbeelja, zbog nasline smrti u najboljim stvarala\xc4\x8dkim godinama nije uspio objaviti knjigu "Povijesti Neretve" koja je ostala u rukopisima i \xc4\x8duva se me\xc4\x91u ostalim njegovim zapisima u Nadbiskupskom arhivu u Splitu u 20 sve\xc5\xbenjeva koji sadr\xc5\xbee vi\xc5\xa1e od 4000 stranica._NEWLINE_Don Radino djelo je najpotpunija i najstru\xc4\x8dnija povijest Neretve od po\xc4\x8detka njezina naseljavanja pa do kraja Drugog svjetskog rata. On je prvi sustavni i kriti\xc4\x8dki povjesni\xc4\x8dar neretvanske doline, kako njezine crkvene tako i op\xc4\x87e povijesti. Zahvaljuju\xc4\x87i njemu sve su neretvanske \xc5\xbeupe dobile svoju pojedina\xc4\x8dnu povijest, \xc5\xa1to je prvo ostvarenje te vrste, ne samo u neretvanskom kraju i splitskoj biskupiji nego i u cijeloj Crkvi u hrvatskom narodu.'