b'\n_START_ARTICLE_\nMagnezij\n_START_SECTION_\nSvojstva, osobine i rasprostranjenost\n_START_PARAGRAPH_\nKemijski element 2. skupine periodnoga sustava elemenata, sjajna srebrno bijela kovina. Mekan je i plasti\xc4\x8dan, pa se mo\xc5\xbee kovati, lijevati i valjati u limove i \xc5\xbeice. Na zraku brzo potamni zbog nastajanja tankoga za\xc5\xa1titnoga sloja oksida._NEWLINE_Magnezij ne reagira burno s vodom, a otapa se samo u vru\xc4\x87oj vodi. Od zemnoalkalijskih metala, magnezij i berilij nisu ba\xc5\xa1 pretjerano agresivni. Magnezij je sli\xc4\x8dan aluminiju ili srebru (malo je tamniji), ali je vi\xc5\xa1e reaktivniji od aluminija (u pirotehnici nadasve)._NEWLINE_Dobro je topljiv u kiselinama, osim u fluorovodi\xc4\x8dnoj i koncentriranoj sumpornoj kiselini, te u smjesi sumporne i du\xc5\xa1i\xc4\x8dne kiseline, a u lu\xc5\xbeinama nije topljiv. Sna\xc5\xbean je reducens koji mo\xc5\xbee reducirati mnoge metalne okside._NEWLINE_Magnezij je vrlo rasprostranjen u prirodi i zauzima osmo mjesto po koli\xc4\x8dini rasprostranjenosti elementa u sastavu Zemljine kore, s udjelom od 2% od ukupne koli\xc4\x8dine tvari. Ime u hrvatskom rje\xc4\x8dniku dobio je prema imenu maloazijskog grada Magnesia ad Sipylum i izvedenice iz srednjovjekovnog latinskog; magnesia/magnesium. Stabilni izotopi s masenim brojevima 24, 25 i 26._NEWLINE_U prirodi ga ne nalazimo u elementarnom stanju, ve\xc4\x87 je vrlo ra\xc5\xa1iren u spojevima, a naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e u obliku oksida (MgO). Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e se nalazi u razli\xc4\x8ditim silikatima, iz kojih se uglavnom ne dobiva. Sastojak je mnogih minerala i stijena, napose silikatnih (serpentin ((Mg, Fe)\xe2\x82\x83Si\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x85(OH)\xe2\x82\x84), olivin, azbest i dr.) i karbonatnih (magnezit (MgCO\xe2\x82\x83), dolomit(CaCO\xe2\x82\x83 x MgCO\xe2\x82\x83)). Mnogi minerali sadr\xc5\xbee magnezij (karnalit (KCl x MgCl\xe2\x82\x82 x 6 H\xe2\x82\x82O), kainit, kizerit, \xc5\xa1enit)._NEWLINE_Nalazimo ga i u biljkama, gdje je bitan sastojak klorofila (biljnog pigmenta koji sudjeluje u procesu fotosinteze) i \xc5\xbeivotinjama (u kostima, krvi i mlijeku)._NEWLINE_Ima ga u prirodnim vodama, osobito u morskoj, gdje se nalaze goleme koli\xc4\x8dine u obliku iona Mg\xc2\xb2\xe2\x81\xba, u \xc5\xa1tasfurtskim solima, koje su nastale talo\xc5\xbeenjem iz nekada\xc5\xa1njeg mora. Magnezij je prvi metal dobiven iz mora. U moru je tre\xc4\x87i element po koli\xc4\x8dini otopljen u jednoj mjeri morske vode. U 1 l morske vode ima oko 1,3g iona Mg\xc2\xb2\xe2\x81\xba i 0,4g iona Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba.\n_START_SECTION_\nDobivanje i uporaba metalnog magnezija\n_START_PARAGRAPH_\nMagnezij je godine 1808. otkrio Sir Humphry Davy._NEWLINE_Magnezij se industrijski proizvodi uglavnom elektrolizom taline (rastaljenoga) bezvodnoga magnezijeva klorida (MgCl\xe2\x82\x82), koji se dobiva iz magnezita, dolomita ili morske vode._NEWLINE_Elementarni magnezij upotrebljava se tako\xc4\x91er u fotografiji (za bljeskalice), u proizvodnji el. baterija, za proizvodnju novca (kovanica), u pirotehnici, proizvodnji pigmenata, specijalnih vodootpornih opeka, u vojne svrhe kao sastojak zapaljivih smjesa za osvjetljivanje ciljeva pri zra\xc4\x8dnim napadima, itd.. U kemijskoj industriji, magnezij se upotrebljava kao redukcijsko sredstvo.\n_START_SECTION_\nLegure (i slitine) i njihova primjena\n_START_PARAGRAPH_\nMagnezij s lakim kovinama tvori plasti\xc4\x8dne slitine male gusto\xc4\x87e, koje dobro podnose dinami\xc4\x8dka optere\xc4\x87enja i lako se lijevaju, pa se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e upotrebljavaju za izradbu dijelova zrakoplova, raketa, svemirskih letjelica, radioaparata, fotoaparata, trka\xc4\x87ih bicikala i sl., ali i za katodnu za\xc5\xa1titu \xc4\x8delika, bakra i bakrenih slitina, kao anode u suhim baterijama, te za proizvodnju baterija u raketnim sustavima._NEWLINE__NEWLINE_Magnezijeve slitine sadr\xc5\xbee naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e aluminij (do 10%), cink i mangan (od svakoga 0,3 do 2,5%), rje\xc4\x91e silicij, cerij, titanij, berilij, bakar i kadmij. Te su slitine najlak\xc5\xa1i materijal koji se upotrebljava u tehnici (gusto\xc4\x87a 1,7 do 2,0 g/cm\xc2\xb3), imaju razmjerno dobra mehani\xc4\x8dka i tehnolo\xc5\xa1ka svojstva, a nedostatak im je slaba otpornost prema koroziji. Prera\xc4\x91uju se gnje\xc4\x8denjem i lijevanjem i obra\xc4\x91uju rezanjem._NEWLINE_Duraluminij sadr\xc5\xbei 0,5 \xe2\x80\x93 2\xc2\xa0% magnezija. Vrlo tvrda legura (triput tvr\xc4\x91a od obi\xc4\x8dnoga \xc4\x8delika, a lak\xc5\xa1a od njega), otporna na udarce, pa se rabi u gra\xc4\x91evinarstvu, za izradu prijevoznih sredstava, za oplatu aviona i okvire trka\xc4\x87ih bicikala.'