b'\n_START_ARTICLE_\nElektrodinamika\n_START_PARAGRAPH_\nElektrodinamika je grana fizike koja obuhva\xc4\x87a pojave vezane uz gibanje elektri\xc4\x8dnih naboja, svojstva elektri\xc4\x8dnih struja, elektri\xc4\x8dnih vodi\xc4\x8da i nabijenih subatomskih \xc4\x8destica te elektromagnetsko zra\xc4\x8denje, uz prisutnost elektri\xc4\x8dnoga i magnetskoga polja. U po\xc4\x8detku razvoja znanosti o elektricitetu i magnetizmu smatralo se da elektri\xc4\x8dne i magnetske sile trenuta\xc4\x8dno djeluju na daljinu, te da je za to djelovanje nebitno kako se tijela gibaju. Na toj pretpostavci izgra\xc4\x91ena je matemati\xc4\x8dka teorija, kojoj rezultati vrijede samo u elektrostatici. Pokusi M. Faradaya pokazali da postoji elektri\xc4\x8dno polje u prostoru me\xc4\x91u elektri\xc4\x8dnim nabojima, odnosno magnetsko polja me\xc4\x91u magnetskim polovima. Prema novom shva\xc4\x87anju svaki naboj posvuda u prostoru trajno stvara polje u kojem se onda drugi naboji sa svojim poljem gibaju._NEWLINE_Matemati\xc4\x8dki obra\xc4\x91ena teorija Jamesa Clerka Maxwella (1864.) elektri\xc4\x8dne i magnetske pojave povezuje u jedinstven sustav. Do tada su bile razmatrane odvojeno i u usporedbi s gravitacijom. Druga je va\xc5\xbena postavka da se utjecaji ne \xc5\xa1ire trenutno, to jest beskona\xc4\x8dno brzo, ve\xc4\x87 nekom kona\xc4\x8dnom brzinom svjetlosti c, koja je temeljna konstanta Maxwellove teorije, a kasnijim pokusima utvr\xc4\x91ena je kao brzina svjetlosti u vakuumu. Te dopune ne mijenjaju Coulombov zakon, ali imaju bitan utjecaj na ispravno obja\xc5\xa1njenje dinami\xc4\x8dkih pojava. S Maxwellovim jednad\xc5\xbebama teorija elektromagnetizma postala je egzaktna znanost, jednako kao i mehanika nakon Newtonovih zakona. Pokusima potvr\xc4\x91ena ispravnost postavki elektrodinamike imala je va\xc5\xbenu ulogu u oblikovanju teorije relativnosti i, kasnije, op\xc4\x87e kvantne relativisti\xc4\x8dke teorije polja.'