b'\n_START_ARTICLE_\nAlessandro Volta\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nVolta se rodio i \xc5\xa1kolovao u talijanskom gradu Como. Voltini roditelji, Filippo Volta i Maria Maddalena su ga poslali na \xc5\xa1kolovanje u isusova\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu s ciljem da postane odvjetnik. Me\xc4\x91utim, mladi Volta se vi\xc5\xa1e zanimao za elektri\xc4\x8dne pojave, pa je tako jo\xc5\xa1 kao mladi student napisao pjesmu na latinskom De vi attractiva ignis electrici ac phaenomenis inde pendentibus, u kojoj je opisao svoje odu\xc5\xa1evljenje elektri\xc4\x8dnim pojavama. 1774. je postao profesor fizike u svojem rodnom gradu, a 1779. imenovan je profesorom na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Paviji. 1791. bio je primljen za \xc4\x8dlana Kraljevskog dru\xc5\xa1tva u Londonu. 1794. se o\xc5\xbeenio Teresom Pelegrini, k\xc4\x87erkom grofa Ludovica Pelegrinija._NEWLINE_Volta je vr\xc5\xa1io mnogo pokusa, pa je tako 1775. izradio Elektrophor, napravu koja proizvodi stati\xc4\x8dki elektricitet. 1776. i 1777. posvje\xc4\x87uje se kemiji plinova i otkriva plin metan. Godine 1794. dobio je veliko me\xc4\x91unarodno priznanje Copleyevu medalju koju mu je dodijelilo londonsko Kraljevsko dru\xc5\xa1tvo. Negdje oko 1800. napravio je takozvani Voltin elektrostati\xc4\x8dki stup, prethodnika moderne baterije. Voltin elektrostati\xc4\x8dki stup je baterija, koja se sastoji od izmjeni\xc4\x8dno poredanih plo\xc4\x8da bakra i cinka. Izme\xc4\x91u plo\xc4\x8da se nalazila krpica koja ih je me\xc4\x91usobno dijelila. Po\xc5\xa1to je kroz stup stalno prolazila elektri\xc4\x8dna struja, Voltin elektostati\xc4\x8dki stup je bio najupotrebljiviji izvor elektri\xc4\x8dne energije. _NEWLINE_Napoleon ga je 1810. proglasio grofom. 70 godina poslije njegove smrti, 1897., po njemu je nazvana jedinica za napon (Volt)._NEWLINE_Volta je pokopan u gradu Como u Italiji. Blizu jezera Como danas se nalazi muzej posvje\xc4\x87en njemu, Templo Voltiano, u kojem se \xc4\x8duvaju njegove bilje\xc5\xa1ke i njegovi originalni instrumenti. Do uvo\xc4\x91enja eura, na talijanskoj nov\xc4\x8danici od 10000 lira se nalazio njegov lik.\n_START_SECTION_\nVoltin u\xc4\x8dinak\n_START_PARAGRAPH_\nVoltin u\xc4\x8dinak ili Voltin efekt je pojava elektri\xc4\x8dnog napona na dodirnim povr\xc5\xa1inama dvaju razli\xc4\x8ditih metala, koju je Volta otkrio 1793. Ako se dvije fino polirane plo\xc4\x8de, na primjer od cinka i bakra, s izoliranim dr\xc5\xa1cima, polo\xc5\xbee jedna na drugu i zatim naglo rastave, elektrometrom se mo\xc5\xbee pokazati da je izme\xc4\x91u njih postojao elektri\xc4\x8dni napon, to jest da su plo\xc4\x8de imale razli\xc4\x8dite elektri\xc4\x8dne naboje. Volta je s obzirom na tu pojavu poredao metale u takozvani naponski niz: cink, olovo, kositar, \xc5\xbeeljezo, bakar, srebro, zlato, platina, pri \xc4\x8dem je svaki navedeni metal elektropozitivniji od sljede\xc4\x87ega (Voltin niz). Uzrok su toj pojavi slobodni elektroni u metalima koji na mjestima dodira plo\xc4\x8da prelaze iz jednoga metala u drugi. Ako na primjer iz prvoga metala prelazi vi\xc5\xa1e elektrona u drugi nego iz drugoga u prvi, onda \xc4\x87e prvi metal postati pozitivno nabijen, a drugi negativno. Veli\xc4\x8dina tako nastaloga elektri\xc4\x8dnog napona me\xc4\x91u metalima ovisi o razlici u veli\xc4\x8dini rada potrebnoga da se elektron oslobodi s povr\xc5\xa1ine svakoga od tih dvaju metala. Metal kod kojega je potreban ve\xc4\x87i rad za izbijanje elektrona iz povr\xc5\xa1ine bit \xc4\x87e negativno nabijen.\n_START_SECTION_\nVoltin \xc4\x8dlanak\n_START_PARAGRAPH_\nVoltin \xc4\x8dlanak najstariji je tip galvanskoga \xc4\x8dlanka. Sastoji se od cinkove i bakrene elektrode koje su uronjene u razrije\xc4\x91enu sumpornu kiselinu. Difuzijom iona stvara se napon polarizacije izme\xc4\x91u metala i otopine, koji za cink iznosi \xe2\x80\x930,76\xc2\xa0V, a za bakar +0,34\xc2\xa0V. Razlika napona izme\xc4\x91u elektroda iznosi 1,10\xc2\xa0V, a to je napon koji se mo\xc5\xbee dobiti iz Voltina \xc4\x8dlanka. Voltin \xc4\x8dlanak nije prikladan kao stalni izvor struje, jer se u njem, zbog polarizacije elektroda, protjecanjem struje stvara suprotni napon, koji kroz kratko vrijeme snizi nominalni napon od 1,10\xc2\xa0V na neznatnu vrijednost.\n_START_SECTION_\nVoltina slava\n_START_PARAGRAPH_\nVolta je nakon otkri\xc4\x87a \xc5\xbearulje svoj izum pokazao Napoleonu Bonaparteu u Francuskoj akademiji. Napoleon je bio odu\xc5\xa1evljen Voltinim izumom te je akademiji predlo\xc5\xbeio da Volti daju medalju.'