b'\n_START_ARTICLE_\nDrago Pilsel\n_START_SECTION_\nMladost i obrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x91en u Argentini, gdje je studirao strojarstvo, novinarstvo, povijest latinoameri\xc4\x8dke politi\xc4\x8dke misli, knji\xc5\xbeevnost i kr\xc5\xa1\xc4\x87ansku duhovnost, te postao pripravnik Reda manje bra\xc4\x87e. Nakon postulature i novicijata sti\xc5\xbee u Hrvatsku u svibnju 1989. godine. U sije\xc4\x8dnju 1991. godine prelazi u bogosloviju Rije\xc4\x8dko-senjske nadbiskupije._NEWLINE_Nakon nestanka brata Branka Pilsela, pripadnika 4. brigade ZNG-a u Domovinskom ratu, 23. listopada 1991. napu\xc5\xa1ta sve\xc4\x87eni\xc4\x8dki poziv i pridru\xc5\xbeuje se istoj jedinici u kojoj je nestao brat. Sudionik je Domovinskog rata._NEWLINE_U o\xc5\xbeujku 1992. se vra\xc4\x87a studiju filozofije i teologije. Apsolvirao je na Katoli\xc4\x8dko-bogoslovnom fakultetu u Zagrebu, a diplomirao na Evan\xc4\x91eoskom teolo\xc5\xa1kom fakultetu (ETF) u Osijeku. Na istom fakultetu 2008. obranio je magisterij znanosti s podru\xc4\x8dja moralne i politi\xc4\x8dke teologije pod nazivom Teologija nacionalnog anti-mita. Priprema doktorsku disertaciju o pitanju sekularizma, Crkve i moderniteta. Slu\xc5\xbei se hrvatskim, \xc5\xa1panjolskim, engleskim, talijanskim i portugalskim jezikom, a pasivno i francuskim i latinskim jezikom.\n_START_SECTION_\nNovinarski rad\n_START_PARAGRAPH_\nU rujnu 1979. po\xc4\x8dinje suradnju s lokalnim radijom i televizijskim Canal 9 u patagonijskom gradu Comodoro Rivadavia. U Hrvatskoj je ure\xc4\x91ivao i vodio emisije na OTV-u (od o\xc5\xbeujka 1992. do studenog 1994.), pisao je za Novi list (od travnja 1995. do kolovoza 2009.), Slobodnu Dalmaciju, Nedjeljnu Dalmaciju, Feral Tribune, Globus, Zarez, Glas Koncila, Kana, Svjetlo rije\xc4\x8di, Erasmus, Novi Plamen, Vjesnik, Identitet, Politi\xc4\x8dka misao, Forum, itd. Bio je komentator i vanjski suradnik sarajevskog Oslobo\xc4\x91enja te sarajevske NTV Studio 99. Bio je dopisnik \xc5\xa1panjolske radijske mre\xc5\xbee COPE, katoli\xc4\x8dkog tjedniva Vida Nueva iz Madrida te \xc5\xa1panjolskog vode\xc4\x87eg dnevnika El Pais, a povremeno se javljao i za BBC i Radio Slobodna Evropa. Objavljivao je i u crnogorskom tjedniku Monitor, u beogradskom dnevniku Danas, u banjalu\xc4\x8dkim Nezavisnom novinama, a bio je dopisnik ljubljanskog tjednika Mladina i dnevnog lista Dnevnik._NEWLINE_Glavni je urednik i kolumnist portala Autograf.hr. Bio je novinar i vanjsko-politi\xc4\x8dki komentator tportal-a, kolumnist dnevnika Glas Istre, dvotjednika Objektiv, tjednika Narodni list iz Zadra, portala Regional express iz Pule, portala Politika+ iz Zagreba, srpskog mjese\xc4\x8dnika Identitet i \xc5\xbeidovskoga glasila Ruah Hada\xc5\xa1a. Bio je suradnik Tre\xc4\x87eg programa Hrvatskog radija i komentator mariborskog dnevnika Ve\xc4\x8der. \xc4\x8cest je gost komentator radijskih i televizijskih emisija.\n_START_SECTION_\nPublicisti\xc4\x8dki i knji\xc5\xbeevni rad\n_START_PARAGRAPH_\nUrednik je bogato opremljene knjige Hrvatska - stoto Papino putovanje (2003.), koja donosi sve govore i poruke pape Ivana Pavla II. tijekom njegova boravka u Hrvatskoj. Izdvaja i najva\xc5\xbenije trenutke iz njegovog 25-godi\xc5\xa1njeg pontifikata. Uz to, sadr\xc5\xbei novinarske, teolo\xc5\xa1ke i kulturolo\xc5\xa1ke analize Papinih poruka te pravoslavni i protestantski pogled na djelo Ivana Pavla II. Sadr\xc5\xbei priloge 15 autora. Fra Bono Zvonimir \xc5\xa0agi u svom prilogu rezimira sve papinske poruke tijekom 1100 godina od uspostave diplomatskih odnosa izme\xc4\x91u Hrvatske (u vrijeme kneza Branimira) i Svete Stolice. Autorske priloge knjizi dali su i Inoslav Be\xc5\xa1ker (vanjska politika Svete Stolice), kardinal Roger Etchegaray, predsjednik Papinskog vije\xc4\x87a za pravdu i mir, talijanski novinar Vittorio Messori i dr._NEWLINE_Autor je biografije Pape Franje kojeg osobno poznaje iz isusova\xc4\x8dkih \xc5\xa1kolskih dana u Argentini. Naslovljena Franjo - papa s kraja svijeta i objavljena u nakladi Ve\xc4\x8dernjeg lista, donosi osnovne podatke Franjinom \xc5\xbeivotu, sa\xc5\xbeetak njegove misli, dokumente o prvim gestama i porukama, reakcije hrvatskih crkvenih i dru\xc5\xa1tvenih krugova na njegov izbor, razmi\xc5\xa1ljanja o prilikama u Crkvi i o\xc4\x8dekivanjima od novog poglavara. Pilsel donosi i osobni osvrt na izbor pape iz Argentine, prvog s ju\xc5\xbene polutke, prvog isusovca na toj du\xc5\xbenosti, i prvog pape koji dolazi izvan Europe nakon 1272._NEWLINE_U Argentinskom romanu iz 2014. godine pripovijeda o slo\xc5\xbeenom okolnostima odrastanja u hrvatskoj emigrantskoj zajednici u Argentini._NEWLINE_Godine 2017. uredio je knjigu U \xc5\xa1to vjerujemo mi koji u Boga ne vjerujemo u kojoj je prikupio i priredio tekstove tridesetak hrvatskih autora (novinara, knji\xc5\xbeevnika, glumaca, politi\xc4\x8dara, diplomata, odvjetnika, znanstvenika i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1nih profesora) koji se izja\xc5\xa1njavaju kao agnostici ili ateisti.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tveni aktivizam\n_START_PARAGRAPH_\nJedan je od osniva\xc4\x8da Hrvatskog helsin\xc5\xa1kog odbora. Kao \xc4\x8dlan HHO, pokapao je ubijene Srbe u Lici i popisivao zlo\xc4\x8dine nakon Operacije Oluja Me\xc4\x91u prvima je progovorio o ratnim zlo\xc4\x8dinama nad Srbima u tek oslobo\xc4\x91enim podru\xc4\x8dijima. Isklju\xc4\x8den je iz HHO 1997. godine, uslijed neslaganja s Ivanom Zvonimirom \xc4\x8ci\xc4\x8dkom._NEWLINE_Vodio je program na prvom Gay Pride-u u Zagrebu 29. lipnja 2002. Bilo je predvi\xc4\x91eno da program vodi redatelj Mario Kova\xc4\x8d, ali on je pretu\xc4\x8den prije samog skupa, pa su ga zamijenili Drago Pilsel i Vesna Ter\xc5\xa1eli\xc4\x8d. U vi\xc5\xa1e je navrata kritizirao biskupe i Katoli\xc4\x8dku crkvu u Hrvatskoj. Isklju\xc4\x8den je iz \xc4\x8dlanstva Hrvatskog dru\xc5\xa1tva katoli\xc4\x8dkih novinara u sije\xc4\x8dnju 2002. Prilikom biranja novog pape nakon smrti Ivana Pavla II. u satiri\xc4\x8dnom prosvjedu isti\xc4\x8de nemogu\xc4\x87nost da se \xc5\xbeutim dimom najavi izbor novog pape iz katoli\xc4\x8dkih zemalja Isto\xc4\x8dne Azije, a crnim dimom obznani izbor pape crnca.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dko djelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nSudjelovao je u predsjedni\xc4\x8dkoj kampanji Ive Josipovi\xc4\x87a na izborima 2009.-2010. godine. Nakon pobjede je imenovan voditeljem Odjela za analitiku u Uredu predsjednika. U o\xc5\xbeujku 2010. nastaju prijepori zbog njegovog teksta Ne pucajte u kolumniste! na portalu Regional express te ubrzo odlazi iz predsjednikovog tima. Vodio je kampanju Nezavisne liste dr. don Ivana Grubi\xc5\xa1i\xc4\x87a na parlamentarnim izborima 2011. koja je osvojila dva saborska mandata.'