b"\n_START_ARTICLE_\nKlub hrvatskih arhitekata\n_START_PARAGRAPH_\nKlub hrvatskih arhitekata aktivno je djelovao od 1905. do 1912._NEWLINE_Postojanje Kluba hrvatskih arhitekata u tom kratkom razdoblju, va\xc5\xbean je kulturno-povijesni doga\xc4\x91aj u razvojnom procesu moderne hrvatske arhitekture. Ustrojavanje kluba odvijalo se u eri u\xc4\x8destalog osnivanja umjetni\xc4\x8dkih dru\xc5\xa1tava i grupa, u kojima su \xc5\xa1kolovani umjetnici u okrilju zajedni\xc5\xa1tva tra\xc5\xbeili emancipaciju, organizirano djelovanje, socijalnu sigurnost, profesionalno priznanje._NEWLINE_Osnivanje Kluba hrvatskih arhitekata prijeloman je doga\xc4\x91aj u razvoju doma\xc4\x87e moderne arhitekture, o kome je do danas bilo mnogo toga napisano, no malo toga i to\xc4\x8dno izre\xc4\x8deno. Jedna je od temeljnih i \xc4\x8desto ponavljanih zabluda ta da je Klub osnovan 1906, i to na inicijativu arhitekta Viktora Kova\xc4\x8di\xc4\x87a. Neki od doga\xc4\x91aja koji su koji su neposredno utjecali na tijek doga\xc4\x91aja, bili su: osnivanje Kluba in\xc5\xbeinirah i arhitektah (1878), odnosno Dru\xc5\xa1tva in\xc5\xbeinira i arhitekata u Hrvatskoj i Slavoniji (1884), po\xc4\x8detak rada Kraljevske zemaljske obrtne \xc5\xa1kole (1882), izgradnja Umjetni\xc4\x8dkog paviljona i Milenijska izlo\xc5\xbeba u Budimpe\xc5\xa1ti (1896), osnivanje Dru\xc5\xa1tva hrvatskih umjetnika (1897), izlo\xc5\xbeba Prvoga hrvatskog salona (1898) te, kona\xc4\x8dno, stupanje na hrvatsku arhitektonsku scenu tzv. druge akademske generacije arhitekata, \xc5\xa1kolovane na Visokoj \xc5\xa1koli arhitekture Otta Wagnera, pri be\xc4\x8dkoj Akademiji lijepih umjetnosti.\n_START_SECTION_\nKasni historicizam\n_START_PARAGRAPH_\nRazdoblje je to kasnoga historicizma, kada u Zagrebu djeluju s jedne strane strani arhitekti kao \xc5\xa1to su Friedrich Schmidt, Hermann Boll\xc3\xa9, Kuno Waidmann, Leo H\xc3\xb6nigsberg i Julio Deutsch, Otto Hofer, Fellner i Helmer, od kojih se neki nastanjuju u Zagrebu za stalno, a s druge strane skupina doma\xc4\x87ih arhitekata \xc5\xa1kolovana na Visokoj \xc5\xa1koli u Be\xc4\x8du te Specijalnoj \xc5\xa1koli Akademije lijepih umjetnosti. Rije\xc4\x8d je o predstavnicima tzv. prve akademske generacije hrvatskih arhitekata, koju su predstavljali Janko Holjac, Martin Pilar i Josip Vanca\xc5\xa1. Ujedno to je po\xc4\x8detak prvih buntovnih pokli\xc4\x8da secesionista i za\xc4\x8detnika moderne \xc4\x8diji se rad tek trebao o\xc4\x8ditovati u nadolaze\xc4\x87em stolje\xc4\x87u._NEWLINE_Kao \xc5\xa1to je re\xc4\x8deno, od velike va\xc5\xbenosti bio je i osnutak Kraljevske obrtne \xc5\xa1kole 1882, pri kojoj je 1892. zapovijedi Kraljevske zemaljske vlade, Odjela za bogo\xc5\xa1tovlje i nastavu, utemeljena i Gra\xc4\x91evna stru\xc4\x8dna \xc5\xa1kola\xc2\xa0\xc2\xbbza obrazovanje graditelja i pomo\xc4\x87nog im osoblja\xc2\xab. Prvoj generaciji apsolvenata te \xc5\xa1kole pripadali su Alojz Bastl, Stjepan Podhorsky i Josip Markovi\xc4\x87. Upravo \xc4\x87e ta skupina arhitekata, kojoj \xc4\x87e se poslije pridru\xc5\xbeiti i arhitekti Viktor Kova\xc4\x8di\xc4\x87 i Edo \xc5\xa0en, postati osniva\xc4\x8dkom jezgrom glasovitoga Kluba hrvatskih arhitekata._NEWLINE_Neposredan povod osnivanju Kluba, bilo je raspisivanje natje\xc4\x8daja \xc4\x8dije \xc4\x87e okolnosti i slijed poprimiti razmjere afere u \xc5\xbeari\xc5\xa1tu kojih su se na\xc5\xa1li upravo spomenuti arhitekti. Naime, 21. listopada 1904. grad Zagreb raspisuje natje\xc4\x8daj za\xc2\xa0\xc2\xbbarhitektno umjetni\xc4\x8dko ukra\xc5\xa1avanje Trga Franje Josipa\xc2\xab, dana\xc5\xa1nji Trg kralja Tomislava, na koji se odazivaju Viktor Kova\xc4\x8di\xc4\x87, Stjepan Podhorsky, Alojz Bastl i Marko Pero\xc5\xa1._NEWLINE_Nakon raspisa natje\xc4\x8daja, prema jednoj verziji, Kova\xc4\x8di\xc4\x87 \xc4\x87e, u borbi za osobnu egzistenciju i probitak, agitiraju\xc4\x87i me\xc4\x91u ostalim sudionicima, po\xc4\x8deti stavljati u pitanje regularnost cijeloga natje\xc4\x8daja, dok \xc4\x87e se prema drugim izvorima, ponajprije prema svjedo\xc4\x8denju samih sudionika doga\xc4\x91aja, raditi o organiziranoj akciji\xc2\xa0\xc2\xbb...koja je imala biti stvorena da se k natje\xc4\x8daju ne pristupi...\xc2\xab\xc2\xa0zbog mnogih nepravilnosti. No, akcija, kako je njezini sudionici nazivaju, o\xc4\x8dito nije bila dobro organizirana i stvari po\xc4\x8dinju izmicati kontroli. Na kraju ve\xc4\x87ina sudionika odustaje od natje\xc4\x8daja, tako da ostaju prijavljena samo dva autora, slikar i u\xc4\x8ditelj Obrtne \xc5\xa1kole Pero\xc5\xa1 i arhitekt Kova\xc4\x8di\xc4\x87. Dakako, \xc5\xbeiri prvu nagradu dodjeljuje Kova\xc4\x8di\xc4\x87u. U kona\xc4\x8dnom ishodu, zbog nastale afere, natje\xc4\x8daj je osporen, a na inicijativu arhitekta Podhorskog 2. svibnja 1905. bit \xc4\x87e odr\xc5\xbean sastanak, o kojem je sastavljen i zapisnik\xc2\xa0\xc2\xbb...da se rie\xc5\xa1i priepor izmedju mladjih arhitekata\xc2\xab, misle\xc4\x87i na Kova\xc4\x8di\xc4\x87a,\xc2\xa0\xc2\xbbkoji su svojedobno stvorili akciju da se k natje\xc4\x8daju ne pristupi, ...da licem u lice prepirku obrazlo\xc5\xbee, te o njoj kona\xc4\x8dni zaklju\xc4\x8dak stvore... Podpisani kolegi zadaju si po\xc5\xa1tenu rie\xc4\x8d da \xc4\x87e u budu\xc4\x87e svaki korak ti\xc4\x8du\xc4\x87i se arhitektonskih prilika, ka umjetnosti, zajedni\xc4\x8dki u\xc4\x8diniti, brane\xc4\x87i svoj ugled a promicati arhitekturu kao umjetnost u Hrvatskoj.\xc2\xab\xc2\xa0Zapisnik su potpisali Vjekoslav Bastl, Viktor Kova\xc4\x8di\xc4\x87 i Stjepan Podhorsky.\n_START_SECTION_\nPravila kluba\n_START_PARAGRAPH_\nKona\xc4\x8dno, 30. kolovoza Podhorsky \xc4\x87e Kraljevskoj zemaljskoj vladi u ime privremenog odbora za ustrojenje podastrijeti pravila Kluba prema kojima bi:\xc2\xa0\xc2\xbbNovoustrojeni Klub hrvatskih arhitekata... imao sav svoj rad posvetiti u obranu stale\xc5\xa1ke \xc4\x8dasti arhitekti i promicanju arhitekture kao specijalne grane umjetnosti... Povod da se ustroji Klub dala su sama zgodovstvena umjetni\xc4\x8dka pitanja u na\xc5\xa1oj kraljevini medju mladjim arhitekti koji sav svoj vjek posveti\xc5\xa1e \xc5\xa1tudiji arhitekture kao umjetnosti, dok su naobrazbu crpili u specijalisti\xc4\x8dkih \xc5\xa1kolah, akademija i politehnika... te se imade novo ustrojeni Klub povesti istim primjerima da \xc5\xa1iri umjetni\xc4\x8dki zna\xc4\x8daj cjelokupnog graditeljstva, a pronicatelji ove ljepe umjetnosti da digne do uva\xc5\xbeenja.\xc2\xab_NEWLINE_Gotovo godinu dana trebalo je Vladi da odobri pravila Kluba, tako da je prva glavna skup\xc5\xa1tina odr\xc5\xbeana 7. kolovoza 1906. Predsjednik je Podhorsky, a tajnik Kova\xc4\x8di\xc4\x87. Me\xc4\x91u prvima pristupnice Klubu potpisuju \xc4\x86iril M. Ivekovi\xc4\x87 i Hugo Ehrlich, dok je poznatom osje\xc4\x8dkom arhitektu Viktoru Axmannu, budu\xc4\x87i da je\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dlan jedne gra\xc4\x91evne poduzetni\xc4\x8dke tvrtke\xc2\xab, pristup odbijen. Ne\xc5\xa1to poslije Klubu \xc4\x87e pristupiti i arhitekti Vladimir Lubinsky i Ivo Quiqueretz (1908) te Svetivoj \xc5\xa0imunec i Dionis Sunko (1911). Do ga\xc5\xa1enja 1912, Klub \xc4\x87e nekoliko puta promijeniti adresu te predsjednika i tajnika._NEWLINE_Bitno je naglasiti da su se \xc4\x8dlanovi Kluba odmah po njegovu osnutku aktivno uklju\xc4\x8dili u kulturni \xc5\xbeivot \xc4\x8ditave Hrvatske. Ubrzo nakon slu\xc5\xbebenog priznanja, 1. listopada 1906, protestirat \xc4\x87e kod bana Peja\xc4\x8devi\xc4\x87a protiv ru\xc5\xa1enja kaptolske Baka\xc4\x8deve kule, a 1908. sastavit \xc4\x87e i natje\xc4\x8dajna pravila za regulaciju Kaptola i okolice. Ve\xc4\x87 1907. glasoviti arhitekt Otto Wagner osobno poziva \xc4\x8dlanove Kluba na Internacionalni arhitektonski kongres koji se trebao odr\xc5\xbeati u Be\xc4\x8du 1908. Iste godine kada Wagner pi\xc5\xa1e Klubu u predstavci Vladi njegovi \xc4\x8dlanovi zahtijevaju da se izmijene uvjeti oko raspisa natje\xc4\x8daja za novu zgradu Vlade na Markovu trgu. Tako\xc4\x91er, te godine zemaljska Vlada moli \xc4\x8dlanove Kluba da predlo\xc5\xbee jednog svog predstavnika za odbor za izgradnju Kraljevske i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ne biblioteke, u vezi s \xc4\x8dijim \xc4\x87e natje\xc4\x8dajem 1909. Klub u vi\xc5\xa1e navrata pokretati polemi\xc4\x8dke rasprave. Gotovo da je i nemogu\xc4\x87e nabrojati sve akcije koje je Klub poduzimao tijekom svog postojanja. Izvan Zagreba Klub je 1908. bio pozvan da dopuni natje\xc4\x8dajna pravila za izgradnju \xc5\xa1kole u Virovitici, 1909. reagira na natje\xc4\x8dajne nepravilnosti za izgradnju Prve hrvatske \xc5\xa1tedionice u Osijeku, a 1910. Podhorskom gradsko zastupstvo Slobodnog kraljevskog grada Kri\xc5\xbeevaca povjerava izradu projekta za obnovu Crkve Sv. Kri\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nOstavka Podhorskog\n_START_PARAGRAPH_\nIste \xc4\x87e godine Podhorsky uputiti Klubu svoju ostavku jer se vi\xc5\xa1e nije slagao s njegovim radom, osobito negoduju\xc4\x87i protiv onih \xc4\x8dlanova, misle\xc4\x87i na arhitekta Ehrlicha, koji su istodobno i \xc4\x8dlanovi Dru\xc5\xa1tva arhitekata i in\xc5\xbeenjera te se mimo klupskih pravila bave i gra\xc4\x91evnim poduzetni\xc5\xa1tvom. No, ta \xc4\x87e ostavka vrlo brzo biti povu\xc4\x8dena. Ujedno, to je po\xc4\x8detak unutra\xc5\xa1njeg razdora koji \xc4\x87e dvije godine poslije biti uzrokom kona\xc4\x8dnog raspada Kluba. Svjesni mogu\xc4\x87nosti skora\xc5\xa1njeg raspada, njegovi \xc4\x87e \xc4\x8dlanovi 27. prosinca 1911. odboru Dru\xc5\xa1tva umjetnosti uputiti prijedloge prema kojima\xc2\xa0\xc2\xbbKlub prestaje obstojati u onom \xc4\x8dasu kad su nova pravila DU po oblasti potvrdjena i svi njegovi \xc4\x8dlanovi stupaju kao izvr\xc5\xa1uju\xc4\x87i \xc4\x8dlanovi u DU te stvaraju 'selekciju arhitekata DU'...\xc2\xab._NEWLINE_\xc4\x8clanovi Kluba aktivno su i \xc5\xbeu\xc4\x8dno polemizirali sa svim tada\xc5\xa1njim hrvatskim banovima (Peja\xc4\x8devi\xc4\x87, Rauch, Toma\xc5\xa1i\xc4\x87, Cuvaj) i drugim visokim dr\xc5\xbeavnim \xc4\x8dinovnicima, no treba istaknuti da i usprkos \xc4\x8destim me\xc4\x91usobnim neslaganjima i burnim politi\xc4\x8dkim previranjima nije dolazilo do jednostranih\xc2\xa0\xc2\xbbetiketiranja\xc2\xab\xc2\xa0i odre\xc4\x91ivanja podobnosti, odnosno nepodobnosti od strane vlasti, \xc5\xa1to u dana\xc5\xa1njem kontekstu nije uspjelo ni jednom re\xc5\xbeimu tijekom proteklih pedeset godina._NEWLINE_Osnivanje Kluba hrvatskih arhitekata od \xc5\xa1irega je dru\xc5\xa1tvenog zna\xc4\x8denja. Na op\xc4\x87em planu va\xc5\xbenost Kluba je, u \xc4\x8demu se sla\xc5\xbee i ve\xc4\x87ina eminentnih povjesni\xc4\x8dara hrvatske moderne arhitekture (Premerl, Laszlo, Juri\xc4\x87), u strukovnoj emancipaciji od tada\xc5\xa1njega Dru\xc5\xa1tva in\xc5\xbeinira i arhitekata skupine\xc2\xa0\xc2\xbbsna\xc5\xbenih individualnih li\xc4\x8dnosti svjesnih umjetni\xc4\x8dke vrijednosti arhitektonskog stvarala\xc5\xa1tva\xc2\xab. Klub \xc4\x87e se tako\xc4\x91er zalagati i za ravnopravna strukovna pravila igre, odnosno za strogo razdvajanje projektantske djelatnosti od gra\xc4\x91evnih poduzetnika i \xc5\xa1pekulanata te za zakonitost i transparentnost arhitektonskoga djelovanja prema javnosti, ponajprije ustrajavanjem na raspisivanju javnih natje\xc4\x8daja i uklju\xc4\x8divanja javnosti u rasprave o arhitektonskoj i op\xc4\x87e komunalnoj problematici. Upravo to \xc4\x87e tijekom tridesetih godina otvoriti \xc5\xa1irom vrata op\xc4\x87oj socijalizaciji arhitekture._NEWLINE_Kao \xc5\xa1to \xc4\x87e pisati poznati teoreti\xc4\x8dar i povjesni\xc4\x8dar arhitekture Udo Kulterman, pojedinac i dru\xc5\xa1tvo postaju nosioci arhitekture u novom, prakti\xc4\x8dnom smislu, koji \xc4\x87e na prijelazu stolje\xc4\x87a, u skladu s tim funkcionalnim razlozima, tako\xc4\x91er biti uvjetovani promjenom filozofije ljepote, \xc5\xa1to pak uvjetuje sukladne promjene u umjetnosti i arhitekturi."