b'\n_START_ARTICLE_\nGrenada\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nKristofor Kolumbo otok otkriva 1498. i daje mu ime Concepc\xc3\xadon. Prvi stanovnici na njemu bili su Arawaki, Indijanci koje su najkasnije do 1100. protjerali ratoborni Karibi koji ga dr\xc5\xbee u svojim rukama do 1651, (vidi). Te godine osvajaju ga Francuzi i to nakon krvavih borbi sa Karibima, \xc4\x8diji su se posljednji pripadnici, kako ne bi pali u francuske ruke, njih 40 (mu\xc5\xa1karci, \xc5\xbeene i djeca) sko\xc4\x8dili u ponor sa litice prozvane "Le Morne de Sauteurs," ili "Leapers Hill." Godine 1609. otok su prvi poku\xc5\xa1ali kolonizirati londonski trgovci, ali nakon osam mjeseci Karibi uspje\xc5\xa1no protjera\xc5\xa1e tih 208 do\xc5\xa1ljaka pristiglih na tri velika broda. Drugi neuspje\xc5\xa1ni poku\xc5\xa1aj Francuza bio je 1638., a tre\xc4\x87i \xc4\x87e poku\xc5\xa1ati 200 Francuza pod zapovjedni\xc5\xa1tvom Du Parqueta 1650. godine. Oni su prijateljski do\xc4\x8dekani, budu\xc4\x87i da je Karibima darovano nekoliko no\xc5\xbeeva i raznobojnih staklenih kuglica. Poglavici Kaierounnei Du Parquet je osobno uru\xc4\x8dio i dvije boce konjaka. Kolonija je osnovana na mjestu gdje je danas glavni grad. No, u velja\xc4\x8di 1651., popiv\xc5\xa1i sav konjak, Karibi opet postado\xc5\xa1e neprijateljski raspolo\xc5\xbeeni. Kolonizatorima dolazi poja\xc4\x8danje od 300 ljudi, te uspijevaju istrijebiti domoroce. Francuzi otok prozva\xc5\xa1e imenom La Grenade._NEWLINE_Godine 1657. Du Parquet prodaje otok grofu De Cerillacu. On ostavlja tamo guvernera, uslijed \xc4\x8dije su se okrutnosti naseljenici pobunili i ubili ga. De Cerillac prodaje Grenadu francuskozapadnoindijskoj kompaniji, a nakon desetak godina zbog njenog bankrota pripast \xc4\x87e Kraljevini Francuskoj. Godine 1700. popis stanovni\xc5\xa1tva bilje\xc5\xbei 258 bijelaca, 53 slobodna crnca i 525 robova. No, 1753. su zabilje\xc5\xbeena 1 263 bijelca, 173 slobodna crnca i 11 991 rob. Robovi su radili na planta\xc5\xbeama uzgajaju\xc4\x87i \xc5\xa1e\xc4\x87ernu trsku, kavu, kakao, banane, krumpir, jam, kasavu te ostalo vo\xc4\x87e i povr\xc4\x87e._NEWLINE_Svoj dana\xc5\xa1nji naziv \'Grenada\' otok nosi od 1763. kada ga prepu\xc5\xa1taju Velikoj Britaniji. \xc5\xa0esnaest godina kasnije Francuzi ga silom preuzimaju natrag, ali kratkotrajno. Francuski admiral D\'Estaing, s flotom od 35 brodova i 10 000 vojnika, bio je privremeno osvojio otok. Ugovorom u Versaillesu (1783.) on ponovno postaje britanski. Ve\xc4\x87 1794. Francuzi i Englezi ponovno su zaratili. Dne 2. o\xc5\xbeujka 1795. francuski stanovnici, pod vodstvom Juliena Fedona, podi\xc5\xbeu ustanak u kojem uspostavljaju nadzor nad cijelim ozemljem osim samoga glavnog grada. Me\xc4\x91utim, godinu dana kasnije Britancima pristi\xc5\xbeu znatna poja\xc4\x8danja i otpor Francuza je definitivno skr\xc5\xa1en. Nutmeg (Myristica fragrans), ora\xc5\xa1ast plod intenzivnog mirisa i malajskog podrijetla, dopremaju na otok 1843. godine. Po\xc5\xa1to uspijevaju i cimet, \xc4\x91umbir, klin\xc4\x8dac i sl., Grenadu po\xc4\x8dinju poznavati i pod nadimkom Otok mirodija. Godine 1877. Grenada postaje kolonija. Kroz cijelo vrijeme povijesti od osvajanja otoka na njemu \xc4\x87e rast populacija crna\xc4\x8dkog stanovni\xc5\xa1tva koje je dopremano kao roblje na planta\xc5\xbee \xc5\xa1e\xc4\x87era. Do svog osamostaljenja dolazi tek 1974. Grenada i danas pripada zajednici Commonwealtha.\n_START_SECTION_\nEkonomija\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc5\xa1irena je proizvodnja za\xc4\x8dina: cimeta, klin\xc4\x8di\xc4\x87a, \xc4\x91umbira i mu\xc5\xa1katnog ora\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x87a. U novije vrijeme zamah dobivaju turizam i trgovina.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nOko 80% stanovni\xc5\xa1tva su potomci afri\xc4\x8dkih robova (Afrogrena\xc4\x91ani ili Grena\xc4\x91ani; 90,000, 2007) koje su doveli Europljani; Sentlusijci (2,400; 2007), Indopakistanci (3,900), Angloamerikanci (900), Englezi (2,500) i Francuzi (100). Gotovo cijelo stanovni\xc5\xa1tvo govori engleskim jezikom. Najra\xc5\xa1irenija vjera je kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo: polovicu \xc4\x8dine katolici, a od protestanata najbrojnici su anglikanci.'