b'\n_START_ARTICLE_\nStatin\n_START_SECTION_\nPovijest statina\n_START_PARAGRAPH_\nStatine su 1971. godine otkrili Akira Endo i Masao Kuroda iz Tokija. Istra\xc5\xbeivali su odre\xc4\x91ene mikroorganizme i otkrili da oni lu\xc4\x8de odre\xc4\x91ene tvari koje se pona\xc5\xa1aju kao inhibitori enzima drugih mikroorganizama. Te tvari su zapravo slu\xc5\xbeile za obranu odre\xc4\x91enih plijesni od drugih gljivica. Naime, one su blokirale enzime koji sintetiziraju mevalonat, spoj koji je prete\xc4\x8da ergosterola, sastavnog dijela stijenke mnogih mikroorganizma. No, do\xc5\xa1lo se na ideju da bi takve tvari mogle blokirati i enzim koji u ljudskoj jetri \xc4\x8dini dio mehanizma za sintezu kolesterola. Prvi takav spoj bio je mevastatin (ML-236B), tvar kojega lu\xc4\x8di plijesan Penicillium citrinum. Godine 1976. farmaceutska tvrtka Merck & Co zainteresirala se za ove pokusne spojeve u uklju\xc4\x8dila se u istra\xc5\xbeivanja. Nedugo nakon toga iz plijesni Aspergillus terreus izoliran je lovastatin (mevinolin, MK803) prvi statin koji je pro\xc5\xa1ao sva klini\xc4\x8dka istra\xc5\xbeivanja i postao lijek. Nakon velikog uspjeha lovastatina uslijedio je dolazak i drugih statina \xe2\x80\x93 simvastatin, pravastatin, cerivastatin, atorvastatin, fluvastatin, te rozuvastatin. No, cerivastatin, va\xc5\xbena statinska uzdanica Bayera povu\xc4\x8dena je tijekom ljeta 2001. godina zbog pojava opasnih nuspojava (rabdomioliza) kada se koristio u kombinaciji s fibratima. Danas su statini, unato\xc4\x8d svojoj vrlo visokoj cijeni izrazito propisivani, pogotovo u razvijenim zemljama \xc4\x8diju populaciju mu\xc4\x8di ateroskleroza i hiperlipoproteinemije. Njihova potro\xc5\xa1nja je danas u velikom uzletu, a u nekim zemljama, kao \xc5\xa1to je Velika Britanija, mogu se kupiti i bez recepta.\n_START_SECTION_\nSigurnost terapije statinima\n_START_PARAGRAPH_\nStatini su uglavnom sigurni lijekovi i pogodni su za dugotrajnu, vi\xc5\xa1egodi\xc5\xa1nju primjenu. Iako se kod mnogih pacijenata koji uzimaju statine pojavljuje slabost mi\xc5\xa1i\xc4\x87a i probavne tegobe, ove nuspojave se obi\xc4\x8dno povla\xc4\x8de nakon sni\xc5\xbeavanja doze. Mo\xc5\xbee se dogoditi poreme\xc4\x87aj jetrenih enzima, ali nakon prestanka uzimanja statina taj se poreme\xc4\x87aj povla\xc4\x8di. Tako\xc4\x91er, kod nekih pacijenata se pojavljuje i glavobolje. Najopasnija mogu\xc4\x87a nuspojava kod terapije statinima jest rabdomioliza (patolo\xc5\xa1ki raspad skeletalnih mi\xc5\xa1i\xc4\x87a) mo\xc5\xbee dovesti do akutnog zatajenja bubrega kada razgradni produkti mi\xc5\xa1i\xc4\x87a o\xc5\xa1tete bubrege. Studija iz 2004-te godine otkrila je da od 10 000 pacijenata koji uzimaju statine tijekom jedne godine u njih 0,44 nastupi rabdomioliza. No, jedino je cerivastatin iskakao iz te skupine, jer je kod njega opasnost od rabdomiolize bila 10 puta ve\xc4\x87a, pa je zato i uklonjen sa tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta. No, kombiniranjem statina s fibratima, jo\xc5\xa1 jednom skupinom hipolipemika, rizik od rabdomiolize znatno raste. Ve\xc4\x87ina je lije\xc4\x8dnika danas napustila rutinsko mjerenje razine jetrenih enzima i kreatin kinaze u krvi, iako se ova praksa jo\xc5\xa1 uvijek smatra korisnom pogotovo u onih pacijenata koji uzimaju visoke doze statina ili onih koji uzimaju kombinaciju statina i fibrata te u onih pacijenata u kojih se razvije mi\xc5\xa1i\xc4\x87a slabost ili poreme\xc4\x87aj bubrega.'