b'\n_START_ARTICLE_\nTermoelektrane\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\n1629. javlja se prva ideja o kori\xc5\xa1tenju vodene pare za pokretanje kola s lopaticama. Ideju je iznio Giovanni Branca u svojoj knjizi Le machine. Ideja takvog stroja bila je primitivna, s parom koja je slobodno strujala prema kota\xc4\x8du s lopaticama. Sam stroj izgledao je kao vodeni mlin, ali bio je pokretan parom. _NEWLINE_Revolucija je uslijedila kada je James Watt 1769. izumio parni stroj koji je radio s pretlakom, u proces je bila uklju\xc4\x8dena i kondenzacija, to su temelji i suvremenih termoenergetskih postrojenja. Para kao medij je izuzetno zahvalna kod prijenosa energije. _NEWLINE_Parametri postrojenja su se mijenjali kroz povijest. Tlak, posebno temperatura rasli su kroz godine. Koli\xc4\x8dina pare se pove\xc4\x87ava, a samim time i snaga postrojenja. Tako se smanjuje i potro\xc5\xa1nja goriva i podi\xc5\xbee iskoristivost. Javljaju se jo\xc5\xa1 i pregrija\xc4\x8di i me\xc4\x91upregrija\xc4\x8di koji jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e pridonose pove\xc4\x87anju iskoristivosti. Nova revolucija nastaje razvojem takozvanih blok postrojenja (kotao i turbina su jedan zatvoreni upravlja\xc4\x8dki krug). Ideje su postojale i postupno se razvijale kroz povijest, ali za termoelektrane kakve danas poznajemo najva\xc5\xbenija je stvar patentiranje i razvoj parne turbine (1791.). Plinska turbina dolazi mnogo kasnije, po\xc4\x8detkom 20. stolje\xc4\x87a. _NEWLINE_Danas se oko 80% elektri\xc4\x8dne energije u industrijski razvijenim zemljama dobiva iz termoenergetskih izvora (tu se naravno ubrajaju i plinska, ali i nuklearna postrojenja). U modernom dru\xc5\xa1tvu potreba za elektri\xc4\x8dnom energijom raste, a samim time raste i potro\xc5\xa1nja elektri\xc4\x8dne energije po stanovniku, \xc5\xa1to je ujedno i pokazatelj gospodarskog razvitka pojedine zemlje. Osim \xc5\xa1to proizvode elektri\xc4\x8dnu energiju termoenergetska postrojenja slu\xc5\xbee i za proizvodnju topline koja je tako\xc4\x91er itekako bitna u krajevima gdje je potrebno grijanje. _NEWLINE_Va\xc5\xbenost ovakvih postrojenja raste iz dana u dan bez obzira na nove izvore i na\xc4\x8dine proizvodnje elektri\xc4\x8dne energije. Naravno u svemu tome raste i optere\xc4\x87enje na okoli\xc5\xa1 \xc5\xa1to je pitanje kojim se tako\xc4\x91er moramo aktivno pozabaviti kad govorimo o termoelektranama. Na projektiranju, izgradnji, radu i odr\xc5\xbeavanju jedne termoelektrane sudjeluje velika grupa ljudi, in\xc5\xbeenjera razli\xc4\x8ditih struka. Svi ti ljudi objedinjuju \xc5\xa1iroki spektara znanja potrebnih da se obave svi zadaci i osigura nesmetan rad jedne elektrane.\n_START_SECTION_\nPodjela termoelektrana prema vrsti pokreta\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPrema vrsti pokreta\xc4\x8da (stroj koji u slijedu energetske transformacije prvi pretvara bilo koji oblik energije u mehani\xc4\x8dku energiju) dijelimo ih na:plinsko-turbinsko postrojenje (kru\xc5\xbena postrojenja), parna turbinska postrojenja te kombinirana postrojenja.\n_START_SECTION_\nPlinsko-turbinsko postrojenje\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Plinsko-turbinsko postrojenje koristi dinami\xc4\x8dki pritisak od protoka plinova za direktno upravljanje turbinom. Sam proces koji se doga\xc4\x91a u plinskoj turbini nije toliko razli\xc4\x8dit od parne turbine. Naravno razli\xc4\x8dit je medij koji ekspandira, postupak dobivanja radnog medija je tako\xc4\x91er druga\xc4\x8diji, no sam proces koji se doga\xc4\x91a u turbini je vrlo sli\xc4\x8dan. Razlika je ta \xc5\xa1to je pad entalpije u plinskoj turbini mnogo manji te porast volumena ve\xc4\x87i. Ako \xc5\xbeelimo pove\xc4\x87ati stupanj iskori\xc5\xa1tenja moramo pove\xc4\x87ati temperaturu medija koji ulazi u turbinu.Tu se javlja problem hla\xc4\x91enja, pogotovo samih lopatica. Kako bismo ohladili lopatice koristimo komprimirani zrak iz kondenzatora. Naravno dovo\xc4\x91enje zraka za hla\xc4\x91enje \xc4\x87e smanjiti i snagu postrojenja. Dana\xc5\xa1nji razvoj materijala nam je omogu\xc4\x87io da i izborom materijal pove\xc4\x87amo otpornost na temperaturu. Za izradu lopatica se danas koriste visoko legirani materijali na bazi nikla koji uspje\xc5\xa1no podnose vi\xc5\xa1e temperature. Naravno bez obzira na ova dostignu\xc4\x87a na podru\xc4\x8dju materijala moramo osigurati hla\xc4\x91enje lopatica.U plinskim elektranama se mehani\xc4\x8dka energija pretvara u elektri\xc4\x8dnu pomo\xc4\x87u plinskih motora, koji se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e grade kao \xc4\x8detverotaktni motori. Ove elektrane su obi\xc4\x8dno u sustavu metalurgijskih postrojenja radi iskori\xc5\xa1tenja plinova iz visokih pe\xc4\x87i ili u sustavu koksara i postrojenja za dobivanje plinova radi iskori\xc5\xa1tenja plinova koji nastaju pri dobivanju koksa, zatim za iskori\xc5\xa1tavanje zemnog plina itd. Ako \xc5\xbeelimo pove\xc4\x87ati stupanj iskori\xc5\xa1tenja moramo pove\xc4\x87ati temperaturu medija koji ulazi u turbinu.Svako plinsko-turbinsko postrojenje sastoji se od kompresora, komore za izgaranje i plinske turbine. Princip rada\xc2\xa0: kompresor slu\xc5\xbei za stla\xc4\x8divanje zraka kojeg usisava iz okoli\xc5\xa1a te ga komprimira do nekog zadanog tlaka, komprimirani zrak dovodi se do komore izgaranja gdje se grije uslijed izgaranja goriva. Smjesa koja nastaje (zagrijani zrak i plinovi izgaranja) ekspandiraju u plinskoj turbini gdje stvaraju moment koji se iskori\xc5\xa1tava u proizvodnji elektri\xc4\x8dne energije i pri radu kompresora.\n_START_SECTION_\nParno-turbinsko postrojenje\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Princip rada parnog - turbinskog postrojenja: proizvedena para uz pomo\xc4\x87 topline, dobivena izgaranjem goriva, odvodi se u turbinu gdje na razne na\xc4\x8dine ekspandira stvaraju\xc4\x87i moment koji pak slu\xc5\xbei za proizvodnu elektri\xc4\x8dne energije u generatoru. Koristi dinami\xc4\x8dki pritisak generatora tro\xc5\xa1enjem vodene pare za okretanje lopatica turbine. Najve\xc4\x87i broj velikih termoelektrana je s parnim pogonom, kod kojih se  uglavnom koriste parne turbine (oko 80\xc2\xa0% elektri\xc4\x8dne energije je proizvedeno kori\xc5\xa1tenjem parnih turbina) neposredno spojene s generatorom (turbo-generator). U ovim elektranama toplina dobivena sagorijevanjem goriva predaje se vodenoj pari koja u parnim turbinama proizvodi mehani\xc4\x8dku energiju, a koja se u generatoru pretvara u elektri\xc4\x8dnu energiju. Prema drugom zakonu termodinamike sva toplinska energija ne mo\xc5\xbee biti pretvorena u mehani\xc4\x8dku energiju, zato je toplina uvijek izgubljena u okolini. Ako je ovaj gubitak primijenjen kao korisna toplina, za industrijske procese ili grijanje okoline, parno postrojenje se odnosi na kogeneraciju parnog postrojenja. Klasi\xc4\x8dno parno-turbinsko postrojenje zasniva se na Rankineovom ciklusu poznatom iz termodinamike.\n_START_SECTION_\nKombinirano postrojenje\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Kombinirano postrojenje ima oboje: plinske turbine lo\xc5\xbeene prirodnim plinom,parni kotao te parnu turbinu koja koristi iscrpljeni plin iz plinske turbine kako bi se proizveo elektricitet, tj. to je ciklus koji se sastoji od plinsko-turbinskog i parno-turbinskog dijela. Glavne sastavnice su naravno plinska i parna turbina. Osnovna namjena ovakvih postrojenja je da se iskoristi toplina nastala na izlazu iz plinske turbine. Budu\xc4\x87i da ispu\xc5\xa1ni plinovi koji izlaze iz plinske turbine imaju izuzetno visoke temperature, oko 600 \xc2\xb0C mogu se iskoristiti kao sredstvo koje \xc4\x87e grijati vodu i proizvoditi vodenu paru za parnu turbinu. Time pove\xc4\x87avamo iskoristivost samog procesa, jer je toplina koju bi ina\xc4\x8de izgubili iskori\xc5\xa1tena za daljnju proizvodnju pare. Iskoristivost takvog postrojenja dose\xc5\xbee i do 60%. U kombiniranom postrojenju kompresor komprimira zrak i \xc5\xa1alje ga u komoru izgaranja gdje se istovremeno dovodi gorivo za izgaranje. Plinovi izgaranja vrlo visoke temperature vode se iz komore izgaranja u plinsku turbinu, gdje ekspandiraju daju\xc4\x87i koristan rad na vratilu spojenom na rotor plinske turbine. Vratilo pokre\xc4\x87e generator elektri\xc4\x8dne struje i proizvodi elektri\xc4\x8dnu energiju koja se \xc5\xa1alje u mre\xc5\xbeu. Nakon ekspanzije, ispu\xc5\xa1ni se plinovi iz plinske turbine vode u utilizator (generator pare na otpadnu toplinu). Jedna od vrlo dobrih karakteristika plinske turbine je ta \xc5\xa1to je kod nje prisutan vrlo visok omjer zrak/gorivo budu\xc4\x87i se dodaje nekoliko puta vi\xc5\xa1e zraka zbog hla\xc4\x91enja lopatica plinske turbine. Zbog toga na izlazu iz plinske turbine ostaje jo\xc5\xa1 dosta neiskori\xc5\xa1tenog zraka te se taj vi\xc5\xa1ak zraka koristi za izgaranje dodatnog goriva u utilizatoru. U utilizatoru se napojna voda zagrijava do isparavanja i pregrijava na zadane parametre. Pregrijana para odlazi iz generatora pare u parnu turbinu gdje ekspandira i predaje mehani\xc4\x8dki rad generatoru elektri\xc4\x8dne struje. Nakon toga para, sada ve\xc4\x87 niskih parametara, odlazi u kondenzator gdje kondenzira. Nakon kondenzacije, voda se napojnom pumpom vra\xc4\x87a u utilizator na ponovno zagrijavanje. Ve\xc4\x87 je napomenuto da ovim principom pove\xc4\x87avamo iskoristivost \xc4\x8ditavog procesa. Razlog pronalazimo u osnovama termodinamike. Temelje mo\xc5\xbeemo vidjeti u temeljnom Carnotovom procesu (izentropsko-izotermnom). Princip je sljede\xc4\x87i: ako su temperaturne razlike manje, manji je i prijenos topline. Dakle nama je od izuzetne va\xc5\xbenosti da je ta razlika temperatura \xe2\x80\x9e spremnika\xe2\x80\x9c \xc5\xa1to ve\xc4\x87a. Naravno idealni slu\xc4\x8daj bi bio ako bi temperatura radne tvari kod dovo\xc4\x91enja topline bila jednaka temperaturi ogrjevnog spremnika, a temperatura radne tvari kod odvo\xc4\x91enja postane jednaka temperaturi rashladnog spremnika. Tada govorimo o idealnom Carnotovom procesu. Znamo da kod Carnotovog procesa iskoristivost ovisi samo o temperaturi, odnosno temperaturi toplinskih spremnika te se nikakvim drugim varijablama ta iskoristivost ne mo\xc5\xbee promijeniti.\n_START_SECTION_\nKompresori\n_START_PARAGRAPH_\nKompresori slu\xc5\xbee kod plinsko-turbinskih postrojenja, mlaznim motorima i sl. Kompresori mogu biti radijalni ili aksijalni. Kod aksijalnih strujanje zraka vr\xc5\xa1i se u smjeru vratila, dok kod radijalnih kompresora imamo radijalno strujanje na rotorsko kolo. Radijalni kompresori lak\xc5\xa1i su i mnogo efikasniji nego aksijalni kompresori za manje kompresijske omjere. Kod ve\xc4\x87ih postrojenja koriste se aksijalni kompresori obzirom da su efikasniji (za ve\xc4\x87e kompresijske omjere). Isto tako u zrakoplovstvu se koriste aksijalni kompresori zbog vi\xc5\xa1ih kompresijskih omjera. Kompresor za rad koristi energiju nastalu zbog rada turbine obzirom da su turbina i kompresor naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e na istom vratilu. Komprimirani zrak s plinovima izgaranja tvori radni medij koji ekspandira kasnije u turbini.\n_START_SECTION_\nKomora izgaranja\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Komora izgaranja sastoji se od dva cilindra. U prvom se odvija izgaranje prilikom \xc4\x8dega se razvijaju visoke temperature te se tako \xc5\xa1titi vanjski cilindar od djelovanja zra\xc4\x8denja topline. Cilindri su me\xc4\x91usobno povezani te se izme\xc4\x91u njih odvija prostrujavanje zraka. Za izgaranje se dovodi 3-6 puta vi\xc5\xa1e zraka od teoretski potrebnog zbog sni\xc5\xbeenja maksimalnih temperatura. Komore izgaranja trebaju osigurati: stabilno izgaranje u \xc5\xa1irokim granicama optere\xc4\x87enja, jednoli\xc4\x8dnu raspodjelu temperatura dimnih plinova na izlazu iz komore izgaranja, da gubitak tlaka u komori izgaranja bude \xc5\xa1to manji. _NEWLINE_U klasi\xc4\x8dnom plinsko-turbinskom postrojenju mo\xc5\xbeemo imati vi\xc5\xa1e komora izgaranja koje se sla\xc5\xbeu uzdu\xc5\xbeno, po obodu. Takvo slaganje koristimo kao bismo smanjili dimenzije.\n_START_SECTION_\nKondenzator\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Kondenzator je klasi\xc4\x8dni izmjenjiva\xc4\x8d topline koji \xe2\x80\x9evra\xc4\x87a\xe2\x80\x9c paru natrag u teku\xc4\x87e stanje, nakon \xc5\xa1to ekspandira u turbini. Kondenzat se pumpama vra\xc4\x87a natrag u proces. Tlak u klasi\xc4\x8dnom kondenzatoru je izuzetno mali (podtlak \xe2\x80\x93 oko 0,045 bara). Po\xc5\xa1to je kondenzator izmjenjiva\xc4\x8d topline potrebno je osigurati i medij kojem \xc4\x87e se ta topline predati kako bi se para ohladila do temperature kondenzata. Upravo zbog toga su termoelektrane smje\xc5\xa1tene na rijekama, moru..., kako bi se osigurao medij koji \xc4\x87e preuzimati svu tu toplinu. Naravno postoji mogu\xc4\x87nost da termoelektrana radi dvofazno, odnosno kao i toplana. Tada se ta para mo\xc5\xbee odvoditi vrelovodima i slu\xc5\xbeiti kao grijanje.\n_START_SECTION_\nGenerator pare\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Za generator pare mogli bismo re\xc4\x87i da \xc4\x8dini sredi\xc5\xa1nji dio svake termoelektrane. Ukratko generator pare, \xc5\xa1to mu i samo ime ka\xc5\xbee, slu\xc5\xbei za proizvodnju pare s odre\xc4\x91enim parametrima (temperature i tlaka) koja \xc4\x87e se kasnije u turbini iskoristiti za proizvodnju elektri\xc4\x8dne energije.\n_START_SECTION_\nPodjela generatora pare\n_START_PARAGRAPH_\nGeneratore pare dijelimo na: \xc4\x8deli\xc4\x8dne generatore pare, lijevane te generatore pare posebne namjene. _NEWLINE_U na\xc5\xa1em razmatranju osvrnuti \xc4\x87emo se samo na \xc4\x8deli\xc4\x8dne generatore pare s obzirom da su oni najzastupljeniji i naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i u primjeni.\n_START_SECTION_\nPodvrste \xc4\x8deli\xc4\x8dnih generatora pare\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8celi\xc4\x8dne generatore pare dijelimo na par podvrsta: vatrocjevne, vodocjevne i cilindri\xc4\x8dne.\n_START_SECTION_\nVatrocijevni generatori pare\n_START_PARAGRAPH_\nVatrocijevni generatori pare funkcioniraju tako da plamen struji kroz cijevi i tako grije vodu koja te cijevi okru\xc5\xbeuje.\n_START_SECTION_\nVodocijevni generatori pare\n_START_PARAGRAPH_\nVodocijevni generatori pare su  naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i i najbrojniji te najzanimljiviji s aspekta termoelektrana. Kao \xc5\xa1to i samo ime ka\xc5\xbee kod vodocjevnih generatora pare voda ili para nalaze se u samim cijevima. Na taj na\xc4\x8din mogu\xc4\x87e je posti\xc4\x87i znatno ve\xc4\x87e tlakove i temperature nego kod vatrocjevnih generatora pare.\n_START_SECTION_\nPodjela vodocijevnih generatora pare\n_START_PARAGRAPH_\nVodocjevne generatore pare opet mo\xc5\xbeemo podijeliti na: horizontalne s ravnim cijevima i vertikalne sa savinutim cijevima (prirodna ili prisilna cirkulacija).\n_START_SECTION_\nVertikalni generatori pare sa savinutim cijevima\n_START_PARAGRAPH_\nVertikalni generatori pare sa savinutim cijevima predstavljaju najve\xc4\x87u i nama najva\xc5\xbeniju skupinu. Ovakvi tipovi generatora pare se nalaze u velikim termoenergetskim postrojenjima za proizvodnju elektri\xc4\x8dne energije. Za izgaranje mogu koristiti sve vrste goriva: kruto gorivo na re\xc5\xa1etci (ravnoj ili kosoj), kruto gorivo u fluidiziranom sloju te izgaranje u prostoru (ugljena pra\xc5\xa1ina, teku\xc4\x87e i plinsko gorivo). Prirodna cirkulacija u generatoru pare ostvaruje se zbog razlike u gusto\xc4\x87ama vode i vodene pare. Silazne cijevi upravo zbog toga nisu grijane tako da se lak\xc5\xa1e uspostavi cirkulacija. Temelji hidrodinamike, toplija voda \xc4\x87e strujati prema gore dok \xc4\x87e se hladna voda kretati prema dolje. Kada ne mo\xc5\xbeemo osigurati uvijete za prirodnu cirkulaciju koristimo razli\xc4\x8dite pumpe kako bismo osigurali nesmetanu cirkulaciju. Takvi generatori se nazivaju La Mont generatori pare.\n_START_SECTION_\nPosebni generatori pare sa savinutim cijevima\n_START_PARAGRAPH_\nPosebni generatori pare iz ove skupine su proto\xc4\x8dni generatori pare s prisilnom cirkulacijom. Ovakvi generatori grade se za najve\xc4\x87a postrojenja s najve\xc4\x87im protocima, nadkriti\xc4\x8dnim tlakovima i nadkriti\xc4\x8dnim temperaturama. Ovakvi generatori mogu proizvoditi oko 2500 t/h pare, temperature od oko 600 \xcb\x9aC. Ovakav generator mo\xc5\xbeemo zamisliti kao cijev u kojoj se voda zagrijeva. Isparava te ta vodena para pregrijava. Veliki nedostatak kod proto\xc4\x8dnih generatora pare je nemogu\xc4\x87nost rada pri malim optere\xc4\x87enjima jer se javlja mogu\xc4\x87nost pregaranja cijevi.\n_START_SECTION_\nDijelovi ugra\xc4\x91eni u generatore pare\n_START_PARAGRAPH_\nPostoje postupci i dijelovi, koji se ugra\xc4\x91uju u generator pare kako bismo osigurali ve\xc4\x87u iskoristivost i pove\xc4\x87anje snage, a to su pregrija\xc4\x8d pare, me\xc4\x91upregrija\xc4\x8di, ekonomajzerske povr\xc5\xa1ine, zagrija\xc4\x8di zraka, kondenzator, rashladni toranj, ...\n_START_SECTION_\nPregrija\xc4\x8d pare\n_START_PARAGRAPH_\nKako bismo pove\xc4\x87ali stupanj iskoristivosti \xc4\x8ditavog procesa koristimo pregrija\xc4\x8d pare. To ima utjecaj i na samu tehnologiju izrade s obzirom da para nema kapljica vode u sebi pa je manje korozivna i erozivna. Kod dana\xc5\xa1njih termoelektrana pregrijana para je imperativ zbog strogo odre\xc4\x91enih zahtjeva za parametre pare na ulazu u turbinu._NEWLINE_Prijelaz topline mo\xc5\xbee biti konventivan ili putem zra\xc4\x8denja. U praksi se uvijek koristi mje\xc5\xa1avina ova dva navedena.\n_START_SECTION_\nMe\xc4\x91upregrija\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Kod ugradnje me\xc4\x91upregrija\xc4\x8da moramo imati na raspolaganju i turbinu podijeljenu na visokotla\xc4\x8dni i niskotla\xc4\x8dni dio. Para ekspandira u visokotla\xc4\x8dnom dijelu turbine do tlaka me\xc4\x91upregrijanja te se nakon toga vra\xc4\x87a u generator pare. U generatoru pare se jo\xc5\xa1 jednom zagrijava, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e ponovno na temperaturu svje\xc5\xbee pare, te se odvodi u niskotla\xc4\x8dni dio turbine. Tu para ponovno ekspandira stvaraju\xc4\x87i koristan rad. Kao i kod pregrija\xc4\x8da, kod ugradnje me\xc4\x91upregrija\xc4\x8da pove\xc4\x87ava se ukupan stupanj iskoristivosti postrojenja. Smanjujemo vla\xc5\xbenost pare \xc5\xa1to je izuzetno bitno za dugovje\xc4\x8dnost turbine. Smanjujemo veli\xc4\x8dinu kondenzatora, gorionika i samog generatora pare. Negativna strana je pove\xc4\x87anje cijene turbine, ali i pove\xc4\x87anje ukupnih investicijskih tro\xc5\xa1kova.\n_START_SECTION_\nEkonomajzerske povr\xc5\xa1ine\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Zagrija\xc4\x8d vode ili ekonomajzer smje\xc5\xa1ta se u stra\xc5\xbenji dio generatora pare tako da se iskori\xc5\xa1tava dio topline koja bi se ina\xc4\x8de ispustila u okoli\xc5\xa1. Time ujedno i smanjujemo temperaturu dimnih plinova. Na ekonomajzerskim povr\xc5\xa1inama zagrijavamo napojnu vodu i zrak. U zagrija\xc4\x8dima napojne vode se voda u pravilu zagrijava ispod temperature zasi\xc4\x87enja jer u suprotnom nastaje vodena para \xc5\xa1to mo\xc5\xbee izazvati o\xc5\xa1te\xc4\x87enja u obliku kavitacije. Za svoj rad zagrija\xc4\x8di vode tro\xc5\xa1e relativno malo energije te zauzimaju malo prostora. Ako imamo zagrija\xc4\x8de vode br\xc5\xbee \xc4\x87emo pustiti generator pare u pogon te \xc4\x87emo smanjiti optere\xc4\x87enje ogrjevnih povr\xc5\xa1ina.\n_START_SECTION_\nPredgrija\xc4\x8di zraka ili zagrija\xc4\x8di zraka\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Posljednji u generatoru pare su zagrija\xc4\x8di zraka koji su ujedno smje\xc5\xa1teni iza zagrija\xc4\x8da napojne vode. Po\xc5\xa1to rade na manjim tlakovima, za razliku od zagrija\xc4\x8da vode, manji su svojom konstrukcijom. Zrak zagrijavamo zbog podizanja stupnja iskoristivosti, su\xc5\xa1enja goriva i pobolj\xc5\xa1anja izgaranja. Preko 70% svih zagrija\xc4\x8da zraka su rotacioni zagrija\xc4\x8di sastavljani od limenih sa\xc4\x87a koje se griju dimnim plinovima a hlade zrakom.\n_START_SECTION_\nRashladni tornjevi\n_START_PARAGRAPH_\n _NEWLINE_U nekim velikim termoelektranama postoje veliki hiperboli\xc4\x8dki dimnjaci poput struktura, koji osloba\xc4\x91aju otpadnu toplinu u ambijent atmosfere isparavanjem vode, a nazivaju se rashladni tornjevi . Rafinerije petroleja, petrokemijska postrojenja, geotermalna postrojenja koriste ventilatore kako bi omogu\xc4\x87ila kretanje zraka prema gore kroz vodu koja se dolazi u smjeru prema dolje i nemaju hiperboli\xc4\x8dnu konstrukciju nalik dimnjacima. Inducirani ili tla\xc4\x8dni rashladni tornjevi su pravokutne konstrukcije nalik kutiji, ispunjene s materijalima koji poja\xc4\x8davaju dodirivanje zraka koji struji u vis i vodu koja te\xc4\x8de prema dolje. U pustinjskim podru\xc4\x8djima rashladni toranj mogao bi biti neizbje\xc5\xbean od kada \xc4\x87e tro\xc5\xa1ak ure\xc4\x91ivanja vode za hladno isparavanje biti zabranjen. Ovi imaju ni\xc5\xbeu efikasnost i vi\xc5\xa1u energetsku potro\xc5\xa1nju u ventilatorima od mokrih i isparavaju\xc4\x87ih rashladnih tornjeva. Tvrtke za elektriku preferiraju upotrebljavanje rashladne vode iz oceana, rijeka, jezera, rashladnih umjetnih jezera u zamjenu za rashladni toranj, na podru\xc4\x8dju gdje je ekonomi\xc4\x8dnije i ambijentalno mogu\xc4\x87e. Ovaj tip rashla\xc4\x91ivanja mo\xc5\xbee sa\xc4\x8duvati tro\xc5\xa1ak rashladnog tornja i mo\xc5\xbee imati ni\xc5\xbeu energetsku cijenu za pumpanje rashladne vode kroz izmjenjiva\xc4\x8d topline postrojenja. Uglavnom, otpadna toplina mo\xc5\xbee uzrokovati da temperatura vode primjetno poraste. Pogonska postrojenja koja upotrebljavaju prirodne sastojke vode za rashla\xc4\x91ivanje, moraju biti konstruirana da preduhitre ulazak organizama u rashladni krug, ina\xc4\x8de \xc4\x87e se stvoriti organizmi koji se prilago\xc4\x91avaju toplijim vodenim postrojenjima i utje\xc4\x8du tako da nanesu \xc5\xa1tetu ako se postrojenje ugasi za hladna vremena.\n_START_SECTION_\nSnaga bloka\n_START_PARAGRAPH_\nSnaga termoenergetskog bloka obi\xc4\x8dno raste kao bismo smanjili specifi\xc4\x8dne investicijske tro\xc5\xa1kove (Eur/kW). Investicija ipak predstavlja va\xc5\xbenu stavku u cijeni elektri\xc4\x8dne energije. Kroz zadnjih 40-tak godina proizvodnja pare je ocrtavala veli\xc4\x8dinu i snagu postrojenja. 1960-ih imali smo oko 500 t/h te 1980-ih preko 2000 t/h. Ovakav razvoj omogu\xc4\x87en je razvojem tehnologije i materijala. U SAD-u smo imali i probne generatore koji su mogli proizvoditi i 4500 t/h pare, no pokazali su se relativno nestabilni pa su se parametri pare vratili na ni\xc5\xbee vrijednosti. Za vi\xc5\xa1e od 2500t/h pare specifi\xc4\x8dni investicijski tro\xc5\xa1kovi dolaze u zasi\xc4\x87enje. Upravo zbog toga snage ve\xc4\x87ine termoenergetskih blokova se kre\xc4\x87u od oko 500 do 800 MW.\n_START_SECTION_\nParametri pare\n_START_PARAGRAPH_\nSpecifi\xc4\x8dna potro\xc5\xa1nja energije u MJ/kWh opisuje ekonomi\xc4\x8dnost termoenergetskog bloka, \xc5\xa1to je zapravo recipro\xc4\x8dna vrijednost stupnja iskoristivost. Potro\xc5\xa1nja energije bitno ovisi o parametrima pare: tlaku i temperaturi. Dana\xc5\xa1nje temperature svje\xc5\xbee pare kre\xc4\x87u se oko 540 \xc2\xb0C na tlakovima od oko 190 bara. Danas imamo i elektrane koje mogu raditi s nadkriti\xc4\x8dkim tlakovima od 250 do 260 bara i temperaturama od oko 600 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nUtjecaj termoelektrana na okoli\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nDanas je sve manje termoelektrana budu\xc4\x87i da su veliki one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87iva\xc4\x8di prirode. Kod termoelektrana dva su osnovna u\xc4\x8dinka koji utje\xc4\x8du na one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enje okoli\xc5\xa1a. Prvi i osnovni je u\xc4\x8dinak koji nastaje zbog izgaranja fosilnih goriva. Drugi i manje bitni jest toplinsko one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enje rijeka ili jezera. Mi \xc4\x87emo se o ovom poglavlju baviti samo ovim prvim, odnosno one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enjem uslijed izgaranja fosilnog goriva. Izgaranje je proces u kojem se kemijska energija sadr\xc5\xbeana u gorivu transformira u unutra\xc5\xa1nju energiju koja se opet dalje iskori\xc5\xa1tava u raznim procesima. Kod izgaranja u atmosferu se ispu\xc5\xa1taju plinovi kao \xc5\xa1to su CO, voda, NO\xe2\x82\x93, razli\xc4\x8diti ugljikovodici,... Od svih navedenih ugljik dioksid i voda nisu direktno otrovni za ljude. No oni izravno utje\xc4\x8du svojom koncentracijom na zagrijavanje atmosfere (apsorpcija toplinskog zra\xc4\x8denja u atmosferi). Vrsta i sastav plinova nastalih uslijed izgaranja ovisi o sastavu goriva koje izgara u procesu. Elementi koji \xc4\x8dine ve\xc4\x87inu fosilnih goriva su ugljik, vodik i sumpor. Ugljik mo\xc5\xbee izgarati potpuno i djelomi\xc4\x8dno. U potpunom izgaranju imamo CO\xe2\x82\x82 kao produkt dok kod djelomi\xc4\x8dnog izgaranja kao produkt imamo CO. Upravo zbog toga ve\xc4\x87i udio CO imamo u termoelektranama na ugljen jer je te\xc5\xbee osigurati kvalitetno mije\xc5\xa1anje goriva i zraka. Izgaranjem vodika dobivamo vodu, a izgaranjem sumpora SO\xe2\x82\x82. Kod izgaranja te\xc5\xbeimo \xc5\xa1to potpunijem izgaranju. Da bismo to ostvarili cilj je imati \xc5\xa1to bolje mije\xc5\xa1anje zraka i goriva. Naravno da je to najjednostavnije ostvariti kod plinskih goriva, a najte\xc5\xbee kod krutog. Za izgaranje potrebno je osigurati minimalnu koli\xc4\x8dinu zraka. O koli\xc4\x8dini sumpora u produktima izgaranja najvi\xc5\xa1e ovisi udio sumpora u samom gorivu. Dakle te\xc5\xbeimo ugljenu i nafti sa \xc5\xa1to manje sumpora. Kod du\xc5\xa1ika i njegovih oksida gorivo ne utje\xc4\x8de toliko na produkciju NO\xe2\x82\x93-a. Isto tako treba spomenuti i izuzetno veliku koli\xc4\x8dinu pepela kojeg jedna prosje\xc4\x8dna termoelektrana izbaci u okoli\xc5\xa1. U svrhu za\xc5\xa1tite okoli\xc5\xa1a u posljednjih desetak godina donijelo se mno\xc5\xa1tvo zakona i odredaba koje bi trebale pridonijeti smanjenju zaga\xc4\x91enja okoli\xc5\xa1a iz termoelektrana. Jedan od glavnih parametara je kontrola i smanjenje sumpornih oksida. Postupak odsumporivanja mo\xc5\xbee se vr\xc5\xa1iti tako da se odvaja ve\xc4\x87 iz goriva ili iz produkata izgaranja. Ve\xc4\x87i efekt se posti\xc5\xbee ako sumporove okside uklanjamo iz produkata izgaranja. Ovakvi postupci zahtijevaju dodatna ulaganja koja poskupljuju i krajnju cijenu elektri\xc4\x8dne energije. Du\xc5\xa1ikove spojeve je najjednostavnije reducirati stupnjevanim izgaranjem. Na taj na\xc4\x8din mo\xc5\xbeemo smanjiti emisiju du\xc5\xa1i\xc4\x8dnih oksida za oko 50%._NEWLINE_Protokolom iz Kyota termoelektrane bi se do kraja 2020. trebale  izbaciti iz upotrebe.'