b'\n_START_ARTICLE_\nNovac\n_START_PARAGRAPH_\nNovac je svojevrsna roba za koju se mo\xc5\xbee kupiti svaka druga roba. Novcem se raspore\xc4\x91uju i razmjenjuju svi proizvodi ljudskog rada. Uobi\xc4\x8dajena definicija novca ka\xc5\xbee da je novac (1) obra\xc4\x8dunska jedinica; (2) spremnik vrijednosti; te (3) sredstvo razmjene, iako ve\xc4\x87ina autora dr\xc5\xbei da su prva dva svojstva nebitna te da slijede iz posljednjeg.\n_START_SECTION_\nSredstvo obra\xc4\x8duna cijena\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi se na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu formirala stabilna tr\xc5\xbei\xc5\xa1na cijena  raznih roba, tako da se cijene svih roba mogu me\xc4\x91usobno uspore\xc4\x91ivati potreban je novac. Novac je omogu\xc4\x87ilo da ista roba u razli\xc4\x8ditom prostoru i vremenu ima pribli\xc5\xbeno istu cijenu.\n_START_SECTION_\nSredstvo pla\xc4\x87anja\n_START_PARAGRAPH_\nOva funkcija novca omogu\xc4\x87uje kupcima da se pojave na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu, a da istovremeno ni\xc5\xa1ta ne prodaju. Prije izuma novca ljudi su razmjenu mogli vr\xc5\xa1iti samotrampom \xc5\xa1to je bilo vrlo te\xc5\xa1ko \xc4\x8dak i na lokalnom tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu, \xc5\xa1to je ljude prisiljavalo da ve\xc4\x87inu potrebnih stvari sami proizvode na nivou obitelji ili plemena. U slu\xc4\x8daju kad su \xc5\xbeeljeli ne\xc5\xa1to kupiti morali su imati na zalihi  ne\xc5\xa1to \xc5\xa1to bi vlasnik \xc5\xbeeljenog dobra htio uzeti u zamjenu.\n_START_SECTION_\nSredstvo osiguravanja vrijednosti\n_START_PARAGRAPH_\nOva funkcija novca omogu\xc4\x87uje vlasnicima imovine da svoje kapitale pretvore u novac i tako imovinu sa\xc4\x8duvaju od starenja i pada vrijednosti. Razvojem bankarstva ova funkcija novca je sve vi\xc5\xa1e do\xc5\xa1la do izra\xc5\xbeaja, te je omogu\xc4\x87ila lak\xc5\xa1e preno\xc5\xa1enje vrijednosti kapitala s jednog na drugo mjesto, te lak\xc5\xa1e \xc4\x8duvanje od kra\xc4\x91e, kvarenja i sl. Ovo je bila jedna od najva\xc5\xbenijih funkcija novca u vrijeme zlatnog va\xc5\xbeenja novca, dok je uvo\xc4\x91enjem nominalne vrijednosti papirnatog novca ova funkcija podlo\xc5\xbena volji monetarne vlasti. Ako proizvo\xc4\x91a\xc4\x8di imaju prevelik utjecaj na monetarnu vlast ili ako vlada velika nezaposlenost monetarna vlast tiska velike koli\xc4\x8dine novca \xc5\xa1to dovodi do inflacije, \xc4\x8dime ova funkcija novca postaje sve manja. Ako na monetarnu vlast prevelik utjecaj imaju bankari, \xc5\xa1tedi\xc5\xa1e i potro\xc5\xa1a\xc4\x8di tada se vodi politika jakog novca \xc5\xa1to mo\xc5\xbee dovesti do  deflacije, \xc4\x8dime vrijednost novca ja\xc4\x8da, ali su posljedice porast uvoza, propadanje proizvodnje i izvoza, porast nezaposlenosti \xc5\xa1to mo\xc5\xbee dovesti do te\xc5\xa1kih privrednih kriza.\n_START_SECTION_\nSredstvo reguliranja raspodjele\n_START_PARAGRAPH_\nNovac omogu\xc4\x87uje ljudima br\xc5\xbeu i lak\xc5\xa1u raspodjelu zajedni\xc4\x8dke imovinu. Ovo vrijedi na nivou obitelji kad netko premine pa te\xc5\xa1ko djeljivu imovinu treba podijeliti tako da ona fizi\xc4\x8dki i dalje ostane cijela. Poduze\xc4\x87a sa vi\xc5\xa1e vlasnika novcem ispla\xc4\x87uju profit na dioni\xc4\x8dare i ne moraju dijeliti samo poduze\xc4\x87e. Dr\xc5\xbeava kod raspodjele BDP na pojedine dru\xc5\xa1tvene institucije i dijelove stanovni\xc5\xa1tva zahvaljuju\xc4\x87i novcu mo\xc5\xbee lak\xc5\xa1e ubrati porez koji tada mo\xc5\xbee puno lak\xc5\xa1e podijeliti ciljanim skupinama, nego dok se porez ubirao u naturi, \xc5\xa1to je bilo puno skuplje i kod ubiranja i kod raspodjele.\n_START_SECTION_\nSredstvo regulacije kreditnog poslovanja\n_START_PARAGRAPH_\nOva funkcija novca omogu\xc4\x87uje bankarskim institucijama regulaciju potra\xc5\xbenje za pojedinim robama izmjenom  kamatnih stopa i ostalih uvjeta za dobivanje  kredita. Kreditni novac omogu\xc4\x87uje osiguranje  sredstava na onim mjestima gdje je najpotrebniji i gdje  postoji najve\xc4\x87a mogu\xc4\x87nost oplodnje. Ovu funkciju novca mogu\xc4\x87e je i zloupotrijebiti ako pojedine privredne grane imaju prevelik utjecaj na banke, te preko njih poti\xc4\x8du preveliku potra\xc5\xbenju za vlastitim proizvodima, na \xc5\xa1tetu drugih privrednih grana, osobito sitnog poduzetni\xc5\xa1tva. Kako bi se ovo sprije\xc4\x8dilo potrebna je poticati sna\xc5\xbenu konkurenciju na bankarskom tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu. U svakoj dr\xc5\xbeavi potreban je dovoljno velik broj velikih banaka kako bi mogle kreditirati velike investicije, ali potreban je i veliki broj malih banaka za poticanje sitnog poduzetni\xc5\xa1tva i obiteljskih gospodarstava. Kako bi se sprije\xc4\x8dile zloupotreba potrebno je imati i dovoljno banaka za razli\xc4\x8dite vrste bankarskih poslova i razli\xc4\x8dite vrste \xc5\xa1tedi\xc5\xa1a - ulaga\xc4\x8da. Tako\xc4\x91er je potrebno bankama ograni\xc4\x8diti i borbu za \xc5\xa1tedi\xc5\xa1e dizanjem kamatnih stopa na \xc5\xa1tednju \xc5\xa1to mo\xc5\xbee dovesti do stvaranja financijske piramide koja zavr\xc5\xa1ava propa\xc5\xa1\xc4\x87u velikog broja ulaga\xc4\x8da.  Tako\xc4\x91er je potrebno imati najve\xc4\x87i broj banaka u doma\xc4\x87em vlasni\xc5\xa1tvu, po\xc5\xa1to su banke u stanom vlasni\xc5\xa1tvu sklone financirati prodaju proizvoda onih poduze\xc4\x87a s kojima su vlasnici banaka povezani bilo vlasni\xc4\x8dkim odnosima, bilo da su im posudili velike kredite, te su zbog toga zainteresirane za \xc5\xa1to  sigurniju otplatu takvih kredita. Takve strane banke odobravaju uglavnom potro\xc5\xa1a\xc4\x8dke kredite za kupovinu proizvoda iz vlastitih dr\xc5\xbeava, dok poduzetni\xc4\x8dke kredite za nove proizvodnje odobravaju vrlo nerado i u pravilu s vrlo nepovoljnim kamatnim stopama.\n_START_SECTION_\nRegulator cijena\n_START_PARAGRAPH_\nNovcem dr\xc5\xbeava mo\xc5\xbee regulirati cijene robi tako da pove\xc4\x87ava ili smanjuje koli\xc4\x8dinu novca na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu ovisno o svojim interesima. U vrijeme zlatnog standarda novca dr\xc5\xbeava je mogla ovakvu regulaciju vr\xc5\xa1iti ako je imala dovoljnu rezervu u trezorima. Uvode\xc4\x87i nominalnu vrijednost dr\xc5\xbeava mo\xc5\xbee potpuno slobodno regulirati op\xc4\x87i razina cijene  upotrebom regulacijskih nov\xc4\x8danih instrumenata, kao \xc5\xa1to su eskontna kamatna stopa i obvezna stopa likvidnih rezervi u trezorima banaka. Novcem dr\xc5\xbeava mo\xc5\xbee regulirati cijene svih roba kojima se cijena formira na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu, mo\xc5\xbee namjenskim kreditima prouzro\xc4\x8diti rast ili pad cijena pojedinih roba te  time mo\xc5\xbee regulirati potra\xc5\xbenju za robama \xc4\x8diji porast ili pad  proizvodnje \xc5\xbeeli ubrzati ili usporiti. Jedino se monopoli mogu oteti djelovanju monetarnih mehanizama. Koli\xc4\x8dina namjenskih kredita mo\xc5\xbee se regulirati ili izmjenom kamatnih stopa ili izmjenom uvjeta za dobivanje kredita. Npr. dr\xc5\xbeava mo\xc5\xbee iz primarne emisije kreditirati stambenu izgradnju, ili strate\xc5\xa1ke infrastrukturne objekte. Kamata na ovakve kredite mo\xc5\xbee biti i 0%, a koli\xc4\x8dina kredita se mo\xc5\xbee regulirati izmjenom uvjeta za dobivanje kredita. Ako cijene opreme, gra\xc4\x91evinskog materijala, zemlji\xc5\xa1ta i usluga po\xc4\x8dnu  rasti uvjeti za kredite se ote\xc5\xbeavaju, a ako ove cijene padaju uvjeti za kredit se olak\xc5\xa1avaju.\n_START_SECTION_\nRegulator privrednog razvoja\n_START_PARAGRAPH_\nNovcem dr\xc5\xbeava mo\xc5\xbee regulirati privredni razvoj kori\xc5\xa1tenjem monetarne politike i fiskalne politike.\n_START_SECTION_\nMonetarna regulacija\n_START_PARAGRAPH_\nMonetarna politika ni\xc5\xbeim primarnim kamatnim stopama poti\xc4\x8de op\xc4\x87i privredni razvoj. Tiskanjem novca monetarna vlast mo\xc5\xbee novac koristiti kao sredstvo neprimjetnog oporezivanja svih  stanovnika s tim da visina ovog "poreza" ovisi o veli\xc4\x8dini raspolo\xc5\xbeivog novca u d\xc5\xbeepovima i na ra\xc4\x8dunima vlasnika. Ovo oporezivanje dr\xc5\xbeava vr\xc5\xa1i tako da uzima kredite od emisijske banke, ali ih ne vra\xc4\x87a. Na taj na\xc4\x8din smanjuje se realna vrijednost imovine svim pravnim i fizi\xc4\x8dkim osobama koje posjeduju novac. Ako dr\xc5\xbeava na ovaj na\xc4\x8din pove\xc4\x87a koli\xc4\x8dinu novca na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu vi\xc5\xa1e od pove\xc4\x87anja koli\xc4\x8dine robe, dolazi do inflacije, a ako je ovo osnovni na\xc4\x8din financiranja dr\xc5\xbeave mo\xc5\xbee do\xc4\x87i do galopiraju\xc4\x87e inflacije._NEWLINE_Koli\xc4\x8dina novca na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu mo\xc5\xbee se izra\xc4\x8dunati ako poznajemo koli\xc4\x8dinu banknota u opticaju, koli\xc4\x8dinu novca na \xc5\xbeirora\xc4\x8dunima, teku\xc4\x87im ra\xc4\x8dunima i \xc5\xa1tednim knji\xc5\xbeicama, ako znamo broj obrtaja novca, iznos odobrenih kredita te iznos dospjelih i napla\xc4\x87enih rata. Pove\xc4\x87anjem koli\xc4\x8dine banknota, broja obrtaja i odobrenih kredita, te smanjenjem dospjelih rata koli\xc4\x8dina novca na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu pove\xc4\x87ava se \xc5\xa1to izaziva inflaciju, a u obrnutom slu\xc4\x8daju opada \xc5\xa1to izaziva deflaciju.\n_START_SECTION_\nFiskalna regulacija\n_START_PARAGRAPH_\nFiskalna vlast mo\xc5\xbee dr\xc5\xbeavnim narud\xc5\xbebama razvijati to\xc4\x8dno odre\xc4\x91ene privredne grane. Poreznom politikom, tj. vrstom  poreza i razli\xc4\x8ditim poreznim stopama fiskalna vlast mo\xc5\xbee tako\xc4\x91er pogodovati odre\xc4\x91enim privrednim granama i odre\xc4\x91enim dijelovima stanovni\xc5\xa1tva, \xc4\x8dime smanjuje dohodak i mo\xc4\x87  drugih privrednih grana i drugih dijelova stanovni\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nTrampa prethodi trgovini\n_START_PARAGRAPH_\nDavno u pro\xc5\xa1losti ljudima nije bio potreban novac, jer je sve za \xc5\xbeivot svatko sam proizvodio ili na neki drugi na\xc4\x8din pribavljao. Potrebe ljudi bile su male, a vi\xc5\xa1aka nije bilo._NEWLINE_Kada su se neka plemena stala baviti prete\xc5\xbeno sto\xc4\x8darstvom, a druga prete\xc5\xbeno ratarstvom, me\xc4\x91u njima je po\xc4\x8dela razmjena, zbog ostatka vi\xc5\xa1aka. Razmjenjivali su sto\xc4\x8darske proizvode za ratarske. Takva neposredna razmjena robe za drugu robu naziva se trampa. Pri tome su ljudi dogovorno utvrdili koliko jedne robe vrijedi dati za drugu. tako je npr. za glineni lonac valjalo dati jedno janje, a za bakren no\xc5\xbe tri janjeta. Me\xc4\x91utim, ponekad vlasniku bakrenog no\xc5\xbea n isu trebala tri janjeta, ve\xc4\x87 zemljan lonac. tako se janjetom pla\xc4\x87ala druga roba: razvila se posredna razmjena: trgovina. Jednom robom pla\xc4\x87ala se druga roba, a takva roba kojom se mo\xc5\xbee platiti bilo koja druga roba je novac. Prvi novac bio je robni.\n_START_SECTION_\nRobni novac\n_START_PARAGRAPH_\nSto\xc4\x8dari su pla\xc4\x87ali stokom (oni i danas stoku zovu blagom); lovci krznom, strelicama, zubima ulovljenih \xc5\xbeivotinja; ratari \xc5\xbeitom \xc4\x8dajem, duhanom, datuljama, kavom; obrtnici glinenim ili bakrenim novcima, \xc4\x8davlima, sjekirama, platnom, suknom; ribari su\xc5\xa1enom ribom, solju, \xc5\xa1koljkama. Ponekad su i ljude (robove) razmjenjivali za drugu robu. U tim je primjerima odre\xc4\x91ena roba predstavljala novac, pa takvu robu nazivamo robnim novcem. Na takav primitivan na\xc4\x8din donedavno su trgovali u nekim nerazvijenim dr\xc5\xbeavama svijeta.\n_START_SECTION_\nSimboli\xc4\x8dni novac\n_START_PARAGRAPH_\nU nekim krajevima Afrike za pla\xc4\x87anje je slu\xc5\xbeila jedna vrsta pu\xc5\xbei\xc4\x87a (kauri), slonova kost itd. Zanimljivo je da i djevojke oko Vrlike u Dalmaciji na prslucima stare narodne no\xc5\xa1nje imaju pri\xc5\xa1ivene pu\xc5\xbei\xc4\x87e kaure. U staro su doba oni predstavljali bogatstvo, kao nizovi dukata na no\xc5\xa1njama seoskih djevojaka u Slavoniji i drugdje. Na otoku Japu u Ju\xc5\xbenome moru sve do na\xc5\xa1ih dana kao sredstvo pla\xc4\x87anja slu\xc5\xbeilo je okruglo probu\xc5\xa1eno kamenje, vrijednost kojega se odre\xc4\x91ivala prema veli\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nMetalni novac\n_START_PARAGRAPH_\nTakav na\xc4\x8din pla\xc4\x87anja robnim i simboli\xc4\x8dnim novcem nije bio spretan i ljudi nisu bili sigurni da su za svoju robu uvijek dobili pravu protuvrijednost. Zato su zaklju\xc4\x8dili da novcem mo\xc5\xbee postati samo ona roba koja \xc4\x87e trajno predstavljati sveop\xc4\x87u protuvrijednost za svaku drugu robu. Za tu su svrhu poslu\xc5\xbeili metali, kovine. Oni imaju mnoge prednosti: mogu se sje\xc4\x87i u komade jednake veli\xc4\x8dine, mogu se pretopiti u predmete prakti\xc4\x8dne uporabe, manje se kvare od drugih proizvoda i zauzimaju manje mjesta. Zato je razumljivo da se uporabom metala javlja i novac kovan od razli\xc4\x8ditih vrsta navedenog (jo\xc5\xa1 prije 8000 godina), ali su s vremenom plemeniti metali - zlato i srebro - preuzeli ulogu novca. Oni su u prirodi vrlo rijetki, a u njihovo dobivanje mora se ulo\xc5\xbeiti mnogo rada, zato su i veoma skupi. Za male koli\xc4\x8dine tih kovina moglo se dobiti mnogo potrebne robe._NEWLINE_U prvo su se vrijeme zlato i srebro vagali jer se roba prodavala za odre\xc4\x91enu koli\xc4\x8dinu zlata ili srebra. Me\xc4\x91utim, nije bilo zgodno uvijek i posvuda nositi vagu. Zato se zlato i srebro unaprijed rezalo u komade odre\xc4\x91ene te\xc5\xbeine, kao jamstvo da je te\xc5\xbeina to\xc4\x8dno odre\xc4\x91ena i da je komad novca od zlata i srebra odgovaraju\xc4\x87e \xc4\x8disto\xc4\x87e, to jest da u njemu nema vi\xc5\xa1e primjesa drugih (jeftinijih) metala, utiskivali su se u svaki komad posebni znaci. Obi\xc4\x8dno je taj znak prikazivao vladarov lik, jer su vladari prvi po\xc4\x8deli kovati svoj novac, zatim srednjovjekovni gradovi i kona\xc4\x8dno dr\xc5\xbeava. Kovani novac imao je razli\xc4\x8dite oblike: mogao je biti okrugao, \xc4\x8detvrtast, u obliku kota\xc4\x8da, motike, sidra, ma\xc4\x8da ili neke \xc5\xbeivotinje itd. Danas je metalni novac svuda u svijetu okrugla oblika. Najstarijim hrvatskim novcem smatra se onaj koji se kovao u Zagrebu godine 1200., a nosio je latinski natpis: Andreas dux Croatiae [Andrija (2.) knez Hrvatske)._NEWLINE_Danas je zlatan i srebrn novac rijedak: naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i je sitan kovani novac od nikla, bakra, aluminija, aluminijske bronce i drugih slitina metala.\n_START_SECTION_\nPapirni novac\n_START_PARAGRAPH_\nI papirni novac ima dugu i zanimljivu povijest. U srednjem vijeku ljudi su po\xc4\x8deli svoj metalni novac povjeravati bankama na \xc4\x8duvanje. Banke su im izdavale potvrde na osnovu kojih su mogli podi\xc4\x87i svoj novac kada bi im zatrebao. Te su se potvrde zvale banknote. Postepeno su ljudi po\xc4\x8deli pla\xc4\x87ati robu tim potvrdama umjesto metalnim novcem. Papir je mnogo prakti\xc4\x8dniji i lak\xc5\xa1i od kovina ili roba koje su nezgodne za pohranu i prijenos. Tako je nastao papirni novac. On je u prvo vrijeme predstavljao zlato ili srebro kao sredstva za pla\xc4\x87anje jer je u njima imao podlogu, odnosno vlade su mogle izdavati u opticaj samo onoliko papirnatog novca koliko su po obe\xc4\x87anom te\xc4\x8daju za njega imale pokri\xc4\x87e u zlatu. Od 1971 godine kad je predsjednik SAD-a Richard Nixon ukinuo Zlatni standard, moderni svjetski novac je izgubio materijalnu podlogu, a sredi\xc5\xa1nje banke od kojih su mnoge u privatnom vlasni\xc5\xa1tvu, tako dobile teorijsku mogu\xc4\x87nost njegovog izdavanja u neograni\xc4\x8denim koli\xc4\x8dinama. _NEWLINE_Ni papirni novac nije sredstvo izravnoga pla\xc4\x87anja. \xc4\x8cesto banka prenosi novac jednoga korisnika na drugog \xc5\xbeiro-ra\xc4\x8dunom ili vrijednosnim papirima - \xc4\x8dekom, doznakom, bonom i dr. - tako se novac samo knjigovodstveno obra\xc4\x8dunava kao sredstvo pla\xc4\x87anja.\n_START_SECTION_\nIzra\xc4\x91ivanje novca\n_START_PARAGRAPH_\nNovac u ime cijele dr\xc5\xbeave izra\xc4\x91uje narodna banka sa sredi\xc5\xa1tem u glavnom gradu._NEWLINE_Novac se "kuje" pomo\xc4\x87u kalupa od osobito tvrda \xc4\x8delika, u kojemu je izdubljen oblik jedne i druge strane (lica i nali\xc4\x8dja) novca. Izme\xc4\x91u kalupa stave se komadi\xc4\x87i metala koji pod jakim pritiskom poprimaju oblik novca. Taj rad izvode posebni strojevi. Rub novca obi\xc4\x8dno je nazubljen. danas je to ukras, ali nekada je to bila mjera da ne bi nitko ostrugao rub zlatnog novca i tako mu smanjio vrijednost. Za kovani novac (i za nov\xc4\x8danice) upotrebljava se izraz moneta, koji dolazi od toga da je kraj hrama rimske bo\xc5\xbeice Junone MOnete bila kovnica novca._NEWLINE_Nov\xc4\x8danice se tiskaju u posebnoj tiskari. Za njih se upotrebljava osobit papir, a imaju i zamr\xc5\xa1ene \xc5\xa1are da ih je \xc5\xa1to te\xc5\xbee krivotvoriti.\n_START_SECTION_\nNov\xc4\x8dane jedinice\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeave imaju razli\xc4\x8dite nov\xc4\x8dane jedinice ili valute. Novac zemlje koja mnogo proizvodi i u inozemstvu se vi\xc5\xa1e tra\xc5\xbei  i vrijednost joj (devizni te\xc4\x8daj, kurs) raste. Nasuprot tome novac zemlje koja mnogo uvozi, a malo izvozi, malo \xc4\x87e se i tra\xc5\xbeiti i vrijednost \xc4\x87e mu padati._NEWLINE_Ljudi koji putuju u inozemstvo naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e svoj novac mijenjaju za novac zemlje u koju putuju. To \xc4\x8dine u mjenja\xc4\x8dnici._NEWLINE_Najja\xc4\x8de su valute na svijetu britanska funta, ameri\xc4\x8dki dolar i euro.\n_START_SECTION_\nPromjene vrijednosti novca\n_START_PARAGRAPH_\nPromjene vrijednosti novca su inflacija, deflacija, devalvacija i revalvacija. To su rije\xc4\x8di latinskog podrijetla._NEWLINE_Ako se prekomjerno pove\xc4\x87aju emisije nov\xc4\x8danica da bi se pokrili neki dr\xc5\xbeavni rashodi, nastaje poreme\xc4\x87aj koji se odra\xc5\xbeava u povi\xc5\xa1enju cijena. To se zove inflacija (latinski:inflare = napuhati)._NEWLINE_Suprotna je pojava deflacija (latinski: deflare = ispustiti zrak). To je nov\xc4\x8dano-politi\xc4\x8dki potez kojim se smanjuje koli\xc4\x8dina novca da bi se oja\xc4\x8dala njegova vrijednost i izazvao pad cijena._NEWLINE_Smanji li se nov\xc4\x8danoj jedinici vrijednost u odnosu prema valutama drugih zemalja i prema zlatu, nastaje devalvacija (latinski: devalvare = smanjiti vrijednost). Njoj je suprotna revalvacija (latinski: revalvare = vratiti vrijednost): pove\xc4\x87anje vrijednosti vlastitoj valuti u odnosu na ostale.\n_START_SECTION_\nZloupotreba novca\n_START_PARAGRAPH_\nNovcem se mo\xc5\xbee poticati i dobro, a i zlo. Novcem svatko glasuje o dobru i o zlu svaki put kad ne\xc5\xa1to kupuje, ili prodaje. _NEWLINE_Novac se mo\xc5\xbee stjecati prodajom vlastitog rada, znanja, vje\xc5\xa1tina i iskustva, a tako\xc4\x91er se mo\xc5\xbee stjecati iznajmljivanjem vlastite imovine, \xc4\x8dime se ostvaruje renta ili profit. To mo\xc5\xbee biti dobro ili lo\xc5\xa1e za ostale ljude. _NEWLINE_Ako netko pri proizvodnji zloupotrebljava druge ljude \xc4\x8dini zlo. Ako zaga\xc4\x91uje okolinu pri proizvodnji, transportu, skladi\xc5\xa1tenju, prodaji, upotrebi ili odlaganju ostataka \xc4\x8dini zlo. Ako prodava\xc4\x8d pri prodaji svojih proizvoda ili usluga naru\xc5\xa1ava moralne ili zakonske norme \xc4\x8dini zlo. Ako trgovac robu prodaje na dan odmora, a mo\xc5\xbee ju prodavati drugim danima on svojim radnicima onemogu\xc4\x87ava tjedni odmor \xc4\x8dime \xc4\x8dini zlo. _NEWLINE_I kod potro\xc5\xa1nje novca mo\xc5\xbee se \xc4\x8diniti dobro ili zlo. Ako potro\xc5\xa1a\xc4\x8d svoju pla\xc4\x87u tro\xc5\xa1i na sportske susrete on otvara radno mjesto nekom sporta\xc5\xa1u, a ako pla\xc4\x87u potro\xc5\xa1i u bordelu otvorio je radno mjesto nekoj bludnici. Ako sponzorira izgradnju neke crkve otvorio je radno mjesto nekom zidaru, a ako potro\xc5\xa1i u kockarnici otvorio je radno mjesto nekom profesionalnom kockaru. Ako kupuje uvoznu robu on otvara radno mjesto u inozemstvu, a ako kupuje doma\xc4\x87u robu otvara radno mjesto svom susjedu. Ako blagdanom kupuje ono \xc5\xa1to je mogao kupiti drugi dan on radnike u trgovini sprje\xc4\x8dava u kori\xc5\xa1tenju tjednog odmora \xc4\x8dime \xc4\x8dini zlo. Ako netko novac investira u novi pogon on otvara nova radna mjesta i \xc4\x8dini dobro, a ako ga koristi za zadovoljenje samo vlastitih u\xc5\xbeitaka bez obzira \xc5\xa1to time mo\xc5\xbee na\xc5\xa1tetiti  drugima, on \xc4\x8dini zlo. Dobro je biti investitor koji otvara nova radna mjesta, a lo\xc5\xa1e je biti bogata\xc5\xa1koji novac koristi samo za vlastite u\xc5\xbeitke.   _NEWLINE_Novac je sam po sebi moralno neutralan, ali i pri stjecanju i pri potro\xc5\xa1nji mo\xc5\xbee sna\xc5\xbeno poticati i dobro i zlo, \xc5\xa1to ovisi o vlasnicima novca. Vlasnici sami o tom odlu\xc4\x8duju te je  to osnovno demokratsko sredstvo u svim re\xc5\xbeimima; i u diktaturama i u demokracijama. Dr\xc5\xbeava i na ovo osnovno sredstvo demokracije mo\xc5\xbee sna\xc5\xbeno utjecati poreznom politikom, kreditnom politikom, a osobito promid\xc5\xbebom. Kad mediji ne\xc5\xa1to pretvore u modu to postaje tra\xc5\xbeena roba bez obzira na stvarnu fizi\xc4\x8dku korisnost. _NEWLINE_Kod investiranja u proizvodnju dobro je novac koncentrirati  u rukama najsposobnijih i najpo\xc5\xa1tenijih kako bi se najkorisnije upotrijebio, ali kod potro\xc5\xa1nje dobro je \xc5\xa1to ravnomjernije ga rasporediti kako jedni ljudi ne bi mogli zloupotrebljavati druge. Uskladiti ova dva principa u distribuciji kapitala osnovni je zadatak svake politike.\n_START_SECTION_\nNumizmatika\n_START_PARAGRAPH_\nU muzejima \xc4\x8desto se mogu vidjeti zbirke starog novca. To su numizmati\xc4\x8dke zbirke (gr\xc4\x8dki: nomisma = novac). Numizmatika, znanost o nastanku i upotrebi staroga kovanog novca, pomo\xc4\x87na je povijesna znanost. I pojedinci \xc4\x8desto ure\xc4\x91uju svoje zbirke, a skupljaju kovani novac, stare nov\xc4\x8danice, a katkad i medalje i ordene (odlikovanja).'