b'\n_START_ARTICLE_\nCvijeta Job\n_START_SECTION_\nSlikarska tehnika\n_START_PARAGRAPH_\nPripada rijetkoj skupini likovnih umjetnika koji njeguju tako osebujan i prepoznatljiv izraz, koji privla\xc4\x8di od najranije dobi, a koji sve potpunije do\xc5\xbeivljavamo na putu odrastanja i sazrijevanja. Strpljiva je majstorica detalja, koji se pod\xc4\x8dinjavaju jedinstvu kompozicije. Pa\xc5\xbeljivi \xc4\x87e promatra\xc4\x8d uo\xc4\x8diti kako s dubinskom koncentracijom i pa\xc5\xbenjom pristupa svakoj pojedinosti, bila ona uvojak vilinske kose, ru\xc4\x8dica djeteta, ljuska zmijske ko\xc5\xbee, slavujevo pero... Ta koncentracija nikada ne popu\xc5\xa1ta, a minijatura se ne iscrpljuje u detaljisti\xc4\x8dkom prikazu, nego iz njega crpe svu rasko\xc5\xa1 i ispunjenje. Minijature joj krasi ma\xc5\xa1ta, iskrenost, ustrajnost, spontanost. To je i kod minijatura namijenjene dje\xc4\x8djem \xc4\x8ditateljstvu, kod onih kojima je ilustrirala prozna djela Petra \xc5\xa0egedina i poeziju \xc5\xbdivka Jeli\xc4\x8di\xc4\x87a te kod onih koje su nastale u osobnoj inspiraciji. _NEWLINE_U minijaturama joj se javlja i nadrealizam._NEWLINE_Hrvatskoj je javnosti poznata po brojnim dje\xc4\x8djim knjigama koje je ilustrirala: bajke Ivane Brli\xc4\x87-Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87, Hansa Christiana Andersena, Petra P. Jer\xc5\xa1ova.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nDjetinjstvo je provela u Supetru na otoku Bra\xc4\x8du gdje je njen otac imao atelje i u Splitu. Upijaju\xc4\x87i o\xc4\x8dev rad, proslikala je o\xc4\x8devim stilom. Kad joj je direktor rije\xc4\x8dke Moderne galerije u Rijeci Vi\xc5\xbeintin rekao da slika kao otac, odlu\xc4\x8dila je promijeniti rad te je napustila crtanje velikih slika u tehnici ulja na platnu te se posvetila minijaturama da bi se razlikovala od oca, a koje su ju nadahnjivale, posebice srednjevjekovna rane renesanse, ponajvi\xc5\xa1e Paulo Uccello. _NEWLINE_Izlagala je prije nego je po\xc5\xa1la na Akademiju. Prvi je put izlagala 1937. godine na skupnoj izlo\xc5\xbebi mladih u Splitu. Drugi je put izlagala 1944., tako\xc4\x91er u Splitu na izlo\xc5\xbebi slikara partizana, a koja se ra\xc4\x8duna kao njena prva izlo\xc5\xbeba. Akademiju likovnih umjetnosti je upisala u Zagrebu poslije rata. Na Akademiji su joj predavali Marijan Detoni, Krsto Hegedu\xc5\xa1i\xc4\x87, Mujad\xc5\xbei\xc4\x87, Mezdji\xc4\x87, Vjekoslav Para\xc4\x87 i dr. Diplomirala je 1951. godine. Sljede\xc4\x87e se godine udala za hrvatskog slikara iz Novalje Zdenka Balabani\xc4\x87a. Supru\xc5\xbenici su prvo \xc5\xbeivjeli u Rijeci, a od 1953. u Opatiji gdje su \xc5\xbeivjeli do 1976. godine. Stanovali su u te\xc5\xa1kim imovinskim i stambenim uvjetima - u podrumu vile Serena. Dvanaest godina su \xc5\xbeivjeli tako, \xc5\xa1to se osobito osjetilo u opusu njena supruga. Ondje je pak nastao njen poznati ilustratorski opus u svezi s bajkama. Za suradnju ju je pozvao slikar i kipar Raul Goldoni koji je onda radio kao likovni urednik u izdava\xc4\x8dkoj ku\xc4\x87i Mladost. Prihvatila je njegov poziv za oslikavanje bajki Ivane Brli\xc4\x87-Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87._NEWLINE_Ilustrirala je i po\xc5\xa1tansku marku Republike Hrvatske iz 1997., na temu \xc5\xa0ume Striborove, bajke Ivane Brli\xc4\x87-Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87. Slika prikazuje doma\xc4\x87e iz Pri\xc4\x8da iz davnine, ilustraciju za pri\xc4\x8du \xc5\xa0uma Striborova, dio ciklusa po\xc5\xa1tanskih maraka Europa - Pri\xc4\x8de i legende, autorice Nevenke Arbanas._NEWLINE_Poslije je izlagala u inozemstvu, u Firenzi, Bologni. Ukupno je samostalno izlagala deset puta. Na skupnim izlo\xc5\xbebama Udru\xc5\xbeenja likovnih umjetnika Hrvatske (ULUH) bila je \xc4\x8desta sudionica, ali i na na izlo\xc5\xbebama ilustracija diljem Europe.'