b'\n_START_ARTICLE_\nLangobardska \xc5\xbeeljezna kruna\n_START_PARAGRAPH_\nLangobardska \xc5\xbeeljezna kruna (Corona Ferrea) jedna je od najstarijih europskih kraljevskih simbola, tako\xc4\x91er i relikvijar. \xc4\x8cuva se u Katedrali u Monzi blizu Milana.\n_START_SECTION_\nPredaja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeljezna kruna tako je nazvana zbog uske \xc5\xbeeljezne vrpce \xc5\xa1irine oko 1 cm koja se nalazi s njene unutarnje strane, za koju se ka\xc5\xbee da je iskovana od jednog od \xc4\x8davala kojima je Isus pribijen na kri\xc5\xbe. Prema tradiciji, \xc4\x8davle je rimskom caru Konstantinu darovala njegova majka Helena koja je otkrila pravi kri\xc5\xbe. Kako su \xc4\x8davli dospjeli u ruke langobardskih kraljeva, germanskih osvaja\xc4\x8da sjeverne Italije, nije razja\xc5\xa1njeno._NEWLINE_U stvarnosti je gotovo trideset europskih zemalja kroz povijest tvrdilo kako posjeduje bar jedan sveti \xc4\x8davao . Naro\xc4\x8dito ih se u Konstantinopolu rabilo vrlo liberalno: "Carica Helena, koja je provela velik dio svoje vladavine u potrazi za svetim relikvijama, jednom je bacila jedan \xc4\x8davao iz Svetig kri\xc5\xbea kako bi smirila oluju. Drugi je pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87en na kip cara Konstantina, dok je on tre\xc4\x87i uklopio u svoju kacigu." \xc4\x8cetvrti \xc4\x8davao rastaljen je i od njega je na\xc4\x8dinjen ukrasni dio opreme njegovog konja._NEWLINE_Konstantin je razumio va\xc5\xbenost takvih predmeta i u diplomaciji ." Nekoliko ih je poslao raznim stranim dostojanstvenicima, jedna od kojih je bila i langobardska princeza Theodolina: "koja je svoj \xc4\x8davao uporabila kao dio svoje krune, \xc4\x8duvene \xc5\xbeeljezne krune Langobardije." za koju se ka\xc5\xbee da ju je dobila od pape Grgura Velikog za njene zasluge u obra\xc4\x87enju Langobarda na kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo. Krunu je kasnije 628. godine poklonila crkvi u Monzi gdje ju se \xc4\x8duva kao relikviju. Kruna je postala jednim od simbola langobardskog kraljevstva i kasnije srednjovjekovne Kraljevine Italije. Njome se nakon pobjede nad Langobardima okrunio i sam Karlo Veliki._NEWLINE_Vanjski krug krune sastoji se od \xc5\xa1est dijelova od zlata, te pozla\xc4\x87enih dijelova spojenih \xc5\xa1arkama i ukra\xc5\xa1enih dragim kamenjem koje se reljefno isti\xc4\x8de u obliku kri\xc5\xbea i cvjetnih motiva. Zbog njene male veli\xc4\x8dine i vezane gra\xc4\x91e pretpostavljalo se da je u pitanju velika narukvica ili zavjetna kruna, no kako opisuju povijesni dokumenti, ona je vjerojatno prouzro\xc4\x8dena popravkom nakon dva izgubljena segmenta.\n_START_SECTION_\nSrednji vijek\n_START_PARAGRAPH_\nOd 9. do 18. stolje\xc4\x87a talijanskim kraljevima bili su sveti rimski carevi, te su mnogi od njih u Paviji, slu\xc5\xbebenom glavnom gradu prija\xc5\xa1njeg langobardskog kraljevstva, primili \xc5\xbeeljeznu krunu. Poznatiji carevi koji su njome okrunjeni su Karlo Veliki, Oton I., Henrik IV. i Fridrik I. Barbarossa.'