b'\n_START_ARTICLE_\nSunca nezavisnosti\n_START_SECTION_\nPovijesni i knji\xc5\xbeevni kontekst\n_START_PARAGRAPH_\nTjedni provedeni u zatvoru potaknuli su Kouroumu da svoja iskustva i razmi\xc5\xa1ljanja zabilje\xc5\xbei u literarnom obliku, pa tako nastaje njegov prvi knji\xc5\xbeevni uspjeh Sunca nezavisnosti koji prenosi sveop\xc4\x87e razo\xc4\x8daranje naroda s vla\xc5\xa1\xc4\x87u u dr\xc5\xbeavi. Na\xc5\xbealost, Kourouma je izdava\xc4\x8da prona\xc5\xa1ao tek u Kanadi zbog odva\xc5\xbenog kori\xc5\xa1tenja francuskog jezika. Njegov roman prvijenac ilustrira dru\xc5\xa1tvenu i politi\xc4\x8dku krizu koja je pogodila zemlju te posebice narod Mandinka koji gube politi\xc4\x8dki presti\xc5\xbe s dolaskom nezavisnosti te sadr\xc5\xbei i autobiografske motive budu\xc4\x87i da je i sam Kourouma bio pripadnik ovog naroda te je upoznat s njegovim obi\xc4\x8dajima. Roman je do\xc4\x8dekan s mnogo osuda zbog svojeg jezi\xc4\x8dnog izra\xc5\xbeaja, no one su ubrzo zamijenjene s pohvalama afri\xc4\x8dkih kriti\xc4\x8dara koji su u njemu prepoznali obranu jedinstvene afi\xc4\x8dke kulture pomo\xc4\x87u jezika koji reflektira izmje\xc5\xa1anost raznih kultura i dugogodi\xc5\xa1nju povezanost izme\xc4\x91u Francuske i njezinih kolonija u Africi.\n_START_SECTION_\nStil\n_START_PARAGRAPH_\nIzmjenjuju\xc4\x87i francuski jezik i prilago\xc4\x91avaju\xc4\x87i ga misli i strukturama jezika Mandinka, Kourouma je dao svojem djelu odre\xc4\x91enu snagu i \xc5\xbeivost. Dok su ga neki okarakterizirali skandaloznim i neprimjerenim, drugi su bili odu\xc5\xa1evljeni originalno\xc5\xa1\xc4\x87u autora. Kourouma je na kreativan na\xc4\x8din pro\xc5\xa1irio spektar i mogu\xc4\x87nosti francuskog jezika kako bi mogao \xc5\xa1to bolje izraziti svoje misli na materinjem jeziku. Velik broj metafora, slika te jezi\xc4\x8dnih konstrukcija temeljenih na jeziku Mandinka izdvajaju ovaj roman po svojoj lokalnoj obojanosti te posebnosti.  Pripovjeda\xc4\x8d je sveznaju\xc4\x87i te mjestimice zamjenjuje tradicionalnu objektivnost pripovjeda\xc4\x8da sa subjektivno\xc5\xa1\xc4\x87u jednog od likova budu\xc4\x87i da Kourouma opisuje perspektivu te daje glas nekolicini svojih likova u ovom romanu.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8daj djela za povijest knji\xc5\xbeevnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDjelo Ahmadoua Kouroume posjeduje zna\xc4\x8dajno mjesto u frankofonoj knji\xc5\xbeevnosti. Unato\xc4\x8d malenom broju djela koji se sastoji od samo 5 romana te nekoliko knjiga za djecu, kod Kouroume uvi\xc4\x91amo zna\xc4\x8daj njegovog povezivanja sintakti\xc4\x8dkih osobina izme\xc4\x91u francuskog i jezika Mandinka \xc5\xa1to rezultira u kompleksnosti jezika koji reflektira istu takvu situaciju u Africi. Sunca nezavisnosti prikazuju tjelesnu i moralnu degradaciju njezinih likova koji su obilje\xc5\xbeeni bijedom te nezadovoljstvom ostvarene nezavisnosti. Ovaj novi svijet u romanu prikazan je kao negacija tradicionalnog svijeta te ru\xc5\xa1enja njezinih ideala. Roman svjedo\xc4\x8di razo\xc4\x8daranju koje proizlazi iz autonomije te osu\xc4\x91uje postignutu nezavisnost koja je svojem narodu uzrokovala vi\xc5\xa1e nesre\xc4\x87a nego li pozitivnih stvari.\n_START_SECTION_\nSa\xc5\xbeetak radnje\n_START_PARAGRAPH_\nRadnja po\xc4\x8dinje s pogrebom Ibrahima Kon\xc3\xa9 koji postaje mjesto politi\xc4\x8dkog sukoba u kojem Fama pretrpi nekoliko provokacija. Fama vi\xc5\xa1e ne posjeduje nikakav autoritet jer vi\xc5\xa1e nitko ne slu\xc5\xa1a nekada\xc5\xa1njeg princa. Pripovjeda\xc4\x8d govori o Faminoj pro\xc5\xa1losti i gubitku krune te o situaciji u utopijskoj zemlji u kojoj je smje\xc5\xa1tena radnja, R\xc3\xa9publique de la C\xc3\xb4te des Eb\xc3\xa8nes, koja ve\xc4\x87 svojim imenom uvelike podsje\xc4\x87a na Obalu Bjelokosti. Kolonizacija je uni\xc5\xa1tila vlast naroda Mandinka, a postignuta nezavisnost je jo\xc5\xa1 gora nego period kolonizacije. Pripovjeda\xc4\x8d se nadalje koncentrira na \xc5\xbeivot Salimate, Famine \xc5\xbeene, te opisuje bolnu eksciziju koju je pretrpjela u mladosti te silovanje koje je uslijedilo. \xc4\x8citatelj saznaje da je Salimata ve\xc4\x87 bila u braku s Baffijem kojemu je pogor\xc5\xa1ala bruh u napadu histerije te ga time posljedi\xc4\x8dno i ubila. Pripovjeda\xc4\x8d nam opisuje odnos izme\xc4\x91u Salimate i njezinog sada\xc5\xa1njeg mu\xc5\xbea, Fame, te nastavlja opisuju\xc4\x87i njezin posao kao prodava\xc4\x8dice ri\xc5\xbee na ulici. Prilikom prodavanja ri\xc5\xbee, Salimatu napada nezadovoljna skupina mu\xc5\xa1terija koja je do\xc5\xa1la prekasno da dobije hranu besplatno te ona odlazi svojem marabutu Abdoulayeu s kojim zajedno \xc5\xbertvuje pijevca nakon \xc4\x8dega je i on poku\xc5\xa1a silovati. Glavni okvir pri\xc4\x8de odvija se u ovom dijelu romana kada Lacina, Famin ro\xc4\x91ak koji je preuzeo krunu njihova naroda, iznenada umire. Fama zapo\xc4\x8dinje put od glavnog grada u kojem \xc5\xbeivi ka svojem rodnom selu Togobali te susre\xc4\x87e Diakit\xc3\xa9a koji mu govori o socijalizmu u Africi. Pisac nam nudi jo\xc5\xa1 jedan primjer posljedica socijalizma u liku Konat\xc3\xa9a koji mu se ne protivi, ali smatra da je partija preo\xc5\xa1tra. Fama razmi\xc5\xa1lja o Salimati te o njezinoj reakciji ako se o\xc5\xbeeni s Mariam te \xc4\x8dak pomi\xc5\xa1lja da ostane \xc5\xbeivjeti u svojem selu. Kada dolazi u Salimatino selo, do\xc4\x8dekuju ga kao pravog princa no taj osje\xc4\x87aj uzvi\xc5\xa1enosti mu je ubrzo uskra\xc4\x87en kada grani\xc4\x8dni du\xc5\xbenosnik zahtjeva njegove papire kako bi mogao pre\xc4\x87i granicu. Kada je napokon dospio u svoje selo, sre\xc4\x87e \xc4\x8dlanove drugih dinastija vezanih uz njegovu dinastiju Doumbouya. Pripovjeda\xc4\x8d opisuje obrede vra\xc4\x8da Balle te pri\xc4\x8du kako je on postao lovac. U selu se odr\xc5\xbeao politi\xc4\x8dki skup te je Fama progla\xc5\xa1en vo\xc4\x91om. Sljede\xc4\x87i dan pripovjeda\xc4\x8d opisuje Lacinin pogreb koji zavr\xc5\xa1ava \xc5\xbertvovanjem volova. Iako se Fami nudi bogatstvo i presti\xc5\xbe u rodnom selu, on ipak odlu\xc4\x8duje vratiti se u glavni grad s Mariam gdje ih srda\xc4\x8dno do\xc4\x8dekuje Salimata. Me\xc4\x91utim, Famu \xc4\x87e uskoro mu\xc4\x8diti puno ve\xc4\x87i problem nego neslaganje njegovih dviju \xc5\xbeena, a to je zatvor. On uspijeva pre\xc5\xbeivjeti lo\xc5\xa1e uvjete u zatvoru, no uskoro ga sele u logor gdje ga ispituju o njegovom odnosu s nekada\xc5\xa1njim ministrom Nakouom za kojega se smatra da je vo\xc4\x91a pobune protiv partije. Fama govori ispitiva\xc4\x8dima o snu kojeg je usnuo, a oni mu pridaju previ\xc5\xa1e va\xc5\xbenosti te osu\xc4\x91uju Famu na dvadeset godina robije. Fama provodi godine u zatvoru mole\xc4\x87i se, a jedina stvar za kojom \xc5\xbeali je \xc5\xa1to se nije uspio oprostiti od Salimate. Jedan dan ga odvode na skup gdje predsjednik dr\xc5\xbeava opra\xc5\xa1ta svim zarobljenicima te ih osloba\xc4\x91a. Fama odlazi na put prema glavnom gradu s Bakaryjem koji mu govori o svemu \xc5\xa1to se dogodilo u Togobali nakon njegova uhi\xc4\x87enja. Govori mu da je Salimata oti\xc5\xa1la s Abdoulayem, a Mariam sa svojim voza\xc4\x8dem taksija. Ne rekav\xc5\xa1i ni\xc5\xa1ta, Fama silazi iz busa nasred puta te nastavlja prema svojoj zemlji Horodougou s ciljem da tamo umre \xc5\xa1to prije jer mu je to sudbina. No, Fama opet nailazi na probleme na granici jer je biv\xc5\xa1i osu\xc4\x91enik bez papira te u o\xc4\x8daju ska\xc4\x8de me\xc4\x91u kajmane koji su sveti njegovom narodu te biva ranjen. Uskoro saznajemo da ga nije ranio metak grani\xc4\x8dara ve\xc4\x87 ugriz te svete \xc5\xbeivotinje \xc5\xa1to dokazuje da je Fama bio veliki vo\xc4\x91a. Fama umire od rane nalaze\xc4\x87i se nekoliko kilometara udaljen od svojeg rodnog sela.'