b'\n_START_ARTICLE_\nSkriveno znanje\n_START_PARAGRAPH_\nSkriveno ili pre\xc5\xa1utno znanje (za razliku od formalnog, kodificiranog ili eksplicitnog znanja) je vrsta znanja koja se te\xc5\xa1ko prenosi na drugu osobu zapisivanjem ili verbaliziranjem. Primjerice, \xc4\x8dinjenica da je London u Ujedinjenom Kraljevstvu dio je eksplicitnog znanja koje se mo\xc5\xbee zapisati, prenijeti i razumijeti, dok s druge strane sposobnost govora stranog jezika, vo\xc5\xbenja biciklom, mije\xc5\xa1anje tijesta, sviranje nekog glazbenog instrumenta ili dizajn i uporaba kompleksne opreme zahtjeva razli\xc4\x8dita znanja koja nisu uvijek eksplicitna, odnosno nisu poznata niti stru\xc4\x8dnjacima i te\xc5\xa1ko ih je ili gotovo nemogu\xc4\x87e eksplicitno prenijeti drugim ljudima.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz "skriveno" ili "pre\xc5\xa1utno znanje" je pojam koji se pripisuje djelu Personal Knowledge autora znanstvenika i filozofa Michaela Polanyija. U svom kasnijem dijelu The Tacit Dimension tvori aforizam "Znamo puno vi\xc5\xa1e nego \xc5\xa1to mo\xc5\xbeemo re\xc4\x87i". On navodi da ne samo da postoji znanje koje se ne mo\xc5\xbee adekvatno artikulirati verbalnim sredstvima, ve\xc4\x87 da je sve znanje ukorijenjeno u pre\xc5\xa1utnom znanju._NEWLINE_Pre\xc5\xa1utno znanje mo\xc5\xbee se definirati kao vje\xc5\xa1tine, ideje i iskustva koje ljudi imaju, ali koji nisu kodificirani i ne moraju nu\xc5\xbeno biti lako izra\xc5\xbeeni (Chugh, 2015) . Uz pre\xc5\xa1utno znanje, ljudi \xc4\x8desto nisu svjesni znanja koje posjeduju ili kako ta znanja mogu biti korisna drugima. U\xc4\x8dinkoviti prijenos pre\xc5\xa1utnog znanja op\xc4\x87enito zahtijeva opse\xc5\xbean osobni kontakt, redovitu interakciju i povjerenje. Takvo se znanje mo\xc5\xbee otkriti samo kroz praksu u odre\xc4\x91enom kontekstu i prenijeti putem dru\xc5\xa1tvenih mre\xc5\xbea. Do odre\xc4\x91ene mjere, nositelj znanja je "zarobljen" kada se pridru\xc5\xbei mre\xc5\xbei ili zajednici prakse._NEWLINE_Neki od primjera dnevnih aktivnosti i pre\xc5\xa1utnog znanja su: vo\xc5\xbenja biciklom, sviranje klavira, vo\xc5\xbenja automobilom, udaranje \xc4\x8davla \xc4\x8deki\xc4\x87em, sastavljanje slo\xc5\xbeene slagalice, tuma\xc4\x8denje slo\xc5\xbeene statisti\xc4\x8dke jednad\xc5\xbebe i sl. (Chugh, 2015)._NEWLINE_U podru\xc4\x8dju upravljanja znanjem, koncept pre\xc5\xa1utnog znanja odnosi se na znanje koje se ne mo\xc5\xbee potpuno kodificirati. Stoga, pojedinac mo\xc5\xbee ste\xc4\x87i pre\xc5\xa1utno znanje bez govora. Nau\xc4\x8dnici, primjerice, dok rade s mentorima u obrtni\xc5\xa1tvu ne u\xc4\x8de preko govora ve\xc4\x87 promatranjem, imitacijom i praksom._NEWLINE_Klju\xc4\x8d za stjecanje pre\xc5\xa1utnog znanja je iskustvo. Bez nekakvog oblika zajedni\xc4\x8dkog iskustva, ljudima je izuzetno te\xc5\xa1ko podijeliti razmi\xc5\xa1ljanja drugih._NEWLINE_Pre\xc5\xa1utno je znanje opisano kao "know-how" - za razliku od "know-that" znanja. Ova je razlika uzeta u obzir u radu Gilberta Rylea, koji je dan Aristotelovskom dru\xc5\xa1tvu u Londonu 1945. godine. U ovom radu Ryle tvrdi suprotno od intelektualisti\xc4\x8dkog stajali\xc5\xa1ta da je svako znanje poznavanje prijedloga ("know-that"), a stajali\xc5\xa1te da se neko znanje mo\xc5\xbee definirati samo kao "know-how" se mo\xc5\xbee u nekim kontekstima nazivati "anti-intelektualisti\xc4\x8dko". Postoje i druge razlike: "know-why" (znanost) ili "know-who" (umre\xc5\xbeavanje). Pre\xc5\xa1utno znanje uklju\xc4\x8duje u\xc4\x8denje i vje\xc5\xa1tinu, ali ne na na\xc4\x8din koji se mo\xc5\xbee zapisati. Na temelju toga know-how ili utjelovljenje znanja je karakteristika stru\xc4\x8dnjaka, koji djeluje, donosi odluke, i sl. bez izri\xc4\x8ditog referiranja o na\xc4\x8delima ili pravilima koja su uklju\xc4\x8dena. Stru\xc4\x8dnjak radi bez teoretskog znanja o svom radu; on ili ona jednostavno posao obavlja vje\xc5\xa1to bez razmi\xc5\xa1ljanja ili fokusa. Utjelovljeno znanje predstavlja nau\xc4\x8denu sposobnost \xc5\xbeiv\xc4\x8danog i endokrinog sustava ljudskog tijela (Sensky 2002)._NEWLINE_Pre\xc5\xa1utno znanje protiv eksplicitnog znanja: iako je mogu\xc4\x87e pojmiti razliku izme\xc4\x91u eksplicitnog i pre\xc5\xa1utnog znanja, oni nisu odvojeni u praksi. Interakcija izme\xc4\x91u ova dva na\xc4\x8dina poznavanja bitna je za stvaranje novih znanja.\n_START_SECTION_\nNonaka\n_START_PARAGRAPH_\nU Ikujiro Nonakaovom modelu stvaranja organizacijskog znanja, on predla\xc5\xbee da se pre\xc5\xa1utno znanje mo\xc5\xbee pretvoriti u eksplicitno znanje. U tom modelu pre\xc5\xa1utno znanje se prezentira kao nekodificirano ("pre\xc5\xa1utni aspekti znanja su oni koji se ne mogu kodificirati") i kodificirani ("preobrazba pre\xc5\xa1utnog znanja u eksplicitno znanje poznata je kao kodifikacija"). Ova dvosmislenost je \xc4\x8desta u literaturi upravljanja znanjem._NEWLINE_Nonakaovo stajali\xc5\xa1te mo\xc5\xbee biti u suprotnosti s Polanyijevim izvornim pogledom na "pre\xc5\xa1utno znanje". Polanyi je vjerovao da, iako je deklarativno znanje potrebno za stjecanje vje\xc5\xa1tina, nepotrebno je koristiti te vje\xc5\xa1tine kada po\xc4\x8detnik postane stru\xc4\x8dnjak.'