b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Stamboli\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Stamboli\xc4\x87 ro\xc4\x91en je u selu Brezova kod Ivanjice 1936. godine. Industrijsku \xc5\xa1kolu svr\xc5\xa1io je u Rakovici a uz posao diplomirao je na Pravnom fakultetu u Beogradu. Radio je u tvornici reznog alata, u tvornici Cer u \xc4\x8ca\xc4\x8dku i u Industriji motora Rakovica (proizvo\xc4\x91a\xc4\x8du traktora)._NEWLINE_Postao je ravnateljem poduze\xc4\x87a Tehnogas 1965. godine a zamjenik mu je bio Slobodan Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87 (upoznali su se na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu). To je bio po\xc4\x8detak Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87evog naslje\xc4\x91ivanja Stamboli\xc4\x87a, kad god bi Stamboli\xc4\x87 krenuo na drugo zapo\xc5\xa1ljenje, \xc5\xa1to u politici, \xc5\xa1to u gospodarstvu._NEWLINE_Predsjednikom Privredne komore Beograda postao je 1975. godine a nakon toga ve\xc4\x87 1976. godine postao je tajnikom Izvr\xc5\xa1nog komiteta Predsjedni\xc5\xa1tva SK Srbije. Predsjednikom Izvr\xc5\xa1nog vije\xc4\x87a Skup\xc5\xa1tine Socijalisti\xc4\x8dke Republike Srbije (srbijanske vlade) postao je 1978. godine._NEWLINE_Nakon odra\xc4\x91enog mandata u Izvr\xc5\xa1nom vije\xc4\x87u, postao je predsjednikom Gradskog komiteta SK Beograda, 1982. godine a u prolje\xc4\x87e 1984. godine predsjednikom Centralnog komiteta SK Srbije. U tom dobu davao je sna\xc5\xbenu potporu izboru Slobodana Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a na mjesto vo\xc4\x91e GK SK Beograda._NEWLINE_Svibnja 1986. godine biva izabran predsjednikom Predsjedni\xc5\xa1tva SR Srbije a malo prije toga dao je odlu\xc4\x8duju\xc4\x87u podr\xc5\xa1ku Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87u u izboru za predsjednika CK SK Srbije. Nakon Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87eve posjete Kosovu Polju, 24. travnja 1987. godine, gdje je dao podr\xc5\xa1ku kosovskim Srbima, zapo\xc4\x8deo je razdor u srpskom dr\xc5\xbeavnom rukovodstvu. Tada Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87 zapo\xc4\x8dinje sukob s Dragi\xc5\xa1om Pavlovi\xc4\x87em koji je tada bio vo\xc4\x91om beogradskih komunista. Dragi\xc5\xa1a Pavlovi\xc4\x87 bio je pripadnikom liberalnog krila SK Srbije, te se njegova sintagma uzima za opisivanje Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a - "olako obe\xc4\x87ana brzina". Oja\xc4\x8dav\xc5\xa1i svoj polo\xc5\xbeaj, Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87 (23. i 24. rujna 1987. godine) na Osmoj sjednici SK Srbije (gdje je Pavlovi\xc4\x87 razrije\xc5\xa1en svih du\xc5\xbenosti) napada i svoga dugogodi\xc5\xa1njega mentora Ivana Stamboli\xc4\x87a (pred TV kamerama). To je zna\xc4\x8dilo prekretnicu u politici srpskih komunista, koji se sve vi\xc5\xa1e priklanjaju srpskim nacionalistima okupljenim u Udru\xc5\xbeenju knji\xc5\xbeevnika Srbije i Srpskoj akademiji nauka i umjetnosti (Memorandum, \xc4\x8diji su autori: Dobrica \xc4\x86osi\xc4\x87, Smilja Avramov, Kosta Mihailovi\xc4\x87, Dejan Medakovi\xc4\x87, Vasilije Kresti\xc4\x87 i ini pisci, ekonomisti, povjesni\xc4\x8dari.)._NEWLINE_14. prosinca iste godine Stamboli\xc4\x87 je razrije\xc5\xa1en du\xc5\xbenosti predsjednika Predsjedni\xc5\xa1tva Srbije. Na prijedlog tada\xc5\xa1njega Saveznog izvr\xc5\xa1nog vije\xc4\x87a SFRJ, u sije\xc4\x8dnju 1988. godine, postao je ravnateljem Jugoslavenske banke za me\xc4\x91unarodnu ekonomsku suradnju - JUBMES. Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87 ga je smijenio s toga polo\xc5\xbeaja 1997. godine._NEWLINE_Pod sumnjivim okolnostima tijekom Antibirokratske revolucije, u travnju 1988. godine, kod Budve u prometnoj nesre\xc4\x87i poginula je njegova k\xc4\x87i Bojana (tada je imala 24 godine)._NEWLINE_25. kolovoza 2000. godine, mjesec dana pred izvanredne izbore za predsjednika Savezne Republike Jugoslavije (gdje se o\xc4\x8dekivalo da bi Stamboli\xc4\x87 mogao nastupiti kao kandidat), biva otet, za vrijeme jogginga u Beogradu, i od tada nije vi\xc5\xa1e vi\xc4\x91en \xc5\xbeiv._NEWLINE_Njegovi su posmrtni ostatci prona\xc4\x91eni 28. o\xc5\xbeujka 2003. godine na Fru\xc5\xa1koj gori (Vojvodina). Kako se tada saznalo, ubijen je po nalogu Slobodana Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a, a ubojstvo su izvr\xc5\xa1ili osmorica pripadnika Jedinice za specijalne operacije MUP-a Srbije (predvo\xc4\x91enih Miloradom Lukovi\xc4\x87em - Legijom). Ubojice su osu\xc4\x91eni na 15 do 40 godina zatvora. Ivan Stamboli\xc4\x87 pokopan je uz dr\xc5\xbeavne po\xc4\x8dasti 8. travnja 2003. godine na beogradskome groblju Top\xc4\x8dider.'