b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Rendi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nKiparstvom se po\xc4\x8dinje baviti ve\xc4\x87 u ranoj mladosti zahvaljuju\xc4\x87i kamenoklesarskoj tradiciji na otoku Bra\xc4\x8du gdje je proveo djetinjstvo. Prvu poduku dobiva u Trstu kod drvorezbara G. Moscotta, a 1867. godine upisuje Likovnu akademiju u Veneciji koju zavr\xc5\xa1ava 1871. godine. U periodu od 1872. do 1876. godine usavr\xc5\xa1avao se u ateljeima firentinskih kipara uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i Giovannija Dupr\xc3\xa9a. Svojim akademizmom Dupr\xc3\xa9 je utjecao na Rendi\xc4\x87ev kasniji razvoj, na formiranje njegovog vlastitog jezika te je do\xc5\xa1ao u doticaj s realisti\xc4\x8dkim oblikovanjem djela. Njegovo obrazovanje u Veneciji i Firenci bilo je omogu\xc4\x87eno financijskom potporom Josipa Jurja Strossmayera, biskupa i mecene brojnih umjetnika, i N. Tommasea. U ovom periodu svog \xc5\xbeivota Rendi\xc4\x87 \xc5\xbeeni Olgu Florio i boravi jo\xc5\xa1 u Zagrebu, Samoboru, \xc4\x90akovu i Crnoj Gori. Rendi\xc4\x87 se vra\xc4\x87a u Zagreb 1877. godine, otvara atelje te izvodi velik broj javnih i privatnih narud\xc5\xbebi. Postaje \xc4\x8dlanom Dru\xc5\xa1tva umjetnosti koje se ponovno osnovalo 1879. godine te je progla\xc5\xa1en prvim hrvatskim kiparom. Nakon potresa u Zagrebu 1880. godine ponovo odlazi u Trst jer Zagreb nije mogao osigurati stalan rad jednom samostalnom umjetniku. U Trstu \xc5\xbeivi i intenzivno radi do 1921. godine. Tijekom 1886. i 1887. godine zasut je narud\xc5\xbebama, a broj njegovih djela prelazi dvije stotine. U ovom periodu nastaju neka od njegovih najve\xc4\x87ih djela. Prire\xc4\x91uje izlo\xc5\xbebu u Trstu 1887., a 1895. godine sudjeluje na Hrvatskoj narodnoj umjetni\xc4\x8dkoj izlo\xc5\xbebi u Zagrebu na kojoj uz njega izla\xc5\xbeu: Vlaho Bukovac, Robert Frange\xc5\xa1-Mihanovi\xc4\x87, Nikola Ma\xc5\xa1i\xc4\x87, Bela \xc4\x8ciko\xc5\xa1 Sesija, Menci Klement Crn\xc4\x8di\xc4\x87 i dr. Rendi\xc4\x87 se priprema za veliku Svjetsku izlo\xc5\xbebu u Parizu 1900. godine, na koju ipak ne odlazi, a 1908. godine sudjeluje na Prvoj dalmatinskoj umjetni\xc4\x8dkoj izlo\xc5\xbebi sa jo\xc5\xa1 27 autora. Nekoliko godina kasnije, na Bra\xc4\x8du poku\xc5\xa1ava osnovati klesarsku \xc5\xa1kolu, ali ne uspijeva. Oduzeta mu je narud\xc5\xbeba za izvedbu mauzoleja F. Petrinovi\xc4\x87a, djela koje je smatrao svojim \xc5\xbeivotnim radom. Do smrti je \xc5\xbeivio u bijedi u Supetru na Bra\xc4\x8du, a kraj je do\xc4\x8dekao u splitskoj bolnici. Zbog svoje potpore hrvatskom preporodu bio je nerijetko meta napada talijana\xc5\xa1a i talijanskih ekspanzionista, pogotovo dok je radio u Trstu.\n_START_SECTION_\nRealizam i historicizam\n_START_PARAGRAPH_\nPrva faza obuhva\xc4\x87a zadnja tri desetlje\xc4\x87a 19. stolje\xc4\x87a i o\xc4\x8dituje se realizmom. Rendi\xc4\x87eva umjetnost potpuna je reprodukcija stvarnosti bez uljep\xc5\xa1avanja. U svoju skulpturu unosio je i neke druge elemente, poput idealizma, \xc5\xa1to je posljedica njegovih politi\xc4\x8dkih, dru\xc5\xa1tvenih i filozofskih shva\xc4\x87anja. Rendi\xc4\x87eve portrete mo\xc5\xbeemo podijeliti u dvije skupine: one koje je radio poznavaju\xc4\x87i portretiranu osobu i one koje je radio automatski, zanatski, bez poznavanja portretirane osobe. Prvu skupinu portreta \xc4\x8dine portreti istaknutih osoba koji su uvijek sadr\xc5\xbeavali karakteristi\xc4\x8dnost portretirane osobe i njegovo vi\xc4\x91enje te osobe. Drugu skupinu \xc4\x8dine portreti ljudi koje nije poznavao pa su ra\xc4\x91eni puno hladnije, be\xc5\xbeivotnije, s dozom odbojnosti i tvrdo\xc4\x87e, gotovo \xc5\xa1ablonizirano. Usprkos tome, s jednakom je pa\xc5\xbenjom obra\xc4\x91ivao povr\xc5\xa1inu kose, lica, odje\xc4\x87e do najsitnijih detalja.\n_START_SECTION_\nPoku\xc5\xa1aj stvaranja vlastitog stila\n_START_PARAGRAPH_\nNa prijelazu stolje\xc4\x87a mijenja se Rendi\xc4\x87ev stil i po\xc4\x8dinje druga faza njegova stvaranja koja obuhva\xc4\x87a prva tri desetlje\xc4\x87a 20. stolje\xc4\x87a. Ovu fazu karakterizira traganje za osobnim izrazom i uporaba nacionalnih elemenata proiza\xc5\xa1lih iz narodnog folklora i ostataka slavenske umjetnosti. Odbija suvremene zapadne utjecaje, ali ostaje vidljiva veza. U Rendi\xc4\x87evom stilu prevladavao je oblik mjese\xc4\x8deve \xc4\x8detvrti, motiv pojednostavljenog, stiliziranog cvijeta: ru\xc5\xbee, ljiljana ili tulipana, motiv klasja \xc5\xbeita te motiv koji je preuzeo iz narodnog nakita - nau\xc5\xa1nica s jagodom. Utjecaj be\xc4\x8dke secesije u Rendi\xc4\x87evom stilu vidljiv je u nekoliko elemenata: odbacuje primjenu povijesnih stilova u arhitekturi, zanemaruje funkcionalne gra\xc4\x91evne principe, a slobodno oblikovana dekoracija postaje osnovnim elementom gra\xc4\x91evine ili spomenika.\n_START_SECTION_\nUmjetni\xc4\x8dka karijera\n_START_PARAGRAPH_\nRendi\xc4\x87 je radio u realisti\xc4\x8dkom duhu, ali u njegovim djelima uo\xc4\x8davamo i naturalizam. Ne\xc5\xa1to slabiji majstor bio je u kompoziciji, u poimanju \xc5\xa1irine i veli\xc4\x8dine oblika, ali odli\xc4\x8dan u uo\xc4\x8davanju detalja i karakterne crte u \xc4\x8dovjeku koju s lako\xc4\x87om i jednostavno\xc5\xa1\xc4\x87u prenosi u glinu i kamen. Iako je djelovao u inozemstvu, ostao je dosljedan tada\xc5\xa1njem shva\xc4\x87anju nacionalne kulture i umjetnosti, ali je bio slabo upoznat s tradicionalnim dalmatinskim kiparstvom.\n_START_SECTION_\nPortreti\n_START_PARAGRAPH_\nU svojim potretima poku\xc5\xa1avao je istaknuti one osobine koje najbolje opisuju portretiranu osobu, ovisno o spolu. Portret kontese Vranicany iz 1875. godine najbolji je njegov \xc5\xbeenski portret. De\xc5\xbemanov portret koji se odlikuje besprijekornom karakternom i fiziolo\xc5\xa1kom obradom, oblim kra\xc4\x87enjem ruku u ramenima i dekorativnim postamentom izra\xc4\x91uje 1873. godine. Jedan od najboljih Rendi\xc4\x87evih portreta je portret njegova prijatelja arheologa i povjesni\xc4\x8dara \xc5\xa0ime Ljubi\xc4\x87a iz 1895. godine. Prve promjene u Rendi\xc4\x87evom stvarala\xc5\xa1tvu uo\xc4\x8dljive su u stilizaciji portreta, slobodnijem oblikovanju draperije radi postizanja cjelovitosti i idealizaciji. To je vidljivo na bistama Franje Josipa, te kod poprsja splitskog na\xc4\x8delnika Bulata. Kod poprsja Eugena Kumi\xc4\x8di\xc4\x87a uklanjanjem odje\xc4\x87e sa torza i rezanjem ruku to\xc4\x8dno kod ramena Rendi\xc4\x87 posti\xc5\xbee pravilnu kubi\xc4\x8dnu \xc4\x8distu formu, a pravi primjer potpune slobode oblikovanja je Star\xc4\x8devi\xc4\x87ev portret \xc4\x8diji gornji dio trupa pretvara u hrastov dub. Promjena je vidljiva i u oblikovanju alegorijskih figura. \xe2\x80\x9eMeditacija\xe2\x80\x9c iz 1897. godine je kompozicija s nagla\xc5\xa1enom, stiliziranom draperijom koja sa sarkofagom na kojem sjedi \xc4\x8dini harmoni\xc4\x8dnu cjelinu.\n_START_SECTION_\nNadgrobni spomenici\n_START_PARAGRAPH_\nNadgrobni spomenici odlikuju se historijskim stilovima (od egipatskog do novovjekovnih) koji su bili kombinirani prema umjetnikovim sklonostima ili sklonostima naru\xc4\x8ditelja. Prevladava romani\xc4\x8dki stil izra\xc5\xbeen u elementima poput romani\xc4\x8dkog luka, bifora, lezena. Nadgrobni spomenik Ivanu Perkovcu iz 1874. godine u Samoboru predstavlja Rendi\xc4\x87evo najbolje djelo iz njegove ranije faze u koju unosi patriotizam. \xc4\x8cista i jednostavna kompozicija, stilizacija anti\xc4\x8dkog sarkofaga i idealizirani alegorijski lik \xe2\x80\x9eDomovine\xe2\x80\x9c najva\xc5\xbenije su zna\xc4\x8dajke tog spomenika. Nadgrobni spomenik Emanuela Pristera u Zagrebu koji nastaje 1897. godine ozna\xc4\x8dava prekretnicu u stilskom razvoju Rendi\xc4\x87evih djela. Kompozicija obiluje neuskla\xc4\x91enim motivima, a najkvalitetnije je izveden \xc5\xbeenski lik \xe2\x80\x9eMeditacije\xe2\x80\x9c sa sarkofagom na kojem sjedi. Nadgrobni spomenik Stevanu Ivankovi\xc4\x87u u Trstu jedno od Rendi\xc4\x87evih najljep\xc5\xa1ih i najpoznatijih ostvarenja ovog tipa. Ni\xc5\xa1a pod lukom ukra\xc5\xa1ena je biljnim ornamentima i mozaicima, dok na sarkofagu ispred ni\xc5\xa1e sjedi djevojka u hercegova\xc4\x8dkoj odje\xc4\x87i i plete vijenac. Jo\xc5\xa1 jedno od najpoznatijih Rendi\xc4\x87evih djela je i mauzolej Gorup u Rijeci, a predstavlja jednu od najmonumentalnijih historicisti\xc4\x8dkih grobnica u neoromani\xc4\x8dkom stilu. Mauzolej krasi visoki reljef "Rastanak", realisti\xc4\x8dki prikaz naru\xc4\x8ditelja Josipa Gorupa i njegovo osmero djece.\n_START_SECTION_\nJavni spomenici\n_START_PARAGRAPH_\nSpomenici Andriji Ka\xc4\x8di\xc4\x87u Mio\xc5\xa1i\xc4\x87u postavljeni u Makarskoj 1890. godine i u Zagrebu godinu dana kasnije realisti\xc4\x8dki su izvedena djela. Obje su figure dimenzionirane i uravnote\xc5\xbeene. Spomenik Petru Preradovi\xc4\x87u iz 1895. godine najuspje\xc5\xa1nije je Rendi\xc4\x87evo djelo. Krutost same izrade poja\xc4\x8dava uko\xc4\x8den stav i grubu fizionomiju hrvatskog knji\xc5\xbeevnika. Postament je arhitektonski \xc4\x8dist, pojednostavljen poput same skulpture. Rendi\xc4\x87 je izradio brojne portrete i drugih hrvatskih velikana poput Andrije Meduli\xc4\x87a, Julija Klovi\xc4\x87a, Krste I. Frankopana, Nikole Juri\xc5\xa1i\xc4\x87a i Augusta \xc5\xa0enoe na zagreba\xc4\x8dkom Zrinjevcu, koji se smatra najkvalitetnijim. Treba spomenuti i spomenik Ivanu Gunduli\xc4\x87u u Dubrovniku te nerealizirani spomenik Nikole Tommasea u \xc5\xa0ibeniku. Danas nam poznat samo po skicama figura, trebao je predstavljati njegovo najbolje ostvarenje.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nU Rendi\xc4\x87evoj arhitekturi nema potpune primjene stilova, ve\xc4\x87 se sastoji od gra\xc4\x91evnih i dekorativnih elemenata pojedinih stilova. Izgradio je dva va\xc5\xbena arhitektonska djela. Prvi je zvonik crkve u Lo\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x87u 1886. godine, izra\xc4\x91en u romani\xc4\x8dkom stilu odnosno slobodno komponiranim elementima romani\xc4\x8dkog stila. Drugo djelo je Vila Jaki\xc4\x87 u Trstu sagra\xc4\x91ena 1896. godine koja pripada Rendi\xc4\x87evoj drugoj fazi, tzv. \xe2\x80\x9ejugoslavenskom stilu\xe2\x80\x9c. Vila je funkcionalna gra\xc4\x91evina s jednim krilom nad \xc5\xa1etali\xc5\xa1tem i krovnom terasom.'