b'\n_START_ARTICLE_\nKaravan-saraj\n_START_PARAGRAPH_\nKaravan-saraj (perz. \xda\xa9\xd8\xa7\xd8\xb1\xd9\x88\xd8\xa7\xd9\x86\xd8\xb3\xd8\xb1\xd8\xa7\xdb\x8c) je cestovno svrati\xc5\xa1te za prihva\xc4\x87anje i smje\xc5\xa1taj karavana, \xc4\x8desto i lokalno trgova\xc4\x8dko sredi\xc5\xa1te odnosno vojno upori\xc5\xa1te. Povijesno su nicali uz puteve surovih nenaseljenih krajeva zbog opasnosti od divlja\xc4\x8di i plja\xc4\x8dka\xc5\xa1a, a primarna funkcija bila im je osiguranje odmora i preno\xc4\x87i\xc5\xa1ta za putnike odnosno \xc5\xbeivotinje zbog \xc4\x8dega su obi\xc4\x8dno bili udaljeni dan hoda. Osim naziva karavan-saraj koji je perzijskog podrijetla, istovjetan tip odmori\xc5\xa1ta poznat je i kao saraj u Indiji, funduk u Arapskom svijetu ili han na prostoru biv\xc5\xa1eg Osmanskog Carstva. Najstariji izvor u kojem se spominju karavan-saraji su bilje\xc5\xa1ke gr\xc4\x8dkog povjesni\xc4\x8dara Herodota iz 5. stolje\xc4\x87a pr. Kr. koji u svom djelu Povijest (V. 52.-53.) opisuje 2500 km duga\xc4\x8dku perzijsku Kraljevsku cestu i njene stanice odnosno odmori\xc5\xa1ta. Razvojem Svilenog puta karavan-saraji se grade diljem jugozapadne, ju\xc5\xbene i sredi\xc5\xa1nje Azije, dolaskom islama \xc5\xa1ire se i na sjevernu Afriku, a posredstvom Osmanskog Carstva javljaju se i diljem jugoisto\xc4\x8dne Europe pa tako i u Hrvatskoj. Jedan od takvih primjera je Han Jusufa Ma\xc5\xa1kovi\xc4\x87a u pako\xc5\xa1tanskoj Vrani, izgra\xc4\x91en u 17. stolje\xc4\x87u. Karavan-saraji su naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e pravokutnog tlocrtnog oblika, imaju samo jedan ulaz i opasani su zidinama uz koje se prote\xc5\xbeu jednoeta\xc5\xbene prostorije, a u sredi\xc5\xa1tu se nalazi veliko unutra\xc5\xa1nje dvori\xc5\xa1te ili trg. Unutra\xc5\xa1njim pro\xc4\x8deljima jo\xc5\xa1 od starog vijeka dominiraju lukovi, svodovi i ajvani, isprva karakteristi\xc4\x8dni za iransku, kasnije i islamsku arhitekturu op\xc4\x87enito.'