b'\n_START_ARTICLE_\nCimarron, Novi Meksiko\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi se izbjeglo te\xc5\xa1ke uvjete, manjak vode i indijanske napade du\xc5\xbe cimarronskog odvojka pruge do Santa Fea, vagonski promet slu\xc5\xbeio se izvornom planinskom rutom tijekom 1840-ih. Od tad je Planinska ruta preko prijevoja Ratona bivala sve popularnijom me\xc4\x91u trgovcima, useljenicima, traga\xc4\x8dima za zlatom i vladinim opskrbnim vlakovima. Unato\xc4\x8d op\xc4\x87em konsenzusu, pruga do Santa Fea nije pro\xc5\xa1la kroz selo. Umjesto toga dobila je ime po gradi\xc4\x87u Cimarronu u Kanzasu._NEWLINE_Godine 1842. traper Lucien B. Maxwell do\xc5\xa1ao je na ran\xc4\x8d Beaubien-Miranda Ranch u sjeverni Novi Meksiko te o\xc5\xbeenio Luz Beaubien, jednu od vlasnikovih \xc5\xa1est k\xc4\x87eriju. Na kraju je naslijedio ran\xc4\x8d i 1858. sagradio veliku ku\xc4\x87u na mjestu gdje je poslije niknuo grad. _NEWLINE_Maxwell je sagradio mlin Aztec 1864. godine. Danas je o\xc4\x8duvan kao Muzej Stari mlin, kojim upravlja Cimarronsko povijesno dru\xc5\xa1tvo. Muzejska zbirka sadr\xc5\xbei brojne dijelove mlina, indijanske alate, oru\xc5\xbeje i lon\xc4\x8dariju, spise i dokumente land granta Maxwella te ostalo._NEWLINE_Cimarron je u\xc5\xa1ao u slu\xc5\xbebene povelje 1859. godine. Dobio je ime prema \xc5\xa1panjolskoj rije\xc4\x8di kojom se opisuje mustanga, a zna\xc4\x8di "divlji" i "neslomljen". Cimarron je bio sjedi\xc5\xa1te okruga Colfaxa od 1872. kad je u toj ulozi zamijenio Elizabethtown. U to je vrijeme Cimarron bio postajom planinskog ogranka \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dke pruge koja je vodila u Santa Fe. Godine 1881. okru\xc5\xbeno sjedi\xc5\xa1te premje\xc5\xa1teno je u Springer, grad na \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkoj pruzi Atchison, Topeka i Santa Fe. U ovim je vremenima Lucien Maxwell zbog rastu\xc4\x87ih napetosti prodao land grant Maxwell skupini ulaga\xc4\x8da, a \xc5\xa1to je rezultiralo okru\xc5\xbenim ratovanjem u kojem je poginulo vi\xc5\xa1e od dvjesta ljudi._NEWLINE_Godine 1905. kompanija St. Louis, Rocky Mountain, and Pacific Railway Co. postavila je tra\xc4\x8dnice na trasi od Ratona, Novi Meksiko do Ute Parka, Novi Meksiko, radi prijevoz ugljena izme\xc4\x91u Ratona i Cimarrona. Putnici su se slu\xc5\xbeili dnevnom \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkom prugom, kao i ran\xc4\x8deri koji su prevozili poljodjelske \xc5\xbeivotinje. Za vrijeme drugog svjetskog rata uklonjene su tra\xc4\x8dnice, da bi se recikliralo \xc4\x8deliki i tako ubla\xc5\xbeilo nesta\xc5\xa1ice nastale ratom._NEWLINE_Uskoro su tra\xc4\x8dnice postavljene kroz grad, te jo\xc5\xa1 22 milje uz kanjon Ponil, a postavila ih je kompanija Cimarron and Northwestern Railway Company, radi dovoza trupaca iz okolnih planina. Prevozili su trupce duglazije i \xc5\xbeutog bora. \xc5\xbdeljezni\xc4\x8dka tvrtka dostavljala je trupce kompaniji Continental Tie and Lumber Company koja se nalazila u Cimarronu, a izra\xc4\x91ivala je \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dke materijale i drvne potpornje za obli\xc5\xbenje ugljenokope._NEWLINE_Cimarron danas napreduje, dijelom i zbog blizine skautskog ran\xc4\x8da Philmonta i zbog ljetnog turizma. _NEWLINE_U znak po\xc5\xa1tivanja na brojne predane \xc4\x8dlanove posade USS Cimarrona, najva\xc5\xbeniji artefakti darovani su Cimarronu, jer je to najbli\xc5\xbee selo rijeci Cimarronu. Brodsko zvono danas stoji ispred seoske srednje \xc5\xa1kole.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nNalazi se na 36\xc2\xb030\xe2\x80\xb234\xe2\x80\xb3N 104\xc2\xb054\xe2\x80\xb256\xe2\x80\xb3W (36.509467, -104.915496), u zapadnom-sredi\xc5\xa1njem dijelu okruga Colfaxa, na sjevernoj obali rijeke Cimarrona na mjestu gdje rijeka izbija iz gorja Sangre de Crista. Autocesta 64 prolazi kroz Cimarron. Prema Uredu SAD za popis stanovni\xc5\xa1tva, zauzima 5,2 km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine, sve suhozemne.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema podatcima popisa 2000. u Cimarronu je bio 1021 stanovnik, 382 ku\xc4\x87anstava i 255 obitelji, a stanovni\xc5\xa1tvo po rasi bili su 77,54% bijelci, 1,09% Indijanci, 0,11% afroamerikanci, 0,11% Azijci, 17,23% ostalih rasa te 3,93% dviju ili vi\xc5\xa1e rasa. Hispanoamerikanaca i Latinoamerikanaca svih rasa bilo je 58,89%.'