b'\n_START_ARTICLE_\nGansu\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nGansu na krajnjem sjeveru grani\xc4\x8di s Mongolijom, na sjeverozapadu sa Xinjiangom, dok joj je na sjeveroistoku Autonomna regija Unutarnja Mongolija, na istoku Autonomna regija Ningxia i pokrajina Shaanxi, na jugu i jugozapadu pokrajina Se\xc4\x8duan i pokrajina Qinghai i na zapadu Autonomna regija Xinjiang ._NEWLINE_Topografski, Gansu je relativno jednostavna na zapadu i sjeverozapadu, ali ne i na jugoistoku, gdje je teren pretrpio velike promjene zbog \xc4\x8destih potresa. Na sjeverozapadu pokrajine ima vrlo malo planina, ali je teren prili\xc4\x8dno brdovit, te se na istoku pretapa u pustinju Gobi. Prosje\xc4\x8dna nadmorska visina iznosi oko 900 metara. Isto\xc4\x8dni dio pokrajine je najtrusnije podru\xc4\x8dje Kine, u kojemu se od 6. stolje\xc4\x87a do danas, svakih 65 godina doga\xc4\x91aju veliki potresi, dok se manji potresi doga\xc4\x91aju barem jednom u 10 godina. Jedna od najve\xc4\x87ih katastrofa modernog doba dogodila se 1920. god. kada je velik potres pogodio sredi\xc5\xa1te isto\xc4\x8dnog Gansua i izazvao velika klizi\xc5\xa1ta. Broj poginulih je procijenjen na 246.000, a mnogi gradovi i sela su potpuno nestali.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nPo K\xc3\xb6ppenovoj klasifikaciji klime pokrajina Gansu ima o\xc5\xa1tru kontinentalnu klimu s velikim razlikama izme\xc4\x91u vru\xc4\x87ih ljeta i hladnih zima.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nU prapovijesti Gansu je bio dom mnogim neoliti\xc4\x8dkim kulturama kao \xc5\xa1to je Dadiwanska kultura (5800.-3000. pr. Kr.), Majiayao kultura (3100.-2700. pr. Kr.) i dijelom Qijia kultura (2400.-1900. pr. Kr.). Ovo podru\xc4\x8dje su naseljavali razni narodi kao \xc5\xa1to je narod Wusun, prema zapisima velikog povjesni\xc4\x8dara Sima Qiana iz 109. pr. Kr. On je zabilje\xc5\xbeio kako je narod Yuezhi izvorno \xc5\xbeivio na ovom podru\xc4\x8dju prije nego je 177. pr. Kr. pobjegao od napada srednjoazijskog naroda Xiongnu na zapad u Transoksijanu, te na jug u Baktriju, dok naposljetku u Ju\xc5\xbenoj Aziji nisu osnovali Ku\xc5\xa1ansko Carstvo._NEWLINE_Tako\xc4\x91er, dr\xc5\xbeava Qin (\xe7\xa7\xa6), koja je u 3. stolje\xc4\x87u pr. Kr. prerasla u Kinesko Carstvo je izvorno nastala u jugoisto\xc4\x8dnom Gansuu, oko Tianshuija (\xe5\xa4\xa9\xe6\xb0\xb4). Tu su prona\xc4\x91ene grobnice Qina i razni predmeti poput 2.200 godina starog zemljovida okruga Guixian._NEWLINE_Gansu je stolje\xc4\x87ima imao strate\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj za Kinesko Carstvo jer je preko njegovog uskog Hexi prolaza (\xe6\xb2\xb3\xe8\xa5\xbf\xe8\xb5\xb0\xe5\xbb\x8a) i\xc5\xa1ao promet iz gornjeg toka \xc5\xbdute rijeke i Tarimske zavale._NEWLINE_Dinastija Han je pro\xc5\xa1irila Kineski zid ovim podru\xc4\x8djem i izgradila strate\xc5\xa1ki Yumenguan (\xe2\x80\x9eVrata \xc5\xbeada\xe2\x80\x9d) prolaz kod dana\xc5\xa1njeg Dunhuanga. Na ovom prolaznom podru\xc4\x8dju je do\xc5\xa1lo do mije\xc5\xa1anja mnogih naroda i kultura, a u to vrijeme su nastale budisti\xc4\x8dke Maijishan i Mogao \xc5\xa1pilje, koje su bogato ukra\xc5\xa1ene skulpturama i za povijest va\xc5\xbenim zidnim slikama._NEWLINE_Sporazumom u Qingshuiju 823. god., za vrijeme dinastije Tang, Tibetansko Carstvo je dobilo i dugo vladalo velikim dijelom Gansua. Nakon propasti Ujgurskog Kaganata, Ujguri su u dijelu Gansua osnovali svoje kraljevstvo kojim su vladali od 848. do 1036. god. U to vrijeme je ve\xc4\x87ina stanovni\xc5\xa1tva pre\xc5\xa1la na islam._NEWLINE_Kasnije je dinastija Ming oja\xc4\x8dala Veliki zid i izgradila utvr\xc4\x91enu postaju Jiayuguan. Ovdje je do\xc5\xa1lo do velike muslimanske pobune 1862.-77. god., koja se pro\xc5\xa1irila Kinom i naposljetku je dinastija Qing sprovela pogrom od Gansua do Yunnana, u kojemu je stradalo oko 12 milijuna kineskih muslimana. Dungani, muslimanski Huej Kinezi iz Gansua i Shaanxija, su tada prebjegli u sredi\xc5\xa1nju Aziju, tada Rusko carstvo (danas Kazahstan i Kirgistan). Dunganska sufijska buna (1895.-96.) se pro\xc5\xa1irila na Gansu iz Qinghaija, a ugu\xc5\xa1ili su je lojalisti\xc4\x8dki muslimani._NEWLINE_God. 1920., Gansu je pogodio potres ja\xc4\x8dine 8,6 Richterove ljestvice u kojemu je \xc5\xbeivot izgubilo oko 180.000 ljudi. Tijekom Republike Kine 81912.-49.), Gansuom su upravljali mo\xc4\x87ni muslimanski vojskovo\xc4\x91e Kuomintanga (tzv. \xe2\x80\x9eMa klika\xe2\x80\x9d), kao \xc5\xa1to su Ma Hongbin (1930.-31.) i Ma Buqing (1942.-43.)._NEWLINE_\xc4\x8cesti potresi, su\xc5\xa1e i gladi su usporili gospodarski razvoj Gansua, sve do nedavnog pronalaska mnogih rudnih bogatstava, \xc5\xa1to je dovelo do industrijskog razvoja.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nMogao \xc5\xa1pilje (\xe8\x8e\xab|\xe9\xab\x98|\xe7\xaa\x9f, M\xc3\xb2g\xc4\x81o k\xc5\xab) \xc4\x8dine sustav od 492 \xc4\x87elije i hrama na isto\xc4\x8dnoj litici planine Mingsha, oaze smje\xc5\xa1tene na religijski i kulturno va\xc5\xbenoj lokaciji Puta svile, 25 km jugoisto\xc4\x8dno od Dunhuanga. \xc5\xa0pilje sadr\xc5\xbee neke od najznamenitijih djela budisti\xc4\x8dke umjetnosti, stvorenih u razdoblju od 1000 godina._NEWLINE_Bingling hram (\xe7\x82\xb3\xe7\x81\xb5\xe5\xaf\xba, B\xc7\x90ngl\xc3\xadng S\xc3\xac) u Autonomnoj prefekturi Linxia je tako\xc4\x91er niz \xc5\xa1piljskih budisti\xc4\x8dkih hramova izgra\xc4\x91enih od oko 420. god. nadalje. Pored 183 \xc5\xa1pilje, 694 kamene i 82 glinene skulpture, tu se nalazi i 27 visoka skulptura sjede\xc4\x87eg Bude._NEWLINE_Jiayuguanski prolaz je najve\xc4\x87i i najo\xc4\x8duvaniji prolaz kroz Kineski zid, izgra\xc4\x91en oko 1372. god._NEWLINE_Tibetanski samostan Labrang (\xe0\xbd\x96\xe0\xbe\xb3\xe0\xbc\x8b\xe0\xbd\x96\xe0\xbe\xb2\xe0\xbd\x84\xe0\xbc\x8b\xe0\xbd\x96\xe0\xbd\x80\xe0\xbe\xb2\xe0\xbc\x8b\xe0\xbd\xa4\xe0\xbd\xb2\xe0\xbd\xa6\xe0\xbc\x8b\xe0\xbd\xa0\xe0\xbd\x81\xe0\xbe\xb1\xe0\xbd\xb2\xe0\xbd\xa3, \xe6\x8b\x89\xe5\x8d\x9c\xe6\xa5\x9e\xe5\xaf\xba l\xc4\x81b\xc7\x94l\xc3\xa8ng s\xc3\xac) u Autonomnoj prefekturi Gannan ima najve\xc4\x87i broj monaha tibetanskog budizma izvan Tibeta.\n_START_SECTION_\nUpravna podjela\n_START_PARAGRAPH_\nGansu je podijeljen na 14 prefektura:\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nGansu ima najve\xc4\x87u populaciju Huej Kineza, i sa Shaanxijem je povijesni dom naroda Dungani koji danas \xc5\xbeivi u sredi\xc5\xa1njoj Aziji. Na sjeverozapadnom dijelu pokrajine tako\xc4\x91er obitava i veliki broj Tibetanaca\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno je Gansu zbog \xc4\x8destih potresa, su\xc5\xa1a i gladi, bio siroma\xc5\xa1an kraj, \xc5\xa1to je pridonjelo privrednoj nestabilnosti i niskoj produktivnosti poljoprivrede. Danas se Gansu ubrzano mijenja, prije svega zahvaljuju\xc4\x87i bogatim nalazi\xc5\xa1tima ruda (nikl, cink, kobalt, platina, iridij, bakar, barit, magnezij), na osnovu kojeg se razvija industrija. Pored toga, Gansu se u razvoju svoje industrije koristiti i resursima susjedne pokrajine Qinghai i Autonomne regije Xinjiang._NEWLINE_Bruto doma\xc4\x87i proizvod pokrajine Gansu 2011. god. iznosio je 79,6 milijardi dolara, odnosno 2.380 dolara po glavi stanovnika.'