b'\n_START_ARTICLE_\nIsto\xc4\x8dni Goti\n_START_PARAGRAPH_\nIsto\xc4\x8dni Goti zvani i Ostrogoti su bili barbarsko germansko pleme koje je s istoka do\xc5\xa1lo na prostore Zapadnog Rimskog Carstva i Isto\xc4\x8dnog rimskog carstva (Bizanta) i bitno su utjecali na politi\xc4\x8dke prilike kasnog Rimskog Carstva. Najzna\xc4\x8dajniji kralj Ostrogota je bio Teodorik Veliki, koji je svrgnuo prvog barbarskog kralja Italije Odoakara.\n_START_SECTION_\nPod Hunima\n_START_PARAGRAPH_\nUspon Huna oko 370. godine doveo je Ostrogote u vazalni odnos. Ostrogotski vladar Ermanarik ubija se 378. godine. Tokom sljede\xc4\x87eg desetlje\xc4\x87a razna gotska plemena su do\xc5\xa1la do Balkana s Hunima. Goti kralja Valamera su bili jedan od glavnih hunskih vazala u bitci kod Halonsa 451. Nekoliko ustanaka protiv Huna je ugu\xc5\xa1eno. Od Huna su nau\xc4\x8dili mnogo o konjima. Nakon smrti Atile Gepidi i Goti kralja Valamera pobje\xc4\x91uju Hune u bici kod Neda 454. godine.\n_START_SECTION_\nPoslije Huna\n_START_PARAGRAPH_\nNakon te pobjede Goti kralja Valamera i njegovog nasljednika Teodomira stvaraju svoje kraljevstvo u Panoniji. Tijekom drugog dijela 5. stolje\xc4\x87a oni sklapaju uniju s Tra\xc4\x8danskim Gotima nakon \xc4\x8dega nastaje narod poznat u povijesti pod imenom Isto\xc4\x8dni Goti. U tom periodu oni su sklapali saveze s Carstvom, pa su opet ratovali, uglavnom njihovi odnosi su uklju\xc4\x8divali \xc4\x8ditavu skalu izme\xc4\x91u savezni\xc5\xa1tva i neprijateljstva. Onda su kao i Vizigoti oti\xc5\xa1li na Zapad.\n_START_SECTION_\nNa zenitu-Teodorik Veliki\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x87i ostrogotski vo\xc4\x91a je bio Teodorik Veliki. Ro\xc4\x91en je 454. godine. Bio je sin kralja Teodemira. Jo\xc5\xa1 kao mladi dje\xc4\x8dak oti\xc5\xa1ao je u Konstantinopol kao talac, tj. osiguranje mira izme\xc4\x91u Ostrogota i Bizanta. \xc5\xbdivot na dvoru u Konstantinopolu omogu\xc4\x87io mu je obrazovanje o vojnoj taktici i na\xc4\x8dinu vladanja velikim Carstvom. To mu je kasnije poslu\xc5\xbeilo kad je postao vladar jednog dijela Rimskog Carstva s romaniziranom mje\xc5\xa1avinom naroda. Bizantski carevi Lav I. i Zenon su ga iznimno cijenili. Vratio se me\xc4\x91u Ostrogote kad je imao 20 godina. U to vrijeme Ostrogoti su se naselili na bizantskim dijelovima Rimskog Carstva i postali te\xc5\xa1ko kontrolirani saveznici Bizanta. Teodorik Veliki pokorava i ujedinjuje gotska plemena na europskom dijelu Isto\xc4\x8dnog Rimskog Carstva. Car Zenon ga imenuje konzulom 484. godine boje\xc4\x87i se da \xc4\x87e se od saveznika pretvoriti u neprijatelja. Teodorik Veliki postaje kralj Ostrogota 488. godine. Car Zenon ga \xc5\xa1alje kao svog mandatara u Italiju kako bi preuzeo vlast od Odoakra, koji je 476. godine sru\xc5\xa1io Zapadno Rimsko Carstvo. Godine 488. Teodorik je sa svojom vojskom stigao u Italiju, \xc4\x8dime su panonsko podru\xc4\x8dje i Dunav ostali bez gospodara. Pobje\xc4\x91uje u bitkama kod So\xc4\x8de (489.), Milana (489.) i Ade (490.). Godine 493. zauzima Ravenu i osobno ubija Odoakra. Po\xc5\xa1to je bio regent maloljetnog vizigotskog kralja, njegovog unuka Amalrika, Teodorik Veliki je bio u stvari i kralj Vizigota. Teodorik \xc4\x87e svoje carstvo u Italiji pro\xc5\xa1iriti po cijeloj Dalmaciji u rimskim granicama, sve do Kolubare i \xc4\x8ditav Srijem sa Singidunumom (Beogradom).\n_START_SECTION_\nPovod za rat\n_START_PARAGRAPH_\nPoslije Teodorikove smrti 526. Ostrogoti i Vizigoti su se ponovo razdvojili. Amalarik je naslijedio vizigotsko kraljevstvo u \xc5\xa0panjolskoj. Maloljetni Atalarik je naslijedio Italiju i Provansu. Ubrzo po\xc4\x8de\xc5\xa1e sukobi me\xc4\x91u Ostrogotima. Atalarika naslije\xc4\x91uje majka Amalasunta, koju ubijaju. Tako oslabljen ostrogotski polo\xc5\xbeaj koristi car Justinijan I. , koji ubojstvo kraljice koristi kao povod za rat. To je bio po\xc4\x8detak gotskog rata (535-552).\n_START_SECTION_\nPrvi pohod i poraz Ostrogota\n_START_PARAGRAPH_\nBelizar, kao najuspje\xc5\xa1niji carski general, predvodio je napad na Ostrogote. Belizar je odmah zauzeo Siciliju, pre\xc5\xa1ao u Italiju i do studenog zauzeo Napulj, a Rim do prosinca 536. Iz Rima je pobjegao ostrogotski kralj Vitiges. Belizar zauzima prijestolnicu ostrogotskog kraljevstva, Ravenu 540. i zarobljava ostrogotskog kralja Vitigesa.\n_START_SECTION_\nPonuda mirovnog sporazuma\n_START_PARAGRAPH_\nJustinijan I. je imao problema na istoku Bizanta. Perzijanci su napadali i pravili probleme, tako da mu je bio potreban miran zapadni front i jedna neutralna zemlja, koja bi ga odvajala od neprijateljskih Franaka. U tom trenutku Justinijan I. nudi Ostrogotima velikodu\xc5\xa1an sporazum, da oni zadr\xc5\xbee nezavisno kraljevstvo na sjeverozapadu Italije, ali da mu predaju pola blaga Ostrogotskog kraljevstva. To je bilo zaista ogromno blago, jer je Italija bila izuzetno bogata dotada. Tu Justinijanovu poruku Ostrogotima nosio je Belizar, koji je sam bio protiv takve ponude. Ostrogotsko plemstvo se pla\xc5\xa1ilo da sporazum ne sadr\xc5\xbei nekakvu skrivenu namjeru. Ostrogoti nisu vjerovali Justinijanu, a Belizaru su vjerovali jer su s njim \xc4\x8desto bili u kontaktu, pa su zahtjevali da i on potpi\xc5\xa1e sporazum. Ostrogoti su ba\xc5\xa1 bili izgubili kralja pa ponudi\xc5\xa1e krunu, Belizar koji je bio vojnik lojalan caru pa se pretvarao da prihva\xc4\x87a ponudu i da ide u Ravenu na krunidbu. Me\xc4\x91utim on uhi\xc4\x87uje vo\xc4\x91e Ostrogota i zahtijeva da cijelo Ostrogotsko kraljevstvo bude dio Bizanta. Justinijan I. je bio ljut, jer je imao probleme s Perzijom i trebao je miran zapad, pa je poslao Belizara na front prema Perziji.\n_START_SECTION_\nNastavak rata\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 541. Ostrogoti ubijaju jednog svog vo\xc4\x91u koji je po\xc4\x8deo pregovore s carstvom. Odmah biraju Totilu kao svog novog vo\xc4\x91u. Totila je zapo\xc4\x8deo silovitu i uspje\xc5\xa1nu borbu protiv Bizanta, zauzimaju\xc4\x87i cijelu sjevernu Italiju i \xc4\x8dak uspijevaju\xc4\x87i zauzeti Rim poslije duge druge opsade. Belizar se vratio u Italiju 544. Uspio je spasiti Rim, ali njegov pohod je ovog puta bio neuspje\xc5\xa1an, zbog problema u opskrbi i dodatnim poja\xc4\x8danjima, koje Justinijan I. nije slao. Neki povjesni\xc4\x8dari smatraju da je bio ljubomoran. Justinijan I. 548. godine smjenjuje Belizara i postavlja Narzesa za zapovjednika. U bitci kod Tagine Narzes pobje\xc4\x91uje i ubija Totilu. Ostrogoti u Rimu se predaju, a u kona\xc4\x8dnoj bitci na Vezuvu u listopadu 553. Narzes pobje\xc4\x91uje zadnje ostatke ostrogotske vojske u Italiji.\n_START_SECTION_\nPosljedice poraza\n_START_PARAGRAPH_\nSa kona\xc4\x8dnim porazom gotsko ime se polako zaboravljalo. Goti nisu uspjeli ono \xc5\xa1to je uspjelo u Galiji i Iberiji, uspostaviti nacionalnu dr\xc5\xbeavu jedinstvom romanskih i germanskih elemenata. U \xc5\xa0panjolskoj su Goti donijeli zna\xc4\x8dajan elemenat modernog naroda, dok su u Italiji oni vi\xc4\x91eni samo kao okupatori i vladari.'