b'\n_START_ARTICLE_\nSrce Isusovo\n_START_PARAGRAPH_\nSrce Isusovo je naziv kr\xc5\xa1\xc4\x87anske pobo\xc5\xbenosti prema Isusu i ujedno naziv blagdana. Pobo\xc5\xbenost Presvetom Srcu Isusovu istaknuto je obilje\xc5\xbeje suvremenog katoli\xc4\x8danstva.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPobo\xc5\xbenost Presvetom Srcu Isusovu nalazimo kod srednjovjekovnih mistika, kao \xc5\xa1to su Julijana iz Norwicha, Francisca Rimska i sv. Bonaventura. U 16. st. njegovali su je kartuzijanci i kasnije isusovci. Sv. Ivan Eudes u 17. stolje\xc4\x87u dao joj je teolo\xc5\xa1ki temelj.\n_START_SECTION_\nVi\xc4\x91enja sv. Marije Margarete Alacoque\n_START_PARAGRAPH_\nPoticaj za uvo\xc4\x91enje blagdana Srca Isusova, do\xc5\xa1ao je iz francuskog grada Paray le Moniala nakon ukazanja Srca Isusova sv. Mariji Margareti Alacoque 1675. godine. Sv. Margareta Marija imala je od 1673. g. do 1675. g. nekoliko vi\xc4\x91enja Srca Isusova. U jednom od posljednjih koje se obi\xc4\x8dno zove "veliko ukazanje", 16. lipnja 1675., u tijelovskoj osmini, Isus daje nalog za uvo\xc4\x91enje blagdana Srca Isusova: "Stoga od tebe tra\xc5\xbeim da prvi petak nakon tijelovske osmine bude posve\xc4\x87en naro\xc4\x8ditom blagdanu u \xc4\x8dast moga Srca, da mu se na taj dan u\xc4\x8dini \xc4\x8dasna naknada i pro\xc5\xa1nja naknadnom pri\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87u kako bi se naknadilo za sve nedostatke po\xc5\xa1tovanja dok je moje Tijelo u Euharistiji bilo izlo\xc5\xbeeno na oltarima." Na svr\xc5\xa1etku poruke Isus obe\xc4\x87aje nagradu svima onima koji budu svetkovali blagdan njegova Srca: "Obe\xc4\x87ajem ti da \xc4\x87e se moje Srce ra\xc5\xa1iriti da obilno izlije bujice svoje bo\xc5\xbeanske ljubavi na sve one koji mu budu iskazali tu \xc4\x8dast, i koji \xc4\x87e nastojati da je i drugi iskazuju."\n_START_SECTION_\nCrkvena potvrda\n_START_PARAGRAPH_\nTek 1765. godine papa Klement XIII. dopustio slaviti blagdan Srca Isusova i to samo za one koji su izri\xc4\x8dito tra\xc5\xbeili. Bili su to poljski biskupi onoga vremena i rimska Nadbratov\xc5\xa1tina Srca Isusova. Ubrzo su blagdan prihvatili redovnice Reda Poho\xc4\x91enja kojemu je pripadala sv. Margareta, cijeli Rim, potom biskupi i kraljica francuskog naroda, poglavari i \xc4\x8dlanovi Dru\xc5\xbebe Isusove i tako se za kratko vrijeme pro\xc5\xa1irio gotovo cijelom Crkvom._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je slavljenje blagdana Srca Isusova brzo pro\xc5\xa1ireno po mnogim biskupijama svijeta i velikih duhovnih plodova koje je donijelo, papa Pio IX. je 1856. g. posebnim dekretom odredio da se blagdan slu\xc5\xbebeno slavi u cijeloj Katoli\xc4\x8dkoj Crkvi, osobito s obzirom na potrebu zadovolj\xc5\xa1tine za grijehe. Misa i oficij odobreni su 1765. a op\xc4\x87eva\xc5\xbee\xc4\x87i su postali 1856.._NEWLINE_Jules Chevalier, utemeljitelj Misionara Presvetoga Srca Isusova je sebe i svoje djelo uvijek povjeravao Majci Bo\xc5\xbejoj. Majku Bo\xc5\xbeju je \xc5\xa1tovao pod imenom Notre Dame du Sacre\xe2\x80\x93Coeur (Majka Srca Isusova), a sam Isus je prvi misionar toga Srca, jer nam je prvo objavio Bo\xc5\xbeju ljubav prema nama.\n_START_SECTION_\nPobo\xc5\xbenost\n_START_PARAGRAPH_\nBlagdan Presvetog Srca Isusova slavi se u petak nakon blagdana Tijelova i stoga je lipanj mjesec posve\xc4\x87en Presvetom Srcu Isusovom. Srce je postalo simbolom uzvi\xc5\xa1ene Kristove ljubavi uglavnom u europskoj civilizaciji, dok se u Bibliji srce vi\xc5\xa1e smatra sjedi\xc5\xa1tem znanja negoli ljubavi. Sa pobo\xc5\xbenosti Presvetom Srcu Isusovu povezana je i pobo\xc5\xbenost Bezgrje\xc5\xa1nom Srcu Marijinu._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1nje sveti\xc5\xa1te u Hrvatskoj bazilika je Srca Isusova u Zagrebu, kojom upravljaju isusovci. Oni tako\xc4\x91er izdaju i Glasnik Srca Isusova i Marijina koji je namijenjen promicanju pobo\xc5\xbenosti Srcu Isusovu.'