b'\n_START_ARTICLE_\nTorquato Tasso\n_START_PARAGRAPH_\nTorquato Tasso (Sorrento, 11. o\xc5\xbeujka 1544. - Rim, 25. travnja 1595.), talijanski pjesnik\n_START_SECTION_\nRane godine (od ro\xc4\x91enja do 15. godine)\n_START_PARAGRAPH_\n1544._NEWLINE_Rodio se Tarquato Tasso 11. o\xc5\xbeujka u Sorrentu. Njegov je otac, Bernardo Tasso, bio poznati knji\xc5\xbeevnik i epski pjesnik. Potjecao je iz bergamske plemi\xc4\x87ke obitelji, ali slu\xc5\xbee\xc4\x87i  knezu od Sorrenta  Ferranteu Sanseverinu po\xc5\xa1ao je s njim u progonstvo (Sanseverin se nije htio pokoriti volji \xc5\xa1panjolskog potkralja i uvesti inkviziciju u svoje posjede), te ga prati  u vojnim pohodima i obavlja mu diplomatska poslanja. Zbog toga se i njegova obitelj, supruga Porzia de\' Rossi iz plemenita\xc5\xa1ke pistojske loze, k\xc4\x87i Cornelia i od nje sedam godina mla\xc4\x91i sin Torquato, \xc4\x8desto selila._NEWLINE_1551._NEWLINE_Bernardo Tasso s obitelji putuje u Napulj i  povjerava sina sve\xc4\x87eniku Giovanniu d\' Angeluzzu, prvom u\xc4\x8ditelju._NEWLINE_1552._NEWLINE_Imanja Tarquatova oca su konfiscirana zbog pobune njegova gospodara protiv potkralja. Tarquato Tasso ostaje u Napulju i dvije godine poha\xc4\x91a isusova\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu u kojoj je izvrsno nau\xc4\x8dio latinski i gr\xc4\x8dki._NEWLINE_1553._NEWLINE_Izrazito je napredan u znanju i fizi\xc4\x8dkom uzrastu, vrlo pobo\xc5\xbean, te u 9. godini \xc5\xbeivota (prijevremeno) prima prvu pri\xc4\x8dest._NEWLINE_1554. _NEWLINE_Bernardo Tasso uspijeva samo Torquata dovesti u Rim (\xc5\xbeena mu i k\xc4\x87i ostaju u Sorrentu). Torquato prati oca u njegovim putovanjima jer druga\xc4\x8dije nije bilo mogu\xc4\x87e uzdr\xc5\xbeavati obitelj. U Rimu s ro\xc4\x91akom Kristoforom nastavlja \xc5\xa1kolovanje._NEWLINE_1556. _NEWLINE_Umire Torquatova majka Porzia pod \xc4\x8dudnim okolnostima. Pretpostavlja se da su je otrovala njezina bra\xc4\x87a zbog imovine. Zbog nasljedstva je Torquato s maj\xc4\x8dinom rodbinom vodio mu\xc4\x8dne parnice do kraja \xc5\xbeivota. Bernardo Tasso se u Rimu ne osje\xc4\x87a sigurnim pa stupa u slu\xc5\xbebu vojvode_NEWLINE_Guidobalda della Rovere u Urbinu. Torquata privremeno \xc5\xa1alje u Bergamo._NEWLINE_1557. _NEWLINE_Iz Bergama se Torquato seli ocu u Urbino. Tu nalaze uto\xc4\x8di\xc5\xa1te na rasko\xc5\xa1nu dvoru urbinskog vojvode. Zapo\xc4\x8dinje novi pjesnikov \xc5\xbeivot usko vezan uz dvorski ambijent koji \xc4\x87e istovremeno i voljeti i mrziti, u\xc5\xbeivati u njegovu sjaju i ljepoti, no s druge strane biti duboko svjestan mra\xc4\x8dnih strana takva \xc5\xbeivota punog intriga, zavisti i ovisnosti o dobroj volji mo\xc4\x87nih. Torquatov \xc5\xa1kolski kolega je princ nasljednik Francisco Maria della Rovera. Vojvoda svojemu sinu osigurava vrsne u\xc4\x8ditelje (Muzio, Galli, Commandino), pa Torquato stje\xc4\x8de natprosje\xc4\x8dnu naobrazbu iz literature, prirodnih znanosti, vite\xc5\xa1kih umije\xc4\x87a (ma\xc4\x8devanja, jahanja, poznavanja oru\xc5\xbeja). Sva ta znanja i vje\xc5\xa1tine poslije \xc4\x87e vrlo uspje\xc5\xa1no koristiti u svojim djelima (npr. u Oslobo\xc4\x91enom Jeruzalemu do izra\xc5\xbeaja dolazi njegovo izvrsno poznavanje rodova vojske (konjica, pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tvo, streli\xc4\x8dari, konjanici, pra\xc4\x87ka\xc5\xa1i\xe2\x80\xa6), navalnih tehnika, strate\xc5\xa1kih planova ratovanja, ratni\xc4\x8dkih smicalica, oru\xc5\xbeja, opreme vojnika, vje\xc5\xa1tina ma\xc4\x8devanja\xe2\x80\xa6) \xc5\xa1to, naravno, doprinosi uvjerljivosti njegove naracije._NEWLINE_1558. _NEWLINE_U lipnju turski gusari napadaju Sorrento, a njegova se sestra Cornelia, koja se upravo udala, jedva spa\xc5\xa1ava._NEWLINE_1559. _NEWLINE_Torquato s ocem dolazi u Mletke gdje njegov otac nadgleda tiskanje svojeg djela Amadigi (1560.), vite\xc5\xa1kog epa o Amadisu od Galije u 100 pjevanja. Torquato mu poma\xc5\xbee u tehni\xc4\x8dkim poslovima. Pi\xc5\xa1e prvo pjevanje epa Jeruzalem, ali odustaje od toga i po\xc4\x8dinje pisati vite\xc5\xa1ki spjev Rinaldo.\n_START_SECTION_\nGodine mladena\xc5\xa1tva i studiranja (od 16. do 21. godine)\n_START_PARAGRAPH_\n1560. _NEWLINE_Upisuje pravo u Padovi, ali ve\xc4\x87 sljede\xc4\x87e godine poha\xc4\x91a predavanja iz filozofije i govorni\xc5\xa1tva, napu\xc5\xa1taju\xc4\x87i prvotni studij. Upoznaje \xc4\x8duvene kriti\xc4\x8dare i u\xc4\x8denjake, odu\xc5\xa1evljene sljedbenike Aristotelove Poetike i zastupnike istan\xc4\x8dane poezije. Tada nastaju njegove pjesme o stvarnoj i nedosti\xc5\xbenoj \xc5\xbeeni (petrarkisti\xc4\x8dka moda)._NEWLINE_1561. _NEWLINE_U jesen u toplicama Albano upoznaje i smrtno se zaljubljuje u Lukreciju Bendidio, dvorsku damu pratilju Elenore d\' Este.  Sastavlja joj petrarkisti\xc4\x8dki kanconijer koji ima 90 sastavaka \xe2\x80\x93 Rime per Lacrezia Bendidio. Kanconijer je nastajao od 1561. do 1563. Te godine  po\xc4\x8dinje pisati, a nastavlja i idu\xc4\x87e godine, teorijski spis Discorsi del arte poetica e poema eroico._NEWLINE_1562. _NEWLINE_Ima 18. godina i u Mletcima objavljuje vite\xc5\xa1ki spjev Rinaldo, koji posve\xc4\x87uje kardinalu Luigiu d\' Este, u \xc4\x8dijoj je slu\xc5\xbebi trenuta\xc4\x8dno njegov otac Bernardo. Spjev ga je u\xc4\x8dinio poznatim, a on iz Mletaka preko Ferrare odlazi na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te u Bolognu, gdje nastavlja studij._NEWLINE_1563. _NEWLINE_U  Mantovi je (otac mu je dvorjanin Guglielma Gonzage) susreo jedinicu bogatog trgovca Lauru Peperaru koja je nadahnula niz njegovih ljubavnih stihova, osobito madrigala, u kojima je do\xc5\xbeivljaj poljskog i no\xc4\x87nog pejza\xc5\xbea pro\xc5\xbeet osebujnom i nostalgi\xc4\x8dnom muzikalno\xc5\xa1\xc4\x87u \xc5\xa1to je bila novost u talijanskoj poeziji. Poslije je opjevao njezinu svadbu s drugim \xc4\x8dovjekom. Kanconijer koji je sastavljao od 1563. do 1567. ima 74 sastavaka i zove se Rime per Lucia Peperara. Oba se kanconijera Rime per Lacrezia Bendidio  i  Rime per Lucia Peperara svojom pjesni\xc4\x8dkom pismeno\xc5\xa1\xc4\x87u izdvajaju iz mno\xc5\xa1tva takvih zbirki u onodobnoj Italiji. Iskaze ljubavi opjevao je i Emini Piovere de Vincenza, Barbari Sansovino Margheriti Gonzaga d\' Este (tre\xc4\x87oj \xc5\xbeeni Alfonza II.), Alfonzovim sestrama: Lucreziji (24) i Eleonori (6 \xe2\x80\x93 \xc5\xa1to je znakovito s obzirom na legendu o njihovoj velikoj ljubavi) i mnogim drugim \xc5\xbeenama. Tassov pjesni\xc4\x8dki opus je vrlo velik. Dio je ljubavnih stihova pisao po narud\xc5\xbebi, iz prijateljstva ili za nov\xc4\x8danu protuuslugu. Tako je iz prijateljstva prema Giuliu Mostinu napisao 8 pjesama (3 zvonjelice i 5 madrigala) Dubrov\xc4\x8danki Cvijeti Zuzori\xc4\x87. Dvije od njih su bile uglazbljene (1584. Rinaldo del Mel je skladao jedan, a drugi Paolo Bozzi 1591.)_NEWLINE_1564. _NEWLINE_Pod optu\xc5\xbebom da je napisao nepodobnu satiru protiv bolonjskih profesora i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1taraca iz Bologne se sklanja u Padovu. Uto\xc4\x8di\xc5\xa1te nalazi kod mladog kne\xc5\xbeevi\xc4\x87a Scipionea Gonzage, budu\xc4\x87eg kardinala. U tom gradu pod imenom Pentito postaje \xc4\x8dlanom Akademije (Arcadia degli Eterei).\n_START_SECTION_\nNajplodnije razdoblje stvarala\xc5\xa1tva (od 21. do  31. godine)\n_START_PARAGRAPH_\n1565. _NEWLINE_Zavr\xc5\xa1ava studij filozofije u Padovi. Bio je vrlo poznat u literarnim i dvorskim krugovima te je mogao izabrati svoga protektora i boravi\xc5\xa1te. Odlu\xc4\x8dio se za kardinala Luigija d\'Este (brat ferrarskog vojvode Alfonsa II.) . To je bilo jedno od najsjajnijih kulturnih sredi\xc5\xa1ta tada\xc5\xa1nje Italije. U Ferrari \xc4\x87e provesti oko 20 godina, a prvo desetlje\xc4\x87e (1565. \xe2\x80\x93 1575.) bit \xc4\x87e najplodnije razdoblje njegova stvarala\xc5\xa1tva.  Tu \xc4\x87e, osim brojnih lirskih pjesama, napisati pastirsku igru Amintu, dramsko-lirsku evokaciju slobode u fantasti\xc4\x8dnom svijetu nimfa i pastira. Tu tako\xc4\x91er nastaje i remek-djelo Oslobo\xc4\x91eni Jeruzalem. Na vojvodinu  dvoru upoznaje dvije sestre ljepotice Lucreziu i Eleonoru, kojima \xc4\x87e pisati stihove._NEWLINE_1567. _NEWLINE_Zastupljen je u ediciji Rime degli Accademici Eterei. Ostaje daljnje tri godine u Ferrari te je aktivan u tamo\xc5\xa1njem knji\xc5\xbeevnom krugu._NEWLINE_1569. _NEWLINE_Umire mu otac Bernardo kao upravitelj gradi\xc4\x87a Ostiglia._NEWLINE_1570. _NEWLINE_U povodu vjen\xc4\x8danja Lucrezie d\'Este i urbinskog nasljednika Francesca della Rovere, nekada\xc5\xa1njeg \xc5\xa1kolskog druga, raspravlja pri spomenutoj akademiji o 50 ljuvenih zaklju\xc4\x8daka. U jesen Tasso po nalogu Luigija d\' Este organizira kardinalov boravak u Parizu, gdje upoznaje pjesnika Pierrea de Ronsarda._NEWLINE_1572. _NEWLINE_Ulazi u slu\xc5\xbebu Alfonsa II. d\'Este kao dvorski plemi\xc4\x87, pjesnik, povjesni\xc4\x8dar vojvodine obitelji.\n_START_SECTION_\nLjubmir prije Aminte\n_START_PARAGRAPH_\n1573. _NEWLINE_Na oto\xc4\x8di\xc4\x87u Belvedere na rijeci Po, gdje se nalazila jedna od rasko\xc5\xa1nih rezidencija Alfonza II., prvi se put, s velikim uspjehom, 15. lipnja izvodi Aminta. Ona je u hrvatskoj knji\xc5\xbeevnosti imala poseban status. Dominko Zlatari\xc4\x87 preveo je Amintu  na hrvatski jezik prije prvog izdanja izvornika te su to djelo ispunjeno vizijama, sanjarijama, ljubavlju pastira i nimfe u arkadijskom krajoliku intenzivno usvojili dubrova\xc4\x8dki pisci. Amintu su preradili (prepjevali) Savko Gu\xc4\x8deti\xc4\x87 Bendevi\xc5\xa1evi\xc4\x87 u djelu Raklica (oko 1600.) te D\xc5\xbeivo (Ivan) \xc5\xa0i\xc5\xa1kov Gunduli\xc4\x87 u svojem djelu Radmio (1701.). Aminta je odmah nakon izvedbe postala vrlo popularna, do kraja stolje\xc4\x87a stihovi iz Aminte postali su najomiljenija uglazbljena poezija me\xc4\x91u talijanskim skladateljima. Treba podcrtati da je taj jedan od najva\xc5\xbenijih tekstova europske renesansne pastorale najprije objavljen na hrvatskom jeziku. Zlatari\xc4\x87 je za svoj prijevod koristio neki rukopisni predlo\xc5\xbeak, jer je Aminta do objavljivanja bila prepisivana. Zlatari\xc4\x87 ju je tiskao u Veneciji "4. Agosta 1580." pod naslovom Ljubmir, dakle to je zapravo njezino prvo izdanje (editio princeps) _NEWLINE_. Preveo ju je i objavio jo\xc5\xa1 dva puta: 1597. (Venecija) i 1598. (Venecija). Spomenimo da je Aminta na francuski jezik prevedena 1584., a na engleski 1591._NEWLINE_1574. _NEWLINE_Zapo\xc4\x8dinje posljednje pjevanje spjeva Goffredo (poslije nazvanog Oslobo\xc4\x91eni Jeruzalem), koji \xc4\x87e zavr\xc5\xa1iti u prolje\xc4\x87e sljede\xc4\x87e godine._NEWLINE_1575. _NEWLINE_Hodo\xc4\x8dasti u Rim u povodu svete godine.\n_START_SECTION_\nGodine razdora, tjeskobe i trpljenja (od 32. do 41. godine)\n_START_PARAGRAPH_\n1576. _NEWLINE_Vra\xc4\x87a se u Ferraru. Po\xc4\x8dinju ga nagrizati sumnje o pravovjernosti epa u vremenu katoli\xc4\x8dke protureformacije nakon Tridentinskog sabora (1545. - 1563.). Prepravlja neka mjesta u Oslobo\xc4\x91enom Jeruzalemu i pi\xc5\xa1e tekst Allegoria della Liberta. Postaje previ\xc5\xa1e autokriti\xc4\x8dan prema tek dovr\xc5\xa1enu djelu, stalo popravlja i prepravlja ep. Fizi\xc4\x8dki se sukobljava s jednim sudvorjaninom (Ercole Fucci Mandalo). Odlazi u  Mantovu, gdje na knji\xc5\xbeevnom domjenku \xc4\x8dita Zbor o ljubomori._NEWLINE_1577. _NEWLINE_Po povratku u Ferraru saslu\xc5\xa1ava ga  \xc4\x8dinovnik Inkvizicije, koji mu daje odrje\xc5\xa1enje, ali to ga ne smiruje. (Vi\xc5\xa1e je puta zatra\xc5\xbeio ispitivanje inkvizicije). Neurozu mu poti\xc4\x8de religiozna kriza te osje\xc4\x87aj da ga prate, \xc5\xa1to nije bilo bez utemeljenja. Ma\xc4\x8dem je napao dvorskog slugu, sumnjaju\xc4\x87i da ga uhodi. Zbog tog incidenta, ne zbog kazne ve\xc4\x87 za\xc5\xa1tite, pritvoren je u jednu sobu u dvorcu, pa poslije u samostan sv. Franje u istom gradu, odakle bje\xc5\xbei._NEWLINE_1578. _NEWLINE_Cijelu godinu luta Italijom (preru\xc5\xa1en se pojavljuje  u Sorrentu kod sestre Cornelie), pa je kratkotrajno u Mantovi, Pesaru, Gaeti, Urbinu, te u Turinu, gdje se sprema stupiti u slu\xc5\xbebu vojvode od Savoje.\n_START_SECTION_\nU umobolnici\n_START_PARAGRAPH_\n1579. _NEWLINE_Vra\xc4\x87a se naglo u Ferraru. Tra\xc5\xbei audijenciju kod vojvode i 11. o\xc5\xbeujka u stanju uzrujanosti, dok \xc4\x8deka da bude primljen, povi\xc5\xa1enim tonom prosvjeduje uz neoprezne rije\xc4\x8di o meceni, \xc5\xa1to je Alfonsu II. odmah dojavljeno: reakcija je bila nemilosrdna i trenuta\xc4\x8dna. Uhi\xc4\x87en je i odveden u Tvr\xc4\x91avu sv. Ane, u umobolnicu, u \xc4\x87eliju za opasne du\xc5\xa1evne bolesnike, gdje je proveo sedam godina. Posve je neutemeljena legenda romantizma, prema kojoj je Tasso \xc5\xbertva statusno zabranjene ljubavi izme\xc4\x91u njega i vojvodine sestre Elenore. Udio u taj legendi ima i Goethe svojom dramom u stihu Tasso, 1790., prema kojoj su kriti\xc4\x8dari Tassa nazvali \xe2\x80\x9epotenciranim Wertherom\xe2\x80\x9c. Poput brata Eleonora nije pokazivala nikakvo zanimanje ni su\xc4\x87ut za Tassa dok je \xc4\x8damio u bolnici._NEWLINE_Alfonso II. bio je egoist, bahato se odnosio prema onima kojima je bio mecena, lako uvredljiv, te je ka\xc5\xbenjavao svaki postupak i  rije\xc4\x8d koju  je ocijenio da mu ne ide u prilog. Tako je postupio i u slu\xc4\x8daju Tassa \xe2\x80\x93 njegove nepromi\xc5\xa1ljene rije\xc4\x8di iskoristi je kao opravdanje da ga udalji od dvora. Da ne bi ote\xc5\xbeao svoj ionako nesiguran polo\xc5\xbeaj u odnosu na pape i suparni\xc4\x8dke talijanske vladare, da ograni\xc4\x8di pjesnikovu slobodu kretanja da on ne bi pri\xc4\x8dao o vlastitoj herezi i krivnji drugi smjestio ga je u umobolnicu. Vojvodska obitelj d\' Este je zbog pru\xc5\xbeanja uto\xc4\x8di\xc5\xa1ta francuskim kalvinistima (pjesniku Cl\xc3\xa9mentu Marotu), te zato \xc5\xa1to su neki njezini \xc4\x8dlanovi bili kalvinisti bila pod prismotrom inkvizicije. Zato se Alfonso II. li\xc5\xa1io jo\xc5\xa1 jednog religioznog \xe2\x80\x9esumnjivca\xe2\x80\x9c strpav\xc5\xa1i ga u ludnicu (\xc5\xa1to nije iznimka u europskoj povijesti i politi\xc4\x8dkim obra\xc4\x8dunima mo\xc4\x87nika). \xe2\x80\x9eKazna Alfonsa d\' Este bila je stra\xc5\xa1na. Tasso je smje\xc5\xa1ten na odjel \xe2\x80\x98bijesnih lu\xc4\x91aka\xe2\x80\x99 i \xc4\x8dak je prve tjedne proveo u lancima.\xe2\x80\x9c . Vojvodina promid\xc5\xbeba pro\xc5\xa1irila je glasine da Tasso boluje od visokog stupnja ludila, da je pogibeljan za sebe i druge, te da mu je mjesto u umobolnici. Kako tvrdi  Davide Dei, lije\xc4\x8dnici su prou\xc4\x8dili Tassov slu\xc4\x8daj i zaklju\xc4\x8dili da Tasso nije bio nimalo opasan za okolinu: cijeli je \xc5\xbeivot patio od melankolije, koja naginje depresiji, a ona paranoji (kod Tassa: blaga sumahnitost progonjenja). Postoji i teorija da su Tassovi neobuzdani izljevi srd\xc5\xbebe namjerno potencirani, da bi se kao l\' enfant terrible mogao pona\xc5\xa1ati onako kako mu ina\xc4\x8de ne bi bilo dopu\xc5\xa1teno. Alfonso II., u po\xc4\x8detku njegov za\xc5\xa1titnik, mecena i po\xc5\xa1tovatelj njegova knji\xc5\xbeevna talenta, od 11. o\xc5\xbeujka 1579. potpuno je be\xc5\xa1\xc4\x87utan prema Tassu \xe2\x80\x93 on za njega vi\xc5\xa1e ne postoji. Nakon 14 mjeseci ubla\xc5\xbeeni su mu nehumani uvjeti, te je premje\xc5\xa1ten u posebnu sobu, gdje je mogao pisati i primati posjetitelje._NEWLINE_1580. _NEWLINE_Sedam godina nakon praizvedbe izlazi editio princeps Aminte, prvo izdanje na izvornom jeziku, u prosincu (Cremona) i odmah u sije\xc4\x8dnji idu\xc4\x87e godine (Venecija)._NEWLINE_U Mletcima je neovla\xc5\xa1teno tiskano 10 pjevanja Oslobo\xc4\x91enog Jeruzalema. Francuz Michel de Montaigne posje\xc4\x87uje Ferraru 15. studenoga i zadivljen je njezinom urbano\xc5\xa1\xc4\x87u i ulju\xc4\x91eno\xc5\xa1\xc4\x87u. U svojem Dnevniku s puta u Italiju, gdje je kao turist i hodo\xc4\x8dasnik (Gospi u Loretu) boravio 1580./1581., pi\xc5\xa1e vi\xc5\xa1e crtica o Ferrari i njezinom poglavaru , ali ne spominje svoj pohod Tassu u Tvr\xc4\x91avi sv. Ane.  Me\xc4\x91utim spominje ga u  Esejima iz 1582.: \xe2\x80\x9e... bezbroj se duhova upropastilo zbog vlastite snage i pokretnosti. Kako se tek upravo zaletio, no\xc5\xa1en vlastitim nemirom i zaneseno\xc5\xa1\xc4\x87u, najpronicaviji i najbistriji (...) pjesnik kakvog je Italija samo jednom rodila\xe2\x80\x9c . Nastavlja Montaigne: \xe2\x80\x9eObuzet vi\xc5\xa1e ljutnjom nego sa\xc5\xbealjenjem, vide\xc4\x87i ga u Ferrari u onako jadnom stanju, kako jedva pre\xc5\xbeivljava sam za sebe...\xe2\x80\x9c, pa podsje\xc4\x87a na njegova neauktorizirana i bez odobrenja objavljena djela._NEWLINE_1581. _NEWLINE_U velja\xc4\x8di se pojavljuje prvo izdanje spjeva pod naslovom Oslobo\xc4\x91eni Jeruzalem, koji je zadr\xc5\xbean i u drugom izdanju (lipanj), koje je pjesnik auktorizirao. Iste godine tiskan  je i prvi dio njegovih sabranih djela, Rime e prose._NEWLINE_1582. _NEWLINE_U Mletcima izlazi drugi dio spomenutih  Rime e prose._NEWLINE_1584. _NEWLINE_Scipione Gonzaga, Tassov prijatelj i mecena, \xc5\xa1urjak Alfonsa II. d\' Este objavljuje u Mantovi novo izdanje Oslobo\xc4\x91enog Jeruzalema, s dosta svojih intervencija, tako da se autenti\xc4\x8dnim smatra izdanje iz lipnja 1581. Tassov ep privla\xc4\x8di veliku pa\xc5\xbenju, te zapo\xc4\x8dinju \xc5\xbeestoke polemika za i protiv epa. U njima je sudjelovao i hrvatski filozof  Frane Petri\xc4\x87 (Trimeron, Ferrara 1586.) koji se kriti\xc4\x8dki odnosi prema Tassovu epu i staje na stranu pobornika Ariostova Mahnitog Orlanda._NEWLINE_1585. _NEWLINE_Po\xc4\x8detkom ljeta objavljuje spis, izazvan vjerskim previranjima u Francuskoj, s posebnim osvrtom na tzv. Pobunu Katoli\xc4\x8dkog saveza: Discorso del signor Torquato Tasso intorno alla sedizione nata nel regno di Francia l\xe2\x80\x99 anno 1585.  Te se godine u Italiji po\xc4\x8dinju publicirati polemi\xc4\x8dki spisi i pamfleti protiv Oslobo\xc4\x91enog Jeruzalemai protuodgovori na njih, me\xc4\x91u kojima i jedan samog Tassa. Kritike prima preosjetljivo._NEWLINE_Nastavlja pisati i dijaloge: jedan naslovljuje La Molza overo dell\xe2\x80\x99 amore, posve\xc4\x87en dvojezi\xc4\x8dnoj pjesnikinji Tarquiniji Molza, kojoj je ispjevao vi\xc5\xa1e pjesama; pripadala je vrlo razvijenomu mantovanskom knji\xc5\xbeevnom krugu.\n_START_SECTION_\nKasne godine (od 42. do 51. godine)\n_START_PARAGRAPH_\n1586._NEWLINE_Tasso je napokon pu\xc5\xa1ten na slobodu, jer je u lipnju Vincenzo Gonzaga isposlovao kod Alfonsa II. da ga pusti iz bolnice, obe\xc4\x87av\xc5\xa1i da \xc4\x87e on preuzeti skrb o njemu, za kojeg su intervenirali mnogobrojni uglednici, a i sam je Tasso uputio ponizno molbenicu vojvodi. S Vincenzom iz Ferrare odlazi u Mantovu._NEWLINE_1587._NEWLINE_Izlazi mu drama Torrismondo, mra\xc4\x8dna tragedija  s kobnim incestuoznim zapletom._NEWLINE_1588. _NEWLINE_Od o\xc5\xbeujka je nakon kratke posjete rodbini u Bergamu gost u samostanu \xe2\x80\x9eMaslinska gora\xe2\x80\x9c u Napulju, gdje kao zahvalu redovnicama zapo\xc4\x8dinje istoimeni epilij, ali nakon 102 oktave ostaje nedovr\xc5\xa1en. U studenome je opet u Rimu. U Bergamu mu se pojavljuju dva sveska Obiteljskih pisama (Lettere familiari)_NEWLINE_1589. _NEWLINE_Zdravstveno mu je stanje takvo da se iz stana Scipionea Gonzage seli u samostan Santa Maria Nuova degli Olivetani. \xc5\xbdeli oti\xc4\x87i u Napulj ili Mantovu, naposljetku putuje u Firenzu, s nakanom da stupi u slu\xc5\xbebu velikog vojvode Ferdinanda de\' Medicija, ali mu se taj naum ne ostvaruje._NEWLINE_1590. _NEWLINE_Na poziv Scipionea Gonzage vra\xc4\x87a se u Mantovu. U travnju do\xc5\xbeivljuje veliku zadovolj\xc5\xa1tinu: pri dolasku u Firenzu veliki ga vojvoda prima u sve\xc4\x8danu audijenciju, Accademia della Crusca izra\xc5\xbeava mu potporu u sporu oko Oslobo\xc4\x91enog Jeruzalema. U rujnu na glas o smrti Siksta V. odlazi u Rim._NEWLINE_1591. _NEWLINE_Na poziv Vincenza Gonzage vra\xc4\x87a se iz Rima u Mantovu. U oktavama sklada  Genealogiju ku\xc4\x87e Gonzaga. U kolovozu se sprema u Rim da se u pratnji vojvode Gonzage pokloni novom papi, ali zbog bolesti mora prekinuti put u Firenzi. Nakon oporavka u prosincu sti\xc5\xbee na cilj i upoznaje Inocenta IX._NEWLINE_1592. _NEWLINE_Prihva\xc4\x87a gostoprimstvo Mattea di Capua, napuljskog plemi\xc4\x87a. U Napulju upoznaje brojne tamo\xc5\xa1nje knji\xc5\xbeevnike (me\xc4\x91u kojima i G. B. Marina). Veliki mu prijatelj postaje G. B. Manso, budu\xc4\x87i biograf, prvi \xc5\xbeivotopisac, koji ga je udomio u svojoj ku\xc4\x87i. Manso je zaslu\xc5\xbean za mnoge faktografske podatke iz Tassova \xc5\xbeivota i stvarala\xc5\xa1tva, ali i glavni prenositelj legende o ljubavi Torquata Tassa i Eleonore d\' Este, koju su romanti\xc4\x8dari prisvojili te promicali kao tragi\xc4\x8dnu vezu izme\xc4\x91u pjesnika i po dru\xc5\xa1tvenoj hijerarhiji nedostupna mu voljena bi\xc4\x87a. U svibnju se vra\xc4\x87a u Rim, a prijatelju Mansu javlja se sonetima. Sonet koji je datiran 18. lipnja, s po\xc4\x8detnim stihom Signor, mentre sottrarmi a\xe2\x80\x99 colpi ingiusti  u 11. stih izra\xc5\xbeava pjesnikovu \xc5\xbeelju \xe2\x80\x9erasprostrijet dobar glas preko dva mora\xe2\x80\x9c (Tirenskoga i Jadranskog). U Napulju je zapo\xc4\x8deo pisati spjev o stvaranju svijeta (Sette giornate del mondo creato). Odlazi u Rim u potrazi za naklono\xc5\xa1\xc4\x87u novog pape Klementa VIII., Inocentova nasljednika. Zavr\xc5\xa1ava spis posve\xc4\x87en napuljskom prijatelju Il Manso overo de l\xe2\x80\x99amicizia.\n_START_SECTION_\nOslobo\xc4\x91eni Jeruzalem \xcb\x83 Osvojeni Jeruzalem\n_START_PARAGRAPH_\n1593. _NEWLINE_U maniri baroknih suza, kra\xc4\x87ih religioznih poema, sastavlja  Suze Djevice Marije i Suze Isusa Krista. U Rimu je i tiskan njegov revidirani spjev pod naslovom Gerusalemme conquistata (Osvojeni Jeruzalem), posve\xc4\x87en, sad ve\xc4\x87 kardinalu, Aldobrandiniu. Tasso je godinu dana revidirao tekst  Oslobo\xc4\x91enog Jeruzalema i predaje ga nakladniku s novim naslovom Osvojeni Jeruzalem. Tasso je religiozno preispitao prvotni tekst; prepravaka je bilo jako puno, izbacio je neke dijelove (npr. epizodu o Olindu i Sofroniji), stvarao druge \xe2\x80\x93 na kraju je ep imao \xc4\x8detiri pjevanja vi\xc5\xa1e. Smatra se da je Tasso zapo\xc4\x8deo revidiranje Oslobo\xc4\x91enog Jeruzalema zbog velike vjerske gorljivosti, skrupuloznosti, unutarnjeg nemira zbog nekih \xe2\x80\x9enedoli\xc4\x8dnih\xe2\x80\x9c dijelova epa. \xc4\x8cinjenica je da Oslobo\xc4\x91eni Jeruzalem obiluje ljubavnom gra\xc4\x91om iz koje bi se mogle izdvojiti samostalne epizode. Neke su scene pro\xc5\xbeete senzualnim, hedonisti\xc4\x8dkim, strastvenim, lascivnim opisima. U pismu prijatelju Tasso ka\xc5\xbee: \xe2\x80\x9eVi\xc5\xa1e sam nego privr\xc5\xbeen novoj pjesmi (...) kao novom \xc4\x8dedu mojega intelekta: prvo mi je tu\xc4\x91e, kao o\xc4\x8devima razmetni sinci i u sumnji da su ro\xc4\x91eni u preljubu. Ovo je ro\xc4\x91eno iz moje pameti, kao \xc5\xa1to je ro\xc4\x91ena Minerva iz Jupiterove, pa \xc4\x87u joj darivati \xc5\xbeivot i samu du\xc5\xa1u.\xe2\x80\x9c Uz Tassove unutarnje razloge, spominju se i izvanjske okolnosti: politi\xc4\x8dka i ideolo\xc5\xa1ka kriza potresala je Zapad na prijelazu iz 16. u 17. st. Opasnost od Turaka bila je velika: Turci i islamski bojovnici prodirali su do italskih obala, oplja\xc4\x8dkali su i opusto\xc5\xa1ili i Tassov rodni grad,  potakla je Tassa da poetizira aktualnu zamisao o obnovi kr\xc5\xa1\xc4\x87anskoga kraljevstva. Djelo o osloba\xc4\x91anju svetog grada Jeruzalema i Isusova groba trebala je probuditi i oja\xc4\x8dati nadu u pobjedu nad \xe2\x80\x9epoganima\xe2\x80\x9c, pa je zato nu\xc5\xbeno bilo \xe2\x80\x9enovi\xe2\x80\x9c ep \xc5\xa1to vi\xc5\xa1e osloboditi profanih elemenata i unijeti elemente koji \xc4\x87e pobuditi duhovnost, uzvi\xc5\xa1enost, moralnost, uzvi\xc5\xa1enije vrijednosti._NEWLINE_U razdoblju izme\xc4\x91u objave Oslobo\xc4\x91enog Jeruzalema i Obnovljenog Jeruzalema, bilo je nekoliko izdanja Oslobo\xc4\x91enoga Jeruzalema s Tassovim odobrenjem i bez njega. Tj. dogodio se Tassov knji\xc5\xbeevni paradoks  da je Oslobo\xc4\x91eni Jeruzalem (2. izdanje iz 1581.) ono djelo koje se tiskalo, prevodilo, tuma\xc4\x8dilo, a ignorirao se tekst koji je Tasso revidirao desetak godina kasnije \xe2\x80\x93 Osvojeni Jeruzalem \xe2\x80\x93 i smatrao ga \xe2\x80\x9eispravnom\xe2\x80\x9c verzijom. Oslobo\xc4\x91eni Jeruzalem je potkraj 16. st. i jo\xc5\xa1 dugo u 17. st. u Italiji (a i izvan nje; osobito u \xc5\xa0panjolskoj gdje je bio rano preveden 1587.) bio nekom vrstom bestselera._NEWLINE_1594. _NEWLINE_U samostanu benediktinaca u Napulju iz zahvalnosti namjerava napisati spjev o njihovu utemeljenju \xe2\x80\x93 O \xc5\xbeivotu sv. Benedikta. Taj spjev ne zavr\xc5\xa1ava. Iste godine zavr\xc5\xa1ava  spjev o stvaranju svijeta Il Mondo creato. Papa ga zove u Rim, dodjeljuje mu stalnu nov\xc4\x8danu pripomo\xc4\x87 i obe\xc4\x87ava lovorov vijenac kao najve\xc4\x87e pjesni\xc4\x8dko priznanje, kojim \xc4\x87e biti okrunjen na Kapitolu. Za sve je to bilo kasno._NEWLINE_1595. _NEWLINE_Umire u samostanu Sant\' Onofrio sul Gianicolo (svetog Onofrija) u Rimu 25. travnja u 11 sati. U samostanu mu je postavljen i spomenik. U istom je samostanu  i vje\xc4\x8dno po\xc4\x8divali\xc5\xa1te na\xc5\xa1eg filozofa Frane Petri\xc4\x87a, autora jednog polemi\xc4\x8dnog poetolo\xc5\xa1kog teksta, vezana uz pjesnika Oslobo\xc4\x91enog Jeruzalema (Ferrara, 1584).'