b'\n_START_ARTICLE_\nZeleni bljesak\n_START_PARAGRAPH_\nZeleni bljesak je opti\xc4\x8dka pojava u Zemljinoj atmosferi koja nastaje za vrijeme zalaska ili izlaska Sunca lomom svjetlosti na slojevima zraka razli\xc4\x8dite gusto\xc4\x87e, te traje nekoliko sekundi. Kut loma zelene svjetlosti malo je ve\xc4\x87i od kuta loma crvene svjetlosti, pa je prilikom izlaska i zalaska Sunca njegov gornji rub zelene boje, a donji crvene. Pojava se mo\xc5\xbee opa\xc5\xbeati na svim zemljopisnim \xc5\xa1irinama, ali je za opa\xc5\xbeanje potrebna iznimno bistra atmosfera bez vlage.\n_START_SECTION_\nObja\xc5\xa1njenje\n_START_PARAGRAPH_\nZeleni bljesak je jedna od opti\xc4\x8dkih pojava koje nastaju u atmosferi, sli\xc4\x8dno kao i duga \xe2\x80\x93 lomom svjetlosti.\xc2\xa0 To je ustvari kratkotrajan bljesak zelene svjetlosti, a nastaje iznad Sunca za vrijeme zalaska ili izlaska (kad je Sunce nisko nad obzorom) te traje nekoliko sekundi. Kako zrake svjetlosti prolaze kroz atmosferu, lome se zbog promjene u gusto\xc4\x87i zraka. Na svakom sloju zraka razli\xc4\x8dite gusto\xc4\x87e dolazi do loma svjetlosti i tako se svjetlost svija prema povr\xc5\xa1ini Zemlje (gusto\xc4\x87a atmosfere opada s visinom). Kut loma zelene svjetlosti je malo ve\xc4\x87i od kuta loma crvene pa je prilikom izlaska i zalaska Sunca njegov gornji rub zelene boje (engl. Green Rim), a donji crvene. No s obzirom na sjaj Sunca, to je te\xc5\xa1ko primijetiti. Kako je valna duljina plave jo\xc5\xa1 manja od valne duljine zelene svjetlosti, ona se prolaskom kroz atmosferu i lomi ja\xc4\x8de od zelene pa bi bilo za o\xc4\x8dekivati da gornji rub Sunca bude plav, no plava boja je raspr\xc5\xa1ena i daje boju nebu._NEWLINE_Zeleni bljesak se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e javlja u kombinaciji s mira\xc5\xbeima. Tako imamo kombinacije zelenog bljeska i donjeg mira\xc5\xbea (engl. Inferior Mirage Green Flash) te zelenog bljeska i pojave koju neki znanstvenici nazivaju "la\xc5\xbeni" mira\xc5\xbe (engl. Mock Mirage & Green flash). U prvom slu\xc4\x8daju (zeleni bljesak i donji mira\xc5\xbe) dolazi do donjeg mira\xc5\xbea zalaze\xc4\x87eg Sunca - ispod pravog Sunca, vidimo dio njegove obrnute slike. Dok Sunce zalazi, ono i mira\xc5\xbe se pribli\xc5\xbeavaju i preklapaju pri \xc4\x8demu tvore svojstven oblik Sunca. Sunce se spu\xc5\xa1ta i zajedno s mira\xc5\xbeem tvori ovalni oblik. Kad Sunce gotovo nestane s obzora, pojavi se zeleni bljesak. Donji mira\xc5\xbe zapravo pove\xc4\x87ava razliku izme\xc4\x91u kutova refrakcije crvene i zelene svjetlosti. No, ne\xc4\x87emo u svakoj situaciji gdje postoji donji mira\xc5\xbe Sunca vidjeti i zeleni bljesak. Uvjeti za nastanak donjeg mira\xc5\xbea su sloj toplog zraka nad oceanom, dok iznad njega temperatura zraka brzo opada s visinom. Da bi bili u poziciji u kojoj mo\xc5\xbeemo uo\xc4\x8diti zeleni bljesak, moramo biti iznad sloja toplog zraka, ali blizu morske povr\xc5\xa1ine. Takav zeleni bljesak traje 1 do 2 sekunde._NEWLINE_Za vrijeme izlaska Sunca, u kombinaciji s donjim mira\xc5\xbeem, mo\xc5\xbeemo vidjeti crveni bljesak. Naime, situacija je sasvim obrnuta od one u kojoj nastaje zeleni bljesak. Nad obzorom se iznenada pojavi Sunce i kako se ono di\xc5\xbee, pojavljuje se njegov donji mira\xc5\xbe. Sunce i njegova obrnuta slika su ispo\xc4\x8detka spojeni, no prilikom njihovog razdvajanja (pravo Sunce se di\xc5\xbee, a mira\xc5\xbe tone u ocean) se pojavljuje trenutan crveni bljesak svjetlosti koji se, zbog blje\xc5\xa1tavila Sunca, te\xc5\xa1ko mo\xc5\xbee uo\xc4\x8diti golim okom._NEWLINE_Drugi \xc4\x8dest slu\xc4\x8daj pojave zelenog bljeska je u kombinaciji s takozvanim "la\xc5\xbenim" mira\xc5\xbeem (engl. Mock Mirage). Preduvjet za nastanak takvog zelenog bljeska je postojanje temperaturne inverzije ispod promatra\xc4\x8da. Kako je Zemlja zakrivljena, tako promatramo Sunce kroz inverziju, to jest vidimo svjetlost koja od Sunca ulazi u sloj inverzije i zbog zakrivljenosti Zemlje izlazi iz njega te upada u na\xc5\xa1e oko. Zalazak Sunca izgleda obi\xc4\x8dno sve dok njegov donji rub ne do\xc4\x91e do inverzije. Oblici koje Sunce tada poprima mogu biti razli\xc4\x8diti - Sunce mo\xc5\xbee nalikovati kupoli, pravokutniku ili hrpi pala\xc4\x8dinki. Od vrha Sunca kao da se "odlomi" komadi\xc4\x87 koji na par sekundi zasja zelenom bojom.\n_START_SECTION_\nMira\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nMira\xc5\xbe (franc. mirage, od mirer\xc2\xa0<\xc2\xa0lat. mirari: \xc4\x8duditi se) je opti\xc4\x8dka pojava koja nastaje zbog loma svjetlosti u atmosferi, kada raslojavanje atmosfere nije jednoliko, pa nastaje totalno\xc2\xa0odbijanje (reflekija) svjetlosti me\xc4\x91u razli\xc4\x8dito zagrijanim slojevima atmosfere, te svijanje zraka svjetlosti. Zbog toga se npr. planine i otoci \xc4\x8dine kao da su podignuti u visinu i odvojeni od povr\xc5\xa1ine Zemlje, predmeti se vide iskrivljeni, dvostruki, trostruki i drugo. Pri donjem mira\xc5\xbeu je konkavna strana zrake svjetlosti okrenuta prema gore, a pri gornjem mira\xc5\xbeu prema dolje. Me\xc4\x91u pojave mira\xc5\xbea ubraja se i\xc2\xa0fatamorgana.\n_START_SECTION_\nFatamorgana\n_START_PARAGRAPH_\nFatamorgana u geofizici (arap. sarab, serab ili sirab) je opti\xc4\x8dka pojava u Zemljinoj atmosferi, vrsta zrcaljenja u uzduhu, zbog kojega se pri\xc4\x8dinja kao da se u daljini vide predjeli i predmeti. Uzrok je prelamanje zraka svjetlosti i potpuno zrcaljenje (totalna refleksija) u razli\xc4\x8dito ugrijanim slojevima uzduha. Fatamorgana se \xc4\x8desto vidi u pustinjama i tropskim krajevima (refleksija svjetlosti neba daje dojam jezera koje "bje\xc5\xbei" kako se pribli\xc5\xbeavamo) i na moru (osobito u tjesnacu izme\xc4\x91u Messine i Kalabrije; u pu\xc4\x8dkom se vjerovanju pripisivala djelovanju vile Morgane; legendu su na ju\xc5\xbenu Siciliju donijeli Normani). Zbog istoga uzroka vide se predmeti na moru (npr. brodovi) uzdignuti (nepreokrenuti).'