b'\n_START_ARTICLE_\nNijaz Batlak\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nPodrijetlom je iz isto\xc4\x8dne Bosne. Rodio se kao Nijaz Batlak 15. o\xc5\xbeujka 1929. godine, u Zvekovici kraj Cavtata, u Hrvatskoj. Otac Mehmed mu je bio \xc4\x8dlan HSS-a i nadzornik pruge na sarajevskom Alipa\xc5\xa1inom mostu. _NEWLINE_Nadimak Daid\xc5\xbea dobio je po ujaku (daid\xc5\xbea) s kojim je provodio dje\xc4\x8da\xc4\x8dke dane. Godine 1945. bio je pripadnik u vojnim formacijama NDH, te je sudjelovao u bitci na Lijev\xc4\x8de polju. Pred njegovim o\xc4\x8dima partizani Srbi mu\xc4\x8dili su njegovog oca. Potkovali su ga i takvoga ga bacili u jamu. Mladog Nijaza Batlaka poslali su u zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo u kakanjski rudnik koji je onda bio partizanski logor na zlu glasu. Biva zatvoren do 1956. godine u vojnom zatvoru u blizini Mostara. _NEWLINE_O njegovom bijegu iz Jugoslavije, odlasku u \xc5\xa0panjolsku gdje je zavr\xc5\xa1io vojnu akademiju, kao i emigrantskom \xc5\xbeivotu u SAD-u se zna vrlo malo. Vjeruje se kako je bio ratnim pla\xc4\x87enikom u Ju\xc5\xbenoj Americi i na Bliskom istoku. U Americi je upoznao kasnijeg hrvatskoga predsjednika dr. Franju Tu\xc4\x91mana. O tome je govorio: "Pru\xc5\xbeali smo mu punu potporu i dali do znanja da cijelo iseljeni\xc5\xa1vo stoji uz njega. U njegovu sam ideju pomirbe svih Hrvata vjerovao kao u samog Boga."_NEWLINE_Prigodom posjete Alije Izetbegovi\xc4\x87a (predsjednika BiH u 1990-ih) Washingtonu \'80-ih, Batlak je zajedno s Kerimom Reisom bio sudjelovao na skupu kojega je Izetbegovi\xc4\x87 imao sa tamo\xc5\xa1njim Hrvatima, Jugoslavenima i Muslimanima. Oboje su se tada o\xc5\xa1tro suprotstavili Izetbegovi\xc4\x87evu konceptu stvaranja bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dke nacionalnosti.\n_START_SECTION_\nDomovinski rat\n_START_PARAGRAPH_\nU Hrvatsku je do\xc5\xa1ao 1991. godine. Do\xc4\x8dekao ga je Gojko \xc5\xa0u\xc5\xa1ak. U velja\xc4\x8di iste godine oti\xc5\xa1ao je u Sarajevo jer je \xc5\xbeelio organizirati obranu Sarajeva. Potom je s la\xc5\xbenim identitetom u\xc5\xa1ao u Crnu Goru, odakle je snimao neprijateljske polo\xc5\xbeaje i pregovarao s mjesnim Albancima u Baru i Ulcinju._NEWLINE_Nakon toga slijedio je njegov ratni\xc4\x8dki anga\xc5\xbeman u dubrova\xc4\x8dkoj okolici i \xc4\x8cepiku\xc4\x87ama. Imenovan je prvim zapovjednikom ju\xc5\xbenog boji\xc5\xa1ta, a koncem listopada 1991. ga se promi\xc4\x8de u \xc4\x8din brigadira HV-a. _NEWLINE_Osnovao je dragovolja\xc4\x8dke pukovnije "Kralj Tomislav", kasnije preustrojenu u elitnu HVO postrojbu "Ludvig Pavlovi\xc4\x87", i "Crvenkapice", koja se kasnije preustrojila u elitnu HVO postrojbu "Nahid Kulenovi\xc4\x87", \xc4\x8diji su bojovnici, njih 160, otvorili obru\xc4\x8d oko Gora\xc5\xbeda i u\xc5\xa1li u taj grad. "Bojna Kraji\xc5\xa1nika" iz te pukovnije kasnije se pridru\xc5\xbeila obrani Biha\xc4\x87a._NEWLINE_Sredinom o\xc5\xbeujka 1992. godine promaknut je u \xc4\x8din general-bojnika HV-a, u kojem je kasnije i umirovljen._NEWLINE_U svibnju 1992. godine Mate \xc5\xa0arlija namjeravao je sa svojim postrojbama preko Igmana deblokirati Sarajevo. Uvjeren u svoje profesionalno ratni\xc4\x8dko iskustvo i sposobnost svojih vojnika, jam\xc4\x8dio je da \xc4\x87e za dva dana razbiti obru\xc4\x8d oko Sarajeva. Me\xc4\x91utim, zapovjedni\xc5\xa1tvo Armije BiH zabranilo je HVO-u prolaz kroz Konjic i time sprije\xc4\x8dilo \xc5\xa0arlijine namjere. Izlika zapovjedni\xc5\xa1tvu Armije BiH za to bila je "da ih usta\xc5\xa1e ne\xc4\x87e osloba\xc4\x91ati". No, general Martin \xc5\xa0pegelj nakon rata tvrdio je kako se dogodilo druga\xc4\x8dije tj. da se zapravo \xc5\xa0arlijina nedisciplinirana postrojba raspala do Konjica, a da se on morao vratiti na po\xc4\x8detni polo\xc5\xbeaj sa \xc5\xa1a\xc4\x8dicom ljudi. Tako\xc4\x91er, rekao je kako je Daid\xc5\xbea vojni\xc4\x8dki potpuno nesposoban._NEWLINE_\xc5\xa0arlija je uskoro u Ljubu\xc5\xa1kom do\xc5\xbeivio prometnu nesre\xc4\x87u iz koje je pro\xc5\xa1ao s ozljedama. Zbog toga je premje\xc5\xa1ten u Zagreb, u logistiku.\n_START_SECTION_\nUmirovljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNakon \xc5\xa1to je potpisan Washingtonski sporazum, vratio se u BiH, gdje je radio u diplomaciji. U Sarajevu je obna\xc5\xa1ao du\xc5\xbenost savjetnika za me\xc4\x91unacionalne odnose u veleposlanstvu Republike Hrvatske._NEWLINE_Umirovljen je iza rata, 30. listopada 1996. godine. Umro je od te\xc5\xa1ke bolesti 30. sije\xc4\x8dnja 1999._NEWLINE_Pokopan je na zagreba\xc4\x8dkom groblju Mirogoju uz najvi\xc5\xa1e vojne i dr\xc5\xbeavne po\xc4\x8dasti i uz nazo\xc4\x8dnost brojnih vojnih i politi\xc4\x8dkih du\xc5\xbenosnika, kao \xc5\xa1to su: tada\xc5\xa1nji hrvatski veleposlanik u BiH Darinko Bago, general-pukovnik HV Ante Gotovina, zamjenik ministra obrane RH general Kre\xc5\xa1imir \xc4\x86osi\xc4\x87, savjetnik Predsjednika RH za unutarnju politiku Ivi\xc4\x87 Pa\xc5\xa1ali\xc4\x87, predstojnik Ureda za nacionalnu sigurnost Ivan Jarnjak i ostali, a iz BiH general-pukovnik HVO-a \xc5\xbdelje \xc5\xa0iljega, predsjednik HDZ BiH Ante Jelavi\xc4\x87 i ini. Od poznatih suboraca bio je Mirsad Bak\xc5\xa1i\xc4\x87. Izaslanik predsjednika RH bio je sto\xc5\xbeerni brigadir \xc5\xbdivko Zrili\xc4\x87.'