b'\n_START_ARTICLE_\nZa\xc5\xa1titni plin\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc5\xa1titni plin se koristi kod elektrolu\xc4\x8dnog zavarivanja, kod postupaka: zavarivanje TIG postupkom, zavarivanje MIG postupkom i zavarivanje MAG postukom. Za\xc5\xa1titni plin kod ovih postupaka bitno odre\xc4\x91uje kvalitetu zavarenog spoja. U po\xc4\x8decima uvo\xc4\x91enja postupka zavarivanja u atmosferi za\xc5\xa1titnog plina uobi\xc4\x8dajeno je bilo svega nekoliko pojedina\xc4\x8dnih plinova, na primjer kod zavarivanja MIG postupkom \xc4\x8disti argon, a kod zavarivanja MAG postupkom \xc4\x8disti ugljikov dioksid. Danas prevladavaju mje\xc5\xa1avine plinova. U me\xc4\x91uvremenu je koli\xc4\x8dina standardiziranih plinskih mje\xc5\xa1avina znatno pove\xc4\x87ana, budu\xc4\x87i da se kao dijelovi u mje\xc5\xa1avini ne primjenjuju samo argon i CO\xe2\x82\x82, ve\xc4\x87 tako\xc4\x91er i kisik, helij, vodik i du\xc5\xa1ik. Podjela razli\xc4\x8ditih za\xc5\xa1titnih plinova dana je u europskom standardu EN \xe2\x80\x9eZa\xc5\xa1titni plinovi za elektrolu\xc4\x8dno zavarivanje i rezanje\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nArgon\n_START_PARAGRAPH_\nArgon je bezbojni plemeniti plin bez mirisa, te\xc5\xbei od zraka. Najva\xc5\xbenije kemijsko svojstvo argona je inertnost (neutralnost) kemijskih reakcija. Ovo svojstvo argona ga svrstava u red idealnih za\xc5\xa1titnih plinova, \xc4\x8dak i kod temperatura koje su uobi\xc4\x8dajene u metalurgiji i zavarivanja elektri\xc4\x8dnim lukom. Argon kod visokih tlakova pokazuje \xe2\x80\x9erealno\xe2\x80\x9c pona\xc5\xa1anje koje odstupa od idealnog plinskog zakona. To uzrokuje izme\xc4\x91u ostalog i to da boca kod 200 bar sadr\xc5\xbei oko 7\xc2\xa0% vi\xc5\xa1e argona, nego \xc5\xa1to bi bilo za o\xc4\x8dekivati na temelju idealnog plinskog zakona. Argon nije otrovan, ali mo\xc5\xbee isto kao i du\xc5\xa1ik, istisnuti kisik potreban za disanje. Budu\xc4\x87i da je argon uz to te\xc5\xbei od zraka, mo\xc5\xbee do\xc4\x87i do nakupljanja argona u razini tla, te naro\xc4\x8dito u udubljenjima.\n_START_SECTION_\nHelij\n_START_PARAGRAPH_\nHelij je na obi\xc4\x8dnoj temperaturi plin bez boje, mirisa i okusa, u na\xc4\x8delu kemijski gotovo potpuno neutralan, od svih plinova najte\xc5\xbee ukapljiv. Poslije vodika, najlak\xc5\xa1i je plin. Iako atom helija ima \xc4\x8detiri puta ve\xc4\x87u masu od atoma vodika, gusto\xc4\x87a mu je samo dva puta ve\xc4\x87a jer se atomi helija, kao i ostalih plemenitih plinova, ne vezuju u molekule. Uz iste uvjete, u nekom odre\xc4\x91enom obujmu plemeniti plin ima dva puta manje atoma od drugih plinova. Teku\xc4\x87i helij ima najni\xc5\xbee vreli\xc5\xa1te od svih elemenata, a pri standardnom tlaku nema tali\xc5\xa1te, ve\xc4\x87 je, da bi se skrutio, potrebno tla\xc4\x8diti ga._NEWLINE_Helij je nakon vodika najrasprostranjeniji kemijski element u svemiru. U Zemljinoj atmosferi gotovo da i nema helija. Zbog toga se cjelokupna potreba za helijem pokriva iz izvora prirodnog plina koji sadr\xc5\xbee helij. Bogati izvori su u SAD-u, Sjevernoj Africi i Rusiji, te pokrivaju cjelokupne svjetske potrebe. Ako je helij potreban kao rashladno sredstvo ili se prevozi na velikim udaljenostima, koristi se helij u pothla\xc4\x91enom teku\xc4\x87em obliku.\n_START_SECTION_\nUgljikov dioksid\n_START_PARAGRAPH_\nUgljikov dioksid CO\xe2\x82\x82 se ponekad koristi kod zavarivanja, iako on reagira (oksidira) sa ve\xc4\x87inom metala i \xc4\x8dini zavar krhkijim i kvari kvalitetu zavara. Zbog toga se kao za\xc5\xa1titni plin vi\xc5\xa1e preporu\xc4\x8duje argon ili helij. Takav postupak se naziva zavarivanje MAG postupkom ili elektrolu\xc4\x8dno zavarivanje taljivom \xc5\xbeicom u za\xc5\xa1titi aktivnim plinom. Ovaj postupak omogu\xc4\x87uje ne\xc5\xa1to ve\xc4\x87u temperaturu teku\xc4\x87eg zavara i poja\xc4\x8dava protok i uglavnom se mo\xc5\xbee koristiti kod \xc4\x8delika sa srednjom koncentracijom ugljika, gdje rastezljivost materijala nije pretjerano bitna.\n_START_SECTION_\nReakcije plinova s rastaljenim metalima\n_START_PARAGRAPH_\nRastaljeni metal (kapi metala, kupka) otapa u sebi ve\xc4\x87e koli\xc4\x8dine kisika, vodika i du\xc5\xa1ika, pa dolazi do me\xc4\x91usobnih kemijskih reakcija plin - metal, koje bitno utje\xc4\x8du na svojstva i kvalitetu zavarenog spoja. Metali ve\xc4\x87 pri sobnim temperaturama sadr\xc5\xbee male koli\xc4\x8dine plinova (zaostali kisik, vodik, du\xc5\xa1ik). Dodatno, kao izvori plinova pri zavarivanju mogu se navesti ne\xc4\x8disto\xc4\x87e osnovnog i dodatnog materijala kao \xc5\xa1to su: ugljikovodici, oksidi, hidroksidi i drugi organski i anorganski materijali, koji se pri visokim temperaturama raspadaju i osloba\xc4\x91aju plinove. Tako\xc4\x91er, iz atmosfere, koja okru\xc5\xbeuje rastaljene kapi i kupku metala utje\xc4\x8du prisutni plinovi (kisik, vodik, du\xc5\xa1ik, ugljikov dioksid, vodena para)._NEWLINE_Kod na primjer zavarivanja MAG postupkom, i prijelaza materijala u finim kapima u elektri\xc4\x8dnom luku, reakcije mogu biti vrlo sna\xc5\xbene, unato\xc4\x8d vrlo kratkog vremena prijelaza kapi. Sitne kapi metala u luku zagrijanog visoko iznad tali\xc5\xa1ta (od 1800 do 2400 \xc2\xbaC) pru\xc5\xbeaju relativno veliku povr\xc5\xa1inu za reakciju. Zbog disocijacije i ionizacije molekula plinova, atmosfera u elektri\xc4\x8dnom luku je vrlo aktivna. \xc4\x8cak i du\xc5\xa1ik, koji se smatra neutralnim, pri visokim temperaturama u elektri\xc4\x8dnom luku postaje vrlo aktivan. U elektri\xc4\x8dnom luku temperatura plinova dose\xc5\xbee lokalno od 5000 do 15 000 \xc2\xbaC, pa se molekularni plinovi raspadaju u atome, a djelimi\xc4\x8dno i u ione. Takvo stanje plinova zovemo plazmom. Vodik se potpuno razla\xc5\xbee na atome pri 5 000 \xc2\xbaC, a du\xc5\xa1ik pri 10 000 \xc2\xbaC._NEWLINE_Neki postupci, kao zavarivanje TIG postupkom i zavarivanje MIG postupkom (zavarivanje MAG postupkom) s kratkim elektri\xc4\x8dnim lukom daju manju mogu\xc4\x87nost reakcije plina s metalom, jer metal prelazi u grubim kapima, koje imaju manju povr\xc5\xa1inu izlo\xc5\xbeenu okolnoj atmosferi i kapi ne "lete" slobodno kroz plazmu luka, gdje bi se zagrijale na visoke temperature. Temperatura ovih relativno velikih kapi je samo oko 100 \xc2\xbaC iznad tali\xc5\xa1ta. Kod zavarivanja pod za\xc5\xa1titnim pra\xc5\xa1kom dolazi do stvaranja za\xc5\xa1titnog sloja troske izme\xc4\x91u rastaljenog metala i atmosfere, pa su mogu\xc4\x87e reakcije s plinovima minimalne._NEWLINE_Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e kori\xc5\xa1teni na\xc4\x8dini zavarivanja ru\xc4\x8dno elektrolu\xc4\x8dno zavarivanje (REL) i zavarivanje MAG postupkom, zahtjevaju posebno dobro poznavanje reakcija plina s metalom. U razvoju zavarivanja je uo\xc4\x8deno da se bolja kvaliteta zavara posti\xc5\xbee dodavanjem u oblogu materijala za stvaranje za\xc5\xa1titne atmosfere luka, kojom isklju\xc4\x8dujemo utjecaj zraka: kisika, du\xc5\xa1ika, vodene pare, koji su jako aktivni u atmosferi (plazma elektrolu\xc4\x8dni luk), a time i \xc5\xa1tetni.'