b'\n_START_ARTICLE_\nRasim Deli\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nRasim Deli\xc4\x87 (\xc4\x8celi\xc4\x87, 4. velja\xc4\x8de 1949. \xe2\x80\x94 Visoko, 16. travnja 2010.), general Armije Republike Bosne i Hercegovine i drugi na\xc4\x8delnik General\xc5\xa1taba ARBiH, bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dki ratni zapovjednik za vrijeme rata u BiH. Dana 15. rujna 2008. godine je osu\xc4\x91en pred Ha\xc5\xa1kim sudom za ratne zlo\xc4\x8dine, na 3 godine zatvora.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\n1. listopada 1967. godine, u dobi od 18 godina, Deli\xc4\x87 se upisao na Vojnu akademiju Kopnene vojske i istu zavr\xc5\xa1io 31. srpnja 1971. Iste godine je stupio u slu\xc5\xbebu JNA. Tijekom 1970-ih i 1980-ih godina, bio je na du\xc5\xbenosti u razli\xc4\x8ditim artiljerijskim jedinicama JNA: zapovjednik artiljerijske divizije (od 15. listopada 1980. do 20. rujna 1984.), na\xc4\x8delnik sto\xc5\xbeera i zamjenik zapovjednika mje\xc5\xa1ovitog artiljerijskog puka (od 21. rujna 1984. do 27. kolovoza 1985.), zapovjednik mje\xc5\xa1ovitog artiljerijskog puka (od 28. kolovoza 1985. do 31. kolovoza 1988. i od 1. kolovoza 1989. do 15. srpnja 1990.). U me\xc4\x91uvremenu je, 22. prosinca 1987., unaprije\xc4\x91en u \xc4\x8din potpukovnika. Pomo\xc4\x87nik na\xc4\x8delnika odjeljenja za operativno-nastavne poslove u zapovjedni\xc5\xa1tvu 4. korpusa JNA u Sarajevu bio je od 16. srpnja 1990. do 13. travnja 1992. Tog dana slu\xc5\xbebeno je zatra\xc5\xbeio otpust iz JNA i stupio u snage Teritorijalne odbrane BiH (TO BiH). TO BiH se u to vrijeme po\xc4\x8dela zalagati za otcjepljenje BiH od Jugoslavije. Rasimu Deli\xc4\x87u je 16. travnja 1992. nare\xc4\x91eno napustiti Sarajevo i on je u Visokom po\xc4\x8deo sa skupinom \xc4\x8dasnika organizirati TO Srednje Bosne, na \xc4\x8dijem je bio \xc4\x8delu. Od 12. svibnja 1992. je postao \xc4\x8dlan Glavnog \xc5\xa1taba TO i slu\xc5\xbebeno zadu\xc5\xbeen za organiziranje i zapovijedanje oru\xc5\xbeanim borbenim djelovanjima na teritorijima op\xc4\x87ina Fojnica, Kre\xc5\xa1evo, Kiseljak, Visoko, Ilija\xc5\xa1, Vogo\xc5\xa1\xc4\x87a, Breza, Vare\xc5\xa1 i Olovo. Kada su 20. svibnja 1992. snage TO postale Armija Republike Bosne i Hercegovine, Rasim Deli\xc4\x87 je postavljen za vr\xc5\xa1itelja du\xc5\xbenosti na\xc4\x8delnika Odjeljenja za operativno planiranje i obuku ARBiH, po nare\xc4\x91enju Sefera Halilovi\xc4\x87a. Sefer Halilovi\xc4\x87 je tada bio na\xc4\x8delnik Glavnog \xc5\xa1taba ali je bio pot\xc4\x8dinjen Rasimu Deli\xc4\x87u. U lipnju 1993. Rasim Deli\xc4\x87 je, uz Aliju Izetbegovi\xc4\x87a i Ejupa Gani\xc4\x87a, bio jedan od \xc4\x8dlanova Predsjedni\xc5\xa1tva koji su bojkotirali mirovne pregovore u \xc5\xbdenevi. Rasim Deli\xc4\x87 je napustio svoj polo\xc5\xbeaj zapovjednika zajedni\xc4\x8dkog zapovjedni\xc5\xa1tva Vojske FBiH 1. rujna 2000. Ranije iste godine, to je osobno najavio predsjedatelj Predsjedni\xc5\xa1tva Bosne i Hercegovine Alija Izetbegovi\xc4\x87 29. velja\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nRatni zlo\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nPolovinom 1992. godine u BiH su iz inozemstva po\xc4\x8deli pristizati islamski vojnici koji su sebe nazivali mud\xc5\xbeahedinima (ratnicima u borbi za islam po vjerovanju radikalnih sekti u islamu) i \xc4\x8diji je cilj bio boriti se protiv neprijatelja Muslimana u Bosni i Hercegovini (naroda koji je kasnije promijenio ime u Bo\xc5\xa1njaci). Njima je zapovijedao Abu Haris, poznat i kao dr. Abu Harit al Libi. Do studenog 1992. oni su nastupali samostalno, ali su 19. studenog 1992. uklju\xc4\x8deni u 7. muslimansku brdsku brigadu i druge jedinice Tre\xc4\x87eg korpusa ARBiH. Oni su sudjelovali u akcijama ovih jedinica, a povremeno i predvodili cijeli Tre\xc4\x87i korpus ARBiH. Do po\xc4\x8detka lipnja 1993. godine, najmanje 60 bosanskih Muslimana se priklju\xc4\x8dilo inozemnim mud\xc5\xbeahedinima. Rasim Deli\xc4\x87 je naredne, 1993. godine, 13. kolovoza naredio obrazovati poseban odred \xe2\x80\x9eEl Mud\xc5\xbeahid\xe2\x80\x9c koji \xc4\x87e okupljati mud\xc5\xbeahedine i biti pot\xc4\x8dinjen Tre\xc4\x87em korpusu ARBiH. Kao zapovjednik Glavnog \xc5\xa1taba, Rasim Deli\xc4\x87 je bio najvi\xc5\xa1i vojni \xc4\x8dasnik ARBiH koji je bio podre\xc4\x91en samo Predsjedni\xc5\xa1tvu BiH. U njegovu zapovjednu odgovornost su spadali i Drugi i Tre\xc4\x87i korpus (koji je obuhva\xc4\x87ao jedinice \xe2\x80\x9eEl Mud\xc5\xbeahid\xe2\x80\x9c) koji su imali svoje zapovjednike i zapovjedni kadar koji su svi bili pot\xc4\x8dinjeni izravno njemu. Jedinice \xe2\x80\x9eEl Mud\xc5\xbeahid\xe2\x80\x9c, koje su bile pod njegovim zapovjedni\xc5\xa1tvom, za vrijeme rata u BiH su izvr\xc5\xa1ile brojne ratne zlo\xc4\x8dine i ne\xc4\x8dovje\xc4\x8dno postupanje prema srpskim i hrvatskim vojnicima, uglavnom zarobljenicima. 8. lipnja 1993. godine, istog dana kada je Deli\xc4\x87 imenovan za zapovjednika Glavnog \xc5\xa1taba, Armija RBiH je uhitila 200 hrvatskih vojnika u okr\xc5\xa1ajima u i oko sela Maline. Zarobljenima je bilo nare\xc4\x91eno krenuti put sela Mehuri\xc4\x87i, nekoliko kilometara od Malina. Uz oru\xc5\xbeanu pratnju, blizu sela Poljanice, susrela ih je skupina od oko 10 mud\xc5\xbeahedina i preuzela 35-40 zarobljenika nare\xc4\x91uju\xc4\x87i im krenuti nazad ka Malinama. Uskoro im se pridru\xc5\xbeila jo\xc5\xa1 jedna manja skupina Hrvata koji su zarobljeni u Malinama. Svima je nare\xc4\x91eno stati u vrstu nakon \xc4\x8dega je na njih otvorena vatra. Svi pre\xc5\xbeivjeli su dokraj\xc4\x8deni metkom u glavu. Po optu\xc5\xbenici me\xc4\x91unarodnog tu\xc5\xbeitelja, Rasim Deli\xc4\x87 je bio obavije\xc5\xa1ten o ovim zlo\xc4\x8dinima ali nije preuzeo neophodne mjere ka\xc5\xbenjavanja po\xc4\x8dinitelja. 21. lipnja 1995. godine, dva vojnika Vojske Republike Srpske (VRS) su zarobljena i odmah potom obezglavljena od strane pripadnike vojske BiH. Po optu\xc5\xbenici, i drugi srpski zarobljenici, zarobljeni istog dana, su do\xc5\xbeivjeli mu\xc4\x8denja, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i prebijanja i odvedeni u logor u Kamenici. Jo\xc5\xa1 jednom vojniku, Gojku Vuji\xc4\x8di\xc4\x87u, je odsje\xc4\x8dena glava 24. srpnja 1995. Druge zarobljenike su tjerali poljubiti odsje\xc4\x8denu glavu koja je bila postavljena u prostoriji u kojoj su bili dr\xc5\xbeani. U logoru u Kamenici su primjenjivane razne vrste prebijanja i mu\xc4\x8denja. Na nekim vojnicima su kori\xc5\xa1teni elektro\xc5\xa1okovi a drugima su nano\xc5\xa1ene \xe2\x80\x9estra\xc5\xa1ne boli tako \xc5\xa1to su im na noge stavljana gumena crijeva sa zrakom pod visokim tlakom. \xe2\x80\x9c 11. rujna 1995. godine, oko 60 vojnika VRS je zarobljeno i tri \xc5\xbeene i svi su bili preba\xc4\x8deni u logor u Kamenici. Svih 60 se kasnije vodilo kao nestalo i pretpostavlja se da su mrtvi. Optu\xc5\xbenica tvrdi da su spomenute tri \xc5\xbeene bile podvrgnute nasilju, konkretno silovanju. Sve tri su oslobo\xc4\x91ene 15. studenog 1995. Jo\xc5\xa1 jedna skupina od 10 vojnika Vojske Republike Srpske je zarobljena 10. rujna 1995. godine. Svi su bili podvrgnuti surovom mu\xc4\x8denju u razdoblju od 12 dana._NEWLINE_Rasim Deli\xc4\x87 se po optu\xc5\xbenici teretio da je znao da mud\xc5\xbeahedini i vojnici Armije RBiH imaju ozbiljne namjere po\xc4\x8diniti doti\xc4\x8dne zlo\xc4\x8dine protiv zarobljenika i civila i da je logor u Kamenici slu\xc5\xbeio kao mjesto gdje su se oni provodili, kao i da je znao da su vojnici iz odreda \xe2\x80\x9eEl Mud\xc5\xbeahid\xe2\x80\x9c skloni nasilju, pogotovo nad zarobljenicima, kao i da oni upravljaju logorom \xe2\x80\x9eKamenica, \xe2\x80\x9c ali da nije preuzeo ni\xc5\xa1ta kako bi ove zlo\xc4\x8dine sprije\xc4\x8dio. 3. o\xc5\xbeujka 2005. godine, nakon \xc5\xa1to se dobrovoljno predao Ha\xc5\xa1kom sudu, Rasim Deli\xc4\x87 se izjasnio da nije kriv ni po jednoj to\xc4\x8dki optu\xc5\xbenice. Optu\xc5\xbenica je glasila: \xe2\x80\x9eUbojstvo, okrutno postupanje i silovanje (kr\xc5\xa1enja zakona i obi\xc4\x8daja ratovanja); Rasim Deli\xc4\x87 nije poduzeo nu\xc5\xbene i razumne mjere ka\xc5\xbenjavanja po\xc4\x8dinitelja pogubljenja zarobljenih Hrvata i vojnika HVO-a koji su se predali u selima Maline i Biko\xc5\xa1i u op\xc4\x87ini Travnik u srednjoj Bosni i Hercegovini; nije preduzeo nu\xc5\xbene i razumne mjere sprje\xc4\x8davanja mu\xc4\x8denja, premla\xc4\x87ivanja, ubojstva (odrubljivanja glava) koje su po\xc4\x8dinili njegovi pot\xc4\x8dinjeni u zato\xc4\x8deni\xc4\x8dkom objektu za zarobljene vojnike Vojske Republike Srpske - logoru Kamenica koji se nalazio u dolini Gostovi\xc4\x87i, pokraj rijeke Gostovi\xc4\x87i, oko 10 kilometara ju\xc5\xbeno od Zavidovi\xc4\x87a u srednjoj Bosni i Hercegovini; nije poduzeo nu\xc5\xbene i razumne mjere sprje\xc4\x8davanja silovanja triju \xc5\xbeena koje su izvr\xc5\xa1ili njegovi pot\xc4\x8dinjeni u logoru Kamenica. \xe2\x80\x9c Tu\xc5\xbeiteljstvo Ha\xc5\xa1kog suda izvelo je 64 svjedoka, a obrana 13. Dana 15. rujna 2008. godine, nakon oko 11 mjeseci su\xc4\x91enja, Pretresno vije\xc4\x87e Ha\xc5\xa1kog suda je donijelo presudu za slu\xc4\x8daj \xe2\x80\x9eRasim Deli\xc4\x87. \xe2\x80\x9c Deli\xc4\x87 je u me\xc4\x91uvremenu dva puta bio pu\xc5\xa1tan na privremenu slobodu u BiH, prvi put u svibnju 2005. godine i drugi put u novogodi\xc5\xa1njoj stanci Ha\xc5\xa1kog suda 11. prosinca 2007. Tu\xc5\xbeitelji nisu imali zamjerke na ove odluke suda. U drugom navratu, Deli\xc4\x87 je dobio mjesec dana slobode, od 11. prosinca do 11. sije\xc4\x8dnja. Tom prilikom Deli\xc4\x87 je razgovarao s Harisom Silajd\xc5\xbei\xc4\x87em zbog \xc4\x8dega je smje\xc5\xa1ten u ku\xc4\x87ni pritvor - optu\xc5\xbeen je da je sa Silajd\xc5\xbei\xc4\x87em pri\xc4\x8dao o svom slu\xc4\x8daju, \xc5\xa1to je bilo zabranjeno, a on je tvrdio da je s njim pri\xc4\x8dao o obitelji i prijateljima. Tu\xc5\xbeitelj je tra\xc5\xbeio zatvorsku kaznu od 15 godina, a obrana je tra\xc5\xbeila oslobo\xc4\x91enje jer njegova krivica nije dokazana. Odvjetnici su tvrdjeli da u kriti\xc4\x8dno vrijeme Deli\xc4\x87 nije imao nadzor nad mud\xc5\xbeahedinima i da nije mogao sprije\xc4\x8diti i kazniti zlo\xc4\x8dine. Sud je, me\xc4\x91utim, zaklju\xc4\x8dio da Deli\xc4\x87 nije kriv za zlo\xc4\x8dine nad Hrvatima u selu Maline, jer je ba\xc5\xa1 tog dana tek stupio na mjesto zapovjednika Armije RBiH. Tako\xc4\x91er je oslobo\xc4\x91en optu\xc5\xbebe za okrutno postupanje i ubojstvo u selu Kesten i logoru Kamenica, kada su mud\xc5\xbeahedini ubili jednog srpskog starca, 52 srpska vojnika i mu\xc4\x8dili jo\xc5\xa1 10 njih. Progla\xc5\xa1en je krivim samo po jednoj to\xc4\x8dci optu\xc5\xbenice (3 incidenta mud\xc5\xbeahedina u razdoblju izme\xc4\x91u 1993. i 1995. godine), a po ostalim to\xc4\x8dkama je oslobo\xc4\x91en krivnje. Iako je i za ostale zlo\xc4\x8dine dokazano da su po\xc4\x8dinjeni od strane mud\xc5\xbeahedina i vojnika ARBiH, a ve\xc4\x87inom glasova i da je Deli\xc4\x87 imao efektivan nadzor nad tom jedinicom, suci su ipak zaklju\xc4\x8dili, na osnovu razmotrenih dokaza, da Deli\xc4\x87 nije znao niti mogao znati za ubojstva zarobljenika, te ih nije mogao ni sprije\xc4\x8diti. Ishod su\xc4\x91enja bila je zatvorska kazna od 3 godine za Deli\xc4\x87a. Od odre\xc4\x91ene zatvorske kazne \xc4\x87e se oduzeti 448 dana koje je ve\xc4\x87 proveo u pritvoru. Portparolka Ha\xc5\xa1kog suda Olga Kavran je najavila da \xc4\x87e tu\xc5\xbeiteljstvo o \xc5\xbealbi na presudu Deli\xc4\x87u odlu\xc4\x8diti kada bude prou\xc4\x8dilo presudu. Predsjednik Vlade Republike Srpske Milorad Dodik je izjavio da je Ha\xc5\xa1ki sud ovakvom presudom jo\xc5\xa1 jednom dokazao da je pravda za srpske \xc5\xbertve iz gra\xc4\x91anskog rata u BiH \xe2\x80\x9edoista nedosti\xc5\xbena\xe2\x80\x9c kao i da je presuda uru\xc5\xa1ila i minimum srpskog povjerenja u pravednost Ha\xc5\xa1kog suda, koji je, prakti\xc4\x8dno, izgubio sav legitimitet kad je srpski narod u pitanju. Iz HDZ BiH je saop\xc4\x87eno da je \xe2\x80\x9eneugodno iznena\xc4\x91en presudom Ha\xc5\xa1kog suda koji je sramotno niskom kaznom osudio biv\xc5\xa1eg na\xc4\x8delnika Glavnog \xc5\xa1taba Armije RBiH, generala Rasima Deli\xc4\x87a. \xe2\x80\x9c'