b'\n_START_ARTICLE_\nRomano Amerio\n_START_PARAGRAPH_\nRomano Amerio (Lugano, 22. lipnja 1905. - Lugano, 4. listopada 1997.), \xc5\xa1vicarski katoli\xc4\x8dki teolog, filozof i publicist talijanskog podrijetla, sudionik Drugog vatikanskog sabora. Prou\xc4\x8davao je postkoncilsko bogoslovlje i crkvenoslovlje (eklesiologiju) te katoli\xc4\x8dki tradicionalizam._NEWLINE_Ro\xc4\x91en je u Luganu 1905. u obitelji \xc5\xa1vicarskih Talijana. Filozofiju je doktorirao na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu Svetog Srca u Milanu 1927. godine pod mentorstvom brata Gemellija, osniva\xc4\x8da sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta. Prou\xc4\x8davao je filozofsku djelatnost Tome Kempenca te Antonia Rosminija i Alessandra Manzonija._NEWLINE_Predavao je klasi\xc4\x8dnu gr\xc4\x8dko-rimsku filozofiju na Luganskoj akademiji. Bio je sudionik Drugog vatikanskog sabora na koji je pozvan kao peritus tj. stru\xc4\x8dnjak za pitanja filozofije. Bio je veliki zagovornik apologetike te je promicao tradicionalna shva\xc4\x87anja tomizma i augustinizma. Kritizirao je afirmaciju Kanta i Hegela u kr\xc5\xa1\xc4\x87anskim krugovima._NEWLINE_Iako zastupljen i priznat me\xc4\x91u tradicionalnim teolozima, dugo vremena bio je ignoriran u \xc5\xa1irim krugovima Crkve te su se njegova djela smatrala tabuom. Dijelom ga je rehabilitirao papa Benedikt XVI. citiraju\xc4\x87i ga u svojoj enciklici Caritas in veritate te promi\xc5\xa1ljaju\xc4\x87i o njegovom filozofskom radu u posebnom poglavlju Iota Unum, prema istoimenom Amerievom djelu._NEWLINE_Za \xc5\xbeivota je objavio osam knjiga, od kojih je najpoznatija ostala Iota Unum, studija o promjenama u Katoli\xc4\x8dkoj crkvi u drugoj polovici 20. stolje\xc4\x87a" te vi\xc5\xa1e od 300 znanstvenih i stru\xc4\x8dnih radova. Umro je u rodnom Luganu, u kojem je proveo ve\xc4\x87inu \xc5\xbeivota, 1997. godine.'