b'\n_START_ARTICLE_\nElektromagnetizam\n_START_SECTION_\nMagnetsko polje elektri\xc4\x8dne struje\n_START_PARAGRAPH_\nDanski fizi\xc4\x8dar H. C. \xc3\x98rsted je prvi pokazao 1820. da postoji uska veza izme\xc4\x91u elektri\xc4\x8dne struje i magnetizma. On je uzeo magnetsku iglu i postavio paralelno iznad nje bakrenu \xc5\xbeicu, spojenu s polovima akumulatora. \xc4\x8cim se uklju\xc4\x8di elektri\xc4\x8dna struja, magnetska igla \xc4\x87e se odmah pomaknuti iz svog pravca. Taj \xc4\x87e otklon biti to ve\xc4\x87i \xc5\xa1to je struja ja\xc4\x8da. Promijenimo li smjer struje, igla \xc4\x87e se otkloniti na drugu stranu. Stavimo li \xc5\xbeicu ispod magnetske igle, bit \xc4\x87e njezin otklon suprotan nego kad je \xc5\xbeica iznad nje._NEWLINE_Iz toga zaklju\xc4\x8dujemo da oko elektri\xc4\x8dne struje postoji magnetsko polje jer samo ono mo\xc5\xbee djelovati na magnetsku iglu. Svojstvo elektri\xc4\x8dne struje da stvara oko sebe magnetsko polje zove se elektromagnetizam. Pokusima se mo\xc5\xbee pokazati da je magnetsko polje oko elektri\xc4\x8dnog vodi\xc4\x8da u obliku koncentri\xc4\x8dnih krugova. Dakle, magnetsko polje oko ravnog elektri\xc4\x8dnog vodi\xc4\x8da kojim protje\xc4\x8de elektri\xc4\x8dna struja kru\xc5\xbeno je polje. Stavimo li u to polje magnetsku iglu, njezin \xc4\x87e sjeverni pol pokazivati smjer magnetskog polja. Smjer toga magnetskog polja mo\xc5\xbeemo odrediti pravilom desne ruke. Savijemo li prste desne ruke oko vodi\xc4\x8da tako da nam palac pokazuje smjer struje, savinuti prsti pokazivat \xc4\x87e smjer magnetskog polja._NEWLINE_Savijemo li \xc5\xbeicu u krug, magnetsko \xc4\x87e polje u unutra\xc5\xa1njosti kruga biti poja\xc4\x8dano, jer na jednoj strani sve magnetske silnice ulaze u krug, a na drugoj izlaze iz kruga. Na\xc4\x8dinimo li vi\xc5\xa1e zavoja od \xc5\xbeice, dobit \xc4\x87emo elektri\xc4\x8dnu zavojnicu, solenoid, uzvojnicu ili svitak, pa \xc4\x87e djelovanje pojedinih krugova struje me\xc4\x91usobno poja\xc4\x8davati. Takva se uzvojnica vlada kao pravi magnet dok kroz nju te\xc4\x8de elektri\xc4\x8dna struja. Magnetske polove takve zavojnice mo\xc5\xbeemo odrediti pravilom desne ruke, te \xc4\x87emo pri tom vidjeti da je ju\xc5\xbeni pol na onoj strani zavojnice gdje struja za gledaoca te\xc4\x8de u smjeru gibanja kazaljke na satu, a sjeverni pol obratno._NEWLINE_Stavimo li u takvu zavojnicu \xc5\xa1tap od mekog \xc5\xbeeljeza i pustimo li istosmjernu struju, \xc5\xbeeljezo \xc4\x87e se zbog magnetskog polja magnetizirati u zavojnici. Takva zavojnica sa \xc5\xbeeljeznom jezgrom zove se elektromagnet. \xc4\x8cim prekinemo struju, \xc5\xbeeljezo nije vi\xc5\xa1e magneti\xc4\x8dno, u njemu ostaje samo malo takozvanog zaostalog ili remanentnog magnetizma. Metnemo li u zavojnicu \xc4\x8deli\xc4\x8dni \xc5\xa1tap, on \xc4\x87e zadr\xc5\xbeati ve\xc4\x87i dio postignutog magnetizma kad struju prekinemo. Elektromagneti se upotrebljavaju kod razli\xc4\x8ditih elektri\xc4\x8dnih ure\xc4\x91aja, a slu\xc5\xbee u industriji i za preno\xc5\xa1enje velikih i te\xc5\xa1kih predmeta.\n_START_SECTION_\nDjelovanje magnetskog polja na vodi\xc4\x8d kojim te\xc4\x8de elektri\xc4\x8dna struja\n_START_PARAGRAPH_\nAko stavimo u magnetsko polje elektri\xc4\x8dni vodi\xc4\x8d kojim te\xc4\x8de elektri\xc4\x8dna struja i kako oko vodi\xc4\x8da postoji magnetsko polje, dat \xc4\x87e polje vodi\xc4\x8da i polje magneta razultiraju\xc4\x87e magnetsko polje. Budu\xc4\x87i da na jednoj strani magnetske silnice jednog i drugog polja imaju isti smjer, a na drugoj protivni, to \xc4\x87e na desnoj prvoj strani nastati zgu\xc5\xa1\xc4\x87enje, a na drugoj razrije\xc4\x91enje magnetskih silnica. Zbog toga se pojavljuje sila koja vodi\xc4\x8d nastoji pomaknuti u stranu (u stranu razrije\xc4\x91enih magnetskih silnica)._NEWLINE_Sli\xc4\x8dno se mo\xc5\xbee napraviti pokus tako da postavimo elektri\xc4\x8dni vodi\xc4\x8d unutar potkovastog magneta. \xc4\x8cim se uklju\xc4\x8di elektri\xc4\x8dna struja, vodi\xc4\x8d \xc4\x87e se otkloniti. Preokrenemo li magnet ili smjer struje, otklon vodi\xc4\x8da bit \xc4\x87e na protivnu stranu._NEWLINE_Smjer gibanja vodi\xc4\x8da u magnetskom polju mo\xc5\xbeemo na\xc4\x87i po pravilu lijeve ruke. Postavimo lijevu ruku tako da nam magnetske silnice udaraju u dlan, a prsti pokazuju smjer struje u vodi\xc4\x8du. Tada \xc4\x87e palac pokazivati njegov otklon, odnosno smjer sile kojom magnetsko polje djeluje na vodi\xc4\x87 kojim te\xc4\x8de elektri\xc4\x8dna struja.\n_START_SECTION_\nDjelovanje struje na struju\n_START_PARAGRAPH_\nBudu\xc4\x87i da oko svakog elektri\xc4\x8dnog vodi\xc4\x8da kojim te\xc4\x8de elektri\xc4\x8dna struja postoji magnetsko polje, to takva dva vodi\xc4\x8da moraju djelovati silom jedan na drugi. Ako uzmemo ravan vodi\xc4\x8d i postavimo paralelno uz njega drugi, tako da kroz oba vodi\xc4\x8da te\xc4\x8de struja iste jakosti i istog smjera, polje jednog i drugog vodi\xc4\x8da spojit \xc4\x87e se zajedno, pa \xc4\x87e se oni me\xc4\x91usobno privla\xc4\x8diti._NEWLINE_Promijenimo li smjer struje u jednom od vodi\xc4\x8da, stvar \xc4\x87e biti obratna. Izme\xc4\x91u vodi\xc4\x8da nastat \xc4\x87e zgu\xc5\xa1\xc4\x87ivanje magnetskih silnica, a na vanjskoj strani razrije\xc4\x91ena, pa \xc4\x87e se vodi\xc4\x8di me\xc4\x91usobno odbijati. Iz toga izlazi da se vodi\xc4\x8di u kojima te\xc4\x8de struja istoga smjera me\xc4\x91usobno privla\xc4\x8de, a vodi\xc4\x8di u kojima te\xc4\x8de struja protivnog smjera me\xc4\x91usobno odbijaju.\n_START_SECTION_\nMe\xc4\x91unarodni amper\n_START_PARAGRAPH_\nNa djelovanju magnetskog polja na elektri\xc4\x8dni vodi\xc4\x8d kojim te\xc4\x8de struja osniva se definicija me\xc4\x91unarodnog ampera:_NEWLINE_Amper (A) je jakost one stalne elektri\xc4\x8dne struje koja, teku\xc4\x87i kroz dva ravna, paralelna i neizmjerno duga elektri\xc4\x8dna vodi\xc4\x8da, zanemarivo malog kru\xc5\xbenog presjeka u vakuumu, me\xc4\x91usobno udaljena 1 metar (m), prouzrokuje izme\xc4\x91u njih silu od 2 \xe2\x88\x99 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb7 njutna po metru (N/m).\n_START_SECTION_\nElektromagnet\n_START_PARAGRAPH_\nElektromagnet je naprava koja pokazuje magnetska svojstva samo dok njome te\xc4\x8de\xc2\xa0elektri\xc4\x8dna struja. Naime, elektri\xc4\x8dna struja u prostoru oko elektri\xc4\x8dnog vodi\xc4\x8da kroz koji prolazi stvara\xc2\xa0magnetsko polje. Za razliku od trajnoga\xc2\xa0magneta, kojemu je magneti\xc4\x8dnost trajno svojstvo, elektromagnet je privremeni magnet jer prestankom toka struje nestaje i magnetsko polje._NEWLINE_Najjednostavniji je elektromagnet\xc2\xa0elektri\xc4\x8dna zavojnica kroz koju mo\xc5\xbee te\xc4\x87i elektri\xc4\x8dna struja. \xc5\xa0to je u zavojnici vi\xc5\xa1e zavoja, to je ja\xc4\x8de magnetsko polje uz jednaku elektri\xc4\x8dnu struju, a ono se pogotovo silno pove\xc4\x87a ako se u unutra\xc5\xa1njost zavojnice umetne jezgra od \xc5\xbeeljeza ili \xc4\x8delika velike\xc2\xa0magnetske permeabilnosti. Kao i trajni magnet, elektromagnet privla\xc4\x8di \xc5\xbeeljezne predmete koji se nalaze u njegovoj blizini, a jednako tako ima najmanje dva magnetska pola._NEWLINE_Najjednostavnija je i naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87a primjena elektromagneta za nastanak upravljane privla\xc4\x8dne sile, a to se rabi za pomicanje i dr\xc5\xbeanje pri dizanju i premje\xc5\xa1tanju \xc5\xbeeljeznih predmeta u razli\xc4\x8ditim elektrostrojarskim konstrukcijama. Na tome se osniva primjena elektromagneta u\xc2\xa0sklopnim aparatima, elektromagnetskim\xc2\xa0slu\xc5\xa1alicama i\xc2\xa0mikrofonima, mjernim\xc2\xa0elektri\xc4\x8dnim instrumentima i drugo. Vrlo je va\xc5\xbena primjena elektromagneta za stvaranje jakih magnetskih polja potrebnih za elektromehani\xc4\x8dku pretvorbu energije u\xc2\xa0elektri\xc4\x8dnim generatorima i\xc2\xa0elektri\xc4\x8dnim motorima. U takvim primjenama elektromagneti imaju vi\xc5\xa1e pari magnetskih polova, a mogu biti smje\xc5\xa1teni na statoru ili rotoru velikih elektri\xc4\x8dnih strojeva. Vrlo jaka magnetska polja, potrebna za rad s velikim i slo\xc5\xbeenim instrumentima u laboratorijskim uvjetima (maseni spektrometar,\xc2\xa0akcelerator \xc4\x8destica i drugo), mogu se ostvariti samo primjenom sna\xc5\xbenih elektromagneta.\n_START_SECTION_\nElektromagnetski zvu\xc4\x8dnik\n_START_PARAGRAPH_\nElektromagnetski zvu\xc4\x8dnik je naprava u kojoj se elektri\xc4\x8dna energija pretvara u magnetsku, a magnetska u mehani\xc4\x8dku, odnosno akusti\xc4\x8dnu energiju. Na polnim nastavcima jednog permanentnog (stalnog) magneta nalaze se dvije elektri\xc4\x8dne zavojnice, spojene u seriju. Ispred polnih nastavaka nalazi se \xc5\xbeeljezna plo\xc4\x8dica, takozvana kotva. Kotvu privla\xc4\x8de polni nastavci, pa je ona savijena prema dolje. Kada kroz zavojnicu te\xc4\x8de izmjeni\xc4\x8dna struja koja stalno mijenja svoj smjer, a time i smjer magnetskog polja, jakost \xc4\x87e se magnetskog polja potkovastog magneta izmjeni\xc4\x8dno poja\xc4\x8davati i slabiti. Zbog promjenjivog privla\xc4\x8denja, kotva \xc4\x87e vr\xc5\xa1iti mehani\xc4\x8dke titraje koji se prenose na membranu. Titraji membrane, koja mo\xc5\xbee biti izgra\xc4\x91ena u obliku lijevka, prouzrokuju zvu\xc4\x8dne titraje.'