b'\n_START_ARTICLE_\nKlase rada poja\xc4\x8dala\n_START_PARAGRAPH_\nAktivni elektroni\xc4\x8dki elemeti kao \xc5\xa1to su elektronska cijev, bipolarni ili unipolarni tranzistor ne mogu kao takvi sami obavljati funkciju poja\xc4\x8danja elektri\xc4\x8dnog signala, ve\xc4\x87 im je u tu svrhu potrebno postaviti odgovaraju\xc4\x87e istosmjerne napone i struje u tzv. radnu to\xc4\x8dku. Radna to\xc4\x8dka pobli\xc5\xbee odre\xc4\x91uje dinami\xc4\x8dke karakteristike sklopa, a uz njezin polo\xc5\xbeaj na izlaznoj karakteristici aktivnog elementa povezan je i pojam klase u kojoj djeluje elektroni\xc4\x8dki sklop.\n_START_SECTION_\nB klasa\n_START_PARAGRAPH_\nKako bi se smanjio potro\xc5\xa1ak elektri\xc4\x8dne energije u odsustvu elektri\xc4\x8dnog signala i pove\xc4\x87ao faktor iskori\xc5\xa1tenja, izvode se protutaktna poja\xc4\x8dala u B klasi, gdje jedan aktivni elektroni\xc4\x8dki element u izlaznom krugu sklopa propu\xc5\xa1ta na optere\xc4\x87enje jednu poluperiodu elektri\xc4\x8dnog signala (na pr. pozitivnu), a drugi aktivni elektroni\xc4\x8dki element propu\xc5\xa1ta drugu poluperiodu elektri\xc4\x8dnog signala (negativnu) U odsustvu pobudnog napona na ulazu poja\xc4\x8dala kroz aktivne izlazne elektroni\xc4\x8dke elemente uop\xc4\x87e ne te\xc4\x8de istosmjerna struja._NEWLINE_U idealnim uvjetima faktor iskori\xc5\xa1tenja poja\xc4\x8dala snage u B klasi je oko 78,5%. Me\xc4\x91utim, u stvarnim okolnostima faktor iskori\xc5\xa1tenja je ne\xc5\xa1to manji i ovisan je neposredno o izlaznim karakteristikama aktivnih elektroni\xc4\x8dkih elemenata._NEWLINE_Nedostatak izlaznih poja\xc4\x8dala u B klasi je \xc5\xa1to ona, kada se koriste za reprodukciju govora i glazbe, imaju manje ili vi\xc5\xa1e zamjetno tzv. prijelazno izobli\xc4\x8denje koje se javlja naro\xc4\x8dito kod poja\xc4\x8dala s bipolarnim tranzistorima, gdje je ono posljedica specifi\xc4\x8dne ulazne Ube/Ib karakteristike. Navedeni nedostatak uklanja se na na\xc4\x8din da se i u odsustvu pobudnog signala kroz izlazne tranzistore propu\xc5\xa1ta odre\xc4\x91ena istosmjerna struja te govorimo o izlaznim poja\xc4\x8dalima u AB klasi.\n_START_SECTION_\nAB klasa\n_START_PARAGRAPH_\nIzlazna poja\xc4\x8dala koja rade u AB klasi tako\xc4\x91er se isklju\xc4\x8divo izvode kao protutaktna poja\xc4\x8dala gdje valja napomenuti da u izlaznom krugu mogu postojati i vi\xc5\xa1e simetri\xc4\x8dnih parova aktivnih elektroni\xc4\x8dkih elemenata, \xc5\xa1to naravno vrijedi i za B klasu._NEWLINE_U odsustvu elektri\xc4\x8dnog pobudnog signala kroz izlazne aktivne elektroni\xc4\x8dke elemente te\xc4\x8de, dakle, neka odre\xc4\x91ena istosmjerna struja mirovanja koja odre\xc4\x91uje faktor iskori\xc5\xa1tenja poja\xc4\x8dala. Navedena struja mo\xc5\xbee biti vrlo mala, niti 0,5% maksimalne izlazne struje koju poja\xc4\x8dalo treba predati optere\xc4\x87enju te poja\xc4\x8dalo mo\xc5\xbee raditi prakti\xc4\x8dki na rubu B klase._NEWLINE_Pomicanjem radne to\xc4\x8dke koja odgovara ve\xc4\x87oj istosmjernoj struji mirovanja izlazni stupanj radi u sve linearnijem podru\xc4\x8dju, no istovremeno mu opada faktor iskori\xc5\xa1tenja te u drugoj krajnosti se poja\xc4\x8dalo u AB klasi pribli\xc5\xbeava re\xc5\xbeimu rada poja\xc4\x8dala u A klasi. Na taj na\xc4\x8din u stvarnim prilikama se faktor iskori\xc5\xa1tenja poja\xc4\x8dala snage u AB klasi kre\xc4\x87e u realnim uvjetima od kojih 70% do 25%. Izvan tih granica sklop prakti\xc4\x8dki postaje izlazno poja\xc4\x8dalo u B, odn. A klasi.\n_START_SECTION_\nC klasa\n_START_PARAGRAPH_\nZa A klasu je karakteristi\xc4\x8dno da teretu predaje cjelokupni elektri\xc4\x8dni signal tijekom njegova perioda T, dok je za B klasu karakteristi\xc4\x8dno da svaki od izlaznih aktivnih elektroni\xc4\x8dkih elemenata predaje teretu elektri\xc4\x8dni signal samo tijekom polovine njegova perioda (T/2). AB klasa je na neki na\xc4\x8din kompromis, gdje svaki od aktivnih izlaznih elektroni\xc4\x8dkih elemenata predaje teretu elektri\xc4\x8dni signal u trajanju du\xc5\xbeem od T/2, ali kra\xc4\x87em od punog perioda T._NEWLINE_U svrhu pove\xc4\x87anja faktora iskori\xc5\xa1tenja u izlaznim stupnjevima visokofrekventnih ure\xc4\x91aja (oda\xc5\xa1ilja\xc4\x8di radio stanica, radari i sl.) koristi se rad u C klasi, gdje se izlaznom titrajnom krugu dovodi elektri\xc4\x8dni signal koji je kra\xc4\x87i od poluperioda T/2._NEWLINE_Na taj na\xc4\x8din faktor iskori\xc5\xa1tenja mo\xc5\xbee biti i ve\xc4\x87i od 90% \xc5\xa1to je itekako od va\xc5\xbenosti u izvedbi, na primjer, oda\xc5\xa1ilja\xc4\x8da snage vi\xc5\xa1e desetaka ili stotina kW._NEWLINE_U takvim primjenama nije bitna linearnost prijenosa jer se C klasa koristi isklju\xc4\x8divo u visokofrekventnim sklopovima gdje se titrajnom krugu samo u odre\xc4\x91enim vremenskim razmacima dovodi dodatna energija kako bi se nadoknadila energija isijana antenom i nadoknadili gubici nastali u titrajnom krugu.\n_START_SECTION_\nUsporedba A, B, AB i C klase\n_START_PARAGRAPH_\nUsporedimo li me\xc4\x91usobno razli\xc4\x8dite klase poja\xc4\x8dala u odnosu na trajanje aktivnosti izlaznog aktivnog elektroni\xc4\x8dkog elementa, razvidno je (Slika desno) da je kod poja\xc4\x8dala u A klasi element aktivan tijekom cijelog perioda T ulaznog, odn. izlaznog signala, kod poja\xc4\x8dala u B klasi samo polovinu perioda, kod poja\xc4\x8dala u AB klasi izme\xc4\x91u cijelog perioda T i polovine perioda T/2, a u C klasi i znatno manje od polovine perioda T/2._NEWLINE_Posljedi\xc4\x8dno, za razliku od poja\xc4\x8dala u A klasi koje se mo\xc5\xbee izvesti i jednim aktivnim elektroni\xc4\x8dkim elementom, poja\xc4\x8dala u B i AB klasi moraju raditi u protutaktnom re\xc5\xbeimu rada. Kod tzv. ultralinearnih poja\xc4\x8dala i poja\xc4\x8dala u A klasi rade s protutaktnim izlaznim stupnjem, a iz razloga \xc5\xa1to kod takvih sklopova nije potreban izlazni transformator._NEWLINE_U slu\xc4\x8daju C klase, me\xc4\x91utim, dovoljan je na izlazu i samo jedan aktivni elektroni\xc4\x8dki sklop jer ostatak do pune periode izlaznog signala ionako istitrava rezonantni titrajni krug.\n_START_SECTION_\nD klasa\n_START_PARAGRAPH_\nPoja\xc4\x8dala koja rade u D klasi rade u prekida\xc4\x8dkom na\xc4\x8dinu rada, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da izlazni aktivni elektroni\xc4\x8dki element radi kao elektroni\xc4\x8dka sklopka, gdje je odnos vremena trajanja vo\xc4\x91enja u odnosu na trajanje vremena nevo\xc4\x91enja neposredno ovisan o amplitudi pobudnog napona sustava. O takvom na\xc4\x8dinu rada govorimo i kao o pulsno-\xc5\xa1irinskoj modulaciji, gdje D klasa ima vrlo visok faktor iskori\xc5\xa1tenja koji mo\xc5\xbee dosegnuti i 99%. Uz D klasu mo\xc5\xbeemo spomenuti i E klasu gdje aktivni elektroni\xc4\x8dki elementi rade kao elektroni\xc4\x8dke sklopke koje impulsno pobu\xc4\x91uju LC titrajni krug na njegovoj karakteristi\xc4\x8dnoj rezonantnoj frekvenciji.'