b'\n_START_ARTICLE_\nStjepan I. Cosmi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nSrednju \xc5\xa1kolu zavr\xc5\xa1io je u sjemeni\xc5\xa1tu venecijanske patrijar\xc5\xa1ije u Muranu (1640.\xe2\x80\x931646.) i zatim 1646. godine, sa sedamnaest godina, stupio u red somaska. Studirao je filozofiju u Rimu i teologiju u Milanu, a po povratku u Veneciju, nakon studija, djelovao je kao odgojitelj u kolegiju somaska Della Salute podu\xc4\x8davaju\xc4\x87i retoriku i filozofiju. Prvi je u Italiji predstavio Demokrita kao filozofa \xc4\x8dije u\xc4\x8denje se, unato\xc4\x8d ateizmu, umnogome podudara s kr\xc5\xa1\xc4\x87anskim naukom. Od 1674. godine bio je general svog reda. _NEWLINE_Za splitskog nadbiskupa imenovan je 1678., ali je du\xc5\xbenost preuzeo tek pet godina kasnije. \xc4\x8cim je prispio u Split sazvao je dijecezansku sinodu koju je opetovao svake godine. Radi ukorijenjivanja tridentske reforme htio je osnovati i sjemeni\xc5\xa1te. U tu je svrhu 1699. godine otputovao u Mletke i ishodio potporu od Senata, a zatim u Rim po privilegije od pape Inocenta XII. i od kardinala Ottobonija. Za rektora je doveo somaska o. Alessandrina, pa je godine 1700. otvorio Nadbiskupsko sjemeni\xc5\xa1te u Splitu, \xc4\x8diji je rad nadzirao svakodnevno. Sjemeni\xc5\xa1te je djelovalo kao klasi\xc4\x8dna gimnazija s pravom javnosti, pa se iz njega razvila i kasnija javna Klasi\xc4\x8dna gimnazija u Splitu._NEWLINE_Podupirao je i osnivanje Ilirske akademije (1703.) i prve gradske knji\xc5\xbenice. Doveo je u Split kao misionara isusovca Ardelija della Bellu, koji je zatim sastavio talijansko-latinsko-hrvatski rje\xc4\x8dnik, temeljen uglavnom na dubrova\xc4\x8dkim \xc5\xa1tokavsko-jekavskim izvorima, ali inkorporira i \xc4\x8dakavske elemente, te sadr\xc5\xbei i kratku hrvatsku slovnicu.'