b'\n_START_ARTICLE_\nYasmina Khadra\n_START_PARAGRAPH_\nYasmina Khadra, pravim imenom Mohammed Moulessehoul, al\xc5\xbeirski je pisac \xc4\x8dije su knjige objavljene u 41 zemlji svijeta.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nMohammed Moulessehoul ro\xc4\x91en je 1955 godine u Al\xc5\xbeiru. Bio je dugogodi\xc5\xa1nji pripadnik al\xc5\xbeirske vojske, sve do 2000. kad je odlu\xc4\x8dio napustiti vojsku te se potpuno posvetiti svojoj najve\xc4\x87oj strasti, pisanju. Te je iste godine otkrio javnosti i svoj pravi identitet, budu\xc4\x87i da se ranije zbog straha od cenzure, koristio imenom svoje supruge. Svojim kasnijim djelima postigao je me\xc4\x91unarodnu slavu i priznanje. Trenutno \xc5\xbeivi i radi u Francuskoj.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tvena anga\xc5\xbeiranost\n_START_PARAGRAPH_\nMohammed Moulessehoul se, kao \xc5\xa1to je i puno puta javno nazna\xc4\x8dio, deklarirani feminist. Svoja uvjerenja \xc4\x8desto nazna\xc4\x8duje i u svojim knjigama gdje \xc5\xbeenskim likovima pridaje posebnu va\xc5\xbenost. Jedan od na\xc4\x8dina kako bi promovirao \xc5\xbeenska prava te pokazao svoje divljenje \xc5\xbeenama bilo je i uzimanje imena svoje supruge kao pseudonim koji je dugo vremena koristio. Nekoliko puta je istaknuo kako je upravo njegova supruga bila ta koja ga je oduvijek u svemu podr\xc5\xbeavala te bila uz njega i stoga joj se uzimanjem i proslavljanjem njezina imena na neki na\xc4\x8din \xc4\x8dak i \xc5\xbeelio odu\xc5\xbeiti za sve \xc5\xa1to je ona napravila na njega. Smatra kako \xc4\x87e se mentalitet u muslimanskim zemljama promijeniti na bolje kad se bude promijenio odnos prema \xc5\xbeenama koje, prema njegovom mi\xc5\xa1ljenju, zaslu\xc5\xbeuju biti potpuno slobodne. Po njemu je upravo odnos prema \xc5\xbeenama onaj klju\xc4\x8dan element koji \xc4\x87e stubokom izmijeniti dru\xc5\xa1tvene odnose Na posljednjim predsjedni\xc4\x8dkim izborima u Al\xc5\xbeiru \xc4\x8dak se poku\xc5\xa1ao kanididirati kako bi mogao neka svoja uvjerenja i stavove provesti u djela, ali nije skupio dovoljan broj potpisa da bi kandidatura bila valjana te stoga nikad nije ni postao slu\xc5\xbebeni kandidat\n_START_SECTION_\nKabulske lastavice\n_START_PARAGRAPH_\nJedno od najzna\xc4\x8dajnijih autorovih djela, izdano 2002. godine. Djelo govori o teroru koji pro\xc5\xbeivljava afganistanski narod od strane talibana. Nesigurnost i strah zavladali su ulicama Kabula, gdje je pjesma ve\xc4\x87 odavno utihnula te ljudi polako ostaju i bez zadnjih tra\xc4\x8daka nade podlije\xc5\xbeu\xc4\x87i sve vi\xc5\xa1e svojim \xc5\xbeivotinjskim instinktima. Pri\xc4\x8da je to koja na poseban na\xc4\x8din prati podre\xc4\x91en polo\xc5\xbeaj \xc5\xbeene u muslimanskom svijetu, i to u nekim poglavljima kroz lik Zunaire, nekad ambiciozne i emancipirane \xc5\xbeene koja je danas svedena na puko postojanje te u svom \xc5\xbeivotu ne vidi vi\xc5\xa1e nikakvog smisla.  Sav o\xc4\x8daj, tuga i bijeda Afganistana se o\xc4\x8dituje preko pri\xc4\x8de 2 para, Atiqa i Mussarat, te Mohsena i Zunaire. Prvi par zapravo i nikad niej bio stvarno zaljubljen, Atiq je svoju \xc5\xbeenu o\xc5\xbeenio samo zbog zahvalnosti \xc5\xa1to mu je spasila \xc5\xbeivot tj skrivala ga i lije\xc4\x8dila dok je bio ranjen. No, sad kad je ona bolesna, njemu vrlo te\xc5\xa1ko pada to \xc5\xa1to je mora svaki dan gledati bolesnu i nemo\xc4\x87nu znaju\xc4\x87i dobro da joj je preostalo jo\xc5\xa1 vrlo malo vremena za \xc5\xbeivot. Atiq svakim danom postaje sve nervozniji budu\xc4\x87i da u Kabulu nema ni\xc4\x8deg pozitivnog, a jedino \xc5\xa1to ga je dosad donekle smirivalo i moglo oraspolo\xc5\xbeiti bila je njegova \xc5\xbeena, koja je sad le\xc5\xbeala na samrti. Atiq je tako svakim danom sve izgubljeniji te luta ulicama ne znaju\xc4\x87i zapravo \xc5\xa1to tra\xc5\xbei kad je nadu, kao i ostali stanovnici Kabula, ve\xc4\x87 odavno izgubio. S druge strane, Mohsen i Zunaira nekad su bili mladi, obrazovani, bogati i vrlo perspektivni par pred kojim je bila sjajna budu\xc4\x87not. Nakon \xc5\xa1to su tijekom rata izgubili skoro sva materijalna dobra, po\xc4\x8deli su oboje upadati i u moralnu dekadenciju, vrhunac koje je bio dan kad je Mohsen po\xc4\x8deo totalno gubiti svoju ljudskost te je iz nepoznatog razloga, ili kako je on kasnije naveo pokajni\xc4\x8dki sve priznaju\xc4\x87i \xc5\xbeeni, zato \xc5\xa1to su svi to radili, kamenovao jednu prostitutku na trgu. Supruga je \xc4\x8dak uspjela prije\xc4\x87i preko te strahote, ali ne i preko njegovog kukavi\xc4\x8dluka kad ju je ostavio samu vani ispred d\xc5\xbeamije i pokorio se naredbama talibana da ode unutra i moli dok mu oni ne ka\xc5\xbeu da je u redu. Trebala je to biti njegova pokora zato \xc5\xa1to su on i \xc5\xbeena, \xc5\xa1e\xc4\x87u\xc4\x87i ulicama Kabula, do\xc5\xbeivjeli malu nezgodu te se istoj po\xc4\x8deli smijati. Smijeh je na ulicama Kabula ve\xc4\x87 odavno bio zabranjen. Nakon tog nemilog doga\xc4\x91aja, Zunaira mu objavljuje da ga napu\xc5\xa1ta, na \xc5\xa1to on postane nasilan, udari je, a ona ga, brane\xc4\x87i se, nehotice ubije. Kako je prigodna kazna u Kabulu za to pogubljenje, onda je odvedu u zatvor \xc4\x8diji je \xc4\x8duvar Atiq i kojemu ta \xc5\xbeena nezemaljske ljepote pru\xc5\xbea jednu novu nadu nakon dugo vremena te mu daje poticaj za \xc5\xbeivot. Nespreman izgubiti i nju, napravit \xc4\x87e sve kako bi ju oslobodio te \xc4\x87e ju \xc4\x8dak zamijeniti svojom \xc5\xbeenom u \xc4\x87eliji. Na kraju Mussarat bude pogubljena, Zunaira pobjegne, a poludjeli Atiq bezumno hoda ulicama di\xc5\xbeu\xc4\x87i veo svim \xc5\xbeenama i tra\xc5\xbee\xc4\x87i Zunairu.'