b'\n_START_ARTICLE_\nAstijag\n_START_SECTION_\nIme i etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme \xe2\x80\x9eAstijag\xe2\x80\x9c potje\xc4\x8de od staroiranskog izraza Rishti Vaiga \xc5\xa1to zna\xc4\x8di \xe2\x80\x9eBaca\xc4\x8d koplja\xe2\x80\x9c, a kroz povijest se pojavljuje u razli\xc4\x8ditim oblicima; I\xc5\xa1tumegu na akadskom jeziku, Herodot ga oslovljava Astyages, Diodor sa Sicilije Aspadas, a Ktezije i Focije I. Astu\xc3\xafgas. Prema jednoj ina\xc4\x8dici na gr\xc4\x8dkom jeziku, njegovo ime zna\xc4\x8di \xe2\x80\x9eRazara\xc4\x8d gradova\xe2\x80\x9c. Na kurdskom jeziku spominje se kao Azhdihak ili Ajdihak, a na perzijskom \xd8\xa7\xdb\x8c\xd8\xb4\xd8\xaa\xd9\x88\xd9\x88\xdb\x8c\xda\xaf\xd9\x88 (I\xc5\xa1tovigu).\n_START_SECTION_\nObitelj\n_START_PARAGRAPH_\nAstijag je bio sin Kijaksara, vladara Medijskog Carstva, kojeg je naslijedio 585. pr. Kr. O\xc5\xbeenio se Arijenom, sestrom lidijskog kralja Kreza, dok se Astijagova sestra Amitis udala za babilonskog kralja Nabukodonosora II. Ovim diplomatskim brakovima Astijag postaje rodbinski povezan s najbogatijim i najmo\xc4\x87nijim dr\xc5\xbeavama Bliskog istoka, \xc5\xa1to omogu\xc4\x87ava njegovom Medijskom Carstvu dug period mira i blagostanja. U to doba diljem Medijskog Carstva cvate zoroastrizam, u Lidiji uspjevaju slavni znanstvenici i knji\xc5\xbeevnici poput Solona, Ezopa i Talesa, dok Nabukodonosor II. pretvara Babilon u metropolu kakvu svijet dotad jo\xc5\xa1 nije vidio. Astijagova k\xc4\x87er Mandana udala se za perzijskog vazalskog vladara Kambiza I. s kojim je imala sina Kira Velikog, koji \xc4\x87e kasnije svrgnuti svog djeda sa prijestolja.\n_START_SECTION_\nPovijesni izvori\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87ina informacija o Astijagu temelji se na drugom dijelu Herodotove knjige \xe2\x80\x9ePovijesti\xe2\x80\x9c, koja je pisana u 5. stolje\xc4\x87u pr. Kr., vi\xc5\xa1e od stotinu godina nakon Astijagove vladavine. Ipak, djelo gr\xc4\x8dkog povjesni\xc4\x8dara predstavlja gotovo jedini izvor informacija, dok se ostali (naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e fragmentalni) izvori nadovezuju na njegove pri\xc4\x8de, ili pak slu\xc5\xbee za provjeru vjerodostojnosti istih._NEWLINE_Ne postoji sumnja u Herodotove navode kako je Astijag bio sin medijskog kralja Kijaksara, budu\xc4\x87i kako je to potvr\xc4\x91eno u drevnim isto\xc4\x8dnja\xc4\x8dkim zapisima na klinastom pismu. Prema tim dokumentima, Kijaksar je ve\xc4\x87 614. pr. Kr. vladao kao medijski kralj, kada je razorio asirsko vjersko sredi\xc5\xa1te A\xc5\xa1ur. Za Kijaksara se tako\xc4\x91er zna kako je bio \xc5\xbeiv 585. pr. Kr., budu\xc4\x87i da je tada potpisao mirovni sporazum sa Lidijcima, s kojima je prethodno pet godina bio u ratu. Tako\xc4\x91er, kako bi osna\xc5\xbeio ugovor na njegovu inicijativu sklopljeni su diplomatski brakovi izme\xc4\x91u Medijaca i Lidijaca; sestra lidijskog kralja Kreza (Arijena) udala se za medijskog princa i prijestolonasljednika Astijaga._NEWLINE_Arijena nije bila prva Astijagova \xc5\xbeena. Naime, njegova k\xc4\x87er Mandana udala se za perzijskog kralja Kambiza I. prije 576. pr. Kr., kada je ro\xc4\x91en njihov sin Kir Veliki. Ovo implicira kako se Mandana morala roditi najranije 590. pr. Kr., odnosno minimalno pet godina prije medijsko-lidijskog sporazuma i politi\xc4\x8dkog braka. Ovo svjedo\xc4\x8di kako je Astijag najvjerojatnije imao \xc5\xbeenu prije vjen\xc4\x8danja sa Arijenom. Prema Kteziju, Astijagov unuk Kir Veliki o\xc5\xbeenio se Astijagovom k\xc4\x87eri koja bi istovremeno bila i Kirova ujna, \xc5\xa1to je jo\xc5\xa1 jedan dokaz kako se Astijag prethodno \xc5\xbeenio._NEWLINE_Babilonski povjesni\xc4\x8dar Beros iz 3. stolje\xc4\x87a pr. Kr. spominje kako je nakon pada A\xc5\xa1ura 614. pr. Kr. savez Medijaca i Babilonaca osna\xc5\xbeen jo\xc5\xa1 jednim kraljevskim vjen\xc4\x8danjem; babilonski princ Nabukodonosor II. o\xc5\xbeenio je Astijagovu k\xc4\x87er Amitis. Ovo se pak smatra prakti\xc4\x8dki nemogu\xc4\x87im, jer u slu\xc4\x8daju uva\xc5\xbeavanja te pri\xc4\x8de Astijag bi trebao imati gotovo 100 godina kada je svrgnut sa vlasti. Vjerojatnije je kako je Amitis bila k\xc4\x87er Kijaksara, odnosno Astijagova sestra._NEWLINE_Herodot navodi kako je Astijag vladao 35 godina poslije \xc4\x8dega je svrgnut od strane Kira Velikog \xc5\xa1to se poklapa sa babilonijskim zapisima na klinastom pismu (Nabonidove kronike), prema kojima se navedeno svrgnu\xc4\x87e odigralo tokom \xc5\xa1este godine vladavine kralja Nabonida, to\xc4\x8dnije izme\xc4\x91u 10. o\xc5\xbeujka 550. i 28. o\xc5\xbeujka 549. pr. Kr. Prema navedenim podacima lako je izra\xc4\x8dunati kako je Astijag naslijedio oca 585. pr. Kr., iste godine kada je Kijaksar potpisao sporazum sa Lidijom. Razdoblja vladavine ranijih medijskih kraljeva (ukupno 150 godina) Herodot je podijelio na \xc4\x8detiri dijela, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di kako je svaki od \xc4\x8detiriju kraljeva vladao pola \xc5\xbeivotnog vijeka, odnosno oko 37 godina.\n_START_SECTION_\nHerodotova legenda o Astijagu i Kiru\n_START_PARAGRAPH_\nHerodotova pri\xc4\x8da o Kirovom ranom \xc5\xbeivotu pripada \xc5\xbeanru legendi o napu\xc5\xa1tenoj djeci poput Edipa, Mojsija ili Romula i Rema koja se kasnije bore za kraljevski tron. Kirov nadre\xc4\x91eni bio je njegov djed Astijag, vladar mo\xc4\x87nog Medijskog Carstva._NEWLINE_Poslije Kirovog ro\xc4\x91enja, Astijag je imao san koji je njegov sve\xc4\x87enik protuma\xc4\x8dio kao znak da \xc4\x87e ga njegov unuk zbaciti s prijestolja, pa je svom naredniku Harpagu naredio je da ubije dijete. Harpag, kojem moral nije dopustio da ubije novoro\xc4\x91en\xc4\x8de, pozvao je kraljevskog pastira Mitradata iz planinske regije pokraj granice s Saspirom, i naredio mu da ostavi dijete da umre u planinama. Sre\xc4\x87om, pastir i njegova \xc5\xbeena Cina su se sa\xc5\xbealili nad njime pa su ga prisvojili i odgojili kao svoje dijete, dok su svoje mrtvoro\xc4\x91en\xc4\x8de pokazali Harpagu kao Kira._NEWLINE_Kad je Kir imao deset godina, Herodot tvrdi da je bilo o\xc4\x8dito da Kir nije bio pastirev sin jer se pona\xc5\xa1ao previ\xc5\xa1e gospodski. Nakon \xc5\xa1to je Kir u dje\xc4\x8djoj igri dao bi\xc4\x8devati sina medijskog plemi\xc4\x87a Artembara, kralj Astijag ispitao je dje\xc4\x8daka i otkrio kako vrlo sli\xc4\x8de jedan drugom. Astijag je tada zatra\xc5\xbeio od Harpaga da objasni \xc5\xa1to je u\xc4\x8dinio s dijetetom, i nakon \xc5\xa1to mu je ovaj priznao kako nije ubio novoro\xc4\x91en\xc4\x8de, kralj ga je prevario pozivom na banket gdje mu je poslu\xc5\xbeio vlastita sina. Astijag je bio popustljiv prema Kiru, pa je dozvolio da se vrati svojim biolo\xc5\xa1kim roditeljima, Kambizu i Mandani. Iako se smatra kako je Herodotova pri\xc4\x8da samo legenda, ona ipak daje uvid u likove iz Kirovog ranog \xc5\xbeivota.\n_START_SECTION_\nRat protiv Perzije\n_START_PARAGRAPH_\nPerzija je bila vazalna kraljevina Medijskog Carstva od kraja 7. stolje\xc4\x87a pr. Kr., kada su Medijci u savezu sa Babilonijom pokorili Novoasirsko Carstvo te prigrabili njene vazalne teritorije, me\xc4\x91u kojima je bila i Perzija. Tokom medijske dominacije postojale su dvije perzijske kraljevine An\xc5\xa1an i Parsuma\xc5\xa1, no bile su jako povezane u politi\xc4\x8dkom i rodbinskom smislu. Godine 559. pr. Kr. na an\xc5\xa1anski (perzijski) tron dolazi Kir II. Veliki, sin Kambiza I. Budu\xc4\x87i kako je prijenos krune Parsuma\xc5\xa1a sa Arsama (Arijaramnov sin) tako\xc4\x91er pre\xc5\xa1ao na Kira Velikog, on je objedinio dva perzijska kraljevstva pa ga se smatra prvim pravim perzijskim kraljem. Ipak, u po\xc4\x8detku Kirove vladavine Perzija je i dalje imala vazalni status pod dominacijom mo\xc4\x87nog Medijskog Carstva kojim je vladao Astijag._NEWLINE_Godine 553. pr. Kr. zbog neslaganja sa Astijagovom politikom Kambiz I. i Kir Veliki podi\xc5\xbeu perzijski ustanak protiv medijske dominacije nad Perzijom. Prema Nikolaju iz Damaska, pobunu je zapo\xc4\x8deo Kirov otac Kambiz, dok je 24-godi\xc5\xa1nji Kir istovremeno boravio kod djeda na kraljevskom dvoru u Ekbatani. Astijag je vi\xc5\xa1estruko odbijao unukove zahtjeve da posjeti roditelje u Perziji, no na nagovor perzijskog podanika Oebara ipak je Kiru dozvolio petomjese\xc4\x8dno putovanje na jug. Prema Herodotu, odmah nakon Kirovog puta roditeljima u Perziju medijski general Harpag mu je u utrobi zeca poslao tajnu poruku o planu zavjere za svrgavanjem Astijaga, koju je Kir nosio predati svome ocu Kambizu. Astijaga su navodno prilikom zabave uznemirile rije\xc4\x8di jedne pjesme koja je govorila o \xe2\x80\x9edivljoj zvijeri sa juga koja kre\xc4\x87e u rat\xe2\x80\x9c, \xc5\xa1to ga je podsjetilo na Kira. Na nagovor dvorskih savjetnika, odlu\xc4\x8dio je poslati 300 konjanika za zadatkom da vrate Kira na kraljevski dvor \xc5\xbeivog ili mrtvog. Medijski konjanici susti\xc5\xbeu Kira i predaju mu kraljevu zapovjed kako se mora vratiti u Ekbatanu, na \xc5\xa1to on prividno pristaje i poziva konjanike na banket. Idu\xc4\x87eg jutra Kir je pobjegao i po\xc5\xbeurio se u do grada Hirbe gdje ga je \xc4\x8dekao Oebar sa 5.000 perzijskih pje\xc5\xa1aka koje je Kiru postao otac Kambiz I. U bitci kod Hirbe perzijska vojska predvo\xc4\x91ena Kirom pobje\xc4\x91uje medijsku konjicu pri \xc4\x8demu pogiba 250 Medijaca, dok se ostali po\xc5\xbeuruju informirati Astijaga o doga\xc4\x91aju. Bitka kod Hirbe bila je prvi veliki udarac Medijcima, te prvi njihov vojni poraz nakon dugo vremena. Tako\xc4\x91er, bitka je nagnala medijskog kralja Astijaga da pokrene veliki vojni pohod protiv Perzijanaca, dok je Kir Veliki istovremeno poku\xc5\xa1avao nagovoriti sjeverne satrapije na pobunu, odnosno na savez sa Perzijom._NEWLINE_Nakon btike kod Hirbe Kir Veliki povukao se do granice sa Medijom, dok je medijski vladar Astijag odlu\xc4\x8dio napasti Perziju sa vi\xc5\xa1e od 1.205.000 vojnika. Ipak, od tog golemog broja trupa samo je manji dio sudjelovao u bitkama, dok su Perzijanci koristili sve zaspolo\xc5\xbeive snage koje su imali. Nakon neuspje\xc5\xa1nih pregovora, do\xc5\xa1lo je do glavne bitke. U bitci kod perzijske granice Astijag je predvodio 20.000 svojih osobnih \xc4\x8duvara, dok je nasuprot njemu stajala perzijska vojska sa Atradatom na desnom krilu, Oebarom na lijevom, te Kirom na sredi\xc5\xa1tu koji je predvodio najhrabrije perzijske ratnike. Perzijanci su se hrabro obranili i pobili mnogo Medijaca, pa je Astijag navodno zaplakao na svom tronu i zavapio: \xe2\x80\x9eKako se hrabro bore ti pro\xc5\xbedrljivci pistaccija\xe2\x80\x9c. Ipak, Perzijanci su bili neusporedivo broj\xc4\x8dano nadja\xc4\x8dani pa su se povukli u obili\xc5\xbenji utvr\xc4\x91eni grad. Kir i Oebar predlo\xc5\xbeili su evakuaciju \xc5\xbeena i djece na jug u Pasargad, te nastavak bitke sljede\xc4\x87eg dana. Idu\xc4\x87eg jutra vrata grada su otvorena i svi Perzijanci su krenuli u ofenzivu, dok je Atradat (Kambiz I.) zajedno sa starcima ostao \xc4\x8duvati gradske zidine. Dok su se Kir i Oebar borili na boji\xc5\xa1tu, Astijag je poslao 100.000 vojnika da ih napadnu sa le\xc4\x91a, \xc5\xa1to je prisililo Perzijance na povla\xc4\x8denje. Kambiz I. je nakon bitke bio te\xc5\xa1ko ranjen pa ubrzo umire, a Astijag ga je dostojno pokopao._NEWLINE_Nakon herojskog otpora u bitci kod perzijske granice, Kir Veliki i Oebar povukli su se u planine kod Pasargada, gdje su blokirali sve uske klance koje vode u Perziju. Sa sobom su poveli i sve perzijske mu\xc5\xa1karce, \xc5\xbeene, djecu i starce. Oebar je odlu\xc4\x8dio branili prolaze sa 10.000 te\xc5\xa1kih pje\xc5\xa1aka, a postavio je snage i na ceste koje su vodile u Perziju \xc5\xa1to je trebalo onemogu\xc4\x87iti medijsko napredovanje. Istovremeno, medijski kralj Astijag odlu\xc4\x8dio je prona\xc4\x87i prolaz kroz planine i tako okru\xc5\xbeiti Perzijance, no to je bilo vrlo te\xc5\xa1ko budu\xc4\x87i kako je planina visoka, litice strme, a prolazi blokirani velikim kamenim zidovima. Oko 100.000 Astijagovih medijskih vojnika odlu\xc4\x8dilo se penjati uz strmu planinu i tako iznenaditi Kira i perzijske civile. Medijci su potom okru\xc5\xbeili uzvisinu, nakon \xc4\x8dega su napali prolaze koje su \xc4\x8duvali te\xc5\xa1ko naoru\xc5\xbeani Perzijanci. Ipak, konfiguracija terena onemogu\xc4\x87ila je da medijska broj\xc4\x8dana prednost do\xc4\x91e do izra\xc5\xbeaja. Istovremeno, ostatak medijskih trupa probijao se kroz gustu \xc5\xa1umu hrastova i divljih maslina, te su nakon mukotrpnog proboja uspjeli dosegnuti perzijsku vojsku. U opsadi pasargadskog brda 10.000 vojnika (Perzijski besmrtnici) predvo\xc4\x91enih Kirom i Oebarom uspje\xc5\xa1no se suprostavilo deseterostruko ve\xc4\x87oj medijskoj vojsci, pri \xc4\x8demu je navodno poginulo \xc4\x8dak 60.000 medijskih vojnika. Perzijanci su potukli i ostatak medijskih trupa u bitci kod Pasargada, \xc5\xa1to je ozna\xc4\x8dilo kraj Astijagove dominacije carstvom. Nedugo kasnije pada i medijski glavni grad Ekbatana, a Kir Veliki zarobljava Astijaga.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot nakon poraza\n_START_PARAGRAPH_\nPrevrat nakon perzijskog ustanka uzrokovao je prijenos politi\xc4\x8dke mo\xc4\x87i sa prije dominantnih Medijaca, na drugi iranski narod - Perzijance, koji su sada dominirali nad Medijcima. Kir Veliki velikodu\xc5\xa1no se ponio prema biv\xc5\xa1em medijskom kralju Astijagu; ostavio ga je na \xc5\xbeivotu, uzeo ga za osobnog savjetnika, te obe\xc4\x87ao kako \xc4\x87e se pona\xc5\xa1ati kao njegov legitimni nasljednik. Prema Kteziju i Ksenofontu, Kir se o\xc5\xbeenio Astijagovom k\xc4\x87eri Amitisom \xc5\xa1to se \xc4\x8dini nelogi\xc4\x8dnim jer bi tada ona bila i njegova \xc5\xbeena i ujna. Vjerojatno obja\xc5\xa1njenje jest da se Astijag prethodno o\xc5\xbeenio jo\xc5\xa1 jednom \xc5\xbeenom koja mu je rodila Mandanu, dok je Amitis bila k\xc4\x87er Kijaksara, odnosno Astijagova sestra. Ekbatana, doju\xc4\x8dera\xc5\xa1nji glavni grad Medije, zbog svoje velike strate\xc5\xa1ke va\xc5\xbenosti kontroliranja Sredi\xc5\xa1nje Azije postala je glavnim gradom novog, Ahemenidskog Perzijskog Carstva._NEWLINE_Nakon Astijagova svrgnu\xc4\x87a, njegov \xc5\xa1ogor Krez (kralj Lidije) krenuo je u obra\xc4\x8dun protiv Kira Velikog u nadi da osveti poraz svog zeta odnosno da pro\xc5\xa1iri svoje Lidijsko Carstvo na istok, \xc5\xa1to 547. pr. Kr. zavr\xc5\xa1ava katastrofalnim porazom i padom Lidije pod Perzijsko Carstvo. Za Astijaga se pretpostavlja kako je umro 540-ih pr. Kr., a jedna od verzija smrti (prema Kteziju) govori kako ga je politi\xc4\x8dki oponent Oebar prilikom putovanja iz Partije ostavio da umre u pustinji, no nakon \xc5\xa1to je Kir otkrio njegovo nedjelo general Oebar po\xc4\x8dinio je samoubojstvo kako bi izbjegao osvetu Astijagove sestre Amitise.'