b'\n_START_ARTICLE_\nEl Ni\xc3\xb1o\n_START_PARAGRAPH_\nEl Ni\xc3\xb1o (\xc5\xa1panj.: dje\xc4\x8dak, mali Isus) je prirodna meteorolo\xc5\xa1ka pojava povezana s promjenama klime u tropima. Prvotno je nazvan po toploj oceanskoj morskoj struji koja oplakuje obale Perua u bo\xc5\xbei\xc4\x87no doba. Donosi vla\xc5\xbeno i ki\xc5\xa1ovito vrijeme, te poplave u ina\xc4\x8de suhim podru\xc4\x8djima Ju\xc5\xbene Amerike, te su\xc5\xa1no razdoblje u podru\xc4\x8dju Indonezije. Novija su istra\xc5\xbeivanja pokazala da se ta pojava o\xc4\x8dituje u nepravilnim razmacima od 3\xc2\xa0do\xc2\xa05\xc2\xa0godina kao anomalije u temperaturi oceanske vode (za 2\xc2\xa0do\xc2\xa08\xc2\xa0\xc2\xb0C toplije) i u strujanjima vjetrova na dijelu Tihog oceana zapadno od obala \xc4\x8cilea i Perua. Tijekom razdoblja el ni\xc3\xb1a mijenja se re\xc5\xbeim strujanja i vjetrovi tada pu\xc5\xa1u od zapada prema istoku, toplije se vode gomilaju prema isto\xc4\x8dnim dijelovima Tihog oceana, podi\xc5\xbee se razina oceana i smanjuje debljina sloja hranjivih tvari u njemu. Pokazalo se da el ni\xc3\xb1o ima dalekose\xc5\xbean globalan utjecaj na vremenske okolnosti ne samo na Tihom oceanu ve\xc4\x87 i u drugim dijelovima svijeta. _NEWLINE_Posljedicom el ni\xc3\xb1a smatraju se izvanredne jake ljetne oborine uzdu\xc5\xbe obala Ekvadora i sjevernog Perua, su\xc5\xa1e u ju\xc5\xbenom Peruu, sjeveroisto\xc4\x8dnom Brazilu, Australiji i u podru\xc4\x8dju Sahela, te neobi\xc4\x8dne vremenske pojave uzdu\xc5\xbe obala Sjeverne Amerike, gdje je uo\xc4\x8dena pove\xc4\x87ana pojava tornada. U razdoblju od 1982. do 1983. ukupne \xc5\xa1tete u svijetu procijenjene su na 13,09\xc2\xa0milijardi\xc2\xa0USD, bilo je 2 098 mrtvih, a gotovo 610\xc2\xa0000 osoba ostalo je bez krova nad glavom. Iako su u\xc4\x8dinke te pojave dokumentirali ve\xc4\x87 \xc5\xa1panjolski osvaja\xc4\x8di u 16.\xc2\xa0stolje\xc4\x87u, znanstvena su istra\xc5\xbeivanja provedena tek u drugoj polovici 20.\xc2\xa0stolje\xc4\x87a, a u posljednjem su desetlje\xc4\x87u utvr\xc4\x91ene promjene temperature oceanske vode s pomo\xc4\x87u satelitskih mjerenja i oceanskih bova, pa se u\xc4\x8dinci el ni\xc3\xb1a mogu prognozirati nekoliko mjeseci unaprijed. Pojava el ni\xc3\xb1a usko je vezana i uz takozvano ju\xc5\xbeno kolebanje el ni\xc3\xb1a (engl. ENSO \xe2\x80\x93 El Ni\xc3\xb1o Southern Oscillation), \xc5\xa1to obuhva\xc4\x87a i anomalno hla\xc4\x91enje oceanskih voda i poja\xc4\x8danje isto\xc4\x8dnih pasatnih vjetrova, nazvano la ni\xc3\xb1a, a cijeli ciklus toga kolebanja traje 3 do 6 godina. Za to vrijeme dijelovi Australije i Indonezije ki\xc5\xa1ovitiji su nego \xc5\xa1to je normalno, a promjene u ki\xc5\xa1nom re\xc5\xbeimu i toplinskim prilikama utvr\xc4\x91ene su i za mnoge dijelove SAD-a.\n_START_SECTION_\nObja\xc5\xa1njenje\n_START_PARAGRAPH_\nSam naziv el nino u \xc5\xa1panjolskom jeziku zna\xc4\x8di mali dje\xc4\x8dak i odnosi se na malog Isusa, jer se njegovi u\xc4\x8dinci najvi\xc5\xa1e osje\xc4\x87aju oko Bo\xc5\xbei\xc4\x87a. La ni\xc3\xb1a zna\xc4\x8di mala djevoj\xc4\x8dica. Po dosada\xc5\xa1njim istra\xc5\xbeivanjima, el ni\xc3\xb1o najvjerojatnije postoji od zavr\xc5\xa1etka posljednjeg ledenog doba._NEWLINE_Voda oko Indonezije je uobi\xc4\x8dajeno toplija nego kod Perua, a postoje i odgovarajau\xc4\x87e razlike u tlaku zraka iznad tih prostora. To\xc4\x8dnije, iznad ju\xc5\xbenoameri\xc4\x8dke obale tlak zraka je ve\xc4\x87i nego iznad Indonezije. Posljedi\xc4\x8dno, vjetrovi koji prete\xc5\xbeno pu\xc5\xa1u u ekvatorskom prostoru imaju relativno stalan smjer (od istoka prema zapadu). Kada do\xc4\x91e do obrtanja vjetrova, topla voda se premje\xc5\xa1ta prema obali Perua \xc5\xa1to kao posljedicu ima ki\xc5\xa1e. S druge strane, za vrijeme jakih el ni\xc3\xb1a, monsuni u Indiji izostaju usred preljeva hladne vode i zbog toga nastaju su\xc5\xa1e. El ni\xc3\xb1ov utjecaj na klimu Europe je relativno mali._NEWLINE_Nasuprot el ni\xc3\xb1u, postoji i la ni\xc3\xb1a, koja je, zapravo, jako normalno stanje. Za vrijeme la ni\xc3\xb1e, voda oko Indonezije je toplija nego uobi\xc4\x8dajeno \xc5\xa1to izaziva ja\xc4\x8de oluje i poplave dok u drugim dijelovima svijeta izaziva su\xc5\xa1e. _NEWLINE_Posljednji el ni\xc3\xb1o je trajao od rujna 2006. do o\xc5\xbeujka/travnja 2007. El ni\xc3\xb1o ima utjecaj na klimu gotovo svih dijelova svijeta. El ni\xc3\xb1o s po\xc4\x8detka osamdesetih godina je prvi put skrenuo pa\xc5\xbenju \xc5\xa1ire javnosti usred velikog broja poginulih. Naziv el ni\xc3\xb1o je prvi put upotrebljen u znanstvenoj javnosti 1892., kada je kapetan Camilo Carilona na kongresu geografskog dru\xc5\xa1tva u Limi donio izvje\xc5\xa1taj da toplu struju ribari i moreplovci oko Perua zovu el n\xc3\xb1o. Za vrijeme gotovo cijelog 20. stolje\xc4\x87a se smatralo da je el ni\xc3\xb1o lokalna pojava i do 1982/83. godine nije bilo znatnog interesa znanstvene zajednice. El ni\xc3\xb1o se pojavljuje u periodima od dvije do sedam godina bar posljednjih tristo godina; ve\xc4\x87inom su u pitanju pojave slabije jakosti.'