b'\n_START_ARTICLE_\nSlaven Bari\xc5\xa1i\xc4\x87\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovnu \xc5\xa1kolu poha\xc4\x91ao je u Pleternici i kasnije u Zagrebu, gdje se upisuje u prirodoslovno\xe2\x80\x93matemati\xc4\x8dku V. gimnaziju. Diplomirao je teorijsku fiziku 1964. na PMF-u u Zagrebu, a magisterij, (1968.) i doktorat znanosti (1971.) je stekao na Facult\xc3\xa9 de Sciences, Universit\xc3\xa9 de Paris-Sud u Orsayu pod vodstvom slavnog fizi\xc4\x8dara \xc4\x8dvrstog stanja Jacquesa Friedela (npr. Friedelove oscilacije).\n_START_SECTION_\nZnanstvena karijera\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1965. do 1972. je bio najprije znanstveni asistent na Institutu za fiziku u Zagrebu. Od 1967. do 1971. je bio istra\xc5\xbeiva\xc4\x8d u Nacionalnom centru za znanstvena istra\xc5\xbeivanja u Francuskoj, gdje je i doktorirao. 1972. vra\xc4\x87a se u domovinu i postaje docent, od 1976. izvanredni, a od 1979. je redoviti profesor u Fizi\xc4\x8dkom odsjeku PMF-a._NEWLINE_Od svog doktorata na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu Pariz-Jug radi u polju teorijske fizike \xc4\x8dvrstoga stanja, i to na teorijskoj fizici metala, napose visokotemperaturnih supravodi\xc4\x8da i faznih prijelaza u niskodimenzijskim vodljivim materijalima, odnosno u \xc5\xa1irem smislu rije\xc4\x8di jako koreliranim elektronskim sustavima._NEWLINE_U me\xc4\x91unarodnom \xc4\x8dasopisima i zbornicima objavio je preko 100 znanstvenih \xc4\x8dlanaka s podru\xc4\x8dja op\xc4\x87e teorije elektron-foton vezanja u \xc4\x8dvrstoj (kovalentnoj) vezi, teorije lan\xc4\x8dastih (anizotropnih) vodi\xc4\x8da, analize niskodimenzijskih fenomenolo\xc5\xa1kih modela Landauova tipa i teorije visokotemperaturne supravodljivosti, ve\xc4\x87inom u renomiranim znanstvenim \xc4\x8dasopisima, koji su citirani oko 1800 puta. Odr\xc5\xbeao je 34 pozvana predavanja na me\xc4\x91unarodnim konferencijama. Suorganizator je triju me\xc4\x91unarodnih znanstvenih konferencija i suizdava\xc4\x8d dva njihova zbornika. Na Fizi\xc4\x8dkom odsjeku je preuredio dodiplomski kolegij Fizika \xc4\x8dvrstog stanja koji je godinama predavao generacijama fizi\xc4\x8dara na znanstvenom-istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkom smjeru fizike, a uveo je i novi dodiplomski kolegij Ireverzibilni procesi te novi poslijediplomski kolegij Teorija faznih prijelaza._NEWLINE_Kao pro\xc4\x8delnik Fizi\xc4\x8dkog odsjeka inicirao je reorganizaciju i modernizaciju studija na smjerovima dipl. in\xc5\xbe. fizike (poslije bolonjske reforme istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dki studij fizike) i profesor fizike. Bio je \xc4\x8dlan Izdava\xc4\x8dkog odbora znanstvenog \xc4\x8dasopisa Fizika, kao i Izdava\xc4\x8dkog odbora \xc4\x8dasopisa European Journal of Physics, te serije Physics and Chemistry of Materials with Low-dimensional Structures (Kluwer). Bio je recenzent je za doma\xc4\x87e i inozemne znanstvene \xc4\x8dasopise._NEWLINE_Bio je \xc4\x8dlan Hrvatskog fizikalnog dru\xc5\xa1tva (kojeg je 1990. postao prvim predsjednikom), Francuskog fizi\xc4\x8dkog dru\xc5\xa1tva, Europskog fizi\xc4\x8dkog dru\xc5\xa1tva i Institute of Physics (UK). Od 1990. je izvanredni, a od 1991. redoviti \xc4\x8dlan HAZU-a. Od 1995. je redoviti \xc4\x8dlan Europske akademije znanosti i umjetnosti sa sjedi\xc5\xa1tem u Parizu. Godine 1976. nagra\xc4\x91en je Nagradom \xe2\x80\x9cRu\xc4\x91er Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87\xe2\x80\x9d, a 1997. Redom Danice hrvatske s likom Ru\xc4\x91era Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tveni i politi\xc4\x8dki anga\xc5\xbeman\n_START_PARAGRAPH_\nUz u\xc5\xbeu struku bavio se pitanjima znanosti i \xc5\xa1kolstva, te jo\xc5\xa1 op\xc4\x87enitije, pitanjima modernizacije Hrvatske._NEWLINE_Od 1972. do 1981. je bio prvi pro\xc4\x8delnik Odjela teorijske fizike Instituta za fiziku Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu, od 1977. do 1978. pro\xc4\x8delnik Fizi\xc4\x8dkog odsjeka PMF-a, od 1984. do 1986. prorektor Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu, a od 1986. do 1988. dekan Prirodoslovnih odjela PMF-a. Od 1982. je \xc4\x8dlan, a od 1989. do 1999. i predsjednik Mati\xc4\x8dnog povjerenstva za fiziku._NEWLINE_Izme\xc4\x91u ostalog se kao prorektor Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu od 1984. do 1986. g., i kasnije, javno suprotstavio \xc5\xa0uvarovoj reformi srednjeg \xc5\xa1kolstva. Kao \xc4\x8dlan Prosvjetnoga savjeta Republike Hrvatske 1990. se s uspjehom zalo\xc5\xbeio za ponovno uvo\xc4\x91enje gimnazija koje su \xc5\xa0uvarovom reformom bile ukinute._NEWLINE_Zatim se uklju\xc4\x8dio u stvaranje nove hrvatske dr\xc5\xbeave. Od 1991. do 1992. g. bio je prvi i 1998.-2000. g. posljednji savjetnik za znanost, naobrazbu i strategiju razvitka zemlje prvog hrvatskog predsjednika, dr. Franje Tu\xc4\x91mana. Od 1993. do 1996. je bio \xc4\x8dlan Upravnoga vije\xc4\x87a Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu. Suosniva\xc4\x8d je Vojno-tehni\xc4\x8dkog savjeta Ministarstva obrane Republike Hrvatske. U razdoblju 1994.-2000. g. bio je prvi predsjednik Nacionalnog vije\xc4\x87a za visoku naobrazbu._NEWLINE_Bio je jedan od utemeljnitelja i dopredsjednik neovisne gra\xc4\x91anske udruge Hrvatsko kulturno vije\xc4\x87e. Kroz zadnjih nekoliko godina objavio je nekoliko eseja o znanstveno-obrazovnom razvoju Hrvatske.'