b'\n_START_ARTICLE_\nIgnjat Gyulay Maros-N\xc3\xa9meth\n_START_PARAGRAPH_\nIgnjat (Ign\xc3\xa0c) Gyulay Maros-N\xc3\xa9meth (Sibiu, 11. rujna 1763. \xe2\x80\x93 Be\xc4\x8d, 11. studenog 1831.), austrijski podmar\xc5\xa1al, hrvatski ban od 1806 do 1831. Bio je general topni\xc5\xa1tva. Sin je podmar\xc5\xa1ala Samuela Gyulaya, grofa od M\xc3\xa1ros-N\xc3\xa9metha i N\xc3\xa1daske. Bra\xc4\x87a su mu bili Albert, a sin Ferencz J\xc3\xb3zsef Gyulay Maros-N\xc3\xa9meth.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRodio se je u rumunjskom gradu Sibiuu.\n_START_SECTION_\nVojni\xc4\x8dka karijera\n_START_PARAGRAPH_\nU vojsci od 1781. godine. U po\xc4\x8detku slu\xc5\xbebuje u pje\xc5\xa1a\xc5\xa1tvu. U \xc4\x8dinu bojnika (majora) sudionik austro-turskog rata 1788. godine. Jo\xc5\xa1 tijekom 1790. do\xc5\xa1ao je do \xc4\x8dina potpukovnika i mjesta zapovjednika Hrvatskog frajkora (dobrovolja\xc4\x8dki zbor) Josipa Filipa Vukasovi\xc4\x87a. Taj zbor poslije je sveden na veli\xc4\x8dinu bataljuna, a po Gyulayu je dobio ime Gyulayev frajkor. S njime se istakao bitci za oslobo\xc4\x91enje Cetina. _NEWLINE_Sudionik napoleonskih ratova. U tim je ratovima rukovodio obranom Hrvatske i Kranjske. _NEWLINE_Protiv Napoleona je ratova jo\xc5\xa1 1790-ih. Vodio je ugarski dobrovolja\xc4\x8dki zbor u sastavu armije u Porajnju te se istaknuo prilikom probijanja boji\xc5\xa1nice kraj Weissenburga (Wissembourg) 1793. te u bitkama u blizini Schwegenheima i Kaiserslauterna 1794. godine. Ve\xc4\x87 1795. do\xc5\xa1ao je do \xc4\x8dina pukovnika i mjesta zapovjednika 31. linijske pje\xc5\xa1a\xc4\x8dke pukovnije i istoga dobrovolja\xc4\x8dkog zbora.  1796. godine istakao se u bitkama u Njema\xc4\x8dkoj, u bitkama Haslacha i borbama kraj Kemptena i Memmingena. _NEWLINE_U generalski krug u\xc5\xa1ao je sljede\xc4\x87e godine. Dobio je \xc4\x8din general-bojnika nakon \xc4\x8dega je zapovijedao Carevinskim kontingentom (Reichscontingent) na talijanskom rati\xc5\xa1tu sve do mira u Campo Formiju 1797. godine. Kad je ponovo izbio rat protiv Francuske 1799., opet je ratovao u Njema\xc4\x8dkoj, u Porajnju. Bio je u \xc4\x8dinu brigadira. Istakao se u bitkama kraj Ostracha i Stockacha. Nakon toga dolazi veliko promaknu\xc4\x87e u \xc4\x8din podmar\xc5\xa1ala. Tad je postavljen za pukovnika vlasnika 60. linijske pje\xc5\xa1a\xc4\x8dke pukovnije. Nakon Lun\xc3\xa9villeskog mira 1801. bio je zapovjednikom divizije u Pe\xc5\xa1ti. Nakon \xc5\xa1to je opet izbio rat protiv Napoleona, zapovijedao je divizijom u Njema\xc4\x8dkoj i opet se istaknuo se u bitkama, opet kraj Haslacha te kod Thalfingena. _NEWLINE_Od 1809. zapovjednik je na boji\xc5\xa1tima u Italiji i Tirolu. Ratovao protiv Francuza u Kranjskoj i ju\xc5\xbenoj \xc5\xa0tajerskoj s postrojbama koje su skupljene u Hrvatskoj. Kad je sklopljeno primirje, oti\xc5\xa1ao je u \xc4\x8cakovec, gdje je 1809. do\xc4\x8dekao mir u Sch\xc3\xb6nbrunnu. Kad su se hrvatske grani\xc4\x8darske pukovnije predale pod francusku vlast, uputio im je proglas. Proglas je bio na kajkavskom narje\xc4\x8dju hrvatskog. Vojnicima je istaknuo ratne zasluge i izrazio \xc5\xbealjenje zbog mirovnih uvjeta._NEWLINE_Za novog rata protiv Napoleona 1813.-1814. dolazi u topni\xc5\xa1tvo. Ondje je imenovan za generala. Zapovijedao je 3. armijskim zborom Glavne armije. Sudionik Dra\xc5\xbe\xc4\x91ana (Dresdena) 26.\xe2\x80\x9327. kolovoza, "bitci naroda" kod Lipskog (Leipziga) 16.\xe2\x80\x9319. listopada te u borbama 1814. na tlu Francuske. Poslije je obna\xc5\xa1ao du\xc4\x87nost glavnog zapovjednika u Austriji i nije vi\xc5\xa1e bio u borbenim djelovanjima. Tako je bilo i kad se Napoleon vratio s Elbe. Kad je mir naposljetku zaklju\xc4\x8den 20. studenoga 1815., boravio je u Zagrebu posvetiv\xc5\xa1i se banskom poslu sve do 1823. godine. Tad je do\xc5\xa1ao na mjesto zapovjedaju\xc4\x87ega generala u \xc4\x8ce\xc5\xa1koj, a god. 1829. postavljen je za zapovijedaju\xc4\x87ega generala u Be\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dka karijera\n_START_PARAGRAPH_\nU travnju 1806. imenovan hrvatskim banom, ali je zbog vojnih du\xc5\xbenosti vrlo malo boravio u Hrvatskoj, gdje su ga zamjenjivali zagreba\xc4\x8dki biskupi Maksimilijan Vrhovac i Aleksandar Alagovi\xc4\x87. Nakon mira u Sch\xc3\xb6nbrunnu 1809. mogao se vi\xc5\xa1e posvetiti banskim poslovima. Bansku \xc4\x8dast obna\xc5\xa1ao je sve do smrti 1831. godine. Godinu prije, 1830., imenovan je za predsjednika Dvorskoga ratnog vije\xc4\x87a._NEWLINE_Sudjelovao u radu Ugarskog sabora. Va\xc5\xbeio je kao simpatizer hrvatskih te\xc5\xbenja. Gyulay je vodio proces kupnje pala\xc4\x8de baruna Ferdinanda Kulmera koja je poslije preure\xc4\x91ena u zemaljsku ku\xc4\x87u i bansku pala\xc4\x8du._NEWLINE_Umro je u Be\xc4\x8du, ali je pookopan je u Zagrebu u crkvi sv. Katarine.'