b'\n_START_ARTICLE_\nJulije Budisavljevi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nJulije Budisavljevi\xc4\x87 (Po\xc5\xbeega, 2. o\xc5\xbeujka 1882. \xe2\x88\x92 Innsbruck, 5. svibnja 1981.) je bio hrvatski kirurg i humanitarac. Brat Sr\xc4\x91ana Budisavljevi\xc4\x87a, hrvatskog politi\xc4\x8dara i pravnika.  Iz ugledne su li\xc4\x8dke obitelji Budisavljevi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nDr. Budisavljevi\xc4\x87 studij medicine zavr\xc5\xa1io je u Innsbrucku 1907. godine. U Innsbrucku je radio kao asistent na kirur\xc5\xa1koj klinici. Ljeta 1913. boravio je s kolegama kao lije\xc4\x8dnik u Beogradu, gdje je pod Crvenim kri\xc5\xbeem vodio isto\xc4\x8dno krilo stare vojne akademije koja je prenamijenjena u bolnicu. Objavio je nekoliko \xc4\x8dlanaka u Lije\xc4\x8dni\xc4\x8dkom vjesniku. O\xc5\xbeenio je 1917. Austrijanku Dianu Obexer. Po osnutku Medicinskog fakulteta u Zagrebu bio je imenovan profesorom kirurgije. Sa suprugom je do\xc5\xa1ao u Zagreb 1919. godine. Pri Medicinskom fakultetu osnovao je Zavod za kirurgiju._NEWLINE_Na Medicinskom fakultetu u Zagrebu uvedeni su ovi kolegiji kojima je voditelj bio Julije Budisavljevi\xc4\x87: \xe2\x80\x9ePatologija i terapija kirur\xc5\xa1kih bolesti s prakti\xc4\x8dnim vje\xc5\xbebama (akademske godine 1919/1920.), \xe2\x80\x9eOperacijoni kurs na lje\xc5\xa1inama\xe2\x80\x9c i \xe2\x80\x9eKurs o zavojima\xe2\x80\x9c (1920. i 1921.), \xe2\x80\x9eKurs o frakturama i luksacijama\xe2\x80\x9c, te \xe2\x80\x9eOperacioni kurs na lje\xc5\xa1inama\xe2\x80\x9c (1921. i 1922.)._NEWLINE_1920. je godine otvorena je Kirur\xc5\xa1ka klinika u Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87evoj ulici br. 19, gdje je Budisavljevi\xc4\x87 bio predstojnik Katedre i Kirur\xc5\xa1ke klinike. _NEWLINE_Dekan je bio akademske godine 1927./28. Kirur\xc5\xa1ku je kliniku vodio do 1953. godine. Posebno podru\xc4\x8dje njegovog znanstvenog interesa bila je problematika pepti\xc4\x8dkog ulkusa._NEWLINE_Bio je veliki prijatelj nadbiskupa Alojzija Stepinca. Nakon bitke partizana i njema\xc4\x8dke vojske 1942. na Kozari, poginulo je 3.500 partizana prete\xc5\xbeno srpske nacionalnosti i oko 8.000 zarobljeno, najvi\xc5\xa1e strate\xc5\xa1kom pogre\xc5\xa1kom Tita. Iza njih je ostalo mnogo siro\xc4\x8dadi. Zajedno sa suprugom Dianom i prijateljem Stepincem, pomagao je pri udomljivanju te djece koja su prvo bila smje\xc5\xa1tena u sisa\xc4\x8dko prihvatili\xc5\xa1te. Htio je poslije rata na su\xc4\x91enju Stepincu svjedo\xc4\x8diti u Stepin\xc4\x8devu korist, no nije mu bilo dopu\xc5\xa1teno. Budisavljevi\xc4\x87 je nakon rata imao sre\xc4\x87u, za razliku od drugih dionika spa\xc5\xa1avanja i udomljavanja sirote djece: nadbiskup Stepinac je osu\xc4\x91en na 16 godina zatvora, dr. Antun Naj\xc5\xbear, lije\xc4\x8dnik iz Sunje koji se medicinski brinuo za tisu\xc4\x87e te djece, osu\xc4\x91en je smrt i strijeljan, a sisa\xc4\x8dki kateheta Petar \xc5\xbdagme\xc5\xa1tar koji je svakog dana po sisa\xc4\x8dkim obiteljima prosio mlijeko i druge \xc5\xbeive\xc5\xbene namirnice za djecu u prihvatili\xc5\xa1tu, odveli su iz ku\xc4\x87e u svibnju 1945. i ni danas mu se za grob ne zna.  Na Budisavljevi\xc4\x87evu ponudu za svjedo\xc4\x8denje u korist Stepinca, kao i jo\xc5\xa1 nekoliko uglednih pravoslavaca me\xc4\x91u kojima su bili i slavonski pravoslavni vladika Emilijan, sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ni profesori dr. Dragi\xc5\xa1i\xc4\x87, dr. Negoveti\xc4\x87, dr. Milutin Radeti\xc4\x87, zatim dr. Marko Vidakovi\xc4\x87 i druge ugledne osobe, javni tu\xc5\xbeilac Jakov Bla\xc5\xbeevi\xc4\x87 je uspio ishoditi da sudsko vije\xc4\x87e ne prihvati njihova o\xc4\x8ditovanja, odbiv\xc5\xa1i ih grubim rije\xc4\x8dima, nazivaju\xc4\x87i ih \xc2\xbbklerofa\xc5\xa1istima\xc2\xab._NEWLINE_Unuka Julija i Diane Budisavljevi\xc4\x87 je dr. sc. Silvija Szabo, umirovljena profesorica Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu.'