b'\n_START_ARTICLE_\nSabirna le\xc4\x87a\n_START_SECTION_\nVrste opti\xc4\x8dkih le\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nOpti\xc4\x8dka le\xc4\x87a je providno staklo ome\xc4\x91eno s dvjema kuglinim plohama. Takva ploha koja odjeljuje dva sredstva razli\xc4\x8ditog indeksa loma, na primjer zraka i stakla, zove se dioptrijska ploha ili dioptar. Pravac koji spaja sredi\xc5\xa1ta zakrivljenosti obiju ploha zove se opti\xc4\x8dka os le\xc4\x87e. Dakle, opti\xc4\x8dka os le\xc4\x87e je pravac koji se podudara s osi simetrije le\xc4\x87e i prolazi kroz sredi\xc5\xa1te zakrivljenosti. Le\xc4\x87a koja je u sredini deblja nego s ruba zove se ispup\xc4\x8dena ili konveksna le\xc4\x87a, a le\xc4\x87a koja je u sredini tanja nego s ruba, zove se udubljena ili konkavna le\xc4\x87a._NEWLINE_Ispup\xc4\x8dena ili konveksna le\xc4\x87a mo\xc5\xbee biti bikonveksna kada su joj obje plohe ispup\xc4\x8dene, plankonveksna kada joj je jedna strana ravna, a druga ispup\xc4\x8dena i konkavkonveksna ako joj je jedna strana udubljena, a druga ispup\xc4\x8dena. Udubljena ili konkavna le\xc4\x87a mo\xc5\xbee biti bikonkavna ako su joj obje plohe udubljene, plankonkavna ako joj je jedna ploha ravna, a druga udubljena, konvekskonkavna kada joj je jedna strana ispup\xc4\x8dena, a druga udubljena._NEWLINE_Zraka svjetlosti koja prolazi kroz le\xc4\x87u lomi se dvaput, to jest na prvoj i drugoj sfernoj plohi. Zraka koja ide uzdu\xc5\xbe opti\xc4\x8dke osi le\xc4\x87e prolazi kroz le\xc4\x87u nelomljena, jer je srednji dio le\xc4\x87e planparalelna plo\xc4\x8da. Pramen zraka Sunca ili bilo kojeg udaljenog izvora svjetlosti skupit \xc4\x87e se nakon loma kroz konveksnu le\xc4\x87u u jednoj to\xc4\x8dki iza le\xc4\x87e koja se zove \xc5\xbeari\xc5\xa1te ili fokus. Zbog toga se konveksna le\xc4\x87a zove i le\xc4\x87a sabira\xc4\x8da. U to se mo\xc5\xbeemo uvjeriti ako sabirnu le\xc4\x87u okrenemo prema Suncu. Paralelne Sun\xc4\x8deve zrake sastat \xc4\x87e se nakon loma u le\xc4\x87i u \xc5\xbeari\xc5\xa1tu, pa se tu mo\xc5\xbee na primjer zapaliti \xc5\xa1ibica. Izlaze li zrake iz \xc5\xbeari\xc5\xa1ta le\xc4\x87e one \xc4\x87e se lomiti tako da izlaze paralelno s opti\xc4\x8dkom osi._NEWLINE_Kod loma kroz konkavnu le\xc4\x87u paralelne zrake se ra\xc5\xa1ire na sve strane kao da dolaze iz jedne to\xc4\x8dke, \xc5\xbeari\xc5\xa1ta. Zato se konkavna le\xc4\x87a zove i le\xc4\x87a rastresa\xc4\x8da. Obrnuto, zrake koje su uperene prema stra\xc5\xbenjem \xc5\xbeari\xc5\xa1tu konkavne le\xc4\x87e izlaze nakon loma paralelne s opti\xc4\x8dkom osi._NEWLINE_Na\xc4\x8din kako le\xc4\x87a lomi zrake svjetlosti mo\xc5\xbeemo protuma\xc4\x8diti tako da uzmemo kao da je le\xc4\x87a sastavljena od malih prizama. Prizma lomi zrake svjetlosti prema debljem kraju. Opti\xc4\x8dko sredi\xc5\xa1te le\xc4\x87e je to\xc4\x8dka koja se nalazi na osi le\xc4\x87e, i to kod simetri\xc4\x8dne bikonveksne i bikonkavne le\xc4\x87e u sredi\xc5\xa1njoj ravnini, a kod plankonveksne i plankonkavne le\xc4\x87e u tjemenu zakrivljene plohe. Dakle, sredi\xc5\xa1te le\xc4\x87e je to\xc4\x8dka unutar le\xc4\x87e u kojoj se nijedna zraka ne lomi. Zraka svjetlosti koja prolazi koso kroz opti\xc4\x8dko sredi\xc5\xa1te ne\xc4\x87e se otkloniti jer je taj dio le\xc4\x87e planparalelna plo\xc4\x8da. Ta se zraka zove glavna zraka._NEWLINE_Simetri\xc4\x8dna bikonveksna i bikonkavna le\xc4\x87a ima dva \xc5\xbeari\xc5\xa1ta koja le\xc5\xbee simetri\xc4\x8dno s obzirom na opti\xc4\x8dko sredi\xc5\xa1te. Udaljenost f \xc5\xbeari\xc5\xa1ta (fokusa) od opti\xc4\x8dkog sredi\xc5\xa1ta zove se \xc5\xbeari\xc5\xa1na daljina. \xc5\xbdari\xc5\xa1na daljina ovisi o ondeksu loma materijala, od koje je le\xc4\x87a, i od polumjera zakrivljenosti. \xc5\xa0to je ve\xc4\x87i indeks loma, a manji polumjer zakrivljenosti, to je manja \xc5\xbeari\xc5\xa1na daljina._NEWLINE_Va\xc5\xbeno je svojstvo konveksne le\xc4\x87e da se pramen zraka koji izlazi iz neke to\xc4\x8dke sastaje nakon loma ponovo u jednoj to\xc4\x8dki. Pomakne li se svijetla to\xc4\x8dka po luku u drugu to\xc4\x8dku i njezina slika \xc4\x87e se pomaknuti u drugu to\xc4\x8dku.\n_START_SECTION_\nPredmet se nalazi izvan dvostruke \xc5\xbeari\xc5\xa1ne daljine\n_START_PARAGRAPH_\nDa na\xc4\x91emo njegovu sliku, povu\xc4\x87i \xc4\x87emo paralelne zrake s opti\xc4\x8dkom osi. Te zrake nakon loma prolaze kroz \xc5\xbeari\xc5\xa1te. Glavne zrake povu\xc4\x8dene iz istih to\xc4\x8daka prolaze kroz le\xc4\x87u nepromijenjene. Presjeci\xc5\xa1te tih zraka daje sliku predmeta koja se mo\xc5\xbee uhvatiti na zastoru. Prema tome mo\xc5\xbeemo re\xc4\x87i: Nalazi li se predmet izvan dvostruke \xc5\xbeari\xc5\xa1ne daljine sabirne le\xc4\x87e, slika predmeta je obrnuta, umanjena i realna, a nalazi se izme\xc4\x91u \xc5\xbeari\xc5\xa1ta i dvostruke \xc5\xbeari\xc5\xa1ne daljine.\n_START_SECTION_\nPredmet se nalazi u dvostrukoj \xc5\xbeari\xc5\xa1noj daljini\n_START_PARAGRAPH_\nSliku predmeta dobijemo na ve\xc4\x87 opisani na\xc4\x8din, pa mo\xc5\xbeemo stvoriti zaklju\xc4\x8dak: Nalazi li se predmet u dvostrukoj \xc5\xbeari\xc5\xa1noj daljini sabirne le\xc4\x87e, slika je iste veli\xc4\x8dine kao i predmet, ali obrnuta i realna, a nalazi se tako\xc4\x91er u dvostrukoj \xc5\xbeari\xc5\xa1noj daljini.\n_START_SECTION_\nPredmet se nalazi izme\xc4\x91u \xc5\xbeari\xc5\xa1ta i dvostruke \xc5\xbeari\xc5\xa1ne daljine\n_START_PARAGRAPH_\nAko je predmet izme\xc4\x91u \xc5\xbeari\xc5\xa1ta i dvostruke \xc5\xbeari\xc5\xa1ne daljine sabirne le\xc4\x87e, slika je pove\xc4\x87ana, obrnuta i realna, a nalazi se izvan dvostruke \xc5\xbeari\xc5\xa1ne daljine.\n_START_SECTION_\nPredmet se nalazi u \xc5\xbeari\xc5\xa1tu\n_START_PARAGRAPH_\nSlika se u tom slu\xc4\x8daju ne mo\xc5\xbee konstruirati i ka\xc5\xbeemo da se nalazi u neizmjernosti.\n_START_SECTION_\nPredmet se nalazi izme\xc4\x91u le\xc4\x87e i \xc5\xbeari\xc5\xa1ta\n_START_PARAGRAPH_\nPomo\xc4\x87u svojstvenih zraka crtnjom dobijemo sliku predmeta koja se nalazi na istoj strani gdje i predmet. Ta se slika ne mo\xc5\xbee uhvatiti na zastoru, pa se zove prividna ili virtualna. Nalazi li se predmet izme\xc4\x91u sabirne le\xc4\x87e i njenog \xc5\xbeari\xc5\xa1ta, slika je prividna, pove\xc4\x87ana i uspravna.'