b'\n_START_ARTICLE_\nJean-Paul Marat\n_START_PARAGRAPH_\nJean-Paul Marat (Boudry, \xc5\xa0vicarska, 24. svibnja 1743. - Pariz, 13. srpnja 1793.), francuski revolucionar._NEWLINE_Bio je lije\xc4\x8dnik, publicist, fizi\xc4\x8dar i pisac. Medicinu studira u Parizu, a zatim djeluje u Velikoj Britaniji. Borave\xc4\x87i u Londonu 1773. godine objavio je "Filozofski esej o \xc4\x8dovjeku", u kojem tvrdi da jedino fiziologija mo\xc5\xbee razjasniti povezanost du\xc5\xa1e i tijela. Kritiku dr\xc5\xbeavnog ure\xc4\x91enja Engleske (1774.) objavio je u dijelu "Okovi ropstva". Tra\xc5\xbei ukidanje smrtne kazne te prevenciju zlo\xc4\x8dina odgojem. Revolucija ga potpuno uvla\xc4\x8di u politiku. Nakon pada Bastille zbli\xc5\xbeava se s jakobincima. Izdaje nekoliko novina (najpoznatije L\xe2\x80\x99Ami du peuple) u kojima tra\xc5\xbei slobodu tiska i o\xc5\xa1tro kritizira aristokratsko dru\xc5\xa1tvo.  Biran je u Konvent, gdje se nije vezao ni uz jednu stranku. Nakon pogubljenja kralja Luja XVI. sukobio se sa \xc5\xbeirondincima. Smatraju\xc4\x87i ga suvi\xc5\xa1e "crvenim" republikancem, optu\xc5\xbeili su ga zbog veleizdaje i predali Revolucionarnom sudu, koji ga je 1793. oslobodio optu\xc5\xbebe. Jedan je od od organizatora ustanka kojim su svrgnuti \xc5\xbeirondinci. Ubila ga je mlada revolucionarka Charlotte Corday, koja je vjerovala da \xc4\x87e Maratova smrt smiriti sukobe jakobinaca i \xc5\xbeirondinaca nakon prevrata. Njegova smrt je tema znamenitog ulja na platnu Mrtvi Marat (1793.) klasicisti\xc4\x8dkog slikara Jacquesa Louisa Davida, koje se \xc4\x8duva u Kraljevskom muzeju umjetnosti u Bruxellesu.'