b'\n_START_ARTICLE_\nJijiga\n_START_SECTION_\nZemljopisne osobine\n_START_PARAGRAPH_\nGrad se nalazi u Zoni Jijiga oko 80 km isto\xc4\x8dno od Harara i 60 km zapadno od granice sa Somalijom 623 km isto\xc4\x8dno od Adis Abebe. Jijiga le\xc5\xbei na 1609 metara nadmorske visine, u kotlini okru\xc5\xbeena s tri strane visokim stjenovitim planinama, samo sa sjevera puca pogled na ravnicu pokrivenu oskudnim raslinjem (kaktusi)_NEWLINE_Grad se nalazi na magistralnoj cesti izme\xc4\x91u Harara i somalskog grada Hargajsa, poznat je po proizvodnji tamjana._NEWLINE_Grad ima zra\xc4\x8dnu luku Jijiga (ICAO kod JIJ, IATA kod HAJJ), nedavno (2008.) je dovr\xc5\xa1ena dionica magistralne ceste za Isto\xc4\x8dnu Etiopiju (E-4) Jijiga-Degehabur du\xc5\xbeine 170 km.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nJijiga ima po\xc5\xa1tu od 1923. i telefon od 1956.  Jijiga je sve do 1995. bila grad u Pokrajini Hararge, nakon usvajanja etiopskog ustava 1995., postala je glavni grad Regija Somali._NEWLINE_Prvi zapis o Jijigi je onaj britanskog lovca i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8da pukovnika Swayna iz velja\xc4\x8de 1893., koji je mjesto opisao kao vojnu utvrdu s par bunara, i malim garnizonom od 25 ljudi. _NEWLINE_Me\xc4\x91utim veliki poznavaoc etiopske povjesti britanski povjesni\xc4\x8dar Richard Pankhurst dr\xc5\xbei da je Jijigu kao naselje utemeljio 1916. fitavrari Tekle Havariat Tekle Marijam, koji ga je osmislio kao naselje pravilnog tlocrta. _NEWLINE_Za vrijeme Drugog talijansko-abesinskog rata, Jijiga je bila sjedi\xc5\xa1te dejazma\xc4\x8da Nasibu Emmanuala i centar za opskrbu Etiopske vojske. Talijanska vojska pod zapovjedni\xc5\xa1tvom pukovnika Navarre okupirala je grad 5. svibnja 1936. godine._NEWLINE_Grad je oslobodila britanska Prva afri\xc4\x8dka divizija (23. Nigerijska brigada) 17. o\xc5\xbeujka 1941. godine. Me\xc4\x91utim kad su je oslobodili i zaposjeli, Britanci su je vrlo sporo napu\xc5\xa1tali. Jijiga je isprva bila uklju\xc4\x8dena u Rezervirano podru\xc4\x8dje, kako je to utvr\xc4\x91eno Anglo-etiopskim sporazumom od 31. sije\xc4\x8dnja 1942., to podru\xc4\x8dje uklju\xc4\x8divalo je velik dio Afri\xc4\x8dkog roga. Tek nakon pritiska cara Haile Selasija, dviju zemlje po\xc4\x8dele su pregovore o povla\xc4\x8denju britanskih vojnika s tog teritorija 1948. godine, kona\xc4\x8dni dogovor postignut je 24. srpnja 1948. godine._NEWLINE_Za Ogadenskog rata Jijigu su nakratko zauzele jedinice Zapadno somalskog oslobodila\xc4\x8dkog fronta pukovnika Yusufa Dheera, nakon njih grad su zaposjele jedinice regularne somalske vojske, od rujna 1977. do velja\xc4\x8de 1978._NEWLINE_Za proslave pada re\xc5\xbeima Derg 28. svibnja 2007., Jijiga i Degehabur bili su meta napada na civile i vladine du\xc5\xbenosnike. Tad je ubijeno najmanje 16 ljudi a ranjeno 67, izme\xc4\x91u ostalih i tada\xc5\xa1nji predsjednik Regije Somali - Abdulahi Hassan Mohammed. Za taj napad Etiopska vlada optu\xc5\xbeila je Ogadensku frontu narodnog oslobo\xc4\x91enja. _NEWLINE_Nakon velikih ki\xc5\xa1a, dana 29. svibnja 2008. izlila se rijeka Jijiga tad je poginulo 29 ljudi, a 350 obitelji ostalo je bez doma.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema podacima Sredi\xc5\xa1nje statisti\xc4\x8dke agencije Etiopije -(CSA) za 2005. Jijiga je imala 98,076 stanovnika, od toga je 50,355 bilo mu\xc5\xa1karaca i 47,721 \xc5\xbeena. \xc4\x8cetiri najve\xc4\x87e etni\xc4\x8dke grupe u gradu su Somalci (61.58%), Amharci (23.25%), Oromci (7.32%), i Gurage (4.37%) sve ostale grupe imaju 3.48% stanovnika.'