b'\n_START_ARTICLE_\nRezanje laserom\n_START_SECTION_\nLaserski mikromlaz vode\n_START_PARAGRAPH_\nLaserski mikromlaz vode je vrsta lasera, kod kojeg impulsna laserska zraka djeluje zajedno sa mlazom vode, pod malim tlakom. Prednost je \xc5\xa1to mlaz vode odstranjuje ostatke materijala nakon rezanja, ima veliku brzinu rezanja plo\xc4\x8dica, paralelan rez i mogu\xc4\x87nost rezanja u vi\xc5\xa1e smjerova.\n_START_SECTION_\nPostupak rezanja\n_START_PARAGRAPH_\nKod rezanja plazmom, obi\xc4\x8dno je debljina laserske zrake manja od 0,3 mm, a mogu\xc4\x87e je ostvariti debljinu rezanja i manju od 0,1 mm. Kod rezanja treba napomenuti da prvo treba izbu\xc5\xa1iti rupu kroz materijal, a za to se koristi velika snaga lasera, i traje obi\xc4\x8dno 5 do 15 sekundi, za 14 mm debljine lima od nehr\xc4\x91aju\xc4\x87eg \xc4\x8delika._NEWLINE_Laserska izlazna zraka je paralelna i debljine od 1,5 do 12,5 mm, a zatim se fokusira sa le\xc4\x87ama i ogledalima na veoma malu to\xc4\x8dku, ponekad do 0,025 mm, da se stvori laserska zraka velikog intenziteta. Da bi se ostvarila mala povr\xc5\xa1inska hrapavost na materijalu, lasersku zraku je potrebno polarizirati.\n_START_SECTION_\nRezanje isparavanjem\n_START_PARAGRAPH_\nKod rezanja isparavanjem, fokusirana zraka grije materijal do to\xc4\x8dke isparavanja, stvaraju\xc4\x87i malo su\xc5\xbeenje. To su\xc5\xbeenje postaje sve dublje, budu\xc4\x87i se materijal koji isparava odstranjuje ispuhivanjem. Ova metoda se koristi za drvo, ugljik i termoplastike.\n_START_SECTION_\nTopljenje i ispuhivanje\n_START_PARAGRAPH_\nOva metoda koristi plin pod velikim tlakom za ispuhivanje otopljenog materijala, sa mjesta rezanja, znatno smanjuju\xc4\x87i potrebnu snagu za laser. Tom metodom se obi\xc4\x8dno rezu metali.\n_START_SECTION_\nToplinsko pucanje\n_START_PARAGRAPH_\nStaklo je veoma osjetljivo na toplinske lomove, pa se laserska zraka fokusira na povr\xc5\xa1inu, stvaraju\xc4\x87i toplinu na maloj povr\xc5\xa1ini, sve dok se ne pojavi lom. Zatim se lom vodi sa laserskom zrakom pove\xc4\x87anom brzinom.\n_START_SECTION_\nOdvajanje tankih plo\xc4\x8dica\n_START_PARAGRAPH_\nOdvajanje tankih plo\xc4\x8dica poluvodi\xc4\x8da se vr\xc4\x8di sa Nd:YAG laserom, koji ima radnu valnu duljinu 1064 nm, koja je prilago\xc4\x91ena spektralnoj liniji silicija (1,11 eV ili 1117 nm).\n_START_SECTION_\nRezanje plamenom\n_START_PARAGRAPH_\nTaj postupak je sli\xc4\x8dan klasi\xc4\x8dnom plinskom rezanju sa kisikom i acetilenom, i obi\xc4\x8dno se koristi za \xc4\x8delicne limove deblje od 1 mm. Mogu se rezati i vrlo debeli limovi, sa relativno malom snagom lasera.\n_START_SECTION_\nTolerancije i povr\xc5\xa1inska obrada\n_START_PARAGRAPH_\nNove generacije lasera imaju to\xc4\x8dnost pozicioniranja i rezanja do 0,01 mm. Standardna povr\xc5\xa1inska hrapovost se pove\xc4\x87ava sa debljinom lima, ali se smanjuje \xc5\xa1to je ve\xc4\x87a snaga lasera i brzina rezanja. Tako na primjer, ako re\xc5\xbeemo s laserom snage 800 W, standardna hrapavost povr\xc5\xa1ine Rz je za 1 mm lim 10 \xce\xbcm, za lim 3 mm je 20 \xce\xbcm, a za lim 6 mm je 25 \xce\xbcm. Mo\xc5\xbee se koristiti formula:_NEWLINE_Rz = 12,528 x(S0.542) x (P\xe2\x81\xb0 \xe2\x81\xb5\xc2\xb2\xe2\x81\xb8) x (V\xe2\x81\xb0 \xc2\xb3\xc2\xb2\xc2\xb2) [\xce\xbcm]_NEWLINE_Gdje je S \xe2\x80\x93 debljina lima (mm), P \xe2\x80\x93 snaga lasera (kW) i V \xe2\x80\x93 brzina rezanja (m/min) _NEWLINE_Rezanje plazmom mo\xc5\xbee odr\xc5\xbeati veoma dobre tolerancije obrade, manje od 0,025 mm. Paralelnost plohe nakon obrade radnog komada mo\xc5\xbee biti izme\xc4\x91u 0,003 do 0,006 mm.\n_START_SECTION_\nPostavke alatnog stroja\n_START_PARAGRAPH_\nKod rezanja plazmom uglavnom postoje 3 postavke: kretanje radnog komada, mije\xc5\xa1ano kretanje i kretanje laserske glave. Uobi\xc4\x8dajeno je da se glava za rezanje ozna\xc4\x8duje sa Z osi, dok su ostale osi radnog komada, X i Y os._NEWLINE_Kod kretanja radnog komada, laserska glava za rezanje je nepomi\xc4\x8dna. Takva postavka je jednostavna, ali je i rezanje plazmom najsporije. Kod mije\xc5\xa1anog kretanja, radni komad se kre\xc4\x87e obi\xc4\x8dno po du\xc5\xbeoj X osi, dok se laserska glava kre\xc4\x87e po kra\xc4\x87oj Y osi, pa daje br\xc5\xbee rezanje. Kada se laserska glava samo kre\xc4\x87e, dobivaju se najve\xc4\x87e brzine rezanja, radni komad miruje i uglavnom nije potreno stezanje. Kod najnovijih generacija laserskog rezanja, mogu\xc4\x87e je odr\xc5\xbeavati cijelo vrijeme istu udaljenost izme\xc4\x91u laserske glave i radnog komada, \xc5\xa1to daje najbolje rezultate.\n_START_SECTION_\nPovijesne \xc4\x8dinjenice\n_START_PARAGRAPH_\n1965. se po\xc4\x8deo koristiti laser za bu\xc5\xa1enje dijamanta. 1967. u Velikoj Britaniji se po\xc4\x8deo koristiti kisik za pomo\xc4\x87 kod rezanja metala. U 1970-tim se uvodi lasersko rezanje za titanij, u avionskoj industriji. U to vrijeme, CO\xe2\x82\x82 laser se prilagodio za rezanje i nemetalnih materijala, kao \xc5\xa1to je tekstil.'