b'\n_START_ARTICLE_\nMarijan Kockovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nMarijan Kockovi\xc4\x87 je ro\xc4\x91en 23. srpnja 1923. u Zagrebu kao najmla\xc4\x91e od sedmero djece u\xc4\x8diteljice Olge i u\xc4\x8ditelja Stjepana Kockovi\xc4\x87a. U Zagrebu je zavr\xc5\xa1io osnovnu i srednju u\xc4\x8diteljsku \xc5\xa1kolu. Za vrijeme Drugog svjetskog rata 1942. godine priklju\xc4\x8dio se partizanskom pokretu gdje je nakon kratkog vremena postao politi\xc4\x8dki komesar 13. proleterske brigade. Tijekom rata je dva puta ranjavan, a po zavr\xc5\xa1etku rata s \xc4\x8dinom kapetana odlazi u Jugoslavensku ratnu mornaricuna novu du\xc5\xbenost._NEWLINE_Kiparstvom se po\xc4\x8deo baviti 1947. godine. Prvo je u Domu mornarice u Splitu po\xc4\x8deo s modeliranjem, pri \xc4\x8demu je zna\xc4\x8dajnu ulogu odigrao splitski kipar Ivan Mirkovi\xc4\x87 \xc4\x8diji je atelier Marijan \xc4\x8desto posje\xc4\x87ivao, a potom ga je iste godine, zbog talenta koji je posjedovao, mornarica kao stipendistu poslala na \xc5\xa1kolovanje na Akademiju likovnih umjetnosti u Zagrebu kod profesora Grge Antunca i Frane Kr\xc5\xa1ini\xc4\x87a.  Za vrijeme studija na Likovnoj akademiji, 1949. godine pobijedio je na natje\xc4\x8daju za spomenik palim borcima u Sisku koji prikazuje \xc5\xbeensku figuru uzdignute ruke s pu\xc5\xa1kom. Zbog rada na spomeniku neredovito je dolazio Akademiju i tako propustio popuniti broj sati pa je izba\xc4\x8den s Akademije._NEWLINE_U \xc5\xbeelji da zavr\xc5\xa1i \xc5\xa1kolovanje, 1950. godine podnosi zahtjev za demobilizaciju te odlazi na Akademiju likovnih umjetnosti u Ljubljanu, gdje je bio u klasi profesora Petra Lobode. Diplomirao je 1953. godine u klasi profesora Karela Putriha i to odli\xc4\x8dnim uspjehom._NEWLINE_Po svr\xc5\xa1etku Akademije odlazi u Sarajevo gdje je od 1953. do 1966. godine \xc5\xbeivio i radio kao profesor kiparstva i povijesti umjetnosti te slobodni umjetnik._NEWLINE_U Dubrovnik je doselio 1966. godine i odlu\xc4\x8dio tu ostati do kraja \xc5\xbeivota. U gradskom predjelu Lapad je izgradio ku\xc4\x87u s atelierom i malom galerijom \xc4\x8dime je dobio osje\xc4\x87aj neovisnosti od likovne sredine u kojoj djeluje. Od 1968. godine aktivno se po\xc4\x8dinje baviti i tapiserijom. Od 1970. godine po nekoliko mjeseci godi\xc5\xa1nje radio je i izlagao u Sjedinjenim Ameri\xc4\x8dkim Dr\xc5\xbeavama, a od 1972. godine po\xc4\x8deo je raditi i kao profesor skulpture na Ljetnoj \xc5\xa1koli Hope College Holland koja se odr\xc5\xbeavala u Dubrovniku._NEWLINE_Nakon susreta sa Slobodankom \xc4\x90oki\xc4\x87, likovnom umjetnicom koja se bavila tekstilom i odijevanjem, ulazi 1975. godine u tre\xc4\x87i brak u kojem \xc4\x87e biti ro\xc4\x91eni sinovi Marijan i Neven._NEWLINE_Marijan se osim kiparstvom bavio i pjesni\xc5\xa1tvom pa su 1978. godine u izdanju Grafi\xc4\x8dkog zavoda objvaljene njegove zbirke pjesama "S imenom tvojim" i "O \xc5\xbeeni srcem i dlijetom"._NEWLINE_Izvr\xc5\xa1io je samoubojstvo u Dubrovniku 30. svibnja 1991. godine, a dan nakon njega uslijed te\xc5\xa1ke bolesti umrla je i njegova supruga.\n_START_SECTION_\nIzlo\xc5\xbebe i djela\n_START_PARAGRAPH_\nMarijan je tijekom 45-godi\xc5\xa1njeg perioda izlagao na preko 100 samostalnih i zajedni\xc4\x8dkih izlo\xc5\xbebi po cijelom svijetu i to u Kanadi, Sjedinjenim Ameri\xc4\x8dkim Dr\xc5\xbeavama, Rusiji, Japanu i diljem Europe. U svom stvarala\xc4\x8dkom vijeku stvorio je 300 portreta u mramoru i bronci, preko 350 skulptura u bronci, kamenu, drvu i bakru\xcb\x87, a ujedno je bio autor 250 tapiserija. Njegove skulpture i tapiserije namijenjene unutarnjem ure\xc4\x91enju krasile su i dan danas krase neke od javnih zgrada, hotela i banaka po cijelom svijetu medu kojima Sears Tower u Chicagu, hotel Trelawny na Jamajci, tvornica Storck u Njema\xc4\x8dkoj te na podru\xc4\x8dju Bosne i Hercegovine i Hrvatske.'