b'\n_START_ARTICLE_\nWismar\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nWismar je dobio gra\xc4\x91anska prava 1229., a u posjed Mecklenburga je do\xc5\xa1ao 1301. god. God. 1259., u\xc5\xa1ao je u savez s L\xc3\xbcbeckom i Rostockom protiv brojnih Balti\xc4\x8dkih pirata, koji se kasnije razvio u Hanzu. Tijekom 13. i 14. stolje\xc4\x87a, kao slobodni hanzeatski grad usredoto\xc4\x8den na proizvodnju vune, do\xc5\xbeivljava procvat. Iako je kuga odnijela 10.000 stanovnika 1376. god., grad je i dalje prosperirao, sve do 16. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Nakon Vestfalskog mira (kojim je zavr\xc5\xa1io tridesetogodi\xc5\xa1nji rat) 1648. god., Wismar je pripao \xc5\xa0vedskoj.Upravo su preko Wismara, ali i drugih posjeda u Svetom Rimskom Carstvu, \xc5\xa1vedski vladari preuzimali uloge knezova, ili su sudjelovali u Carskoj upravi (Reichsf\xc3\xbcrsten). Od 1653. god. Wismar postaje sjedi\xc5\xa1te najvi\xc5\xa1eg suda za taj dio \xc5\xa0vedske. Godine 1803., \xc5\xa0vedska je obe\xc4\x87ala grad i gospodstvo Mecklenburgu za 1.258.000 riksdalera, me\xc4\x91utim zadr\xc5\xbeav\xc5\xa1i pravo otkupa nakon 100 godina. Godine 1903., \xc5\xa0vedska se kona\xc4\x8dno odrekla svojih potra\xc5\xbeivanja. Wismar jo\xc5\xa1 ima nekoliko ostataka svojih starih sloboda, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i pravo na podizanje vlastite zastave._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom 19. st. podi\xc5\xbeu se mnoge va\xc5\xbene tvornice (\xc4\x8delika, strojeva, papira, asfalta), a razvojem morske trgovine parnim brodovima Wismar po\xc4\x8dinje prednja\xc4\x8diti u regiji. Kako se u njemu nalazila tvornica zrakoplova (Norddeutsche Dornier-Werke), jako je stradao u savezni\xc4\x8dkom bombardiranju tijekom Drugog svjetskog rata. Nakon konferencije na Jalti britanska vojska se povukla jer je Wismar potpao pod sovjetsku okupacijsku zonu.'