b'\n_START_ARTICLE_\nMa\xc4\x91arska\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno se vjeruje da je Ma\xc4\x91arsku osnovao \xc3\x81rp\xc3\xa1d, koji je poveo Ma\xc4\x91are u Panonsku nizinu u 9. stolje\xc4\x87u._NEWLINE_Ma\xc4\x91arsko je kraljevstvo 1000. godine osnovao kralj Stjepan I. Sveti. Prvi pisani zapis na ma\xc4\x91arskom jest povelja o utemeljenju opatije u mjestu Tihany._NEWLINE_1241. godine Tatari su opusto\xc5\xa1ili zemlju i povukli se nakon godinu dana. Ma\xc4\x91arska je napredovala do europske razine pod kraljem Matijom Korvinom (1458.-1490.), ali potu\xc4\x8dena je do nogu u Moha\xc4\x8dkoj bitci od Turaka. Turci su 1541. osvojili Budim, a Ma\xc4\x91arska je podijeljena na tri dijela: _NEWLINE_zapadom su vladali Habsburgovci, sredi\xc5\xa1njim dijelom Turci, dok je isto\xc4\x8dna pokrajina Transilvanija (danas u Rumunjskoj) ostala kao jedino uto\xc4\x8di\xc5\xa1te ma\xc4\x91arske kulture._NEWLINE_Budim je 1686. preotet Turcima, ali Habsburzi su zavladali cijelom Ma\xc4\x91arskom. Franjo R\xc3\xa1k\xc3\xb3czi II., transilvanski kraljevi\xc4\x87, podigao je neuspje\xc5\xa1an ustanak protiv austrijske vlasti (1703.-1711.)._NEWLINE_U Pe\xc5\xa1ti je 1848. izbila revolucija i pro\xc5\xa1irila se \xc4\x8ditavom zemljom. Austrijanci su sru\xc5\xa1eni i Lajos Kossuth je postavljen za guvernera. Ipak, godinu dana kasnije je austrijska vojska ugu\xc5\xa1ila revoluciju._NEWLINE_Ma\xc4\x91ari 1867. nalaze kompromisno rje\xc5\xa1enje s Habsburgovcima. Stvorena je dvojna monarhija, Austro-Ugarska, sa sjedi\xc5\xa1tima u Be\xc4\x8du i Pe\xc5\xa1ti._NEWLINE_1873. godine ujedinjuju se Pe\xc5\xa1ta, Budim i \xc3\x93budim, pa nastaje metropola Budimpe\xc5\xa1ta._NEWLINE_Austro-Ugarska prestaje postojati 1918. godine. Ma\xc4\x91arska dobiva nezavisnost, ali gubi dvije tre\xc4\x87ine teritorija i tre\xc4\x87inu stanovni\xc5\xa1tva._NEWLINE_1919. u Ma\xc4\x91arskoj izbija komunisti\xc4\x8dka revolucija, ali vlast preotima Mikl\xc3\xb3s Horthy koji tada od dr\xc5\xbeave \xc4\x8dini politi\xc4\x8dku zanimljivost. Tijekom njegovih \xc4\x8detvrt stolje\xc4\x87a Ma\xc4\x91arska je monarhija bez kralja kojom upravlja - admiral bez mornarice. Sura\xc4\x91ivao je s nacisti\xc4\x8dkom Njema\xc4\x8dkom, ali Hitler je ipak preuzeo vlast u Ma\xc4\x91arskoj 1944. godine. Godinu dana kasnije Sovjetski Savez osvaja Ma\xc4\x91arsku i postupno uvodi staljinizam._NEWLINE_Ma\xc4\x91ari su 1956. podigli ustanak protiv okupatora, ali sovjetska je vojska ugu\xc5\xa1ila pobunu i smaknula premijera Imrea Nagya._NEWLINE_Komunisti su 1990. dragovoljno oti\xc5\xa1li s vlasti, te su odr\xc5\xbeani prvi demokratski izbori._NEWLINE_Ma\xc4\x91arska je postala \xc4\x8dlanica saveza NATO 1999. godine, a u\xc5\xa1la je u Europsku Uniju 1. svibnja 2004. godine.\n_START_SECTION_\nReljef i klima\n_START_PARAGRAPH_\nRavnice pokrivaju ve\xc4\x87i dio Ma\xc4\x91arske ("Karpatski bazen"), dok na sjeveru uz slova\xc4\x8dku granicu ima brda i planina (najvi\xc5\xa1i vrh: K\xc3\xa9kes, 1014 m)._NEWLINE_Po pola ju dijeli Dunav (ma\xc4\x91. "Duna")._NEWLINE_Druge velike rijeke su Tisa (ma\xc4\x91. "Tisza") i Drava (ma\xc4\x91. "Dr\xc3\xa1va"), dok na zapadu zemlje le\xc5\xbei veliko Blatno jezero._NEWLINE_Osim toga, Ma\xc4\x91arska ima najve\xc4\x87e termalno jezero na svijetu, jezero H\xc3\xa9v\xc3\xadz._NEWLINE_Klima je umjereno topla, s hladnim i vla\xc5\xbenim zimama i toplim ljetima, a relativna izolacija karpatskog bazena ponekad izaziva su\xc5\xa1e._NEWLINE_Prosje\xc4\x8dna godi\xc5\xa1nja temperatura je 9.7\xc2\xb0 C.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc4\x91arska trenuta\xc4\x8dno ima jak gospodarski rast kako bi se uhvatio korak s Europskom Unijom. Privatni sektor pokriva vi\xc5\xa1e od 80% BDP-a._NEWLINE_Strano vlasni\xc5\xa1tvo i strane investicije u ma\xc4\x91arske firme su \xc4\x8desta pojava, pa izravne strane investicije ukupno \xc4\x8dine vi\xc5\xa1e od 23 milijarda dolara od 1989. godine._NEWLINE_Vanjski dug Ma\xc4\x91arske je 2000. godine postao drugi najve\xc4\x87i dug me\xc4\x91u svim srednjoeuropskim zemljama u tranziciji._NEWLINE_Inflacija i nezaposlenost - glavni problemi u 2001. godini - znatno su se smanjile._NEWLINE_Mjere gospodarske reforme, koje bi uklju\xc4\x8divale reforme zdravstva, poreza i lokalne samouprave, jo\xc5\xa1 nisu uvedene.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nOko 98% stanovni\xc5\xa1tva govori ma\xc4\x91arski, ugro-finski jezik koji nije u srodstvu ni s jednim susjednim jezikom._NEWLINE_Postoji vi\xc5\xa1e etni\xc4\x8dkih manjina, kao \xc5\xa1to su Romi (4%), Nijemci (2.6%), Hrvati (0.9%), Slovaci (0.8%), Rumunji (0.7%) i Srbi (0.2%), iako ve\xc4\x87ina njih govori ma\xc4\x91arski._NEWLINE_Od ostalih manjina, valja navesti Arape kojih je 2.367 i Bugare kojih je 2.316, a najvi\xc5\xa1e su grupirani u Budimpe\xc5\xa1ti i gradovima u Sredi\xc5\xa1njoj Ma\xc4\x91arskoj. Roma ima 205.720, ima ih diljem Ma\xc4\x91arske. Najbrojniji su po selima, a zemljopisno po sjeveroazapadu, a najmanje na sjeveroistoku. Grka, kojih je 6.619, najvi\xc5\xa1e ima u Sredi\xc5\xa1noj Ma\xc4\x91arskoj. Hrvata, kojih je 25.730, najvi\xc5\xa1e ima u Budimpe\xc5\xa1ti, Zap. i J. Zadunavlju te J. Alf\xc3\xb6ldu. Kinezi, kojih je 2.915, Poljaka, kojih je 5.144, \xc5\xbdidovi kojih je 1.691, 1.065 Armenaca najvi\xc5\xa1e ima u Budimpe\xc5\xa1ti. Nijemaca kojih ima 120.344 ima najvi\xc5\xa1e u Sred. Ma\xc4\x91arskoj, Sred. i J. Zadunavlju te u J. Alf\xc3\xb6ldu. je najvi\xc5\xa1e u Budimpe\xc5\xa1ti. 14.781 Rumunja ima najvi\xc5\xa1e u gl. gradu, Beke\xc5\xa1koj i Pe\xc5\xa1tanskoj \xc5\xbeupaniji., 2.079 Rusina ima  ponajvi\xc5\xa1e u Budimpe\xc5\xa1ti, 7.350 Srba najvi\xc5\xa1e ima u \xc4\x8congradskoj i Pe\xc5\xa1tanskoj \xc5\xbeupaniji. 39.266 Slovaka su najvi\xc5\xa1e u sj., sjeveroz. regijama i u J. Alf\xc3\xb6ldu. 4.832 Slovenaca je najvi\xc5\xa1e u Sr. Ma\xc4\x91arskoj i Z. Zadunavlju. 7.393 Ukrajinaca je najvi\xc5\xa1e u Budimpe\xc5\xa1ti i Sj. Alf\xc3\xb6ldu ._NEWLINE_Neke susjedne zemlje imaju znatne ma\xc4\x91arske manjine, pogotovo Rumunjska (u Transilvaniji), Slova\xc4\x8dka, Srbija (u Vojvodini) i Ukrajina (Zakarpatski kraj)._NEWLINE_Glavna religija u Ma\xc4\x91arskoj je katoli\xc4\x8danstvo (67.5%), a postoji i velik broj protestanata, to jest kalvinista (20%) i luterana (5%)._NEWLINE_Ma\xc4\x91arska ima najve\xc4\x87u \xc5\xbdidovsku vjersku zajednicu (0.2%) u Srednjoj Europi.\n_START_SECTION_\nHrvati u Ma\xc4\x91arskoj\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Poslije 1945. godine za pripadnike manjina, otvaraju se nove prosvjetne ustanove, \xc5\xa1kole, klubovi. Tijekom 1945. godine diljem Ma\xc4\x91arske osnivale su se mjesne organizacije Antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkog vije\xc4\x87a Slavena u Ma\xc4\x91arskoj s odgovaraju\xc4\x87im hrvatskim, srpskim, slovenskim i slova\xc4\x8dkim sekcijama spomenute krovne organizacije. U duhu prijateljstva i dobrosusjedskih odnosa izme\xc4\x91u tada\xc5\xa1nje Ma\xc4\x91arske i Jugoslavije, s dopu\xc5\xa1tenjem ministra za bogo\xc5\xa1tovlje i javno obrazovanje Ma\xc4\x91arske u Budimpe\xc5\xa1ti je 1946. godine tiskan "Hrvatski bukvar i \xc4\x8citanka za I. razred narodnih \xc5\xa1kola sa hrvatskim narodnim jezikom i za \xc5\xa1kole s ma\xc4\x91arskim nastavnim jezikom u kojima se obu\xc4\x8dava hrvatski jezik. "Hrvatski narod \xc5\xbeivi u Hrvatskoj. Hrvatska zemlja je u Jugoslaviji. Hrvati su Slaveni. Mnogo Hrvata \xc5\xbeivi u na\xc5\xa1oj domovini. Najvi\xc5\xa1e ih ima u Baranji i Ba\xc4\x8dkoj. Na\xc5\xa1a domovina je Ma\xc4\x91arska. I mi smo Hrvati. Odavna su na\xc5\xa1i stari doselili u ove krajeve. Mi hrvatski govorimo. Hrvatski jezik je na\xc5\xa1 maternji jezik. Kroz toliko godina sa\xc4\x8duvali smo na\xc5\xa1 lijepi maternji jezik i na\xc5\xa1e narodne obi\xc4\x8daje. Svatko voli svoj maternji jezik. Mi nikada ne\xc4\x87emo zaboraviti i zatajiti na\xc5\xa1 maternji jezik." .'