b'\n_START_ARTICLE_\nGlobalni navigacijski satelitski sustavi\n_START_PARAGRAPH_\nGlobalni navigacijski satelitski sustavi (GNSS), standardni generi\xc4\x8dki termin za satelitske navigacijske sustave (Sat Nav) koji pru\xc5\xbeaju autonomno geoprostorno pozicioniranje s globalnom pokriveno\xc5\xa1\xc4\x87u. GNSS omogu\xc4\x87uje malim elektroni\xc4\x8dkim prijamnicima determinaciju njihove lokacije (longitude, latitude i altitude) s odmakom od samo nekoliko metara koriste\xc4\x87i vremenske signale koje du\xc5\xbe linije vida transmitira radio sa satelit\xc3\xa2. Prijamnici ra\xc4\x8dunaju precizno vrijeme i poziciju koji se mogu koristiti u znanstvenim eksperimentima._NEWLINE_Jedini potpuno operativni GNSS do 2009. godine bio je ameri\xc4\x8dki NAVSTAR Global Positioning System (GPS, hrv. Globalni pozicijski sustav). Ruski GLONASS jest GNSS u procesu pripreme za punu operativnost. Pozicijski sustav Galileo Europske unije nalazi se u inicijalnoj fazi implementacije s planiranom operativno\xc5\xa1\xc4\x87u do 2014. godine. Narodna Republika Kina nazna\xc4\x8dila je kako \xc4\x87e pro\xc5\xa1iriti svoj regionalni navigacijski sustav Beidou u globalni navigacijski sustav Compass do 2015. godine._NEWLINE_Globalna pokrivenost postignuta je konstelacijom od oko 30 satelita u srednjoj Zemljinoj orbiti (MEO, engl. Medium Earth Orbit) u razli\xc4\x8ditim orbitalnim ravninama. Aktualni sustavi koriste orbitalne inklinacije od >50\xc2\xb0 te orbitalne periode od 11 sati 58 minuta (visina 20.200 km / 12.500 milja).\n_START_SECTION_\nPovijest i teorija\n_START_PARAGRAPH_\nRani prethodnici bili su zemaljski bazirani sustavi DECCA, LORAN i Omega koji su koristili terestri\xc4\x8dke dugovalne radiotransmitore umjesto satelita. Ovi pozicijski sustavi emitiraju radijski puls s poznate "gospodarske" lokacije nakon \xc4\x8dega uslijede ponovljeni pulsevi s brojnih "ropskih" stanica. Ka\xc5\xa1njenje izme\xc4\x91u primanja i slanja signala na robovima pa\xc5\xbeljivo se nadzire \xc5\xa1to omogu\xc4\x87uje prijamnicima usporedbu ka\xc5\xa1njenja izme\xc4\x91u primanja i ka\xc5\xa1njenja izme\xc4\x91u slanja. Iz ovoga se mo\xc5\xbee determinirati udaljenost do svakog roba \xc4\x8dime se dobiva fiks._NEWLINE_Prvi satelitski navigacijski sustav bio je Transit, sustav koji je razvila ameri\xc4\x8dka vojska u 1960-ima. Djelovanje Transita bazirano je na Dopplerovu efektu: sateliti su putovali na poznatim putanjama te su emitirali signale na poznatim frekvencijama. Primljena frekvencija malo \xc4\x87e se razlikovati od emitirane frekvencije zbog kretanja satelita u odnosu na prijamnik. Pra\xc4\x87enjem ove frekvencijske razlike u kratkom vremenskom intervalu, prijamnik mo\xc5\xbee determinirati svoju lokaciju u odnosu na jednu ili drugu stranu satelita, pa nekoliko takvih mjerenja kombiniranih s preciznim poznavanjem orbite satelita mo\xc5\xbee fiksirati pojedinu poziciju._NEWLINE_Dio informacija koje satelit u orbiti emitira uklju\xc4\x8duje njegove precizne orbitalne podatke. Kako bi osigurali to\xc4\x8dnost, US Naval Observatory (USNO) kontinuirano promatra precizne orbite ovih satelita. Kako orbita satelita s vremenom pokazuje devijacije, USNO \xc5\xa1alje a\xc5\xbeurirane informacije svakom satelitu. Naknadna emitiranja s a\xc5\xbeuriranog satelita sadr\xc5\xbeavat \xc4\x87e najrecentnije pouzdane informacije o svojoj orbiti._NEWLINE_Moderni sustavi izravniji su od prethodnih. Satelit emitira signal koji sadr\xc5\xbei orbitalne podatke (iz koji se mo\xc5\xbee izra\xc4\x8dunati pozicija satelita) te precizno vrijeme transmisije signala. Orbitalni podaci transmitiraju se u podatkovnoj poruci koja je superimponirana na k\xc3\xb4d koji slu\xc5\xbei kao vremenska referencija. Satelit rabi atomski sat radi odr\xc5\xbeavanja sinkronizacije svih satelita u konstelaciji. Prijamnik uspore\xc4\x91uje vrijeme emitiranja enkodirano u transmisiji s vremenom recepcije mjerenim unutarnjim satom, te stoga mjeri vrijeme putovanja do satelita. Nekoliko takvih mjerenja mo\xc5\xbee se u\xc4\x8diniti istodobno s razli\xc4\x8ditim satelitima \xc4\x8dime je omogu\xc4\x87eno da se kontinuirani fiks generira u realnom vremenu._NEWLINE_Svakim mjerenjem udaljenosti, bez obzira na kori\xc5\xa1teni sustav, prijamnik se smje\xc5\xa1ta na sfernu opnu na odre\xc4\x91enoj udaljenosti izmjerenoj s emitera. Uzimanjem nekoliko takvih mjerenja, te tra\xc5\xbeenjem to\xc4\x8dke gdje se ona susre\xc4\x87u, generira se fiks. No u slu\xc4\x8daju prijamnika koji se brzo kre\xc4\x87u, pozicija signala se pomi\xc4\x8de zajedno sa signalom primljenim s nekoliko satelita. \xc5\xa0tovi\xc5\xa1e, radijski signali malo usporavaju prilikom prolaska kroz ionosferu, a to usporavanje varira s kutom prijamnika prema satelitu, jer time se mijenja udaljenost kroz ionosferu. Osnovni izra\xc4\x8dun stoga poku\xc5\xa1ava odrediti najkra\xc4\x87u izravnu liniju tangencijalnu na \xc4\x8detiri spljo\xc5\xa1tene sferi\xc4\x8dne opne centrirane u \xc4\x8detirima satelitima. Satelitski navigacijski prijamnici reduciraju pogre\xc5\xa1ke kori\xc5\xa1tenjem kombinacija signala iz vi\xc5\xa1e satelita i vi\xc5\xa1e korelatora da bi zatim koristili tehnike poput Kalmanove filtracije radi kombiniranja \xc5\xa1umnih, parcijalnih i kontinuirano mijenjanih podataka u jedinstvenu procjenu za poziciju, vrijeme i brzinu.\n_START_SECTION_\nSatelitske telefonske mre\xc5\xbee u niskoj Zemljinoj orbiti\n_START_PARAGRAPH_\nDvije trenuta\xc4\x8dne satelitske telefonske mre\xc5\xbee u niskoj Zemljinoj orbiti sposobne su pratiti primopredajne jedinice s to\xc4\x8dno\xc5\xa1\xc4\x87u od nekoliko kilometara koriste\xc4\x87i izra\xc4\x8dune Dopplerova pomaka sa satelita. Koordinate se zatim \xc5\xa1alju natrag do primopredajne jedinice gdje se mogu pro\xc4\x8ditati uporabom AT naredbi ili grafi\xc4\x8dkog korisni\xc4\x8dkog su\xc4\x8delja. Ovo se tako\xc4\x91er mo\xc5\xbee koristiti kod pristupnika radi provedbe restrikcija na geografski zatvorenim pozivnim ravninama.'