b'\n_START_ARTICLE_\nAutizam\n_START_SECTION_\nKlasifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nAutizam je razvojni poreme\xc4\x87aj ljudskog mozga kod kojega se prvi znaci vide jo\xc5\xa1 tijekom ranog djetinjstva;  autizam se prepoznaje u prve tri godine djetetova \xc5\xbeivota. Kod autizma nema remisija (smanjenja) ili povrata, on je ravnomjeran u svom intenzitetu i tijeku. Autizam je jedan od pet pervazivnih razvojnih poreme\xc4\x87aja (engl. PDD) ili poreme\xc4\x87aja autisti\xc4\x8dnog spektruma (engl. ASD), koji su okarakterizirani \xc5\xa1iroko rasprostranjenim abnormalnostima u socijalnoj interakciji i komunikaciji, izrazito ograni\xc4\x8denim interesima i \xc4\x8destim ponavljaju\xc4\x87em pona\xc5\xa1anju._NEWLINE_Od ostala \xc4\x8detiri poreme\xc4\x87aja iz spektra autizma, najsli\xc4\x8dniji samom autizmu po simptomima i uzroku je Aspergerov sindrom. Drugi koji dijele neke od znakova, ali vjerojatno imaju razli\xc4\x8dite uzroke, su Dje\xc4\x8dji disintegrativni poreme\xc4\x87aj i Rettov sindrom. _NEWLINE_Pervazivni razvojni poreme\xc4\x87aj ne druga\xc4\x8dije odre\xc4\x91en (engl. PDD-NOS) se dijagnosticira kada nema kriterija za uspostavljanje dijagnoze odre\xc4\x91enog, vi\xc5\xa1e specifi\xc4\x8dnog poreme\xc4\x87aja. _NEWLINE_Za razliku od autizma, Aspergerov sindrom nema bitnog zadr\xc5\xbeavanja u razvoju jezika. Terminologija autizma mo\xc5\xbee biti prili\xc4\x8dno zbunjuju\xc4\x87a, zajedno s autizmom, Aspergerov sindrom i PDD-NOS znaju se nazivati autisti\xc4\x8dnim poreme\xc4\x87ajima, a sam autizam se \xc4\x8desto naziva autisti\xc4\x8dnim poreme\xc4\x87ajem i dje\xc4\x8djim autizmom (infantilnim).  U ovom \xc4\x8dlanku govori se u klasi\xc4\x8dnom autisti\xc4\x8dnom poreme\xc4\x87aju; dok drugi izvori \xc4\x8desto koriste autizam kao poveznicu za spektar autizma (engl. ASD). ili za izjedna\xc4\x8davanje ASD-a s PDD-om. Dok s druge strane, ASD je podskupina \xc5\xa1ireg autisti\xc4\x8dnog fenotipa (engl. BAP) koji opisuje osobe koje vjerojatno nemaju ASD, ali imaju neke autisti\xc4\x8dne karakteristike poput izbjegavanja kontakta o\xc4\x8dima._NEWLINE_Autizam se vrlo \xc5\xa1iroko manifestira. Dok se kod jednih vide te\xc5\xbea o\xc5\xa1te\xc4\x87enja poput mentalne retardacije, izra\xc5\xbeene \xc5\xa1utljivosti, ponavljaju\xc4\x87e motorike poput lupkanja rukama ili ljuljanja; kod drugih s bla\xc5\xbeim o\xc5\xa1te\xc4\x87enjima mo\xc5\xbee postojati aktivan no prepoznatljivo neobi\xc4\x8dan socijalan pristup, usko ograni\xc4\x8deni interesi i op\xc5\xa1irno pedantna komunikacija. Autisti\xc4\x8dni sindrom se zna dijeliti na laki-, srednji- i visoko funkcionalni autizam (engl. po redu.: LFA, MFA, HFA), i to po IQ kvocijentu ili po tome koliko trebaju pomo\xc4\x87 u svakodnevnom \xc5\xbeivotu; ove podjele su prijeporne i nisu standardizirane. Autizam se tako\xc4\x91er mo\xc5\xbee podijeliti u sindromski i ne-sindromski, gdje je za sindromski uvjet te\xc5\xbea do potpuna mentalna retardacija ili priro\xc4\x91eni sindrom s fizi\xc4\x8dkim simptomima kao \xc5\xa1to je Tuberous sclerosis TSC. Opseg preklapanja izme\xc4\x91u Aspergerova sindroma, visoko funkcionalnog autizma i ne-sindromskog autizma nije jasan; iako neki pojedinci s Aspergerovim sindromom su u stanju izvoditi bolje kognitivne procese za razlika onih s autizmom._NEWLINE_Neke studije su pokazale dijagnozu autizma kod djece izazvanog gubitkom jezika ili socijalnih vje\xc5\xa1tina, a ne zbog neuspjeha u razvoju. Nekoliko termina je kori\xc5\xa1teno za ovaj fenomen, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i regresivni autizam, zadr\xc5\xbeavaju\xc4\x87i autizam i razvojna stagnacija. Neospornost ovih razlika ostaje prijeporna; mogu\xc4\x87e je da je regresivni autizam specifi\xc4\x8dni podtip.\n_START_SECTION_\nKarakteristike\n_START_PARAGRAPH_\nAutizam se ne razlikuje po odre\xc4\x91enom simptomu ve\xc4\x87 po skupini simptoma. Glavne karakteristike su vrlo slaba socijalna interakcija i komunikacija, ograni\xc4\x8deni interesi i ponavljaju\xc4\x87e pona\xc5\xa1anje (sklonost rutinama). Drugi \xc4\x8dinioci poput atipi\xc4\x8dnog jedenja su tako\xc4\x91er \xc4\x8desti, ali nisu glavni uvjet za dijagnozu. Individual symptoms of autism occur in the general population and appear not to associate highly, without a sharp line separating pathological severity from common traits.\n_START_SECTION_\nSocijalni razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nLjudi s autizmom nemaju razvijene socijalne vje\xc5\xa1tine i \xc4\x8desto im nedostaje intuicija ili osje\xc4\x87aj za druge ljude u svom okru\xc5\xbeenju. Temple Grandin, poznata osoba s autizmom, svoju nesposobnost u razumijevanju socijalne komunikacije opisuje kao osje\xc4\x87aj "antropologa na Marsu"._NEWLINE_Nedostatak socijalnih vje\xc5\xa1tina se po\xc4\x8dinje uo\xc4\x8davati jo\xc5\xa1 u ranom djetinjstvu i vidi se u odraslih osoba. Autisti\xc4\x8dne bebe pokazuju manje pa\xc5\xbenje na socijalnu stimulaciju, manje je interakcijskih gesta osmijehom i pogledom, slabije odgovaraju na poziv vlastitim imenom. Kod mla\xc4\x91e djece s autizmom \xc4\x8desto je prisutan nedostatak kontakta o\xc4\x8dima, govor tijela i manje su skloni kori\xc5\xa1tenju tu\xc4\x91e ruke ili tijela kao alat.  Autisti\xc4\x8dna djeca stara tri do pet godina, najvjerojatnije ne\xc4\x87e spontano prilaziti drugima, imitirati i odgovarati na emocije, neverbalno komunicirati, ipak, mogu razviti privr\xc5\xbeenost osobama koje su im primarni njegovatelji i davatelji sigurnosti (\xc5\xa1to je obi\xc4\x8dno jedan ili oba roditelja). Pokazuju umjereno manje privr\xc5\xbeenosti zbog sigurnosti nego uobi\xc4\x8dajeno, premda takova privr\xc5\xbeenost nestaje u djece koja su vi\xc5\xa1e mentalno razvijena ili s lak\xc5\xa1im ASD-om. Starija djeca i odrasli s ASD-om imaju lo\xc5\xa1ije rezultate na testovima prepoznavanje lica i emocija._NEWLINE_Suprotno uobi\xc4\x8dajenom razmi\xc5\xa1ljanju, autisti\xc4\x8dna djeca ne vole biti sama. Stvaranje i odr\xc5\xbeavanje prijateljstava \xc4\x8desto se pokazalo kao problem, jer za njih je mjerilo kvaliteta prijateljstva, a kvantiteta prijateljstava; to je mjerilo njihove usamljenosti._NEWLINE_Manji dio ljudi s ASD-om je sklon agresiji i autoagresiji, o tome postoje izvije\xc5\xa1\xc4\x87a no ne i konkretna studija. Mali ograni\xc4\x8deni izvor podataka sugerira da kod djece s mentalnom retardacijom, autizam se povezuje s agresijom, nano\xc5\xa1enjem materijalne \xc5\xa1tete i nastupima gnjeva. Dominick K.C. i dr. je intervjuirao roditelje 67-ero djece s ASD-om i otprilike dvije tre\xc4\x87ina ima periode s nastupima gnjeva, a jedna tre\xc4\x87ina ima povijest agresije s nastupima gnjeva \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87im nego u djece s o\xc5\xa1te\xc4\x87enjem jezika (ne u organskom smislu).\n_START_SECTION_\nKomunikacija\n_START_PARAGRAPH_\nOtprilike tre\xc4\x87ina do polovice osoba s autizmom ne razvije dovoljno govor potreban za dnevnu, uobi\xc4\x8dajenu komunikaciju _NEWLINE_Razlika u komunikaciju mo\xc5\xbee biti prisutna od prve godine djetetova \xc5\xbeivota, \xc5\xa1to mo\xc5\xbee uklju\xc4\x8divati zadr\xc5\xbeavaju\xc4\x87e napadaje nesmislenog govora, neobi\xc4\x8dne geste, usporeno reagiranje i desinkronizacija vokalnih obrazaca s njegovateljem. U drugoj i tre\xc4\x87oj godini \xc5\xbeivota, u\xc4\x8destalost i nejednakosti je manja kod nesmislenog govora, konsonanata, rije\xc4\x8di i kombinacija rije\xc4\x8di; njihove geste su rje\xc4\x91e integrirane s rije\xc4\x8dima.  Djeca s autizmom obi\xc4\x8dno nemaju molbe odnosno potra\xc5\xbeivanja i potrebu dijeljenja do\xc5\xbeivljaja ili iskustva, a \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e su sklona jednostavnom ponavljanju tu\xc4\x91ih rije\xc4\x8di, \xc5\xa1to se zove eholalija, i suprotnom izgovaranju.  Tako\xc4\x91er su prisutne pote\xc5\xa1ko\xc4\x87e u igrama imaginacije odnosno zami\xc5\xa1ljanja i razvijanju jezi\xc4\x8dnih simbola. Mogu\xc4\x87i je problem s razumijevanjem u pokazivanju i to u smislu kada bi se prstom pokazao neki predmet dijete \xc4\x87e vjerojatno prije gledati u ruku, a ne u predmet._NEWLINE_Na jezi\xc4\x8dnim testovima s vokabularom i izgovorom postoje dobri rezultat kod autista u dobi 8 do 15 godina, no na slo\xc5\xbeenijim jezi\xc4\x8dnim testovima koji uklju\xc4\x8duju figurativni jezik, razumijevanje i zaklju\xc4\x8divanje rezultati su slabiji. Doga\xc4\x91a se da se prilikom obra\xc4\x87anja osobi s autizmom \xc4\x8desto precjenjuje ono \xc5\xa1to slu\xc5\xa1atelj razumijeva.\n_START_SECTION_\nDrugi simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nKod osoba s autizmom su mogu\xc4\x87i i simptomi nezavisni od dijagnoze, ali koji imaju utjecaj na pojedinca ili obitelj.  Mali dio osoba s ASD-om pokazuje neobi\xc4\x8dne sposobnosti poput pam\xc4\x87enja trivijalnosti do iznimno rijetkih tzv. autisti\xc4\x8dnih znanstvenika_NEWLINE_Kod autisti\xc4\x8dne djece vi\xc5\xa1e je uobi\xc4\x8dajena i poznata netipi\xc4\x8dna reakcije na senzornu stimulaciju, iako nema pouzdanih dokaza da ovi simptomi razlikuju autizam od drugih razvojnih poreme\xc4\x87aja. Ove reakcije bi mogle biti "normalne" samo za djecu; nekoliko studija je pokazalo da je kod autisti\xc4\x8dne djece prisutno o\xc5\xa1te\xc4\x87enje taktilne percepcije dok kod odraslih ljudi s autizmom nije. Iste studije pokazuju da osobe s autizmom imaju vi\xc5\xa1e problema sa slo\xc5\xbeenom memorijom i zadacima obja\xc5\xa1njenja; ove karakteristike su uobi\xc4\x8dajenije kod odraslih ljudi s autizmom. U nekoliko studija se vidi da kod autizma postoje i odre\xc4\x91eni motori\xc4\x8dki problemi poput slabijeg mi\xc5\xa1i\xc4\x87nog tonusa, slabijeg motori\xc4\x8dkog planiranja ili "hodanja na prstima"; ASD nije povezan s te\xc5\xa1kim motori\xc4\x8dkim smetnjama. _NEWLINE_Kod otprilike tri \xc4\x8detvrtine djece s ASD-om javlja se atipi\xc4\x8dno pona\xc5\xa1anje kod jedenja, \xc5\xa1to je prije bio jedan od pokazatelja za dijagnozu. Iako se odbijanje hrane i rituali jedenja tako\xc4\x91er javljaju, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87i je problem izbirljivost, no to ne rezultira lo\xc5\xa1om prehranom. Kod neke djece tako\xc4\x91er su prisutni razli\xc4\x8diti probavni problemi (GI), me\xc4\x91utim za koje za sada nema dovoljno podataka koji bi to mogli poduprijeti. Rezultati studija su konfliktni, veza izme\xc4\x91u GI problema i ASD nije jasna._NEWLINE_Postoje odre\xc4\x91eni dokazi da problem spavanja, ina\xc4\x8de uobi\xc4\x8dajen kod djece s razvojnim poreme\xc4\x87ajem, je jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e prisutan kod djece s ASD-om nego kod druge djece s drugom vrstom razvojnih poreme\xc4\x87aja. Kod autisti\xc4\x8dne djece su mogu\xc4\x87i problemi s uspavljivanjem, \xc4\x8destim bu\xc4\x91enjem za vrijeme no\xc4\x87i i rano jutarnjim bu\xc4\x91enjem. Dominick K.C. i dr. otkriva da otprilike dvije tre\xc4\x87ine djece s ASD-om ima povijest problema sa spavanjem._NEWLINE_Roditelji djece s ASD-om imaju ve\xc4\x87u razinu stresa\n_START_SECTION_\nUzroci\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija uzro\xc4\x8dnika autizma jo\xc5\xa1 uvijek nije potpuna, predlo\xc5\xbeeni su razni uzroci od genetskih do okoli\xc5\xa1nih. Kod nekih istra\xc5\xbeiva\xc4\x8da postoje razmirice zbog toga zato \xc5\xa1to autizam nije jednostrani poreme\xc4\x87aj, ve\xc4\x87 se gleda kao jedinstvo tri glavna \xc4\x8dinioca (socijalni, komunikacijski, ponavljaju\xc4\x87e pona\xc5\xa1anje) koji imaju razli\xc4\x8dite uzroke ali se \xc4\x8desto preklapaju._NEWLINE_Najzna\xc4\x8dajniji uzrok poreme\xc4\x87aja iz spektra autizma je genetski \xc4\x8dimbenik. U ranijim studijima s blizancima se pokazalo da je taj \xc4\x8dimbenik odgovoran ili va\xc5\xbean u mjeri od \xc4\x8dak 90%. Ipak i ovo mo\xc5\xbee biti precijenjeno, jer nema novijih modela strukturne genetske varijacije kod blizanaca. Kada je jedan identi\xc4\x8dni blizanac autisti\xc4\x8dan, drugi \xc4\x8desto ima odre\xc4\x91ene pote\xc5\xa1ko\xc4\x87e u u\xc4\x8denju i socijalizaciji. Kod odrasle bra\xc4\x87e, rizik za jedan ili vi\xc5\xa1e simptoma \xc5\xa1ireg autisti\xc4\x8dnog fenotipa je oko 30%. _NEWLINE_Genetika autizma je izrazito slo\xc5\xbeena. Za svaku osobu s autizmom mogu\xc4\x87a je mutacija vi\xc5\xa1e gena. Mutacije razli\xc4\x8ditih setova gena mogu kod svakog biti druga\xc4\x8dije. Mogu\xc4\x87e su va\xc5\xbene interakcije izme\xc4\x91u mutacija u nekoliko gena, ili izme\xc4\x91u okoli\xc5\xa1a i mutiranih gena. Identificiraju\xc4\x87i genetske markere naslije\xc4\x91ene s autizmom u obiteljskim studijama, locirano je nekoliko gena kandidata, ve\xc4\x87ina njih je odgovorna za kodiranje proteina uklju\xc4\x8denih u \xc5\xbeiv\xc4\x8dani razvoj i funkcioniranje. Ipak, kod ve\xc4\x87ine takvih gena, mutacija koja bi bila odgovorna za autizam nije prona\xc4\x91ena. Normalno, autizam nije mogu\xc4\x87e otkriti Mendelovim putem (pra\xc4\x87enje jednog gena) ili jednom kromosomskom abnormalno\xc5\xa1\xc4\x87u kao \xc5\xa1to je fragilni X kromosom ili sindrom delecije 22q13._NEWLINE_Veliki broj osoba s autizmom bez obiteljske povijesti autizma mogu biti rezultat engl. copy number variations (CNVs) spontane promjene strukture genetskog materijala za vrijeme mejoze poput delecije ili duplikacije. Hence, a substantial fraction of autism may be highly heritable but not inherited: that is, the mutation that causes the autism is not present in the parental genome. Pojedina\xc4\x8dni, ne naslije\xc4\x91eni, slu\xc4\x8dajevi su prou\xc4\x8davani za otkrivanje genetskog lokusa uklju\xc4\x8denog u autizam. Kori\xc5\xa1tenjem Array komparativne genomske hibridizacije (engl. aCGH), tehniku za uo\xc4\x8davanje CNV-a, jedna studija ih je prona\xc5\xa1la 10% u obiteljima s jednim autisti\xc4\x8dnim djetetom. Neki od izmijenjenih lokusa su otkriveni u ranijim studijima na naslije\xc4\x91enom autizmu; ve\xc4\x87ina je jedinstvena u pojedina\xc4\x8dnim slu\xc4\x8dajevima ispitanim u studiji. Va\xc5\xbean dio autizma je visoko nasljedan, ali ne i naslije\xc4\x91en; mutacija koja uzrokuje autizam nije prisutna u roditeljskom genomu. Premda, dio autizma kojeg se mo\xc5\xbee genetski pratiti mo\xc5\xbee narasti do 30-40% kao rezolucija unaprje\xc4\x91enja aCGH, nekoliko istra\xc5\xbeivanja je nepa\xc5\xbeljivo opisano, navodi javnost na mi\xc5\xa1ljenje kako je veliki dio autizma uzrokovan CNV-om i mogu\xc4\x87 je za otkriti putem aCGH; te da je otkrivanje CNV-a jednako vrijedno genetskoj dijagnozi. Autism Genome Project baza sadr\xc5\xbei genetic linkage i CNV podatke koji povezuju autizam s lokusom, \xc5\xa1to predla\xc5\xbee kako je mo\xc5\xbeda svaki ljudski kromosom uklju\xc4\x8den u autizam._NEWLINE_Teratogeni (tvari koje uzrokuju defekte ploda) povezani s rizikom od autizma uklju\xc4\x8duju izlo\xc5\xbeenost embrija talidomidu, valproi\xc4\x8dnoj kiselini ili mizoprostolu, ili infekciji rubeole; ovakvi slu\xc4\x8dajevi su rijetki. Svi poznati teratogeni djeluju tijekom prvih osam tjedana od za\xc4\x8de\xc4\x87a, iako ovo ne isklju\xc4\x8duje mogu\xc4\x87nost pojavljivanja autizma i kasnije, svi \xc4\x8dvrsto utemeljeni dokazi govore da se autizam javlja izrazito rano u razvoju.  _NEWLINE_Iako su dokazi za ostale okoli\xc5\xa1ne uzroke anegdotski i nisu jo\xc5\xa1 potvr\xc4\x91eni pouzdanim studijama daljnja istra\xc5\xbeivanja su u tijeku._NEWLINE_Postoje vrlo sna\xc5\xbeni znanstveni dokazi koji pokazuju da nema uzro\xc4\x8dno posljedi\xc4\x8dne veze izme\xc4\x91u cjepiva za ospice, zau\xc5\xa1njake, rubeole i autizma, te nema uvjerljivih dokaza da cjepivo za\xc5\xa1tite s tiomersalom poma\xc5\xbee u uzrokovanju autizma. Premda, prve autisti\xc4\x8dne simptome roditelji mogu vidjeti kod svoje djece za vrijeme rutinskog cijepljenja, tako je roditeljska briga dovela do smanjenja uzimanja imunizacijskih[ sredstava za djecu i istovremeno vjerojatno pove\xc4\x87anje epidemije ospica, poput slu\xc4\x8daja ospica u Britaniji u vrijeme ljeta 2007. _NEWLINE_U tijeku je velik broj istra\xc5\xbeivanja u potrazi za drugim okoli\xc5\xa1nim uzrocima, dokazi su tek anegdotski utemeljeni i do sada nisu potvr\xc4\x91eni vjerodostojnom studijom. Nekoliko drugih prije- i poslije- poro\xc4\x91ajnih okoli\xc5\xa1nih \xc4\x8dimbenika je privuklo pa\xc5\xbenju znanstvenika zbog mogu\xc4\x87eg utjecaja na razvoj autizma ili za pogor\xc5\xa1anje njegovih simptoma; ili bi mogli biti va\xc5\xbeni za budu\xc4\x87a istra\xc5\xbeivanja. Oni uklju\xc4\x8duju: infekcijske bolesti, te\xc5\xa1ke metale, otapala, ispu\xc5\xa1ne plinove dizela, poliklorirani bifenil, fenole kori\xc5\xa1tene u proizvodnji plastike, pesticide, alkohol, pu\xc5\xa1enje i zabranjene droge.\n_START_SECTION_\nMehanizam\n_START_PARAGRAPH_\nUnato\xc4\x8d napornim istra\xc5\xbeivanja jo\xc5\xa1 nije najbolje shva\xc4\x87eno kako se autizam javlja. Taj mehanizam se mo\xc5\xbee podijeliti u dva dijela: patofiziologija strukture mozga i procesa povezanih s autizmom, i neuropsiholo\xc5\xa1ke  poveznice izme\xc4\x91u struktura mozga i pona\xc5\xa1anja. The behaviors appear to have multiple pathophysiologies.\n_START_SECTION_\nNeuropsihologija\n_START_PARAGRAPH_\nDo sada su predlo\xc5\xbeene dvije glavne kategorije kognitivnih teorija o vezi izme\xc4\x91u mozga osobe s autizmom i pona\xc5\xa1anja._NEWLINE_Prva kategorija se usredoto\xc4\x8duje na deficite u socijalnoj spoznaji (kogniciji). Hiper-sistematska hipoteza govori da autisti mogu sistematizirati, odnosno, mogu razviti unutarnja pravila za zbrinjavanje unutarnjih doga\xc4\x91aja, ali su slabije u\xc4\x8dinkoviti kod empatije za zbrinjavanje doga\xc4\x91aja s drugim izvorom. To pro\xc5\xa1iruje ekstremnu teoriju "mu\xc5\xa1kog mozga", \xc4\x8dije su hipoteze da je autizam ekstremni slu\xc4\x8daj mu\xc5\xa1kog mozga, psihometri\xc4\x8dki opisano kad pojedinac kod kojega je sistematiziranje bolje od empatiziranja (engl. EQ SQ teorija).  Ovo je povezano s ranijom teorijom uma, prema kojoj je hipoteza da je autisti\xc4\x8dno pona\xc5\xa1anje uzrokom nemogu\xc4\x87nosti pripisivanja mentalnog stanja sebe samog i drugih. Teorija uma ima svoju potporu u atipi\xc4\x8dnim reakcijama autisti\xc4\x8dne djece na Sally-Anne test za razumijevanje o tu\xc4\x91im motivacijama, s potporom MNS teorije autizma._NEWLINE_Druga kategorija se usredoto\xc4\x8duje oko nesocijalnih i op\xc4\x87ih procesuiranja. Hipoteza izvr\xc5\xa1ne disfunkcije je: autisti\xc4\x8dno pona\xc5\xa1anje rezultira dijelom u deficitu fleksibilnosti, planiranja i drugih oblika izvr\xc5\xa1nih funkcija. Prednost teorije proizlazi iz stereotipnog pona\xc5\xa1anja i ograni\xc4\x8denih interesa, slaba to\xc4\x8dka teorije je \xc5\xa1to deficit izvr\xc5\xa1ne funkcije nije prona\xc4\x91en u mla\xc4\x91e djece s autizmom. Hipoteza teorije slabe sredi\xc5\xa1nje povezanosti: ograni\xc4\x8dena mogu\xc4\x87nost za uvi\xc4\x91anjem kompletne slike (\xc5\xa1ire slike) le\xc5\xbei u glavnim smetnjama autizma. Jedna od prednosti ove teorije je mogu\xc4\x87nost predvi\xc4\x91anja posebnih talenata i izvrsnosti u radu kod osoba s autizmom. Pove\xc4\x87ano funkcioniranje uo\xc4\x8davanja sli\xc4\x8dna je teorija, fokusira se vi\xc5\xa1e na superiornost lokalno orijentiranih i uo\xc4\x8davaju\xc4\x87ih operacija kod autista. _NEWLINE_Ni jedna od ovih kategorija ne zadovoljava kao samostalna, teorija socijalne kognicije slabo pristupa strogom i ponavljaju\xc4\x87em pona\xc5\xa1anju u autizmu, dok nesocijalna teorija ima pote\xc5\xa1ko\xc4\x87e u obja\xc5\xa1njavanju socijalne "izolacije" i problema u komunikaciji. Kao u\xc4\x8dinkovitije, mogla bi se pokazati kombinacija teorija temeljenih na vi\xc5\xa1estrukim deficitima.\n_START_SECTION_\nDijagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nDijagnoza autizma se temelji na pona\xc5\xa1anju, ne uzroku ili mehanizmu poreme\xc4\x87aja. Autizam je u DSM-IV-TR definiran s ukupno najmanje \xc5\xa1est simptoma, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i najmanje dva simptoma kvalitativnog o\xc5\xa1te\xc4\x87enja u socijalnoj interakciji, najmanje jedan simptom kvalitativnog o\xc5\xa1te\xc4\x87enja u komunikaciji, i najmanje jedan simptom ograni\xc4\x8denog ili ponavljaju\xc4\x87eg pona\xc5\xa1anja. Primjeri simptoma uklju\xc4\x8duju nedostatak socijalne ili emocionalne uzajamnosti, stereotipna i ponavljaju\xc4\x87a upotreba jezika ili individualno osobitog jezika, i uporna preokupacija samo s jednim dijelom objekta (npr.: igra\xc4\x8dke). "Napadaji" moraju biti prije tre\xc4\x87e godine, s usporenim ili abnormalnim funkcioniranjem u socijalnoj interakciji, jeziku kori\xc5\xa1tenom u socijalnoj komunikaciji, simbolici ili imaginacijskim (zami\xc5\xa1ljenim) igrama.  Glavne definicije su iste i u MKB-10 klasifikaciji._NEWLINE_Dostupno je nekoliko dijagnosti\xc4\x8dkih instrumenata za autizam. Dva se uobi\xc4\x8dajeno koriste u istra\xc5\xbeivanjima autizma: Dijagnosti\xc4\x8dki intervju za autizam - dopunjen (engl. ADI-R), semistrukturirani roditeljski intervju, i Dijagnosti\xc4\x8dki opservacijska skala za autizam _NEWLINE_(engl. ADOS), koristi se promatranjem i interakcijom s djetetom. Ljestvica za procjenu dje\xc4\x8djeg autizma (engl. CARS) se \xc5\xa1iroko koristi u klini\xc4\x8dkom okru\xc5\xbeenju za odre\xc4\x91ivanje te\xc5\xbeine autizma, to se temelji na promatranju djeteta. Postoje i drugi testovi koji se znaju koristiti poput: Vinerlandska skala adaptiranog pona\xc5\xa1anja (engl. VABS), Dijagnosti\xc4\x8dki intervju za asocijalne i komunikacijske poreme\xc4\x87aje (engl. DISCO) i Sumarna evaluacija pona\xc5\xa1anja (engl. BSE)_NEWLINE_Pedijatar obi\xc4\x8dno kod prvog preliminarnog pregleda uzima u obzir povijest razvoja i fizi\xc4\x8dki pregled djeteta. Ako postoji rizik, dijagnoza i procjena se dalje rade uz pomo\xc4\x87 stru\xc4\x8dnjaka za ASD, promatranjem, komunikacijom, obitelji, i drugim \xc4\x8dimbenicima uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i standardne pretrage i uzimaju\xc4\x87i u obzir sli\xc4\x8dno povezana medicinska stanja. Diferencijalna dijagnoza za ASD mo\xc5\xbee uzeti u obzir i mentalnu retardaciju, o\xc5\xa1te\xc4\x87enje sluha i specifi\xc4\x8dni poreme\xc4\x87aj jezika kao \xc5\xa1to je Landau-Kleffner sindrom. ASD neki puta mo\xc5\xbee biti dijagnosticiran do dobi od 14 mjeseci, iako dijagnoza postaje stabilnija nakon prve tri godine \xc5\xbeivota. Djete od tri godine koje ispunjava dijagnosti\xc4\x8dke kriterije za ASD \xc4\x87e prije podilaziti istim kriterijima i u narednim godinama, nego djete od godinu dana koje ispunjava iste kriterije. U Ujedinjenom Kraljevstvu, Nacionalni plan autizma za djecu preporu\xc4\x8da najvi\xc5\xa1e 30 tjedana od prvih uo\xc4\x8denih znakova mogu\xc4\x87eg autizma do potpune dijagnoze i procjene, ipak malo slu\xc4\x8dajeva se u praksi tako brzo rije\xc5\xa1i. Studija iz 2006. godine govori da se prva procjena od strane kvalificiranog stru\xc4\x8dnjaka izvede u dobi od 48 mjeseci, a slu\xc5\xbebena dijagnoza ASD u dobi od 61 mjesec, \xc5\xa1to je u prosjeku 13 mjeseci ,od prvih znakova do krajnje procjene, vi\xc5\xa1e od preporu\xc4\x8denih 30 tjedana._NEWLINE_Klini\xc4\x8dka geneti\xc4\x8dka procjena se \xc4\x8desto radi kad je ASD ve\xc4\x87 dijagnosticiran, osobito kada drugi simptomi ve\xc4\x87 govore o mogu\xc4\x87em genetskom uzroku. Iako geneti\xc4\x8dka tehnologija dozvoljava povezivanje 40% procjenjenih slu\xc4\x8dajava s geneti\xc4\x8dkim uzrokom,  dogovorene smjernice u SAD-u i UK su ograni\xc4\x8dene na testiranja fragilnog X i visoko-razlu\xc4\x8divih kromosoma. Komercijalna dostupnost ovakvih testova bi mogla prethoditi pravovaljanom razumijevanju rezultata testova, zbog geneti\xc4\x8dke slo\xc5\xbeenosti autizma. Metaboli\xc4\x8dka i neuroslikova testiranja su ponekad od pomo\xc4\x87i, ali nisu rutinski._NEWLINE_U grani\xc4\x8dnim slu\xc4\x8dajevima \xc4\x8dest je problem pretjerana ili nedovoljna dijagnoza; ve\xc4\x87ina od novije pove\xc4\x87anog broja registriranih osoba s autizmom je vjerojatno zbog promjene u dijagnosti\xc4\x8dkoj praksi. Sve ve\xc4\x87a popularnost opcije terapije s lijekovima i \xc5\xa1irenje koristi je dalo davateljima usluge poticaj u dijagnosticiranju ASD-a, \xc5\xa1to rezultira u nekim pretjeranim dijagnozama kod djece s nesigurnim simptomima. Obratno, cijena pregleda i dijagnoze i natjecanje u prikupljanju pla\xc4\x87anja mo\xc5\xbee sprije\xc4\x8diti ili usporiti uspostavljanje dijagnoze. Posebno je te\xc5\xa1ko dijagnosticirati autizam kod slijepih osoba, dijelom zbog toga \xc5\xa1to dio dijagnosti\xc4\x8dkih kriterija ovisi o vidu, a dijelom zbog autisti\xc4\x8dnih simptoma koji se preklapaju s uobi\xc4\x8dajenim kod sljepo\xc4\x87e._NEWLINE_Simptomi autizma i ASD-a po\xc4\x8dinju vrlo rano u djetinjstvu, ali ponekad izostanu. Odrasli mogu zatra\xc5\xbeiti retrospektivnu dijagnozu kako bi mogli pomo\xc4\x87i sebi ili svojoj obitelji u shva\xc4\x87anju sebe, ili kako bi poslodavcu pomogli da napravi prilagodbe; ili u nekim slu\xc4\x8dajevima kako bi podnijeli zahtjev za nov\xc4\x8danu pomo\xc4\x87 zbog pote\xc5\xa1ko\xc4\x87a u \xc5\xbeivotu._NEWLINE_Dijagnoza kod novoro\xc4\x91en\xc4\x8dadi_NEWLINE_Znanstvenici s Dr\xc5\xbeavnog instituta za neurolo\xc5\xa1ke poreme\xc4\x87aje i kap Marylandu mjerili su razinu \xc4\x8detiri mo\xc5\xbedanih proteina u uzorku krvi uzetom pri ro\xc4\x91enju: 64-vero djece u koje je kasnije dijagnosticiran autizam, 66-ero mentalno retardirane djece, 65-ero djece oboljele od cerebralne paralize i 54-ero zdrave djece. Otkrili su da su razine vazoaktivnoga intestinalnog peptida (VIP), kalcitonin peptida povezanog s genima (CGRP), mo\xc5\xbedanoga neurotrofi\xc4\x8dnog faktora (BDNF) i neurotrofina 4 (NT4) bile povi\xc5\xa1ene u autisti\xc4\x8dne i mentalno retardirane djece. U zdrave djece ova pojava uop\xc4\x87e nije bila primje\xc4\x87ena.\n_START_SECTION_\nLije\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nCilj lije\xc4\x8denja je upravljati i pobolj\xc5\xa1ati simptome i funkcioniranje. Jednostrano lije\xc4\x8denje se nije pokazalo dobrim, i terapija se obi\xc4\x8dno prilago\xc4\x91ava djetetovim potrebama. Ako se krene rano s intenzivnim, ustrajnim programima edukacije i bihevioralne terapije, mo\xc5\xbee pomo\xc4\x87i da djete dosegne odre\xc4\x91ene razine samostalnosti, socijalnih i poslovnih vje\xc5\xa1tina; tvrdnje da intervencije u dobi od 2-3 godine su presudno va\xc5\xbene nisu osigurane dokazima. Me\xc4\x91u ostalim pristupima, Primijenjena bihevioralna analiza-PBA (engl. ABA) je pokazala djelotvornost u unapre\xc4\x91enju socijalnog i jezi\xc4\x8dnog razvoja i u smanjenju pona\xc5\xa1anja koje ometa u\xc4\x8denje i razumijevanje (shva\xc4\x87anje). PBA se usredoto\xc4\x8duje na u\xc4\x8denje tipa jedan na jedan koriste\xc4\x87i pritom bihevioralne principe stimulacije, odgovora i nagrade. Nekoliko programa se temelji na PAP-u. Uobi\xc4\x8dajena alternativa u centrima za autizam su kognitivne terapije s opse\xc5\xbenim programom: Lije\xc4\x8denje i edukacija djece s autizmom i srodnim poreme\xc4\x87ajima komunikacije (engl. TEACCH]) temelji se na strukturiranju fizi\xc4\x8dkog okoli\xc5\xa1a i kori\xc5\xa1tenju vizualne potpore za razvoj jezika. Studija iz 2005. godine s Kalifornije otkriva da su rani intenzivni bihevioralni analiti\xc4\x8dki tretmani, jedan od oblika PBA, su va\xc5\xbeniji i vi\xc5\xa1e utjecajniji za pred\xc5\xa1kolsku djecu s autizmom nego mje\xc5\xa1avina metoda koje se koriste u mnogim programima. 2007. Britanska studija je otkrila da rana intenzivna bihevioralna intervencija, drugi oblika ABA, bazirana s radom doma nije vi\xc5\xa1e u\xc4\x8dinkovita od eklekti\xc4\x8dnih programa u ustanovama. Ograni\xc4\x8dena istra\xc5\xbeivanja vezana za u\xc4\x8dinkovitost rezidencijalnih programa za odrasle pokazuju mje\xc5\xa1ovite rezultate._NEWLINE_Lijekovi se \xc4\x8desto koriste za lije\xc4\x8denje problema povezanih s ASD-om. Vi\xc5\xa1e od polovici djece u SAD-u s dijagnosticiranim ASD-om je propisan i psihoaktivni lijek ili antikonvulzant (lijek protiv gr\xc4\x8denja mi\xc5\xa1i\xc4\x87a), zajedno s lijekovima iz klase antidepresiva, stimulansa i antipsihotika. U SAD-u je odobren antipsihotik risperidon za lije\xc4\x8denje odre\xc4\x91enih simptoma kod djece i adolescenata s autizmom. Postoje i drugi lijekovi osim antipsihotika; odre\xc4\x91eni specifi\xc4\x8dni inhibitori ponovnog neuronskog preuzimanja serotonina i dopaminski blokatori mogu smanjiti odre\xc4\x91ena neprilago\xc4\x91ena pona\xc5\xa1anja povezana s ASD-om. Zasada postoje oskudna vjerodostojna istra\xc5\xbeivanja oko u\xc4\x8dinkovitosti ili sigurnosti kori\xc5\xa1tenja terapija lijekovima kod adolescenata i odraslih s ASD-om. Osoba s ASD-om mo\xc5\xbee ne tipi\xc4\x8dno reagirat na lijek, lijek mo\xc5\xbee imati \xc5\xa1tetne nuspojave, i nijedan poznati lijek ne poma\xc5\xbee u glavnim simptomima autizma, o\xc5\xa1te\xc4\x87enje socijalne interakcije i komunikacije._NEWLINE_Postoje i druge dostupne vrste terapije i intervencije. Nekoliko ima potporu u znanstvenim radovima._NEWLINE_Terapijskim pristupima jedino nedostaje empirijska potpora u konceptima kvalitete \xc5\xbeivota. \xc4\x8cini se da su davateljima usluge znanstveni dokazi manje va\xc5\xbeni od marketinga, zahtijeva roditelja i sl. Nesigurne invazivne terapije su vrlo ozbiljan problem; 2005. godine zbog gre\xc5\xa1ke terapijom uklanjanja te\xc5\xa1kih metala umro je 5 godina star autisti\xc4\x8dni dje\xc4\x8dak._NEWLINE_Lije\xc4\x8denje autizma ima velike financijske tro\xc5\xa1kove, najvi\xc5\xa1e indirektnih. Studija iz SAD-a procjenjuje prosje\xc4\x8dni tro\xc5\xa1ak od 3,2 milijuna dolara za osobu ro\xc4\x91enu u 2000. godini, s otprilike 10% medicnske skrbi, 30% dodatne edukacije i 60% izgubljene ekonomske proizvodnje. Javno dostupni programi su \xc4\x8desto neadekvatni ili neprimjereni za odre\xc4\x91enu osobu, a problem su i nenadokna\xc4\x91eni medicinski ili terapijski tro\xc5\xa1kovi. Ameri\xc4\x8dka studija iz 2008. je procjenila 14% gubitak iz godi\xc5\xa1njeg dohotka kod obitelji \xc4\x8dija djeca imaju ASD. Nakon djetinjstva, za terapiju je klju\xc4\x8dna rezidencijalna njega, pronala\xc5\xbeenje prikladnog zaposlenja, seksualnost i socijalne vje\xc5\xa1tine te planiranje dobrima (vlasni\xc5\xa1tvom).\n_START_SECTION_\nPrognoza\n_START_PARAGRAPH_\nLijeka nema. Ve\xc4\x87ini djece s autizmom nedostaje socijalna potpora, potrebni dru\xc5\xa1tveni odnosi i veze, budu\xc4\x87nost mogu\xc4\x87eg zapo\xc5\xa1ljavanja ili samoopredjeljenje. Iako glavni problemi ostaju, simptomi \xc4\x8desto postanu lak\xc5\xa1i u kasnijem djetinjstvu. Kod nekih pojedinaca postoje skromna pobolj\xc5\xa1anja kod nekih simptoma, ali kod nekih ima i pogor\xc5\xa1anja; nijedna studija za sada se nije usredoto\xc4\x8dila na autizam u srednjoj dobi. Samostalan \xc5\xbeivot kod te\xc5\xbeih oblika autizma je te\xc5\xa1ko mogu\xc4\x87. Britanska studija iz 2004. godine na 68 odraslih osoba kojima je autizam dijagnosticiran prije 1980. godine, s razinom IQ iznad 50 pokazuje: 12% je postiglo visoku razinu neovisnosti, 10% ima neke prijatelje i op\xc4\x87enito su zaposleni no potrebna im je donekle potpora, 19% ima odre\xc4\x91enu neovisnost ali op\xc4\x87enito \xc5\xbeive doma i potrebna im je zna\xc4\x8dajnija potpora i nadzor u svakodnevnom \xc5\xbeivotu, 46% zahtijeva stru\xc4\x8dnu rezidencijalnu skrb iz ustanova specijaliziranih za ASD s visokom razinom potpore i vrlo ograni\xc4\x8denom autonomijom, 12% ima potrebu za visokom razinom bolni\xc4\x8dke njege. \xc5\xa0vedska studija iz 2005. godine u koju je uklju\xc4\x8deno 78 odraslih osoba kod kojih nije isklju\xc4\x8dena niska razina IQ ima lo\xc5\xa1ije rezultate, samo 4% uspjelo je posti\xc4\x87i neovisnost. Promjene u dijagnosti\xc4\x8dkoj praksi i pove\xc4\x87ana dostupnost ranije u\xc4\x8dinkovitije intervencije \xc4\x8dini rezultate ovih studija ne op\xc4\x87enito primjenjivim kod djece s nedavno dijagnosticiranim ASD-om.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nProcjena rasprostranjenosti autizma \xc5\xa1iroko varira ovise\xc4\x87i o dijagnosti\xc4\x8dkim kriterijima, godini kada je dijete pregledano i geografskoj lokaciji. Najnovija istra\xc5\xbeivanja procjenjuju otprilike 1-2 na 1000 za osobe s autizmom, i 6 na 1000 za osobe s ASD-om,   zbog neadekvatnih podataka, ove brojke mogu podcijeniti ra\xc5\xa1irenost ASD-a. PDD-NOS \xc4\x8dini mnogobrojnu ve\xc4\x87ine ASD-a, Aspergerov sindrom je zastupljen s oko 0.3 na 1000, i atipi\xc4\x8dni oblici dje\xc4\x8djeg disintegrativnog poreme\xc4\x87aja i Rettov sindrom su daleko rje\xc4\x91i. Studija iz 2006. godine na otprilike 57.000 Britanaca starih izme\xc4\x91u devet i deset godina pokazala je da 3.89 na 1000 ima autizam, i 11.61 na 1000 za ASD; ovi ve\xc4\x87i rezultati mogu biti posljedicom \xc5\xa1irih dijagnosti\xc4\x8dkih kriterija. _NEWLINE_Broj prijavljenih slu\xc4\x8dajeva autizma se dramati\xc4\x8dno pove\xc4\x87ao 1990-ih i po\xc4\x8detkom 2000-ih. Ovo pove\xc4\x87anje je uvelike razlogom promjene u dijagnosti\xc4\x8dkoj praksi, dostupnosti, starost pri dijagnozi, senzibiliziranost javnosti, iako neki okoli\xc5\xa1ni \xc4\x8dimbenici nisu jo\xc5\xa1 utvr\xc4\x91eni. \xc5\xa0iroko citirana pilot studija iz 2002. godine zaklju\xc4\x8duje da pove\xc4\x87anje autizma u Kaliforniji ne mo\xc5\xbee biti obja\xc5\xa1njeno zbog promjena u dijagnosti\xc4\x8dkim kriterijima, ali analiza iz 2006. godine otkriva da je rasprostranjenost siroma\xc5\xa1no mjerena zbog toga \xc5\xa1to mnogi slu\xc4\x8dajevi nisu dijagnosticirani, i da je pove\xc4\x87anje 1994.-2003. u SAD-u povezano s promjenom u drugim kategorijama dijagnoze, \xc5\xa1to je dovelo do dijagnosti\xc4\x8dke supstitucije._NEWLINE_Rizik od autizma je povezan s nekoliko prenatalnih i perinatalnih \xc4\x8dimbenika rizika. Revizija iz 2007. godine za faktore rizika nalazi povezanost s roditeljskim karakteristikama koje uklju\xc4\x8duju poodmaklu dob za majku i oca; zatim mjesto ro\xc4\x91enja izvan Europe i Sjeverne Amerike, i odre\xc4\x91ena stanja kod poro\xc4\x91aja koja uklju\xc4\x8duju malu te\xc5\xbeinu djeteta kod ro\xc4\x91enja i trajanje trudno\xc4\x87e te hipoksije za vrijeme poro\xc4\x91aja._NEWLINE_Otprilike 10-15% slu\xc4\x8dajeva autizma mo\xc5\xbee se identificirati Mendelovim (pra\xc4\x87enjem jednog gena) putem, kromosomskom abnormalno\xc5\xa1\xc4\x87u ili drugim genetskim sindromima; a ASD je povezan s nekoliko genetskih poreme\xc4\x87aja. Autizam je povezan s mentalnom retardacijom; Britanska studija iz 2001. godine na 26 autisti\xc4\x8dne djece otkriva da je otprilike: 30% s inteligencijom u normalnom rangu  (iznad 70), 50% je sa slabom do umjerenom mentalnom retardacijom, 20% s te\xc5\xa1kom do apsolutnom mentalnom retardacijom (IQ ispod 35). Za druge oblike ASD-a (ne za autizam) ista studija je pokazala da otprilike 94% od 65. djece s PDD-NOS-om ili Aspergerovim sindromom ima normalnu inteligenciju. ASD je tako\xc4\x91er povezan s epilepsijom, s varijacijom od rizika za epilepsiju s obzirom na godine, kognitivnu razinu i vrstom jezi\xc4\x8dnog poreme\xc4\x87aja. Ve\xc4\x87i rizik od autizma imaju dje\xc4\x8daci za razliku od djevoj\xc4\x8dica. Spolni omjer za ASD iznosi 4.3:1 i on je uvelike modificiran kognitivnim o\xc5\xa1te\xc4\x87enjem, s mentalnom retardacijom omjer je bli\xc5\xbei na 2:1, a bez nje na 5.5:1. Nekoliko metaboli\xc4\x8dkih poreme\xc4\x87aja je povezano s autizmo, kao fenilketonurija. Nedavne studije su pokazale da nema povezanosti sa socijalno-ekonomskim statusom, etni\xc4\x8dki niti s rasom. Zajedno s ASD-om \xc4\x8desto su opisani i neki psihopatolo\xc5\xa1ki poreme\xc4\x87aji poput depresije i fobija, ali to nije sistematski odre\xc4\x91eno._NEWLINE_Pojavljivanje autizma, unato\xc4\x8d njenoj korisnosti za odre\xc4\x91ivanje rizika, manje je korisna u epidemiologiji autizma; zato \xc5\xa1to poreme\xc4\x87aj nastane mnogo prije nego \xc5\xa1to je dijagnosticiran, praznina vremena izme\xc4\x91u nastanka i dijagnoze je pod utjecajem mnogih faktora nepovezanih s rizikom. Pa\xc5\xbenja se posve\xc4\x87uje jedino na to dali se rasprostranjenost s vremenom pove\xc4\x87ava. Ranije procjene rasprostranjenosti su ni\xc5\xbee, otprilike 0.5 na 1000 za autizam tijekom 1960-ih i 1970-ih, i otprilike 1 na 1000 tijekom 1980-ih, suprotno dana\xc5\xa1njem 1-2 na 1000.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNekoliko primjera autisti\xc4\x8dnih simptoma i terapija opisano je daleko prije nego \xc5\xa1to je autizam imenovan. Table Talk Martina Luthera sadr\xc5\xbei pri\xc4\x8du o 12 godi\xc5\xa1njem dje\xc4\x8daku koji je najvjerojatnije imao te\xc5\xbei oblik autizma. Prema Lutherovom zapisiva\xc4\x8du Mathesius, Luther je smatrao kako je dje\xc4\x8dak bezdu\xc5\xa1na masa mesa opsjednuta sotonom i predlo\xc5\xbeio da bude ugu\xc5\xa1en. 1798. godine uhva\xc4\x87eno je "divlje" dijete (iz pra\xc5\xa1ume), pokazivalo je nekoliko znakova autizma; student medicine Jean Itard lije\xc4\x8dio ga je s bihevioralnim programom namijenjenim kako bi mu pomogao ste\xc4\x87i socijalnu privr\xc5\xbeenost i proizvesti govor putem imitacije._NEWLINE_1910. godine, \xc5\xa0vicarski psihijatar Eugen Bleuler prvi je slo\xc5\xbeio novo latinsku rije\xc4\x8d autismus kada je odre\xc4\x91ivao simptome shizofrenije. Izveo ju je iz Gr\xc4\x8dke rije\xc4\x8di autos (\xce\xb1\xe1\xbd\x90\xcf\x84\xcf\x8c\xcf\x82, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di ja ili sam), i koristio da ozna\xc4\x8di morbidno samodivljenje: "autisti\xc4\x8dno povla\xc4\x8denja pacijenta svojim fantazijama, protiv kojega svaki utjecaj izvana postaje nepodno\xc5\xa1ljiva smetnja". _NEWLINE_Rije\xc4\x8d autizam poprima moderno zna\xc4\x8denje 1943. godine kada je Leo Kanner iz bolnice Johns Hopkins Hospital prijavio 11.-ero djece s upadljivim sli\xc4\x8dnostima u pona\xc5\xa1anju i potom uveo naziv rani infantilni autizam. Predlo\xc5\xbeio je da rije\xc4\x8d autizam opisuje djecu s nedostatkom interesa za druge ljude. Skoro sve karakteristike opisane u Kannerovom prvom izvje\xc5\xa1taju o temi, naslovljenoj autisti\xc4\x8dna samo\xc4\x87a i inzistiranje na jednolikosti, jo\xc5\xa1 uvijek se smatraju tipi\xc4\x8dnim za autisti\xc4\x8dni spektar poreme\xc4\x87aja. Otprilike u isto vrijeme, Be\xc4\x8dki pedijatar Hans Asperger opisao je sli\xc4\x8dan oblik ASD-a danas poznat kao Aspergerov sindrom, iz vi\xc5\xa1e razloga do 1981. godine nije prepoznavan kao odvojen (razli\xc4\x8dit) sindrom._NEWLINE_Kannerova ponovna upotreba rije\xc4\x8di autizam vodila je desetlje\xc4\x87ima zbrku terminologije poput infantilne shizofrenije, sredinom 1990-ih je tako\xc4\x91er nastala zbrka gdje se autizam smatrao reakcijom bebe na majku bez emocija za dijete, \xc5\xa1to su tada nazvali hladnom majkom (engl. Refrigerator mother). Demonstracijama krajem 1960-ih, autizam je utemeljen kao odvojeni sindrom, \xc5\xbeivotnog vijeka, nepovezan s mentalnom retardacijom i shizofrenijom, i razlikovan od ostalih razvojnih poreme\xc4\x87aja; prikazane su i koristi sudjelovanja roditelja u aktivnom programu terapije. Krajem 1970-ih javile su se neke naznake mogu\xc4\x87eg utjecaja genetike u autizmu; danas se smatra jednim od najpodlo\xc5\xbenijih genetici od svih psihijatrijskih stanja. _NEWLINE_Nastanak roditeljskih udruga i destigmatizacija dje\xc4\x8djeg ASD-a uvelike su utjecali na na\xc4\x8din na koji se ASD danas gleda. Internet je tako\xc4\x91er pomogao osobama s autizmom u zaobila\xc5\xbeenju neverbalnog i emocionalnog dijeljenja koja su njima te\xc5\xa1ko ostvariva; Internet im pru\xc5\xbea mogu\xc4\x87nost osnivanja online dru\xc5\xa1tava i udaljeni rad. Razvili su se Sociolo\xc5\xa1ki i kulturni aspekti autizma; dok jedni u dru\xc5\xa1tvu tra\xc5\xbee lijek za autizam, drugi vjeruju kako je autizam jednostavno drugi na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja.'