b'\n_START_ARTICLE_\nVidre\n_START_SECTION_\nIzgled\n_START_PARAGRAPH_\nVidre imaju vrlo mekan sloj krzna ispod vanjskog sloja koji se sastoji od duge za\xc5\xa1titne dlake. Ono ih odr\xc5\xbeava suhima tijekom boravka u vodi te zadr\xc5\xbeava sloj zraka, pru\xc5\xbeaju\xc4\x87i im toplinu._NEWLINE_Sve vidre imaju duga, vitka tijela i kratke udove. Me\xc4\x91u njihovim prstima nalaze se pliva\xc4\x87e ko\xc5\xbeice. Ve\xc4\x87ina vrsta ima o\xc5\xa1tre kand\xc5\xbee.Svaki put nakon plivanja vidra se trlja od zemlju da makne sol sa sebe.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nVidre ne ovise samo o njihovom usavr\xc5\xa1enom krznu kako bi pre\xc5\xbeivjele u hladnim vodama u kojima ve\xc4\x87ina vrsta \xc5\xbeivi. Ove \xc5\xbeivotinje imaju veoma brz metabolizam i izgaraju energiju velikom brzinom. Primjerice, euroazijske vidre moraju pojesti 15\xc2\xa0% vlastite te\xc5\xbeine dnevno; morske vidre jedu 20\xe2\x80\x9325\xc2\xa0%, ovisno o temperaturi. U vodama temperature 10\xc2\xa0\xc2\xb0C, vidra mora uhvatiti 100 grama ribe u jednom satu jer ne mo\xc5\xbee pre\xc5\xbeivjeti od manjih koli\xc4\x8dina. Ve\xc4\x87ina vrsta love 3 do 5 sati tijekom dana, a majke koje se moraju brinuti i za potomstvo love i do 8 sati dnevno._NEWLINE_Ve\xc4\x87ina vidri hrani se uglavnom ribom, dok prehranu nadopunjuju \xc5\xbeabama, slatkovodnim rakovima ili morskim ra\xc4\x8di\xc4\x87ima. Neke su se usavr\xc5\xa1ile u otvaranju \xc5\xa1koljaka, dok ostale jedu i manje ptice ili sisavce. Njihova ovisnost o samo jednom plijenu ostavlja vidre veoma ranjive zbog deplecije plijena.\n_START_SECTION_\nSjeverna rije\xc4\x8dna vidra\n_START_PARAGRAPH_\nSjeverna rije\xc4\x8dna vidra (Lontra canadensis) jedna je od najzaigranijih, najznati\xc5\xbeeljnijih i najaktivnijih vrsti vidri, te je kao takva postala popularnom \xc5\xbeivotinjom u zoolo\xc5\xa1kim vrtovima i akvarijima, iako je smatraju \xc5\xa1teto\xc4\x8dinom na poljoprivrednim povr\xc5\xa1inama jer mijenja rije\xc4\x8dnu obalu prema vlastitom naho\xc4\x91enju radi prilaza rijeci, klizanja i obrane. Jedna je od mnogih \xc5\xbeivotinja koje su bile glavne mete lovaca na krzno u Sjevernoj Americi. _NEWLINE__NEWLINE_Rije\xc4\x8dne vidre jedu raznoliku ribu i \xc5\xa1koljka\xc5\xa1e, kao i manje kopnene sisavce i ptice. Narastu do jednog metra u du\xc5\xbeinu i te\xc5\xbee od 5 do 15 kilograma._NEWLINE_Odre\xc4\x91eni zakoni u\xc4\x8dinili su rije\xc4\x8dne vidre za\xc5\xa1ti\xc4\x87enom vrstom u odre\xc4\x91enim podru\xc4\x8djima, dok neka imaju uto\xc4\x8di\xc5\xa1ta za vidre. Ova uto\xc4\x8di\xc5\xa1ta poma\xc5\xbeu bolesnim i ozlije\xc4\x91enim vidrama u njihovom oporavku.\n_START_SECTION_\nMorska vidra\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Morske vidre (Enhydra lutris) \xc5\xbeive diljem obala Tihog oceana Sjeverne Amerike. Ranije su se rasprostrale u plitkim vodama Beringovog prolaza i Kam\xc4\x8datke, te juga Japana. Jedan centimetar ko\xc5\xbee morske vidre prekriven je s 200 000 dlaka, \xc5\xa1to joj daje bujno krzno radi kojeg su je ljudi lovili i doveli do samog ruba izumiranja. Do 1911. godine preostalo je tako malo morskih vidri da je trgovanje njihovim krznom postalo potpuno neisplativo._NEWLINE_Morske vidre hrane se \xc5\xa1koljka\xc5\xa1ima i ostalim beskralje\xc5\xa1njacima (posebno petrovcima i je\xc5\xbeincima), te ih se \xc4\x8desto mo\xc5\xbee promatrati dok koriste kamenje kao alat kojim razbijaju i otvaraju oklop plijena. Narastu od jednog do dva metra u duljinu i postignu masu oko 30 kilograma. Iako su bile na rubu istrjebljenja, ponovo su se po\xc4\x8dele pro\xc5\xa1irivati, po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od obale Kalifornije._NEWLINE_Morske vidre nemaju sloj sala poput ostalih morskih sisavaca (kao tuljani ili kitovi), ve\xc4\x87 im, kao kod ostalih vrsta vidri, toplinsku izolaciju osigurava zrak zarobljen u krznu.\n_START_SECTION_\nEuropska vidra\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Vidre nastanjuju i Europu. U Velikoj Britaniji bile su veoma \xc4\x8deste, no u dana\xc5\xa1nje vrijeme postale su rijetke zbog nekada\xc5\xa1nje upotrebe pesticida koji su im \xc5\xa1tetili, te zbog nestanka prirodnog stani\xc5\xa1ta. Populacija europske vidre dosegla je veoma nizak broj 1980ih godina, no uz pomo\xc4\x87 inicijative, 1999. godine ustanovljen je broj i oporavak do 1000 jedinki.\n_START_SECTION_\nDivovska vidra\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Divovska vidra (Pteronura brasiliensis) nastanjuje Ju\xc5\xbenu Ameriku, posebice pritoke rijeke Amazone, no postaje sve rje\xc4\x91a zbog u\xc4\x8destalog krivolova, nestanka prirodnog stani\xc5\xa1ta i upotrebe \xc5\xbeive i ostalih otrova u ilegalnim aluvijalnim rudnicima zlata. Ova dru\xc5\xa1tvena \xc5\xbeivotinja naraste u duljinu i do 1,83 metara.\n_START_SECTION_\nKulturolo\xc5\xa1ke reference\n_START_PARAGRAPH_\nNordijska mitologija govori o patuljku \xc3\x93tru koji po navici preuzima oblik vidre. _NEWLINE_U nekim uro\xc4\x91eni\xc4\x8dkim Ameri\xc4\x8dkim kulturama, vidre se smatraju totemi\xc4\x8dkim \xc5\xbeivotinjama._NEWLINE_Prema zoroastri\xc4\x8dnim vjerovanjima, vidra se smatra \xc4\x8distom \xc5\xbeivotinjom koja pripada Ahura Mazdi._NEWLINE_U knjigama o Harryju Potteru, Patronus Hermione Granger preuzima oblik vidre.'