b'\n_START_ARTICLE_\nBra\xc4\x87a Grimm\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nJakob Ludwig Karl Grimm rodio se 1795., a Wilhem Karl Grimm 1805., u Hanauu kod Frankfurta. Obrazovali su se u Friedrichs Gymnasium u Kasselu, a zatim su obojica studirali pravo na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu Marburg. Od 1837. do 1841. bra\xc4\x87a Grimm su se pridru\xc5\xbeila petorici kolega profesora na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u G\xc3\xb6ttingenu. Ta je skupina postala poznata kao Die G\xc3\xb6ttinger Sieben (G\xc3\xb6ttingenska sedmorka). Bunili su se protiv kralja Ernesta Augusta I. od Hanovera, kojeg su optu\xc5\xbeivali da kr\xc5\xa1i ustav te dr\xc5\xbeave. Zato ih je kralj sve istjerao sa sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta. Wilhelm je umro 1859., a njegov stariji brat Jakob 1863. Pokopani su na groblju St Matth\xc3\xa4us Kirchhof u Sch\xc3\xb6nebergu, \xc4\x8detvrti Berlina.\n_START_SECTION_\nKasnija izdanja\n_START_PARAGRAPH_\nOsim izvornih njema\xc4\x8dkih djela, mnoge su izvorne francuske pri\xc4\x8de u\xc5\xa1le u zbirku bra\xc4\x87e Grimm jer ih je ispri\xc4\x8dao hugenotski pripovjeda\xc4\x8d koji je bra\xc4\x87i bio jedan od glavnih izvora. Dana\xc5\xa1nja izdanja njihovih bajka uglavnom su temeljito pro\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87ene i za\xc5\xa1e\xc4\x87erene verzije za djecu; naime, izvorne narodne pri\xc4\x8de koje su bra\xc4\x87a skupila nekad se nisu smatrale dje\xc4\x8djim pri\xc4\x8dama. vje\xc5\xa1tice, zlodusi, trolovi i vukovi \xc5\xa1uljaju se mra\xc4\x8dnim \xc5\xa1umama oko drevnih sela bra\xc4\x87e Grimm, kao i kroz podsvijest izoliranih njema\xc4\x8dkih gradova-dr\xc5\xbeava tog doba.\n_START_SECTION_\nSuvremena analiza\n_START_PARAGRAPH_\nSuvremena psihologija i antropologija tvrde da bajke koje se na Zapadu pri\xc4\x8daju djeci prije spavanja zapravo predo\xc4\x8davaju du\xc5\xa1evnu tjeskobu, strah od napu\xc5\xa1tanja, roditeljsko nasilje i/ili spolno sazrijevanje. Dje\xc4\x8dji psiholog Bruno Bettelheim u knjizi Kori\xc5\xa1tenje o\xc4\x8daravanja tvrdi da su izvorne bajke bra\xc4\x87e Grimm zapravo frojdovski mitovi.\n_START_SECTION_\nJezikoslovlje\n_START_PARAGRAPH_\nNa samom po\xc4\x8detku 19. stolje\xc4\x87a, u vrijeme kad su \xc5\xbeivjela bra\xc4\x87a Grimm, Sveto Rimsko Carstvo je upravo propalo, a Njema\xc4\x8dka kakvu znamo danas nije jo\xc5\xa1 postojala, nego se sastojala od stotina kne\xc5\xbeevina i malih ili srednje velikih dr\xc5\xbeava. Glavni \xc4\x8dimbenik koji je ujedinio njema\xc4\x8dki narod tog doba bio je zajedni\xc4\x8dki jezik. Svojim su djelima i \xc5\xbeivotom bra\xc4\x87a Grimm htjeli pomo\xc4\x87i da se stvori njema\xc4\x8dki identitet._NEWLINE_Javnost izvan Njema\xc4\x8dke uglavnom ne zna da su bra\xc4\x87a Grimm sastavila njema\xc4\x8dki rje\xc4\x8dnik Deutsches W\xc3\xb6rterbuch. To je bio prvi veliki korak u stvaranju standardnog "modernog" njema\xc4\x8dkog jezika jo\xc5\xa1 od Lutherova prijevoda Biblije s latinskog na njema\xc4\x8dki. Taj vrlo opse\xc5\xbean rje\xc4\x8dnik (33 sveska, te\xc5\xbei 84 kg) jo\xc5\xa1 se smatra autoritetom za njema\xc4\x8dku etimologiju._NEWLINE_Smatra se da je brat Jakob iznio Grimmov zakon, germansku glasovnu promjenu koju je prvi primijetio danski filolog Rasmus Kristian Rask. Grimmov je zakon bio prvo otkri\xc4\x87e neke va\xc5\xbene sustavne glasovne promjene.\n_START_SECTION_\nRazno\n_START_PARAGRAPH_\nIzme\xc4\x91u 1990. i 2002., kad je u Njema\xc4\x8dkoj uveden euro, bra\xc4\x87a Grimm su se mogla vidjeti na nov\xc4\x8danici od 1000 njema\xc4\x8dkih maraka - najve\xc4\x87em apoenu.'