b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdeljko Malnar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nNakon zavr\xc5\xa1ene gimnazije studira medicinu i eksperimentalnu zoologiju. Za vrijeme studija odu\xc5\xa1evljava se genetikom i ve\xc4\x87 kao dvadesetogodi\xc5\xa1njak organizira svoju prvu ekspediciju u jedinu pra\xc5\xa1umu Europe \xe2\x80\x93 Peru\xc4\x87icu. S te ekspedicije objavljuje vi\xc5\xa1e zapa\xc5\xbeenih radova i taj posao ga sve vi\xc5\xa1e zaokuplja. Prijateljstvo s knji\xc5\xbeevnicima Marijanom, a posebno s Novakom Simi\xc4\x87em, jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e produbljuje njegovu znati\xc5\xbeelju prema prirodi \xc4\x8dovjeka i svijetu uop\xc4\x87e. Dru\xc5\xbei se s tada mladim indolozima (dr. prof. Kati\xc4\x8di\xc4\x87, dr. prof. R. Ivekovi\xc4\x87, dr. \xc5\xbd. Mate\xc5\xa1i\xc4\x87, dr. K. Ba\xc5\xa1i\xc4\x87) i drugima s Filozofskog fakulteta u Zagrebu \xc5\xa1to ga na kraju odvodi u New Delhi, gdje na Indian Institute of Mass Communication studira zajedno sa studentima iz 18 zemalja Tre\xc4\x87eg svijeta novinarstvo za nerazvijene zemlje. No, poslije diplome ostaje u Indiji jo\xc5\xa1 punih 10 godina._NEWLINE_Za to vrijeme \xc5\xbdeljko Malnar istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dki je vrlo aktivan. Ostvaruje zna\xc4\x8dajne rezultate vode\xc4\x87i ekspedicije po cijeloj Aziji. Objavljuje mno\xc5\xa1tvo \xc4\x8dlanaka o azijskim narodima i njihovim obi\xc4\x8dajima, ali stalno ostaje suradnik Zagreba\xc4\x8dke televizije, te u programu Sa\xc5\xa1e Zalepugina prikazuje mno\xc5\xa1tvo reporta\xc5\xbea i dokumentarnih filmova iz Indije, Pakistana, Afganistana, Irana, Turske i drugih azijskih zemalja._NEWLINE_U razdoblju od 1972. do 1976. godine pored ostalog, studira i indijsku filozofiju u a\xc5\xa1ramu indijskog filozofa Swami Shama, \xc5\xa1to mu omogu\xc4\x87ava da dobije jo\xc5\xa1 bolji uvid u indijsko dru\xc5\xa1tvo. U Indiji radi i za strane producente (Don Charnon, Canadian film ltd, Indian film division) te za vladu dr\xc5\xbeave Rajastan. Godine 1977. vodi ekspediciju za zagreba\xc4\x8dku televiziju pod nazivom "Put na istok", koja do\xc5\xbeivljava veliki uspjeh. Od 1982. postaje zapovjednik profesionalnih ekspedicija, te radi za ameri\xc4\x8dku instituciju Institute of Ecotechnic sa sjedi\xc5\xa1tem u Londonu. Za ameri\xc4\x8dku kompaniju Tropic Ventures vodi jednu od najve\xc4\x87ih ekspedicija svijeta pod nazivom "Around the tropic world" (1982. - 1986.) i autor je dokumentarne serije sa te ekspedicije pod radnim naslovom "Journey to other worlds". Sudjeluje i na speleolo\xc5\xa1kim ekspedicijama koje posti\xc5\xbeu svjetske rezultate prihva\xc4\x87ene u znanstvenom svijetu (otkri\xc4\x87e najdu\xc5\xbee \xc4\x8dovje\xc4\x8dje ribice)._NEWLINE_Malnar je autor preko 70 dokumentarnih filmova i reporta\xc5\xbea iz Turske, Jordana, Iraka, Irana, Afganistana, Pakistana, Indije, \xc5\xa0ri Lanke, Maldiva, Tajlanda, Paname, Portorika, Ekvadora, Samoe, s ju\xc5\xbenoga Pacifika, Novih Hebrida (Vanuatua), Salomonovih Otoka... Nositelj je mnogih priznanja u svijetu (Chicago filmski festival, Barcelona film festival...), a 1986. godine dobiva klju\xc4\x8deve grada Forth Wortha Dallas u ameri\xc4\x8dkoj dr\xc5\xbeavi Teksas od gradolna\xc4\x8delnika Boba Bolana kao nagradu za zbli\xc5\xbeavanje kultura i naroda._NEWLINE_Godine 1986. zajedno s Bornom Bebekom izdaje knjigu "U potrazi za staklenim gradom", koja do\xc5\xbeivljava \xc4\x8detiri izdanja. Jedini je stranac nosilac titule Seiuli (Poglavice koji govori) polinezijske dr\xc5\xbeave Samoa._NEWLINE_Godine 1992. na TV-postaji OTV pokrenuo je Nightmare Stage, iznimno kontroverznu emisiju u kojoj su nastupali razni slikoviti likovi sa zagreba\xc4\x8dkih ulica. Malnar je sebe proglasio predsjednikom izmi\xc5\xa1ljene Republike Pe\xc5\xa1\xc4\x8denice i to koristio kao satiri\xc4\x8dku platformu za ismijavanje tada\xc5\xa1nje politi\xc4\x8dke scene._NEWLINE_S vremenom je emisija zbog svoje originalnosti i ru\xc5\xa1enja tabua stekla kultni status i veliku gledanost. Zagreba\xc4\x8dki odbor Gradske skup\xc5\xa1tine za javna priznanja nominirao je 2004. godine No\xc4\x87nu moru za dodjelu Plakete Grada Zagreba, i to "za njezinu autenti\xc4\x8dnost, hrabro suprotstavljanje umjetnom virtualnom svijetu, la\xc5\xbenim veli\xc4\x8dinama i dru\xc5\xa1tvenoj hipokriziji". Me\xc4\x91utim, nominacija nije prihva\xc4\x87ena nakon \xc5\xa1to je Hrvatski helsin\xc5\xa1ki odbor ustvrdio da se u toj emisiji "beskrupulozno koriste hendikepirane osobe i \xc5\xa1iri rasizam"._NEWLINE_\xc5\xbdivio je i radio u Zagrebu, gdje do smrti, 9. srpnja 2013., obna\xc5\xa1a du\xc5\xbenost predsjednika Republike Pe\xc5\xa1\xc4\x8denice.'