b'\n_START_ARTICLE_\nZapadni svijet\n_START_PARAGRAPH_\nZapadni svijet (ili \xc4\x8desto samo Zapad, rje\xc4\x91e, Okcident od Occidens, latinske rije\xc4\x8di za zapad) je termin koji se koristi za dr\xc5\xbeave koje su kroz povijest bile pod utjecajem zapadnja\xc4\x8dke kulture i obi\xc4\x8daja. To su naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e dr\xc5\xbeave Europske unije, SAD, Kanada i Australija. Neki stru\xc4\x8dnjaci u Zapadni svijet svrstavaju i cjelokupnu Latinsku Ameriku, Ju\xc5\xbenoafri\xc4\x8dku republiku i Novi Zeland. Ve\xc4\x87ina dr\xc5\xbeava zapadnog svijeta je dosegnula visoki stupanj gospodarskog razvoja. Prevladavaju\xc4\x87a religija je kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo._NEWLINE_Mnogo dr\xc5\xbeava dana\xc5\xa1njeg zapada je za vrijeme Hladnoga rata pripadalo zapadnom bloku, a danas je u NATO savezu.\n_START_SECTION_\nVelika geografska otkri\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nPrije velikih geografskih otkri\xc4\x87a zapadni svijet uklju\xc4\x8divao je samo dr\xc5\xbeave Europe, a to razdoblje obilje\xc5\xbeeno je postojanjem Rimskoga imperija na velikom dijelu dana\xc5\xa1njeg "zapada". Na taj na\xc4\x8din dr\xc5\xbeave su kroz povijest razvile sli\xc4\x8dnu kulturu i obi\xc4\x8daje._NEWLINE_Britansko Carstvo tako\xc4\x91er se smatra jednim od nositelja zapadnja\xc4\x8dke kulutre._NEWLINE_Nakon otkri\xc4\x87a Amerike (1492.) i selidbe velikog djela europskog stanovni\xc5\xa1tva na ameri\xc4\x8dke kontinente i Australiju pojam Zapadni svijet \xc5\xa1iri se i na novootkrivena podru\xc4\x8dja. Europljani su tako svoju kulturu prenjeli i na ameri\xc4\x8dke kontinente i Australiju te Novi Zeland._NEWLINE_Kroz kolonijalnu povijest neke zemlje su vo\xc4\x91ene ekonomskim napretkom stekle status Zapadnog svijeta kao \xc5\xa1to su Hong Kong, Singapur, Japan koji su postale oaze Zapadnog svijeta u zemljama istoka.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nMe\xc4\x91u povjesni\xc4\x8darima vlada suglasnost da se korijeni Zapada nalaze u civilizacijama Anti\xc4\x8dke Gr\xc4\x8dke i Anti\xc4\x8dkog Rima koje su u Starom vijeku uspjele apsorbirati cijeli ili dijelove starog Bliskog Istoka, odnosno pro\xc5\xa1iriti se na podru\xc4\x8dja Srednje i Zapadne Europe. Zapadna civilizacija se u dana\xc5\xa1njem smislu se, prema ve\xc4\x87ini tuma\xc4\x8denja, po\xc4\x8dela jasno uobli\xc4\x8davati tek s podjelom Rimskog Carstva na zapadni i isto\xc4\x8dni dio. U zapadnom dijelu Carstva, kome se ve\xc4\x87 ranije kao dominantna religija nametnulo kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo, nastaje tzv. zapadno kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo koje \xc4\x87e se i nakon propasti Carstva u srednjem vijeku u obliku katoli\xc4\x8danstva pro\xc5\xa1iriti na sjever i postati jedno od temelja zapadne kulture. Zapadni svijet je u tom razdoblju bio ograni\xc4\x8den isklju\xc4\x8divo na podru\xc4\x8dja Europe, a njegova civilizacija zaostajala u odnosu na ne-zapadne. Me\xc4\x91utim, na prijelazu iz 15. u 16. stolje\xc4\x87e zahvaljuju\xc4\x87i renesansi i reformaciji dolazi do naglog procvata znanosti, kulture i tehnologije koji se odra\xc5\xbeava kroz tzv. Komercijalnu, znanstvenu i industrijsku revoluciju, dok \xc4\x87e ekspedicije Doba otkri\xc4\x87a omogu\xc4\x87iti zapadnim dr\xc5\xbeavama da stvore kolonije u drugim dijelovima svijeta; tako se uz europska podru\xc4\x8dja zapadnim svijetom smatraju obje Amerike, Ju\xc5\xbena Afrika, Australija i Novi Zeland._NEWLINE_Od polovice 20. stolje\xc4\x87a se pod Zapadnim svijetom podrazumijevaju i neke u kulturnom smislu "ne-zapadne" dr\xc5\xbeave poput Japan, Ju\xc5\xbena Koreja, Tajvan i Singapur i to prije svega zbog politi\xc4\x8dke vezanosti uz vode\xc4\x87e zapadne dr\xc5\xbeave, odnosno nominalnog opredijeljenja za "zapadne" vrijednosti poput demokracija i slobodno tr\xc5\xbei\xc5\xa1te.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dita zna\xc4\x8denja i evolucija pojma\n_START_PARAGRAPH_\nPovijesni razvoj pojma "Zapad" u svom dana\xc5\xa1njem smislu po\xc4\x8deo se pojavljivati \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8brelativno kasno, tek u 19. i 20. stolje\xc4\x87u._NEWLINE_Civilizacija koja se smatra izvorom dana\xc5\xa1njeg zapadnog svijeta je bila anti\xc4\x8dka Gr\xc4\x8dka, iako sami stari Grci nisu rabili izraz "Zapad" u tada\xc5\xa1njem smislu, s obzirom da su zajedni\xc4\x8dki kulturni identitet stvorili prvenstveno kako bi se razlikovali od ne-gr\xc4\x8dkih "barbara" kojih je bilo na svim stranama svijeta. Kao klju\xc4\x8dni doga\xc4\x91aj za taj proces se navode gr\xc4\x8dko-perzijski ratovi u 5. stolje\xc4\x87u pr. Kr., a potom ujedinjenje gr\xc4\x8dkih polisa pod makedonskim kraljem Filipom II. \xc4\x8diji je sin Aleksandar Veliki svojim velikim pohodima pro\xc5\xa1irio makedonsku vlast, a preko nje i anti\xc4\x8dku kulturu na \xc5\xa1iroka podru\xc4\x8dja Bliskog Istoka i Mediteran a. Tako nastala helenisti\xc4\x8dka civilizacija je po\xc4\x8dela spajati elemente starogr\xc4\x8dke s drugim ne-gr\xc4\x8dkim kulturama, ali i sve vi\xc5\xa1e utjecati na ne-gr\xc4\x8dke narode i dr\xc5\xbeave. U tom je procesu najvi\xc5\xa1e blagodati imao Anti\xc4\x8dki Rim, koji \xc4\x87e, usprkos toga \xc5\xa1to je gr\xc4\x8dke i najve\xc4\x87i dio helenisti\xc4\x8dkih dr\xc5\xbeava stavio pod svoju vlast, prihvatio njihovu kulturu, odnosno stvorio [[gr\xc4\x8dko-rimska kultura|gr\xc4\x8dko-rimsku kulturu] ] koju \xc4\x87e u prvim vijekovima 1. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a, u ve\xc4\x87oj ili manjoj mjeri, prihvatiti mnogi narodi koji su dotada postali podanicima Rimskog Carstva._NEWLINE_U rimsko doba se, pak, prvi put pojavljuju pojmovi "Zapad" i "Istok", ali su oni prvenstveno imali politi\xc4\x8dke, a manje kulturne konotacije._NEWLINE_Kao jedan od klju\xc4\x8dnih doga\xc4\x91aja za kona\xc4\x8dno uobli\xc4\x8davanje zapadnog svijeta se \xc4\x8desto navodi Velika seoba naroda, odnosno doseljavanje prete\xc5\xbeno germanskih naroda na podru\xc4\x8dja Zapadne Europe koje su za posljedicu imala pad Zapadnog Carstva i stvaranje novih entiteta nad kojima pre\xc5\xbeivjelo Isto\xc4\x8dno Carstvo nije moglo imati zna\xc4\x8dajnijeg politi\xc4\x8dkog utjecaja; novoprido\xc5\xa1li narodi su donijeli i nove kulture koje zamijenjuju dotada\xc5\xa1nji gr\xc4\x8dko-rimski svijet. Nakon ukidanja politi\xc4\x8dkih veza nekada\xc5\xa1njeg rimskog Zapada i Istoka su zahvaljuju\xc4\x87i pojavi islam a i arapskim osvajanjima na Mediteran u 7. stolje\xc4\x87u pokidane i ekonomske i kulturne._NEWLINE_"Mra\xc4\x8dno doba" koje je uslijedilo u odre\xc4\x91enoj mjeri dokida Karlo Veliki krajem 8. stolje\xc4\x87u ali u to vrijeme se me\xc4\x91u novim zapadnoeuropskim narodima ve\xc4\x87 po\xc4\x8dela stvarati svijest o kulturnom zajedni\xc5\xa1tvu, \xc5\xa1to u politi\xc4\x8dkom smislu ozna\xc4\x8dava Karlova krunidba za rimskog cara, odnosno formalni raskid s Bizantom, a kasnije i Katoli\xc4\x8dka crkva koja \xc4\x87e se godine 1054. Velikim raskolom potpuno odvojiti od pravoslavlja._NEWLINE_Za tako stvorenu kulturnu podjeljenost su u razdoblju, koji je kasnije poznat kao srednji vijek, nije koristio izraz "Zapad" nego kr\xc5\xa1\xc4\x87anski svijet, pri \xc4\x8demu se "kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo" odnosilo prije svega na katoli\xc4\x8danstvo, odnosno religiju koja predstavlja temelj kulturnog zajedni\xc5\xa1tva Zapadne Europe. To je omogu\xc4\x87ilo Crkvi postati politi\xc4\x8dki najmo\xc4\x87niji faktor, kome su formalno i stvarno bili podre\xc4\x91eni svi zapadnoeuropski vladari; ta vlast, me\xc4\x91utim, nikada nije mogla biti tako sna\xc5\xbena kao na Istoku, i to prije svega zbog feudalnog sustava koji je prije\xc4\x8dio stvaranje centralizirane dr\xc5\xbeavne uprave. Tada su se brojni gradovi pretvarali u dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Zapadna Europa, koja je usprkos tome po svom tehnolo\xc5\xa1kom i kulturnom razvoju u srednjem vijeku uglavnom zaostajala za islamskim svijetom i dalekoisto\xc4\x8dnim civilizacijama, u [[kasni srednji vijek|kasnom srednjem vijeku] ] upada u duboku gospodarsku, politi\xc4\x8dku i duhovnu krizu koja je u 15. stolje\xc4\x87u ozbiljno ugrozila dotada neupitan polo\xc5\xbeaj Crkve kao i nagrizla feudalni poredak._NEWLINE_Kao reakcija na takve procese se dotada politi\xc4\x8dki rascjepkane zemlje Zapadne Europe po\xc4\x8dinju organizirati u centralizirane apsolutne monarhije \xc4\x8diji su vladari nastojali rije\xc5\xa1iti svoje ekonomske pote\xc5\xa1ko\xc4\x8de otvaranjem novih trgova\xc4\x8dkih ruta i stvaranje kolonija, a \xc5\xa1to je dovelo do procesa zvanog Doba otkri\xc4\x87a; u 16. i 17. stolje\xc4\x87u se javlja i Reformacija, zahvaljuju\xc4\x87i kojoj \xc4\x87e mnoge zemlje Zapadne i Sjeverne Evrope odbaciti katoli\xc4\x8danstvo i prihvatiti protestantizam; izum tiska omogu\xc4\x87uje brzo distribuiranje novih ideja, kao i stjecanje novih informacija, a \xc5\xa1to \xc4\x87e pogodovati razvoju znanstvene metode, kojoj filozofsku podlogu daju racionalizam i empirizam, koji \xc4\x87e u 18. stolje\xc4\x87u svoj vrhunac prona\xc4\x87i u ideologiji prosvjetiteljstva; prakti\xc4\x8dna primjena svih trendova, pak, svoj odraz pronalazi u industrijskoj revoluciji zahvaljuju\xc4\x87i kojoj \xc4\x87e zapadni svijet ste\xc4\x87i tehnolo\xc5\xa1ku nadmo\xc4\x87 nad ostatkom svijeta. Zahvaljuju\xc4\x87i svemu tome, ideje koje su omogu\xc4\x87ile ili bile posljedice tih procese se po\xc4\x8dinju sve vi\xc5\xa1e smatrati karakteristikama "civiliziranog" ili "zapadnog" svijeta; one se po\xc4\x8dinju primjenjivati \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8b\xc4\x8dak i na dr\xc5\xbeave koje u zemljopisnom smislu ne pripadaju Zapadnoj Europi, bilo da je rije\xc4\x8d o biv\xc5\xa1im kolonijama zapadnoevropskih dr\xc5\xbeava u Amerikama, Africi i Oceaniji, bilo da je rije\xc4\x8d o zemljama koje su pro\xc5\xa1le kroz proces Zapadom nadahnute modernizacije, poput Rusija pod Petrom Velikim po\xc4\x8detkom 18. stolje\xc4\x87a ili Japan u doba Meiji revolucije u 19. stolje\xc4\x87u._NEWLINE_20. stolje\xc4\x87e je pak, donio nova zna\xc4\x8denja pojma "zapadni svijet", odnosno "Zapad", zahvaljuju\xc4\x87i razvoju novih ideologija i sukoba koje su one potakle. Na samom po\xc4\x8detku je rasisti\xc4\x8dki ideolozi nastojali Zapad definirati ne kao kulturnu, nego kao etni\xc4\x8dku sferu ograni\xc4\x8denu na potomke svim ostalim narodima "superiorne" bijele, odnosno germanske rase. Me\xc4\x91utim svjetski ratovi se nisu mogli definirati kao sukob Zapada sa ne-Zapadom. To, me\xc4\x91utim, nije bio slu\xc4\x8daj s hladnim ratom koji je kroz koncept Prvog ili "Slobodnog" svijeta nastojao kao temelj pripadnosti Zapadu eksplicitno odrediti zalaganje za tr\xc5\xbei\xc5\xa1no gospodarstvo i demokraciju._NEWLINE_Iako je zavr\xc5\xa1etkom hladnog rata, odnosno formalnim prihva\xc4\x87anjem tih vrijednosti od strane postkomunisti\xc4\x8dkih dr\xc5\xbeava takvo shva\xc4\x87anje izgubilo na zna\xc4\x8denju, jo\xc5\xa1 uvijek se odr\xc5\xbealo u pojedinim krugovima koji nastoje odr\xc5\xbeati razliku izme\xc4\x91u "pobjednika" i "gubitnika" u hladnom ratu, odnosno stvoriti nove / stare definicije Zapada temeljene na starim religijskim i kulturnim kriterijima.'