b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0arena d\xc5\xbeamija u Travniku\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0arena d\xc5\xbeamija ili Sulejmanija nazvana je "\xc5\xa0arena d\xc5\xbeamija" zbog neobi\xc4\x8dnih likovnih dekoracija na unutarnjim i vanjskim zidovima. Nalazi se u Travniku, na Donjoj \xc4\x8car\xc5\xa1iji. _NEWLINE_Godine 1757. vezir \xc4\x86amil Ahmed-aga podi\xc5\xbee d\xc5\xbeamiju, koju stanovnici mahom prozva\xc5\xa1e \xc4\x86amilija. \xc4\x86amilija je izgorjela u po\xc5\xbearu 1815. godine, a na njenom mjestu je novu d\xc5\xbeamiju podigao bosanski vezir Sulejman-pa\xc5\xa1a Skopljak. U prizemlju d\xc5\xbeamije nalazi se bezistan. Sulejmanija predstavlja jedinstven primjer u osmanskoj arhitekturi gdje se ista gra\xc4\x91evina koristi u sakralne i svjetovne svrhe. Munara se nalazi na lijevoj umjesto na desnoj strani d\xc5\xbeamije kako je, ina\xc4\x8de pravilo islamskih bogomolja. Takav potez, mo\xc5\xbee se opravdati vla\xc5\xbenim i nestabilnim tlom za gradnju na zapadnoj, odnosno desnoj strani. Pretpostavlja se da je munara starija od d\xc5\xbeamije i da potje\xc4\x8de od prethodne \xc4\x86amilije. Sulejmaniju je neobja\xc5\xa1njivo zaobi\xc5\xa1ao katastrofalni po\xc5\xbear 1903. godine. Zgrada je pretrpjela i nekoliko o\xc5\xa1te\xc4\x87enja u Drugom svjetskom ratu, ali je vjerojatno najbolnije to da je poslije Drugog svjetskog rata zbog neodr\xc5\xbeavanja oronula, da bi tek osamdesetih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a bila izvr\xc5\xa1ena restauracija, koja joj je povratila negda\xc5\xa1nji izgled s nezaobilaznim biljnim ornamentima. \xc5\xa0arena d\xc5\xbeamija privla\xc4\x8di poglede turista, ali i Travni\xc4\x8dana, jer je rije\xc4\x8d o objektu neprocjenjive kulturno-povijesne vrijednosti i neopisive ljepote.'