b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0tajerska (vojvodstvo)\n_START_SECTION_\nRimsko doba\n_START_PARAGRAPH_\nU rimsko doba ovo su podru\xc4\x8dje naseljavali Kelti. Isto\xc4\x8dni dio kasnije \xc5\xa0tajerske pripadao je Panoniji, zapadni Noriku. Za seobe naroda ovdje su se naseljavali ili su tim krajevima prolazili Zapadni Goti, Huni, Isto\xc4\x8dni Goti, Rugi, Langobardi, Franci i Avari. Do 595. naselili su se Slaveni (Vindi) najprije donji, a potom, nakon pobjede nad Avarima, i gornji dio toga podru\xc4\x8dja. Kao dio te slavenske Karantanije, podru\xc4\x8dje Mure do\xc5\xa1lo je pod bavarski utjecaj, a onda i pod frana\xc4\x8dku karolin\xc5\xa1ku vlast.\n_START_SECTION_\nSrednji vijek\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo se pro\xc5\xa1irilo u ovim krajevima prete\xc5\xbeno iz Salzburga, koji \xc4\x87e i kasnije kao metropolija imati va\xc5\xbenu ulogu u crkvenim poslovima toga kraja._NEWLINE_\xc5\xa0tajerska se postupno razvijala oko svoga sredi\xc5\xa1njeg dijela koje je \xc4\x8dinila Marka Karantanija oko sredi\xc5\xa1nje Mure. Oko 1000. godine od Koru\xc5\xa1ke se odvojilo vi\xc5\xa1e grofovija uz gornji tok Mure te se pridru\xc5\xbeilo Karantanskoj krajini. Godine 1147. pridru\xc5\xbeila im se i Podravska krajina, a \xc5\xa0tajerska je 1180. podignuta na razinu vojvodstva, kad je Fridrik I. Barbarossa \xc5\xa1tajerskoga markgrofa Otokara IV. proglasio vojvodom. Nakon Otokarove smrti (1192.) vojvodstvo je pripalo dinastiji Babenberzima, koja je vladala Austrijom. Nakon njihova izumiranja \xc5\xa0tajerska je pre\xc5\xa1la u ruke Hrvatsko-ugarskog kraljevstva (1254.\xe2\x80\x931260.), potom pod vlast Otokara II. \xc4\x8ce\xc5\xa1kog kralja (1260.\xe2\x80\x931276.).\n_START_SECTION_\nU habsbur\xc5\xa1koj vlasti\n_START_PARAGRAPH_\nNa koncu je 1276. vojvodstvo pripalo Habsburgovcima koji su davali vojvode \xc5\xa0tajarske iz vlastite obitelji u razdoblju 1379.\xe2\x80\x931439. i 1564.\xe2\x80\x931619. Kad su 1456. izumrli grofovi Celjski, Fridrik III., car Svetog Rimskog Carstva, na temelju prethodnog ugovora, naslijedio je njihove posjede.\n_START_SECTION_\nReformacija i katoli\xc4\x8dka obnova\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87 od 1530. u \xc5\xa0tajersku su do\xc5\xa1la u\xc4\x8denja njema\xc4\x8dkih reformatora, koja su se u ovom vojvodstvu, prema izjavi \xc5\xa1to ju je na Augsbur\xc5\xa1kom saboru dao nadvojvoda Karlo II., najmla\xc4\x91i sin cara Ferdinanda I., mogla slobodno \xc5\xa1iriti. Ipak, kako bi sprije\xc4\x8dio \xc5\xa1irenje toga u\xc4\x8denja, Karlo II. doveo je 1570. isusovce, te utemeljio 1586. visoku \xc5\xa1kolu u Grazu. Karlovu odluku o slobodi vjeroispovijesti promijenio je njegov sin Ferdinand II. koji je 1596. preuzeo vlast i protjerao protestantske propovjednike iz zemlje, a svi protestantski gra\xc4\x91ani morali su ili prije\xc4\x87i u Katoli\xc4\x8dku Crkvu ili napustiti zemlju. 1619. Ferdinand II. naslijedio je i ostale austrijske zemlje, te je \xc5\xa0tajerska od tad s njima \xc4\x8dinila jedinstvenu cjelinu.\n_START_SECTION_\nTurski upadi\n_START_PARAGRAPH_\nU razdoblju turskih osvajanja u 16. i 17. stolje\xc4\x87u, \xc5\xa0tajerska je pretrpjela znatne \xc5\xa1tete, a veliki je dio stanovni\xc5\xa1tva pre\xc5\xa1ao u druge krajeve. U tom su razdoblju Turci izvr\xc5\xa1iti dvadesetak upada na podru\xc4\x8dje \xc5\xa0tajerske.\n_START_SECTION_\n19. i 20. stolje\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\nU prvoj polovici 19. stolje\xc4\x87a Gornja \xc5\xa0tajerska bila je sredi\xc5\xa1te industrijalizacije. U tom su razdoblju po\xc4\x8dele ja\xc4\x8dati napetosti izme\xc4\x91u stanovni\xc5\xa1tva njema\xc4\x8dkog i slovenskog jezika, no one nisu dosegle onu o\xc5\xa1trinu koja je postojala u \xc4\x8ce\xc5\xa1koj i Moravskoj._NEWLINE_Po raspadu Austro-Ugarske, 1918. godine, u skladu prema Ugovoru iz Saint-Germaina, \xc5\xa0tajerska je podijeljena izme\xc4\x91u Kraljevine SHS, koja je dobila Donju \xc5\xa0tajersku s gradovima Mariborom i Celjem, i Austrije, koja je dobila Gornju \xc5\xa0tajersku. U Kraljevini SHS i kasnije u Kraljevini Jugoslaviji \xc5\xa0tajerska je skupa s Kranjskom \xc4\x8dinila Dravsku banovinu, a u SFRJ \xc4\x8dinila je oko tre\xc4\x87ine Slovenije.'