b'\n_START_ARTICLE_\nChiara Lubich\n_START_PARAGRAPH_\nChiara Lubich (Trento, Italija, 22. sije\xc4\x8dnja 1920. - Rocca di Papa, 14. o\xc5\xbeujka 2008.) je utemeljiteljica i predsjednica svjetskog vjerskog pokreta po imenu Pokret fokolara._NEWLINE_Chiara Lubich ro\xc4\x91ena je 1920. godine u radni\xc4\x8dkoj obitelji u Trentu (sjeverna Italija). Otac joj je bio uvjereni socijalist, a majka tradicionalna kr\xc5\xa1\xc4\x87anka. Iz tog njezinog skromnog podrijetla u tradicionalnom dru\xc5\xa1tvu, nije se moglo naslutiti ni\xc5\xa1ta neuobi\xc4\x8dajeno. Unato\xc4\x8d tome \xc5\xa1to ju je jako privla\xc4\x8dilo prodrijeti u najdublju bit stvari i otkriti istinu, po\xc4\x8dela je obavljati svoje upravo ste\xc4\x8deno zvanje u\xc4\x8diteljice kako bi pomogla uzdr\xc5\xbeavati obitelj. Istodobno se upisala na studij filozofije na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Veneciji, no osje\xc4\x87ala je da je sve vi\xc5\xa1e privla\xc4\x8di Evan\xc4\x91elje. Sve dok jednom, zbog naizgled slu\xc4\x8dajnog doga\xc4\x91aja, nije shvatila da je Bog zove da se potpuno daruje Njemu, \xc5\xa1to je odmah i u\xc4\x8dinila, iako jo\xc5\xa1 nije imala to\xc4\x8dnu predod\xc5\xbebu o svom pozivu._NEWLINE_Tih godina rat je harao donose\xc4\x87i razaranja i smrt i u njezinom rodnom gradu. Upravo u tom okru\xc5\xbeenju zapo\xc4\x8deli su prvi koraci Pokreta fokolara. Njezino zalaganje, temeljeno na novom otkri\xc4\x87u evan\xc4\x91elja, obilje\xc5\xbeeno je dubokom humano\xc5\xa1\xc4\x87u, pobu\xc4\x91uje odnose povjerenja i solidarnosti me\xc4\x91u osobama razli\xc4\x8ditih dobi, rasa, socijalnog polo\xc5\xbeaja, duhovnih tradicija, ostvaruju\xc4\x87i uzajamno oboga\xc4\x87enje, oblikuje i podi\xc5\xbee mu\xc5\xa1karce i \xc5\xbeene obnovljene evan\xc4\x91eoskom ljubavlju._NEWLINE_Chiara Lubich je protagonistica ekumenskog dijaloga, dijaloga me\xc4\x91u raznim religijama, kao i dijaloga me\xc4\x91u kulturama. Ve\xc4\x87 \xc5\xa1ezdesetih godina sugovornica je va\xc5\xbenih li\xc4\x8dnosti, kao \xc5\xa1to su ekumenski patrijarh Carigrada Atenagora I., Dimitrije I., nadbiskupi Canterburya Ramsey, Coggan i Runcie, luteranski biskupi Dietzfelbinger, Hanselmann i Kruse, prior Taizea Roger Shultz. Otvara se i dijalog s drugim religijama: 1981. pozvana je izlo\xc5\xbeiti u Tokiju svoje duhovno iskustvo pred 10.000 budista. Zapo\xc4\x8dinje rad na tra\xc5\xbeenju zajedni\xc4\x8dkih vrednota, koji mnogo obe\xc4\x87ava, i suradnja na dru\xc5\xa1tvenom podru\xc4\x8dju koja se potom \xc5\xa1iri i na druge zemlje, sa \xc5\xbeidovima, muslimanima, budistima, hinduistima, taoistima, sikima, animistima itd._NEWLINE_Godine 1977. god. u Londonu je primila nagradu Templeton za promicanje religije i mira; 1981. u Londonu Kri\xc5\xbe reda sv. Augustina od Canterburya; 1984. u Istanbulu Bizantski kri\xc5\xbe, 1987. u Sieni Medalju sv. Katarine; 1988. u Augsburgu ekumensku nagradu Proslava augustovskog mira, 1994. u Trentu nagradu \xc5\xbdena, odgojiteljica za mir, a od 1994. je i po\xc4\x8dasna predsjednica Svjetske konferencije religija za mir (WCRP). U sije\xc4\x8dnju 2001. hinduisti\xc4\x8dke udruge Shanti Ashram i Sarvadaya koje slijede principe Mahatme Gandhija dodijelile su joj nagradu "Pobornika mira" (Defender of peace). Sudjelovala je kao promatra\xc4\x8d na izvanrednoj Sinodi biskupa u Vatikanu 1985., i 1987., a 1999. na Sinodi biskupa za Europu. Na velikom skupu Crkvenih pokreta i zajednica koji je Sveti Otac sazvao u Rimu na Duhove 1998. predstavila je svoje iskustvo uz jo\xc5\xa1 tri utemeljitelja._NEWLINE_Autorica je brojnih djela duhovnog karaktera koja su prevedena na sve glavne svjetske jezike te je 1995. u Milanu primila nagradu Talijanske udruge katoli\xc4\x8dkih pisaca i izdava\xc4\x8da (UELCI) kao Autor godine. Posljednjih godina dobitnica je i dvanaest po\xc4\x8dasnih doktorata iz raznih znanosti na sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tima diljem svijeta. Po\xc4\x8dasna je gra\xc4\x91anka mnogih gradova Italije i svijeta, te dobitnica najve\xc4\x87eg dr\xc5\xbeavnog priznanja Brazila. Dobitnica je nagrade UNESCO "Odgoj za mir" 1996., a 28. svibnja 1997. odr\xc5\xbeala je zapa\xc5\xbeen govor u sredi\xc5\xa1tu OUN-a pod naslovom: "Prema jedinstvu nacija i naroda". Godine 1988. dodijeljena joj je europska nagrada za prava \xc4\x8dovjeka. U travnju 1999. godine posjetila je Hrvatsku, sudjelovala na "Susretu pokreta i crkvenih zajednica vjernika laika" u zagreba\xc4\x8dkoj prvostolnici, kojeg je u prigodi njezina posjeta organizirala Nadbiskupija zagreba\xc4\x8dka, te se susrela s biskupima Hrvatske biskupske konferencije.'