b'\n_START_ARTICLE_\nEmil Cossetto\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nOd najranijeg djetinjstva \xc5\xbeivio u Zagrebu, gdje je 1947. na Muzi\xc4\x8dkoj akademiji diplomirao dirigiranje. Sura\xc4\x91ivao je s mnogim doma\xc4\x87im i me\xc4\x91unarodnim umjetni\xc4\x8dkim ansamblima. Bio je dugogodi\xc5\xa1nji dirigent vi\xc5\xa1e pjeva\xc4\x8dkih zborova me\xc4\x91u kojima i Mje\xc5\xa1ovitog zbora Radio Zagreba, Simfonijskog orkestra JNA u Beogradu te Ansambla narodnih plesova i pjesama Hrvatske LADO u Zagrebu._NEWLINE_Najve\xc4\x87i pe\xc4\x8dat ostavio je u zborskom amaterizmu. Godine 1945. osnovao je mje\xc5\xa1ovite zborove OKUD-a "Jo\xc5\xbea Vlahovi\xc4\x87" i KUD-a "Mo\xc5\xa1a Pijade" te ih vodio dugi niz godina. S negda\xc5\xa1njim \xe2\x80\x9cVlahovi\xc4\x87em\xe2\x80\x9d, koji je 1. svibnja 1992. promijenio ime u Mje\xc5\xa1oviti pjeva\xc4\x8dki zbor \xe2\x80\x9cEmil Cossetto\xe2\x80\x9d, sura\xc4\x91ivao je doslovno do smrti. _NEWLINE_Velikom organizacijskom doprinosu Emila Cossetta u razvoju zborskog pjevanja valja pridodati njegovo dirigentsko umije\xc4\x87e, cijenjeno u me\xc4\x91unarodnim razmjerima, kao i bogat, vi\xc5\xa1e od pola stolje\xc4\x87a stvaran zborski opus, koji je umnogome izmijenio programe na\xc5\xa1ih mnogobrojnih pjeva\xc4\x8dkih zborova. Njegov interes je obuhva\xc4\x87ao mje\xc5\xa1ovite, ali i mu\xc5\xa1ke, \xc5\xbeenske te dje\xc4\x8dje sastave a cappella i uz pratnju klavira, raznih instrumentalnih kombinacija, sve do simfonijskog i tambura\xc5\xa1kog orkestra._NEWLINE_Emil Cossetto bio je \xc4\x8dlan, a u razdoblju od 1968. do 1970. godine i predsjednik Hrvatskoga dru\xc5\xa1tva skladatelja, \xc4\x8dlan Hrvatskoga dru\xc5\xa1tva glazbenih umjetnika i po\xc4\x8dasni \xc4\x8dlan Hrvatskoga glazbenoga zavoda._NEWLINE_Umro je nakon kratke bolesti u Zagrebu u 88. godini \xc5\xbeivota.\n_START_SECTION_\nDjela\n_START_PARAGRAPH_\nIz opse\xc5\xbenog zborskog opusa izdvajaju se cjeline poput Suite 89 \xe2\x80\x93 "Z mojih bregov" i "Popevkice", naslovi uz \xc4\x8detveroru\xc4\x8dnu klavirsku pratnju "Partita sefardica", "Et in terra pax", "Zorongo", "Vedri i meditativni valceri", "Oda miru", "Svatovski tropjevi" za \xc5\xbeenski zbor, solo, recitatora i klavir te "Komitske igre" za mu\xc5\xa1ki zbor, klarinete i udaraljke. Pisao je za zbor uz simfonijski orkestar ("Borbena kantata", "Zagrebu", "Pjesme o mojoj zemlji", "Konjanik", "Zeleni Juro", "Rapsodia del cante jondo", "Balade Petrice Kerempuha"), vokalnu liriku s klavirskom ili orkestralnom pratnjom (ciklusi "Ljubavne pjesme", "Pjesme o majkama i herojima", "Sutonske pjesme", "Jama", "Romanse bosanskih sefarda", "Teme a\xc5\xa1kenaskih \xc5\xbeidova"), dok se u instrumentalnom opusu posvetio svim guda\xc4\x8dkim i puha\xc4\x8dkim glazbalima, uz klavirsku ili orkestralnu pratnju. Uz uobi\xc4\x8dajene simfonijske naslove - varijacije, divertimente, plesove i uvertire \xe2\x80\x93 autor je dviju opera: "Kristofor Kolumbo" i "Kraljevo" prema "Legendama" Miroslava Krle\xc5\xbee. Svojim djelima pridonio je bogatstvu hrvatske glazbe, a pjeva\xc4\x8de u zborovima usmjerio je prema novim, dana\xc5\xa1njem slu\xc5\xa1ateljstvu bliskijim sadr\xc5\xbeajima._NEWLINE_U Cossettovim interpretacijama hrvatskog folklora, rustikalni korijeni autohtonih glazbenih tradicija dolaze do punog izra\xc5\xbeaja, a tome treba pridodati i njegove obrade sefardskog i a\xc5\xa1kenaskog folklora kojima je bitno osuvremenio \xc5\xbeidovski dio repertoara zagreba\xc4\x8dkoga zbora Lira. _NEWLINE_S oba je zbora na mnogobrojnim doma\xc4\x87im i stranim festivalima predstavljao visoku razinu na\xc5\xa1e zborske glazbe, ostvario bezbroj cjelove\xc4\x8dernjih koncerata, sudjelovao u mnogim doma\xc4\x87im i stranim radio i TV produkcijama, snimio vi\xc5\xa1e desetaka LP-ja i CD-a te osvojio prva mjesta na najrenomiranijim svjetskim festivalima \xe2\x80\x93 u Italiji (Arezzo, Gorizia i Fivizzano), Austriji (Spittal), Ma\xc4\x91arskoj (Debrecen) i \xc5\xa0panjolskoj (Torrevieja). Njegove partiture bile su obvezni testovi na zborskim natjecanjima u Velikoj Britaniji (Llangollen International Musical Eisteddfod \xe2\x80\x93 Llangollen, Wales, UK) i \xc5\xa0vicarskoj (Neuchatel, Montreux), a objavili su ih i vrlo ugledni strani nakladnici \xe2\x80\x93 SCHOTT (Mainz), TONOS (Darmstadt), Hegeul (Paris), A coeur joie (Lyon), Centro Iniciativas/T (Tolosa). Imao je i iznimno plodnu suradnju s Hrvatskom radiotelevizijom.\n_START_SECTION_\nLadarke (1950.)\n_START_PARAGRAPH_\nKada se govori o Emilu Cossettu, nikako se ne smiju zaobi\xc4\x87i njegove "Ladarke" koje su i danas jo\xc5\xa1 uvijek nenadma\xc5\xa1ena skladba inspirirana hrvatskom tradicijskom glazbom._NEWLINE_"Ladarke" su suita u tri stavka (1. Ladarke idu v selo; 2. Pred starim majkama;_NEWLINE_3. Ivanjska igra pred starim majkama) inspirirana djevoja\xc4\x8dkim ophodima na Ivanje._NEWLINE_Ne samo da mnogi zborovi diljem svijeta izvode ovu skladbu, ve\xc4\x87 je ona postala sinonim za vrhunski folklorni do\xc5\xbeivljaj u folklornom miljeu._NEWLINE_Postoji pregr\xc5\xa1t poku\xc5\xa1aja koreografiranja "Ladarki", manje ili vi\xc5\xa1e uspje\xc5\xa1nih, a kao najbolji scenski prikaz mo\xc5\xbeemo izdvojiti koreografiju Zvonimira Ljevakovi\xc4\x87a koju izvodi Ansambl narodnih plesova i pjesama Hrvatske LADO.\n_START_SECTION_\nBalade Petrice Kerempuha (1978.)\n_START_PARAGRAPH_\nGlazbeno-poetski recital za vokalne soliste, recitatora, mje\xc5\xa1oviti zbor i simfonijski orkestar u dva stavka._NEWLINE_I. stavak "Puntarija" (Anno Domini 1573; Ni med cvetjem ni pravice; _NEWLINE_Gumbelijum ro\xc5\xbea; Boge\xc4\x8dka; Stric vujc; V megli;  _NEWLINE_Baba cmizdri pod galgama; Khevenhiller)_NEWLINE_II. stavak "Birtija" (Nokturno; Komendrija\xc5\xa1ki tanec; Gal\xc5\xbeenja\xc4\x8dka; Scherzo; Qui bene bibit; Kalendarska)'