b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf von Borries\n_START_SECTION_\nVojna karijera\n_START_PARAGRAPH_\nRudolf von Borries je ro\xc4\x91en 27. listopada 1863. u Danzigu. Sin je Hansa von Borriesa, ina\xc4\x8de pukovnika u pruskoj vojsci, i Marie Borries ro\xc4\x91. Birckhahn. Nakon zavr\xc5\xa1etka srednje \xc5\xa1kole u listopadu 1882. stupa u prusku vojsku slu\xc5\xbee\xc4\x87i u Magdeburskoj strelja\xc4\x8dkoj pukovniji. Od srpnja 1887. obna\xc5\xa1a du\xc5\xbenost pobo\xc4\x8dnika bojne, da bi potom od listopada 1889. bio imenovan pobo\xc4\x8dnikom u okru\xc5\xbenom zapovjedni\xc5\xa1tvu u Muhlhausenu. Od listopada 1891. poha\xc4\x91a Prusku vojnu akademiju koju poha\xc4\x91a idu\xc4\x87e tri godine. U me\xc4\x91uvremenu je, u o\xc5\xbeujku 1892., promaknut u \xc4\x8din poru\xc4\x8dnika, a istog tog mjeseca je premje\xc5\xa1ten na slu\xc5\xbebu u Oldenbursku pje\xc5\xa1a\xc4\x8dku pukovniju. Nakon zavr\xc5\xa1etka \xc5\xa1kolovanja na akademiji, u lipnju 1894. kratko se vra\xc4\x87a u mati\xc4\x8dnu jedinicu, da bi od studenog 1894. boravio u Rusiji kako bi nau\xc4\x8dio ruski jezik. U Rusiji boravi do travnja 1895. nakon \xc4\x8dega je raspore\xc4\x91en na slu\xc5\xbebu u Glavni sto\xc5\xbeer. U Glavnom sto\xc5\xbeeru slu\xc5\xbei do o\xc5\xbeujka 1897. kada je unaprije\xc4\x91en u \xc4\x8din satnika, te raspore\xc4\x91en na slu\xc5\xbebu u sto\xc5\xbeer XVII. korpusa smje\xc5\xa1tenog u Danzigu._NEWLINE_U lipnju 1899. premje\xc5\xa1ten je na slu\xc5\xbebu u 2. hansea\xc5\xa1ku pukovniju u Hamburg gdje zapovijeda satnijom. U navedenoj pukovniji slu\xc5\xbei idu\xc4\x87e dvije godine kada je premje\xc5\xa1ten u 29. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dku diviziju sa sjedi\xc5\xa1tem u Freiburgu gdje obna\xc5\xa1a du\xc5\xbenost prvog sto\xc5\xbeernog \xc4\x8dasnika. Potom od rujna 1903. ponovno slu\xc5\xbei u Glavnom sto\xc5\xbeeru tijekom koje slu\xc5\xbebe je u listopadu promaknut u \xc4\x8din bojnika. Istodobno predaje i na Vojnoj tehni\xc4\x8dkoj akademiji. Nakon toga, obna\xc5\xa1a sto\xc5\xbeerne du\xc5\xbenosti i to najprije u XVI. korpusu gdje je prvi sto\xc5\xbeerni \xc4\x8dasnik, a potom ponovno u Glavnom sto\xc5\xbeeru. U sije\xc4\x8dnju 1911. imenovan je na\xc4\x8delnikom sto\xc5\xbeera XVI. korpusa sa sjedi\xc5\xa1tem u Metzu koju du\xc5\xbenost obna\xc5\xa1a i na po\xc4\x8detku Prvog svjetskog rata\n_START_SECTION_\nPrvi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nNa po\xc4\x8detku Prvog svjetskog rata XVI. korpus u kojem je Borries obna\xc5\xa1ao du\xc5\xbenost na\xc4\x8delnika sto\xc5\xbeera nalazio se na Zapadnom boji\xc5\xa1tu u sastavu 5. armije kojom je zapovijedao prijestolonasljednik Vilim. \xc5\xa0esnaestim korpusom zapovijedao je pak Bruno von Mudra, te u sastavu istog Borries na po\xc4\x8detku rata sudjeluje u opsadi Longwyja. U o\xc5\xbeujku 1915. imenovan je na\xc4\x8delnikom sto\xc5\xbeera 7. armije kojom je zapovijedao Josias von Heeringen. Tijekom slu\xc5\xbebe u navedenoj armiji u kolovozu 1916. promaknut je u \xc4\x8din general bojnika._NEWLINE_Du\xc5\xbenost na\xc4\x8delnika sto\xc5\xbeera 7. armije obna\xc5\xa1a do velja\xc4\x8de 1917. kada je imenovan zapovjednikom 13. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dke divizije zamijeniv\xc5\xa1i na tom mjestu Kurta von dem Bornea. Navedena divizija dr\xc5\xbeala je polo\xc5\xbeaje kod Verduna, da bi u o\xc5\xbeujku i travnju 1917. sudjelovala u Drugoj bitci na Aisnei. Za uspje\xc5\xa1no zapovijedanje u navedenoj bitci odlikovan je 4. kolovoza 1917. ordenom Pour le M\xc3\xa9rite. U o\xc5\xbeujku 1918. sa 13. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkom divizijom sudjeluje u Proljetnoj ofenzivi u kojoj je divizija pretrpjela velike gubitke. U rujnu 1918. imenovan je zapovjednikom 48. landverske divizije kojom zapovijeda do kraja rata.\n_START_SECTION_\nPoslije rata\n_START_PARAGRAPH_\nNakon zavr\xc5\xa1etka rata Borries zapovijeda 105 pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkom divizijom koja je bila smje\xc5\xa1tena na granici prema Poljskoj. Potom je premje\xc5\xa1ten u Reichswehr gdje zapovijeda najprije 34., potom 4., te kona\xc4\x8dno 6. pje\xc5\xa1a\xc4\x8dkom brigadom. U o\xc5\xbeujku 1920. je umirovljen. Nakon umirovljenja, kao \xc4\x8dlan povijesnog povjerenstva Reichsarhiva i predsjednik Vojnog znanstvenog instituta, posve\xc4\x87uje se izu\xc4\x8davanju vojne znanosti._NEWLINE_Preminuo je 30. kolovoza 1932. u 70. godini \xc5\xbeivota u Obrewiesenthalu. Od rujna 1920. je bio o\xc5\xbeenjen sa Eliseom Sophie von Oppen u kojem braku nije imao djece.'