b'\n_START_ARTICLE_\nNuklearni reaktori II. generacije\n_START_SECTION_\nTla\xc4\x8dni reaktor\n_START_PARAGRAPH_\nTla\xc4\x8dni reaktor ili reaktor s vodom pod tlakom PWR koristi obi\xc4\x8dnu vodu u nuklearnom reaktoru kao rashladno sredstvo, koje je istovremeno i moderator (usporiva\xc4\x8d neutrona), a nalazi se pod visokim tlakom od pribli\xc5\xbeno 155 bar, \xc5\xa1to omogu\xc4\x87ava njegovu visoku radnu temperaturu bez promjene agregatnog stanja. Rashladno sredstvo iz reaktora prolazi kroz parogenerator, predaju\xc4\x87i toplinu vodi sekundarnog kruga, koja zbog ni\xc5\xbeeg tlaka u sekundarnom krugu isparava. Para odlazi u parnu turbinu, a ohla\xc4\x91ena voda primarnog kruga natrag u reaktor. Dana\xc5\xa1nji tla\xc4\x8dni reaktori PWR imaju od dva do \xc4\x8detiri rashladna kruga s pripadaju\xc4\x87im parogeneratorima, ali ruska verzija (VVER-440) ih ima \xc4\x8dak \xc5\xa1est._NEWLINE_Tla\xc4\x8dni reaktor najra\xc5\xa1ireniji je tip reaktora II. generacije koja zapo\xc4\x8dinje 1977. Vi\xc5\xa1e od polovine nuklearnih elektrana koje su jo\xc5\xa1 u pogonu imaju tla\xc4\x8dni reaktor, a kao gorivo koriste oboga\xc4\x87eni uranij. Rashladna voda (primarni rashladni krug) u reaktorskoj posudi pod ve\xc4\x87im je tlakom od zasi\xc4\x87enoga parnoga tlaka pri najvi\xc5\xa1oj radnoj temperaturi. Stoga se reaktorsko hladilo u reaktorskoj posudi ne mo\xc5\xbee pretvoriti u paru. Do pretvaranja vode u paru dolazi tek u parogeneratoru (sekundarni rashladni krug), gdje je velik broj tankih cijevi. Sna\xc5\xbene primarne pumpe tjeraju kroz njih rashladni medij, a on svoju toplinu \xc5\xa1alje sekundarnom rashladnom mediju, koji kru\xc5\xbei oko cijevi parogeneratora. Uslijed zagrijavanja sekundarni se rashladni medij pretvara u paru. Ta para pokre\xc4\x87e parnu turbinu, a nakon zavr\xc5\xa1etka rada kondenzira se u kondenzatoru i potom se vra\xc4\x87a u parogenerator._NEWLINE_Kod tla\xc4\x8dnih reaktora PWR primarni i sekundarni rashladni krug su odvojeni. Kod ovog tipa reaktora rashladni medij, koji je istovremeno i moderator, nalazi se pod visokim tlakom od pribli\xc5\xbeno 155 bara, \xc5\xa1to omogu\xc4\x87ava njegovu visoku radnu temperaturu bez promjene agregatnog stanja. Par stotina tla\xc4\x8dnih reaktora razvijeno je i koristi se u vojne svrhe, primjerice u nosa\xc4\x8da zrakoplova, nuklearnih podmornica i ledolomaca. Tla\xc4\x8dni reaktor prvotno je razvijen u Oak Ridge National Laboratoryju (SAD) za pogon nuklearnih podmornica. Tla\xc4\x8dni reaktori najra\xc5\xa1ireniji su tip reaktora u svijetu; njih vi\xc5\xa1e od 230 se koristi za proizvodnju elektri\xc4\x8dne energije, a nekoliko stotina za pogon nuklearnih podmornica, u koju svrhu su izvorno i bili dizajnirani. Hrvatskoslovenska nuklearna elektrana Kr\xc5\xa1ko, jedina u nas, tako\xc4\x91er je ovog tipa.\n_START_SECTION_\nKipu\xc4\x87i reaktor\n_START_PARAGRAPH_\nKipu\xc4\x87i reaktor ili reaktor s klju\xc4\x8daju\xc4\x87om vodom BWR ima rashladno sredstvo na ni\xc5\xbeem tlaku (70 bar) od PWR, \xc5\xa1to omogu\xc4\x87ava klju\xc4\x8danje vode unutar reaktorske posude tako da para, nakon prolaska kroz separatore vlage i su\xc5\xa1ionike pare, direktno odlazi u parnu turbinu. S obzirom da para nastaje u reaktoru, sekundarni krug i parogeneratori nisu potrebni, \xc5\xa1to je pozitivno sa sigurnosnog gledi\xc5\xa1ta. Nadalje, ako u BWR reaktoru prestanu raditi cirkulacijske pumpe, tada se zbog pove\xc4\x87anog udjela pare unutar posude pove\xc4\x87ava prirodna cirkulacija i dovoljna je za odvod ostatne topline. Uz to pove\xc4\x87anje snage reaktora pove\xc4\x87ava udio pare, \xc5\xa1to smanjuje moderaciju, a to za posljedicu ima smanjenje snage (reaktor ima samoregulacijsko svojstvo). Protok rashladne teku\xc4\x87ine kroz BWR jezgru ni\xc5\xbei je nego kod PWR jezgre, zbog visoke topline isparavanja vode. Pribli\xc5\xbeno 15% vode ispari prilikom prolaska kroz jezgru. Uz to nejednolika aksijalna raspodjela gusto\xc4\x87e moderatora uzrokuje aksijalnu ovisnost snage (snaga je ve\xc4\x87a u donjem dijelu jezgre), te je nu\xc5\xbena regulacija rada kontrolnim \xc5\xa1tapovima. Kontrolni \xc5\xa1tapovi ulaze u jezgru s donje strane, za razliku od PWR gdje se nalaze iznad jezgre reaktora. Lo\xc5\xa1a osobina je i da slabo radioaktivna para zaga\xc4\x91uje radioaktivno turbinu. Ni\xc5\xbei radni tlak zahtijeva manju debljinu stijenke reaktorske posude, ali je sama posuda ve\xc4\x87ih dimenzija, odnosno mase.\n_START_SECTION_\nTla\xc4\x8dni te\xc5\xa1kovodni reaktor\n_START_PARAGRAPH_\nTla\xc4\x8dni te\xc5\xa1kovodni reaktori PHWMR (eng. Pressurized Heavy Water Moderated Reactor) ili CANDU reaktori (eng. CANadian Deuterium Uranium) moderiraju (usporavanje neutrona) se i hlade te\xc5\xa1kom vodom. Te\xc5\xa1ka voda je bolji moderator od lake, ali je taj na\xc4\x8din hla\xc4\x91enja skuplji. Osim \xc5\xa1to se te\xc5\xa1ka voda odvojeno koristi za moderaciju i rashladno sredstvo, a prirodni uranij (ili malo oboga\xc4\x87eni uranij) kao gorivo, osobenost te\xc5\xa1kovodnog reaktora (HWR) kanadske proizvodnje je i upotreba vodoravno postavljene reaktorske posude \xe2\x80\x93 kalandrije. 12 nuklearnih gorivnih elemenata, svaki duljine 0,5 metara, polo\xc5\xbeeni su u unutra\xc5\xa1njost tla\xc4\x8dne cijevi u kojoj se nalazi rashladno sredstvo pod tlakom 11 bar. Svaka tla\xc4\x8dna cijev koaksijalno je postavljena unutar jedne od ukupno 380 cijevi kalandrije ne\xc5\xa1to ve\xc4\x87eg polumjera. Moderator (te\xc5\xa1ka voda), temperature 330 K, nalazi se oko cijevi kalandrije na tlaku malo ve\xc4\x87em od atmosferskog. Zamjena goriva obavlja se tokom rada reaktora posebnim strojevima. Rashladni krug izvan kolektora kalandrije isti je kao u PWR-u. Te\xc5\xa1ka voda temperature oko 853 \xc2\xb0C prolazi kroz U-cijevi parogeneratora i nakon \xc5\xa1to preda toplinu obi\xc4\x8dnoj vodi sekundarne strane parogeneratora vra\xc4\x87a se natrag u reaktor. Specifi\xc4\x8dnost kanadskog te\xc5\xa1kovodnog reaktora CANDU je kontinuirana izmjena goriva, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da se izmjena goriva obavlja tokom normalnog rada reaktora.\n_START_SECTION_\nReaktori hla\xc4\x91eni vodom i moderirani grafitom\n_START_PARAGRAPH_\nU II. generaciju spada i reaktor koji je hla\xc4\x91en obi\xc4\x8dnom vodom, te moderiran grafitom LWGR (eng. Light Water-cooled Graphite-moderated Reactor), odnosno ruska verzija kipu\xc4\x87eg reaktora kanalnog tipa RBMK reaktor (rus. Reaktor Bol\xc5\xa1oj Mo\xc4\x8dnosti Kanaljnij). Ovaj je tip reaktora moderiran grafitom i hla\xc4\x91en kipu\xc4\x87om vodom. Gorivo mu je oksid oboga\xc4\x87enog uranija, \xc4\x8dime je smanjena potreba za u\xc4\x8destalim zamjenama goriva. Za razliku od svojih prethodnika, ti reaktori koriste vi\xc5\xa1e temperature rashladnog sredstva._NEWLINE_Osim povoljnih ekonomskih okolnosti u ovog tipa reaktora gorivo se mo\xc5\xbee mijenjati za vrijeme rada reaktora, odnosno bez zaustavljanja, a reaktor je proizvodio i plutonij za vojne svrhe. Gra\xc4\x91en je samo u biv\xc5\xa1em Sovjetskom Savezu i bio vrhunac sovjetskog nuklearnog programa za proizvodnju reaktora u vojne svrhe. Kako je VVER reaktor bio tehnolo\xc5\xa1ki puno zahtjevniji, biv\xc5\xa1i Sovjetski Savez se vi\xc5\xa1e zalagao za gradnju RBMK reaktora. Reaktor tipa RBMK bio je uklju\xc4\x8den u \xc4\x8cernobilsku katastrofu. RBMK tehnologija je razvijena pedesetih godina 20. stolje\xc4\x87a i sada se smatra zastarjelom. Danas je u pogonu jo\xc5\xa1 desetak ovakvih reaktora i to isklju\xc4\x8divo u Rusiji.'