b'\n_START_ARTICLE_\nBiodizel\n_START_PARAGRAPH_\nBiodizel je op\xc4\x87enito naziv za gorivo dobiveno iz biolo\xc5\xa1kih izvora koje se mo\xc5\xbee koristiti u nemodificiranim dizelskim motorima umjesto uobi\xc4\x8dajenog plinskog ulja. Biodizel je ustvari komercijalni naziv za metil-ester, koji se nalazi na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu teku\xc4\x87ih goriva i prodaje krajnim korisnicima. To je standardizirano teku\xc4\x87e nemineralno gorivo, neotrovno, biorazgradivo i nadomjestak za fosilno gorivo (dizel). Metil-ester (ME) je kemijski spoj dobiven reakcijom (transesterifikacija) biljnog ulja (uljana repica, suncokret, soja, palma, ricinus itd.) ili \xc5\xbeivotinjske masti, s metanolom, u prisutnosti katalizatora. _NEWLINE_Biodizel se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e dobiva iz biljnih ulja transesterifikacijom triglicerida. Pri tome zamjenom glicerola metanolom od jedne molekule triglicerida nastaju tri molekule monoalkilnih estera pa su zbog smanjenja molekulske mase fizi\xc4\x8dka svojstva biodizela pogodna za kori\xc5\xa1tenje u nemodificiranim motorima. Mo\xc5\xbee se proizvoditi iz biljnih ulja, recikliranog otpadnog jestivog ulja ili \xc5\xbeivotinjske masti, procesom transesterifikacije, pri \xc4\x8demu kao sporedni proizvod nastaje glicerol. Izbor osnovne sirovine za dobijanje biodizela zavisi od odgovaraju\xc4\x87ih uvjeta i prilika, pa se u Europi se za proizvodnju biodizela najvi\xc5\xa1e koristi ulje uljane repice (82,8\xc2\xa0%) i ulje suncokreta (12,5\xc2\xa0%), dok se u Americi najvi\xc5\xa1e koristi ulje soje, a u azijskim zemljama se koristi i palmino ulje._NEWLINE_Treba napomenuti da biodizel nije isto \xc5\xa1to i biljna ulja, koja se koriste u nekim dizel vozilima (sama ili pomije\xc5\xa1ana s fosilnim dizel gorivima).\n_START_SECTION_\nPovijest biodizela\n_START_PARAGRAPH_\nTransesterifikaciju biljnog ulja prvi put su izveli 1853. znanstvenici E.Duffy i J.Patrick puno ranije od nastanka prvog funkcionalnog dizel motora. Rudolf Diesel svoj je prvi \xc4\x8deli\xc4\x8dni, trimetarski, jednocilindri\xc4\x8dni motor sa zama\xc5\xa1njakom, upogonio ni\xc4\x8dim drugim, nego uljem kikirikija 10. kolovoza 1893. u Augsburgu u Njema\xc4\x8dkoj. Za uspomenu na taj dogo\xc4\x91aj 10.kolovoza je progla\xc5\xa1en za "Me\xc4\x91unarodni dan biodizela". U svom govoru 1912., Rudolf Diesel je napomenuo da je kori\xc5\xa1tenje jestivog ulja za dizelske motore mo\xc5\xbeda bezna\xc4\x8dajno za to vrijeme, ali da \xc4\x87e do\xc4\x87i vrijeme kada \xc4\x87e jestivo ulje kao gorivo biti iste va\xc5\xbenosti kao i nafta. _NEWLINE_Prije i za vrijeme Drugog svjetskog rata zabilje\xc5\xbeena su testiranja biogoriva u Belgiji, Francuskoj, Italiji, Velikoj Britaniji, Portugalu, Njema\xc4\x8dkoj, Brazilu, Argentini, Japanu i Kini. Primje\xc4\x87eni su problemi s viskozno\xc5\xa1\xc4\x87u (gusto\xc4\x87om) biodizela u radu motora. G. Chavanne je na Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu u Brusselsu, 31. kolovoza 1937. patentirao \xe2\x80\x9cPostupak za pretvorbu jestivog ulja za gorivo motora (fr. "Proc\xc3\xa9d\xc3\xa9 de Transformation d\xe2\x80\x99Huiles V\xc3\xa9g\xc3\xa9tales en Vue de Leur Utilisation comme Carburants" - Belgian Patent 422 877). Tim postupkom je opisana transesterifikacija jestivog ulja kori\xc5\xa1tenjem metanola, da bi se odvojio glicerol i zamijenio s kratkim bazama alkohola. To je bio prvi zapis \xc5\xa1to se danas podrazumijeva pod proizvodnjom biodizela. _NEWLINE_Godine 1977. brazilski znanstvenik Expedito Parente je izumio industrijski postupak za dobivanje biodizela. Danas brazilski znanstvenici rade na proizvodnji biopetroleja (biokerozin). Godine 1979. nastavila su se prou\xc4\x8davanja u Ju\xc5\xbenoafri\xc4\x8dkoj Republici na kori\xc5\xa1tenju suncokretovog ulja za dobivanje biodizela. U Australiji je 1989. otvoreno prvo postrojenje koje je koristilo 30 000 tona uljene repice za dobivanje biodizela.\n_START_SECTION_\nKontroverzije\n_START_PARAGRAPH_\nOgrani\xc4\x8denost mogu\xc4\x87nosti proizvodnje biodizela dovodi u pitanje njegovu o\xc4\x8dekivanu upotrebu u ne tako dalekoj budu\xc4\x87nosti. Osnovni problem se sastoji u malenoj efikasnosti proizvodnih pogona i motora koji trebaju koristiti biodizel. Kada bi se danas sveukupne poljoprivredne povr\xc5\xa1ine SAD-a koristile za proizvodnju ovog goriva zadovoljilo bi se samo 16\xc2\xa0% ameri\xc4\x8dkih potreba za gorivom . Ta \xc4\x8dinjenica stavlja pod veliki upitnik budu\xc4\x87nost kori\xc5\xa1tenja biodizela, kao i istinitost kampanje vo\xc4\x91ene ve\xc4\x87 desetak godina u njegovu korist.\n_START_SECTION_\nBiodizel u Hrvatskoj\n_START_PARAGRAPH_\nU Hrvatskoj trenutno posluju biodizel tvornice "Europa Mil - Biogoriva" u Vukovaru kapaciteta 40.000 tona godi\xc5\xa1nje, te "Modibit" u Ozlju kapaciteta 20.000 tona godi\xc5\xa1nje, te jedan proizvo\xc4\x91a\xc4\x8d biodizel tehnologije "Interplast" iz Sesveta.'