b'\n_START_ARTICLE_\nPingvini\n_START_SECTION_\nAnatomija i fizi\xc4\x8dki izgled\n_START_PARAGRAPH_\nPingvini su vrlo dobro prilago\xc4\x91eni \xc5\xbeivotu u vodi. Njihova krila slu\xc5\xbee im za ronjenje i plivanje, i ne koriste ih za letenje. U vodi su stoga izuzetno okretni. U njihovom glatkom perju se nalazi sloj zraka koji ih \xc5\xa1titi od hladno\xc4\x87e, ali i poma\xc5\xbee pri ronjenju. Ve\xc4\x87ina vrsta je samo neznatno te\xc5\xbea od te\xc5\xbeine vode koju istiskuju svojim tijelom, pa im je zbog toga relativno lako roniti. Pod vodom mogu dose\xc4\x87i brzinu od 5 do 10 kilometara na sat, no neke vrste mogu plivati br\xc5\xbee, do 36 kilometara na sat. Uron im mo\xc5\xbee trajati i do 20 minuta. Prilikom brzog plivanja veslaju krilima. Zapravo, noge koriste kao vesla jer su im prsti spojeni ko\xc5\xbeom, a potisak posti\xc5\xbeu krilima. Kada plivaju lagano, koriste samo noge._NEWLINE_U divljini, pingvini naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e do\xc5\xbeive oko 20 godina (minimalno 15 godina), no neke vrste pingvina \xc5\xbeive i ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1e._NEWLINE_Visina pingvina, \xc5\xa1to ovisi od vrste, mo\xc5\xbee biti od oko 40 cm pa do 120 cm. Najvi\xc5\xa1a vrsta pingvina je carski pingvin (Aptenodytes forsteri), \xc4\x8dije su odrasle jedinke visoke oko 1,1 m i te\xc5\xa1ke uglavnom oko 35 kg, obi\xc4\x8dno oko 40 kg, te zbog toga spadaju me\xc4\x91u najve\xc4\x87e \xc4\x8dlanove podrazreda Neognathae. Najmanja vrsta je patuljasti pingvin (Eudyptula minor) , koji je visok do 43 cm i te\xc5\xbeak oko 1 kg, te najvi\xc5\xa1e mo\xc5\xbee te\xc5\xbeiti do 1,5 kg. Obi\xc4\x8dno u hladnijim krajevima \xc5\xbeive ve\xc4\x87i, a u umjerenim i toplijim podru\xc4\x8djima  manji pingvini, \xc5\xa1to se poklapa s Bergmanovim pravilom, kao i veli\xc4\x8dina i te\xc5\xbeina pingvina._NEWLINE_Neki prapovijesni pingvini bili su jako veliki. Oni su bili te\xc5\xa1ki ili visoki kao \xc4\x8dovjek. Njihova stani\xc5\xa1ta nisu bila ograni\xc4\x8dena samo na Antarktik, ve\xc4\x87 su nastanjivali prostrana podantarkti\xc4\x8dka podru\xc4\x8dja. Fosili koji su 2007. godine na\xc4\x91eni u Peruu, govore o vrsti pingvina koji je bio visok oko 1,5 m s kljunom veli\xc4\x8dine od oko 30 cm i koji predstavlja najvi\xc5\xa1u do sada poznatu vrstu pingvina na svijetu. Fosili su na\xc4\x91eni u pustinji Atacama. Otkriveni fosili su stari oko 36 milijuna godina i datiraju iz jednog od najtoplijih razdoblja u posljednjih 65 milijuna godina. Razlike u veli\xc4\x8dini i te\xc5\xbeini razli\xc4\x8ditih vrsta pingvina su zna\xc4\x8dajne, no gra\xc4\x91a tijela i perja je, suprotno tome, unutar porodice vrlo homogeno.\n_START_SECTION_\nGra\xc4\x91a\n_START_PARAGRAPH_\nZbijeno tijelo s uskim, ali sna\xc5\xbenim krilima koja su im se oblikovala na na\xc4\x8din, da ih ptice koriste kao peraje i \xc4\x8dini ih vrlo dobro prilago\xc4\x91enim \xc5\xbeivotu u vodi. _NEWLINE_Za razliku od drugih ptica koje ne lete (nojevke), pingvini imaju na prsna kosti izra\xc5\xbeeno visoko oblikovan greben na koji se ve\xc5\xbee sna\xc5\xbena letna muskulatura. Zbog otpora vode kod plivanja pod vodom potrebno je jednako toliko energije za spu\xc5\xa1tanje kao i za podizanje krila u zraku. Radi toga imaju pingvini ve\xc4\x87u povr\xc5\xa1inu lopatica od svih drugih ptica, jer se na njih "prihva\xc4\x87aju" mi\xc5\xa1i\xc4\x87i koji pokre\xc4\x87u krila. Kosti nadlaktice i podlaktice su u laktu kruto sra\xc5\xa1tene u ravnoj crti \xc5\xa1to krilima preoblikovanim u peraje daje ve\xc4\x87u \xc4\x8dvrsto\xc4\x87u. Kosti, koje su ina\xc4\x8de kod drugih ptica \xc5\xa1uplje, kod pingvina su guste i te\xc5\xa1ke jer im nije potrebno smanjenje te\xc5\xbeine radi letenja, a cjevaste kosti su im ispunjene gustom, uljnatom ko\xc5\xa1tanom sr\xc5\xbei._NEWLINE_Bedrene kosti su im vrlo kratke, zglobovi koljena kruti, a noge jako pomaknute prema natrag \xc5\xa1to uzrokuje njihov neobi\xc4\x8dan, gegav uspravan hod na kopnu. Stopala na kojima imaju pliva\xc4\x87e ko\xc5\xbeice su relativno kratka, pa ptice na kopnu stoje na petama pri \xc4\x8demu im kruta repna pera slu\xc5\xbee kao potporanj. Rep im je vrlo smanjen. Kod drugih ptica koje rone, rep slu\xc5\xbei kao "kormilo", dok su kod pingvina tu ulogu preuzele noge. _NEWLINE_Ve\xc4\x87ina pingvina nema duga\xc4\x8dak kljun, ali je zato vrlo sna\xc5\xbean. Iznimka su veliki pingvini (Aptenodytes), \xc4\x8diji je kljun, vjerojatno zbog prilago\xc4\x91avanja na plijen koji su brze ribe, duga\xc4\x8dak, vitak i lagano savijen prema dolje. Pingvini provedu pola svog \xc5\xbeivota u vodi, a pola na kopnu, dok po nekim izvorima provedu \xc4\x8dak 75% \xc5\xbeivota u vodi.Neke vrste napu\xc5\xa1taju vodu samo radi parenja i u vrijeme mitarenja.\n_START_SECTION_\nReguliranje topline\n_START_PARAGRAPH_\nU svom okoli\xc5\xa1u su pingvini izlo\xc5\xbeeni dijelom ekstremnim klimatskim uvjetima. Tome su se prilagodili raznim anatomskim osobinama. _NEWLINE_Za toplinsku izolaciju imaju prvo i do tri centimetra debeli sloj masno\xc4\x87e iznad koje su slo\xc5\xbeena tri reda vodonepropusnog, gusto me\xc4\x91usobno prepletenog i po cijelom tijelu ravnomjerno raspore\xc4\x91enog perja. Dijelova ko\xc5\xbee na kojem ne raste perje, Apterin, koje imaju gotovo sve druge ptice, pingvini uop\xc4\x87e nemaju. Jedina iznimka su neke tropske vrste koje nemaju perje na licu. Zrak koji se zadr\xc5\xbeava u slojevima perja tako\xc4\x91er efikasno slu\xc5\xbei u vodi za spre\xc4\x8davanje gubitka topline._NEWLINE_Pored toga, pingvini imaju vrlo dobro razvijen sistem "prijenosa topline" u perajama i nogama. Arterijska krv koja dolazi u ekstremitete velikim dijelom prenosi toplinu na venoznu krv koja se iz njih ohla\xc4\x91ena kre\xc4\x87e prema tijelu i grije ju prije nego \xc5\xa1to u\xc4\x91e u njega, tako da se gubitak topline smanjuje na minimum. _NEWLINE_S druge strane, \xc5\xa1to mo\xc5\xbeda iznena\xc4\x91uje, neke vrste koje su se udoma\xc4\x87ile u tropskim vodama, imaju problema s pregrijavanjem. Kako bi to sprije\xc4\x8dili, razvili su peraje koje u odnosu na tijelo imaju ve\xc4\x87u povr\xc5\xa1inu nego kod drugih vrsta kako bi se pove\xc4\x8dala povr\xc5\xa1ina preko koje se mo\xc5\xbee rashladiti krv. Osim toga, neke vrste nemaju perje na licu, tako da se br\xc5\xbee rashlade u sjeni koju aktivno tra\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nPerje\n_START_PARAGRAPH_\nBoja perja kod gotovo svih vrsta je na le\xc4\x91noj strani tamno plavosivo koje se prelijeva u crno, dok im je boja s donje, trbu\xc5\xa1ne strane bijela. Smatra se, da im je boja takva, kako bi se pri pogledu odozgo stopili s tamnom bojom dubokog mora, dok su s trbu\xc5\xa1ne strane bijeli, kako bi pri pogledu odozdo prema gore odakle dopire i svjetlost, ponovo bili manje uo\xc4\x8dljivi u odnosu na osvijetljenu vodu. Gotovo svi pingvini iz potporodice Eudyptes imaju na glavi narand\xc5\xbeasto-\xc5\xbeuti ukras koji je vrlo upadljiv. Mlade \xc5\xbeivotinje su uglavnom pokrivene jednobojnim paperjem, sivim ili sme\xc4\x91im, a samo neke vrste imaju bijele bokove i trbuh._NEWLINE_Naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e nakon sezone gnije\xc5\xbe\xc4\x91enja i podizanja mladunaca, kod pingvina nastupa mitarenje, zamjena perja. U tom razdoblju, koje, ovisno o vrsti, mo\xc5\xbee trajati od dva do \xc5\xa1est tjedana, ptice tro\xc5\xa1e svoje masne rezerve dvostruko br\xc5\xbee nego ranije. Kod vrsta \xc5\xbeutonogi pingvin (Pygoscelis papua) i galapago\xc5\xa1kih pingvina (Spheniscus mendiculus) razdoblje mitarenja nije odre\xc4\x91eno i mo\xc5\xbee biti u bilo koje vrijeme izme\xc4\x91u dvije sezone gnije\xc5\xbe\xc4\x91enja. Ptice koje se ne gnijezde, obi\xc4\x8dno se mitare ranije nego oni pripadnici iste vrste koji se gnijezde.\n_START_SECTION_\nVid i sluh\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8di pingvina su gra\xc4\x91ene da omogu\xc4\x87e o\xc5\xa1tar vid pod vodom. Ro\xc5\xbenica im je ekstremno ravna, tako da su ptice na kopnu lagano kratkovidne. Kod vrsta koje duboko rone, kao \xc5\xa1to su carski pingvini, su osim toga pupile krajnje rastezljive tako da se o\xc4\x8di mogu vrlo brzo prilagoditi na razli\xc4\x8ditu koli\xc4\x8dinu svjetlosti prisutnu na povr\xc5\xa1ini vode, pa zatim na stotinjak metara dubine.  Prema sastavu pigmenta se smatra da pingvini bolje vide u plavom nego u crvenom dijelu svjetlosnog spektra, te da vjerojatno vide i ultraljubi\xc4\x8dasto svjetlo. Kako se crveni dio svjetlosnog spektra filtrira i gubi ve\xc4\x87 u gornjim sloju vode, ovo svojstvo se mo\xc5\xbee razumjeti kao evolucijska prilagodba uvjetima \xc5\xbeivota pingvina._NEWLINE_Kao ve\xc4\x87ina drugih ptica, niti pingvini nemaju vanjskih struktura uha. Kod ronjenja, posebno sna\xc5\xbena pera ih vodonepropusno zatvaraju. Kod velikih pingvina je osim toga rub vanjskog uha tako pove\xc4\x87an, da se mo\xc5\xbee zatvoriti i tako za\xc5\xa1tititi unutra\xc5\xa1nje i srednje uho od o\xc5\xa1te\xc4\x87enja do kojih mo\xc5\xbee dovesti pritisak kod ronjenja na ve\xc4\x87e dubine._NEWLINE_Pingvini se na kopnu me\xc4\x91usobno sporazumijevaju glasanjem zvukovima koji podsje\xc4\x87aju na zvuk trube. Neki pu\xc5\xa1taju glasove poput magare\xc4\x87eg revenja, pa se jedna vrsta i zove magare\xc4\x87i pingvin. Me\xc4\x91utim, pod vodom pingvini ne pu\xc5\xa1taju glasove. Nije jasno, da li se ne glasaju da ne upozore grabe\xc5\xbeljivce na svoju prisutnost, ili kako ne bi prestra\xc5\xa1ili potencijalnu lovinu.\n_START_SECTION_\nPrirodni neprijatelji i otimanje mladunca\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x87i prirodni neprijatelji pingvina su neke morske \xc5\xbeivotinje, poput morskih leoparda, morskih pasa i orki. Morski leopard je usamljen lovac, ali veoma efikasno lovi pingvine gone\xc4\x87i ih oko ledenih santi. Kada pingvini poska\xc4\x8du u vodu, morski leopard obi\xc4\x8dno promatra ispod ledenog brijega gdje ga pingvini ne vide, i kada se voda zapjenu\xc5\xa1i, morski leopard ih hvata. Ako ulovi jednog i pojede, on se obi\xc4\x8dno povla\xc4\x8di i ostala grupa pingvina mogu nastaviti kretanje po vodi. Procjenjuje se da godi\xc5\xa1nje od morskih leoparda strada oko 5% svih Adelijskih pingvina. Vjerojatno zbog ove i drugih opasnosti u vodi, pingvini ne mogu skakati u vodu i postoji velika mogu\xc4\x87nost da stoje mnogo vremena na rubu ledenog brijega ili obali. Kad jedan od grupe pingvina sko\xc4\x8di u vodu, svi ostali pingvini poska\xc4\x8du za njim._NEWLINE_Ukoliko su mladunci ili jaja nebranjeni, lako postaju plijen galebova i pomornika. Odrasli pingvini se od ovih grabljivaca brane svojih sna\xc5\xbenim kljunom. Pingvini se ne boje ljudi, pa im lako prilaze. Ako se pingvinu, mu\xc5\xbejaku ili \xc5\xbeenci, dogodi da izgubi mladun\xc4\x8de ili jaje, ponekad se dogodi da poku\xc5\xa1a ukrasti mladun\xc4\x8de neke druge jedinke. U znanosti nije potpuno jasno za\xc5\xa1to se to doga\xc4\x91a, tj. "za\xc5\xa1to bi roditelj odgajao i ulagao u tu\xc4\x91eg mladunca", jer se ne na neki na\xc4\x8din ne uklapa u teoriju evolucije. Neke pretpostavke su, me\xc4\x91utim, na\xc4\x8dinjene da objasne ovo \xc4\x8dudno pona\xc5\xa1anje. Odgajanje mladunca bi pove\xc4\x87alo iskustvo otima\xc4\x8da u odgajanju, \xc4\x8dime bi se pove\xc4\x87ala vjerojatnost da i u budu\xc4\x87nosti ima mladunce. Zbog naizgled uspje\xc5\xa1ne reprodukcije, jedinka \xc4\x87e biti uspje\xc5\xa1nija pri pronala\xc5\xbeenju jedinke za parenje u narednoj sezoni parenja. Otimanje mo\xc5\xbee dovesti i do udru\xc5\xbeivanja sa otetim mladuncem koje joj mo\xc5\xbee pomo\xc4\x87i u narednim sezonama parenja. Me\xc4\x91utim, o\xc4\x8digledna je i realna opasnost od povrje\xc4\x91ivanja od strane pravog roditelja za vrijeme poku\xc5\xa1aja otmice, ali i tro\xc5\xa1enje energije i truda oko mladun\xc4\x8deta koje je "ukradeno" od drugog pingvina. Na taj na\xc4\x8din, nije sigurno da li je ovakvo pona\xc5\xa1anje zaista evolucijska prednost ili jednostavno gre\xc5\xa1ka kod jedinki koje ne prepoznaju svoje mladun\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nOdnos izme\xc4\x91u ljudi i pingvina\n_START_PARAGRAPH_\nPingvini su vrlo popularni kod ljudi, uglavnom zbog svog uspravnog, kao ljudskog, polo\xc5\xbeaja i zbog gegaju\xc4\x87eg na\xc4\x8dina hoda. Tako\xc4\x91er, ljudi vole pingvine jer ih se pingvini ne boje, za razliku od ve\xc4\x87ine ptica. Pingvini su se \xc4\x8desto znali prikazivati u crtanim filmovima kao da nose frak, zbog posebne boje njihovog perja. U skorije vrijeme je snimljeno nekoliko dugometra\xc5\xbenih crtanih filmova o pingvinima, poput Ples malog pingvina (eng. Happy feet) i Pravi surferi (eng. Surf\'s Up). Logo operativnog sistema "Linux" je pingvin, Tuks._NEWLINE_Ljudi u svrhu prehrane prikupljaju jaja, koja su veoma ukusna, dok meso pingvina nije za jelo. Ipak, pingvini se ne boje \xc4\x8dovjeka i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8di im lako prilaze. Razlog je vjerojatno povijesno slabo prisustvo \xc4\x8dovjeka kao grabe\xc5\xbeljivca u predjelima njihovih stani\xc5\xa1ta. Pingvini uglavnom \xc4\x8duvaju udaljenost od oko tri metra, \xc5\xa1to je i granica koja se turistima obi\xc4\x8dno nala\xc5\xbee da ne prelaze; ako pingvini sami, me\xc4\x91utim, pri\xc4\x91u bli\xc5\xbee, \xc5\xa1to se \xc4\x8desto doga\xc4\x91a, nema potrebe za udaljavanjem.\n_START_SECTION_\nPrehrana pigvina\n_START_PARAGRAPH_\nHrane se uglavnom ribom, lignjama, rakovima, ali i drugim sitnim morskim \xc5\xbeivotinjama, krilom i sl. Obi\xc4\x8dno se pingvini koji \xc5\xbeive bli\xc5\xbee Ju\xc5\xbenom polu hrane krilom, dok se sjevernije nastanjeni hrane vi\xc5\xa1e ribom. Plijen hvataju kljunom i gutaju ga cijelog, \xc4\x8dim ga uhvate u vodi._NEWLINE_Ako su u vodi, pingvini mogu uta\xc5\xbeiti \xc5\xbee\xc4\x91 vodom iz uhva\xc4\x87enog plijena ili piju\xc4\x87i male koli\xc4\x8dine morske, slane, vode; pomo\xc4\x87u takozvane slane \xc5\xbelijezde (supraorbitalne glandule) tik iznad o\xc4\x8diju uklanjaju vi\xc5\xa1ak soli iz krvi. Sol se izbacuje kao koncentrizirana teku\xc4\x87ina kroz nosnice. Ovo je prilago\xc4\x91enost uobi\xc4\x8dajena za morske organizme, pa samim tim i za morske ptice poput pingvina. Kada su na kopnu, vodu mogu dobiti jedu\xc4\x87i malo snijega.\n_START_SECTION_\nRasprostranjenost\n_START_PARAGRAPH_\nPingvini \xc5\xbeive u otvorenim morima ju\xc5\xbene polutke. Naro\xc4\x8dito su \xc4\x8desti u obalnim vodama Antarktika, Novog Zelanda, ju\xc5\xbene Australije, Ju\xc5\xbene Afrike, Falklandima smje\xc5\xa1tenim ispred isto\xc4\x8dnih obala Ju\xc5\xbene Amerike ali i na zapadnoj obali sve do Perua kao i na Galapagoskim otocima u blizini ekvatora. Kako pingvini vole hladnije predjele, u tropskim podru\xc4\x8djima se pojavljuju samo ako postoje hladne morske struje. To je slu\xc4\x8daj s Humboldtovom strujom uz zapadnu obalu Ju\xc5\xbene Amerike kao i s Benguelskom strujom du\xc5\xbe zapadne obale Afrike koja dopire sve do ekvatora. _NEWLINE_Ve\xc4\x87ina vrsta \xc5\xbeivi izme\xc4\x91u 45. i 60. stupnja ju\xc5\xbene zemljopisne \xc5\xa1irine. Najve\xc4\x87i broj jedinki \xc5\xbeivi uz Antarktik i na obli\xc5\xbenjim otocima.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotni okoli\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nPravi \xc5\xbeivotni prostor pingvina je otvoreno more, \xc4\x8demu su izvanredno prilago\xc4\x91eni. Na kopno dolaze samo radi gnije\xc5\xbedenja. Tu \xc5\xbeive na stjenovitim obalama ju\xc5\xbenih kontinenata, hladnim \xc5\xa1umama umjerenih podru\xc4\x8dja, podtropskim pje\xc5\xa1\xc4\x8danim pla\xc5\xbeama, podru\xc4\x8djima ohla\xc4\x91ene lave na kojima gotovo uop\xc4\x87e nema vegetacije, subantarkti\xc4\x8dkim travnjacima ali \xc4\x8dak i na ledu Antarktika. Dok tropske vrste ostaju na svom podru\xc4\x8dju, druge vrste odlaze i vi\xc5\xa1e stotina kilometara daleko od oceana kako bi do\xc5\xa1le u podru\xc4\x8dja gdje legu mladunce.'