b'\n_START_ARTICLE_\nHreljin\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Hreljin prote\xc5\xbee se kroz podru\xc4\x8dje 2 katastarske op\xc4\x87ine: Hreljin i Ru\xc5\xbei\xc4\x87-selo._NEWLINE_Kroz Hreljin ju\xc5\xbenim dijelom naselja prolazi dr\xc5\xbeavna cesta D501 uz koju se nalazi i nogometno igrali\xc5\xa1te "Lonja". \xc5\xbdupanijska cesta \xc5\xbdC5063 prolazi kroz Hreljin i u naselju Melnice se spaja na \xc5\xbeupanijsku cestu \xc5\xbdC5068 koja ide u smjeru Zlobin i Fu\xc5\xbeine. Naselje prati konfiguraciju terena te se nepravilno \xc5\xa1iri od glavnih prometnica u dio za\xc5\xa1ti\xc4\x87eni od bure._NEWLINE_Naselje nema imenovane ulice, ali stanovni\xc5\xa1tvo prepoznaje dijelove naselja (zaseoke): Solnice (centar mjesta), Gladovo, Pod Solnice, Palentarovo, Biljin, Raskri\xc5\xbeje, Stara cesta, \xc4\x8copovsko, Kukurinovo, Knezovo,  Tursko, Vidasko, Sobolsko, Zastene, Gaj, Maj, Donje Selo, Ravnica, Lokvica, Lonja, Glavi\xc4\x8dina, Dorisko, Placa, Kalac, Dragisino, Hrustica, Popeli\xc5\xa1\xc4\x87e, Prin\xc4\x8dica, Kalvarija, Cerkul, Fister, Melnice, Plase._NEWLINE_Sjeverno od Hreljina prolazi \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka pruga M202 Zagreb Glavni kolodvor \xe2\x80\x93 Karlovac \xe2\x80\x93 Rijeka. Pruga doti\xc4\x8de mjesto iznad zaseoka Melnice i prolazi kroz Plase. Iznad Melnica je manja \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dka stanica istog imena, a Plase su jedna od ve\xc4\x87ih \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkih stanica (4 kolosjeka) na pruzi za Zagreb, nekada vrlo va\xc5\xbeno stajali\xc5\xa1te za opskrbu parnih lokomotiva vodom i gorivom._NEWLINE_U centralnom dijelu naselja nalazi se crkva Sv. Jurja iz 1794.godine, Dom kulture, dje\xc4\x8dji vrti\xc4\x87, osnovna \xc5\xa1kola, opskrbni centar i po\xc5\xa1tanski ured 51226 Hreljin.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nHreljin neki ubrajaju u sedam utvrda Liburna (septem turres) rimske Liburnije, \xc5\xa1to svjedo\xc4\x8di da ga se dr\xc5\xbei za star grad. Tko i kada ga je osnovao ne mo\xc5\xbee se prona\xc4\x87i, a narodna pri\xc4\x8da govori da ga je sagradio Hrelja (Herkul) koji je do\xc5\xa1ao iz Gr\xc4\x8dke._NEWLINE_Oko Hreljina ima prona\xc4\x91enih ostataka naseobina iz rimskog doba, rimskih miljokaza u blizini Bakarca, a prona\xc4\x91eno je i ne\xc5\xa1to rimskih nov\xc4\x8di\xc4\x87a u blizini naselja Plase._NEWLINE_1225. s Vinodolom je i Hreljin do\xc5\xa1ao u vlast knezova Kr\xc4\x8dkih Frankopana. Prvi ozbiljniji pisani trag je iz  1288. godine i to u poznatom Vinodolskom zakonu gdje je grad Hreljin jedna od devet vinodolskih op\xc4\x87ina. Darovnicom hrvatsko-ugarskog kralja Andrije II Hreljin je potpao pod vlast kr\xc4\x8dke vlastele, ali slobodni seljaci nisu \xc5\xbeeljeli postati kmetovi pa je dolazilo do sukoba, koji su okon\xc4\x8dani propisivanjem Vinodolskog zakonika kojim su knezovi seljacima u\xc4\x8dinili neke ustupke, a seljaci priznali vlast oto\xc4\x8dkih knezova. _NEWLINE_Stari grad Hreljin se nalazio na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Gradine. Bio je opasan zidinama s dvije kule, i imao je dva ulaza. Na sjeverozapadnom i jugozapadnom kraju stajala je po jedna obrambena kula kru\xc5\xbena tlocrta. Kula okrenuta prema Bakarskome zaljevu zatvarala je s obrambenim zidom i manjom \xc4\x8detverougaonom kulom mali ka\xc5\xa1tel, vjerojatno najstariji dio utvr\xc4\x91enoga naselja. _NEWLINE_Na najvi\xc5\xa1em mjestu bre\xc5\xbeuljka je bila tvr\xc4\x91ava \xc4\x8diji su ostaci i danas dobro sa\xc4\x8duvani. U sredini naselja se je nalazila jednobrodna crkva sv. Jurja, s prizidanim zvonikom na pro\xc4\x8delju. _NEWLINE_1403. godine za vrijeme kneza Nikole Frankopana Hreljin se spominje kao grad sa 4 sve\xc4\x87enika. _NEWLINE_1440. godine Hreljin se spominje kada je u njemu izdana glagoljska isprava kojom Ivan Frankopan daruje zemlju Pavlinima samostana sv. Marije u Crikvenici._NEWLINE_1491. godina se spominje na kamenom okviru tabernakula (svetohrani\xc5\xa1ta) koji je nekad bio smje\xc5\xa1ten u crkvi sv. Jurja u starom gradu Hreljinu, a sada je pohranjen u arheolo\xc5\xa1kom muzeju u Zagrebu. Tabernakul je zavr\xc5\xa1en oko te godine jer se na njemu \xc4\x8dita \xc2\xbbHic. est. cborpus. Domini. Inostri. Yesu. Cristi. 1491. \xc2\xab. Na njemu grb Frankapana i grb grada Senja, i vjerojatno je to dar knezova Frankapana koji su tada upravljali gradom._NEWLINE_Od godine 1550. Hreljinom vlada knez Nikola Zrinski. Upravu je vodio njegov brat Juraj. _NEWLINE_1605. godine potpisan je prvi poznati urbar za Hreljin. Po tom urbaru pla\xc4\x87ali su hreljani "bir" u grad 424 libar u gotovu, a osim toga druga podavanja u naravi, "sulj" od marve, ubirala se "trgovina" od robe na cesti i u Bakarcu, gradskoj luci._NEWLINE_U to vrijeme (kraj 16. i po\xc4\x8detak 17. stolje\xc4\x87a) je i crkva pro\xc5\xa1irena na tri broda._NEWLINE_1649. pripao je Hreljin sa ostalim primorskim imanjima knezu Petru Zrinskom._NEWLINE_1692. godine odri\xc4\x8de se udovica Zrinskih imanja mu\xc5\xbeevih, prekupi ih austrijska komora od ugarske, pa je tako Hrejlin do\xc5\xa1ao pod upravu Austrijske komore._NEWLINE_1699. kraj crkve sv. Jurja je podignuta kapelica Gospe Snje\xc5\xbene (sv. Marije), jedini do danas potpuno sa\xc4\x8duvani objekt u starom gradu Hreljinu. Svake godine na blagdan Gospe Snje\xc5\xbene u kapelici se odr\xc5\xbeava sve\xc4\x8dana misa._NEWLINE_Kad se 1726. g. po\xc4\x8dela graditi nova Karlova cesta iz Karlovca za Rijeku, po\xc4\x8delo je seljenje hreljana na onda\xc5\xa1nji Piket, a dana\xc5\xa1nje podru\xc4\x8dje naselja Hreljin. Ime Piket potje\xc4\x8de iz doba Napoleonove Ilirije kada su francuske stra\xc5\xbee (franc. piquet zna\xc4\x8di "poljska stra\xc5\xbea") bile stacionirane na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njeg mjesta Hreljin._NEWLINE_1778. godine Bakar je progla\xc5\xa1en slobodnim kraljevskim gradom, uspostavljena je municipalna uprava, a podru\xc4\x8dje municipija je obuhva\xc4\x87alo i bakarski kotar tj. teritorije od Trsata do Kraljevice, pa tako i Hreljin._NEWLINE_1789. godine ukinut je kaptol Hreljinski, a godine 1790. nakon po\xc5\xbeara koji je uni\xc5\xa1tio crkvu, preseli se i \xc5\xbeupnik s Hreljina k crkvi sv. Jurja na Piketu koja postaje \xc5\xbeupna crkva Hreljina._NEWLINE__NEWLINE_1853. utemeljena je \xc5\xa1kola na Hreljinu, i tada je "Hreljin imao oko 2.800 du\xc5\xa1a"_NEWLINE_1861. dr. Ante Star\xc4\x8devi\xc4\x87 izabran je zastupnikom kotara Hreljin-Grobnik u Hrvatski Sabor u svom prvom mandatu u Saboru._NEWLINE_Od sredine 19. stolje\xc4\x87a, a posebno izme\xc4\x91u dva svjetska rata, veliki broj Hreljana se iseljava u prekomorske zemlje, tako da prakti\xc4\x8dki nema ku\xc4\x87e koja nema nekoga u jednoj od Amerika. Prema postoje\xc4\x87im pisanim podacima, u tom je razdoblju iz Hreljina u svijet oti\xc5\xa1lo 1171 \xc4\x8dovjek (991 mu\xc5\xa1karac i 180 \xc5\xbeena). Pretpostavlja se da je \xc5\xa1to mornara, \xc5\xa1to neregistriranih iseljenika bilo barem jo\xc5\xa1 350-400 \xc5\xa1to daje broj od preko 1500 ljudi koji su napustili Hreljin u to doba._NEWLINE_Najpoznatiji hreljinski iseljenik je Josip Marohni\xc4\x87 (ro\xc4\x91en 12. 11. 1866. na Hreljinu, umro u Americi 23. 1. 1921). Josip Marohni\xc4\x87 je jedan od najutjecajnijih hrvatskih doseljenika u Ameriku. Osnovao je prvu Hrvatsku crkvu u Americi, izdavao je novine "Hrvatski glasnik", jedan je od suosniva\xc4\x8da Hrvatske bratske zajednice._NEWLINE_1874. nezadovoljstvo seoskih op\xc4\x87ina s podru\xc4\x8dja municipija grada Bakra dovelo je do razvrgnu\xc4\x87a municipija, a dotada\xc5\xa1nji dijelovi municipija, pa tako i Hreljin, postali su samostalne op\xc4\x87ine. Sjedi\xc5\xa1te hreljinske Upravne op\xc4\x87ine bilo je smje\xc5\xa1teno u zgradi u centru mjesta, u kojoj je do 2010. godine bio i dje\xc4\x8dji vrti\xc4\x87, a koju stariji Hreljani jo\xc5\xa1 i danas zovu "op\xc4\x87ina"._NEWLINE_1941. godine Hreljin okupira Talijanska vojska._NEWLINE_Rimskim ugovorom (dogovor izme\xc4\x91u NDH i Italije o granici od 18. svibnja 1941.) Hreljin je presje\xc4\x8den u dijelu koji i danas hreljani zovu "Granica" dr\xc5\xbeavnom granicom izme\xc4\x91u NDH i Italije. Granica se prema moru spu\xc5\xa1tala na polovicu Bakarskog zalijeva, a na drugu stranu prema Delnicama._NEWLINE_Tijekom II svjetskog rata Hreljin aktivno sudjeluje u antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkoj borbi. _NEWLINE_U mjestu se nalazi talijanska vojska i institucije NDH. Prvi partizanski logor osnovan je \xc5\xa1umi na podru\xc4\x8dju Tuhobi\xc4\x87a, brda iznad Hreljina.  7. listopada 1943. godine njema\xc4\x8dka  vojska je u ofenzivi uni\xc5\xa1tila logor i \xc5\xbeivot je izgubilo 107 partizana._NEWLINE_Nakon pada Italije, Hreljin zauzima njema\xc4\x8dka vojska._NEWLINE_17. travnja 1945. IV. armija Jugoslavenske armije osloba\xc4\x91a Hreljin od njema\xc4\x8dke i vojske NDH._NEWLINE_1974. Hreljin s izmjenama onda\xc5\xa1njeg dru\xc5\xa1tveno-politi\xc4\x8dkog ure\xc4\x91enja postaje mjesna zajednica u sklopu op\xc4\x87ine Rijeka._NEWLINE_1991. Hreljin postaje naselje na podru\xc4\x8dju tada\xc5\xa1nje op\xc4\x87ine Bakar sa sjedi\xc5\xa1tem u Bakru._NEWLINE_1995. op\xc4\x87ina postaje grad Bakar, a naselje Hreljin jedan od mjesnih odbora na podru\xc4\x8dju grada Bakra.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nCentar kulturnog djelovanja na Hreljinu danas je Dom kulture koji se nalazi u centru mjesta, odmah do crkve Sv. Jurja. Sagra\xc4\x91en je u produ\xc5\xbeetku stare zgrade \xc5\xa1kole._NEWLINE_Ve\xc4\x87 godinama je nositelj kulturnog \xc5\xbeivota na Hreljinu Kulturno umjetni\xc4\x8dko dru\xc5\xa1tvo "Sloga" u dana\xc5\xa1njem obliku osnovana 1975. godine. KUD "Sloga" djeluje upravo u prostorima Dru\xc5\xa1tvenog doma._NEWLINE_Po\xc4\x8deci organiziranog amaterskog kulturnog djelovanja se\xc5\xbeu u davnu 1910. godinu kada je pri Narodnoj \xc4\x8ditalnici osnovan mje\xc5\xa1oviti pjeva\xc4\x8dki zbor, a ne\xc5\xa1to kasnije i tambura\xc5\xa1ki zbor i dramska sekcija. 1923. prestaje s radom to dru\xc5\xa1tvo, a njegovi \xc4\x8dlanovi osnivaju tambura\xc5\xa1ki zbor "Primorac", a voditelj postaje Bo\xc5\xbeo Vidas-Vuk. _NEWLINE_1922. godine osnovana je u sklopu \xc5\xa0portskog dru\xc5\xa1tva "Hridina", tambura\xc5\xa1ka sekcija. _NEWLINE_1924. osnovan je Radni\xc4\x8dko-\xc5\xa1portski kulturno-prosvjetni klub "Sloga" koji je okupljao ve\xc4\x87inom politi\xc4\x8dki aktivne radnike._NEWLINE_1936. godine osniva se "Ogranak selja\xc4\x8dke Sloge" koji je u svom sastavu imao gluma\xc4\x8dku grupu, tambura\xc5\xa1ku sekciju i pjeva\xc4\x8dki zbor. Najvi\xc5\xa1e zasluga za ponovno o\xc5\xbeivljavanje kulturnog \xc5\xbeivota na Hreljinu u to doba imao je na\xc5\xa1 priznati i poznati skladatelj  Nikola Hercigonja. _NEWLINE_1945. godine nakon oslobo\xc4\x91enja zapo\xc4\x8dinje djelovati KUD "Bo\xc5\xbeo Vidas\xe2\x80\x93Vuk" s pjeva\xc4\x8dkim zborom i dramskom sekcijom. _NEWLINE_1973. po\xc4\x8dinje djelovati klapa "Gradina" koja je djelovala punih 28 godina i bila je jedna od najdugovje\xc4\x8dnijih sjevernojadranskih klapa._NEWLINE_1992.godine osnovana vokalnoinstrumentalna grupa "Swing"djelovala sve do 1997.godine._NEWLINE_1995. godine osnovana je mu\xc5\xa1ka klapa "Frankopan" koja je djelovala 4 godine. _NEWLINE_1997. osnovana je sekcija za o\xc4\x8duvanje hreljinske kulturne i prirodne ba\xc5\xa1tine te njegovanje \xc4\x8dakavskog narje\xc4\x8dja. Najzna\xc4\x8dajnija aktivnost odvija se u sklopu odbora za ma\xc5\xa1kare "\xc4\x8co\xc4\x8dman Express" koji ve\xc4\x87 deset godina organizira \xc5\xa1iroj okolici poznate ma\xc5\xa1karane zabave. _NEWLINE_1999. godine osniva se \xc5\xbeenska klapa "Hreljin".'