b'\n_START_ARTICLE_\nIslam u Srbiji\n_START_PARAGRAPH_\nIslam je jedna od tradicionalnih religija u Srbiji, prisutna ve\xc4\x87 stolje\xc4\x87ima na njenim prostorima. Muslimani Srbije prete\xc5\xbeno su sljedbenici sunitskog islama. _NEWLINE_Prema popisu iz 2002. godine, u Srbiji (bez Kosova) ima oko 280 000 muslimana ili 3,6% stanovni\xc5\xa1tva. Srpski muslimani su organizirani u dvjema zajednicama: Islamskoj zajednici Srbije sa sjedi\xc5\xa1tem u Beogradu i Islamskoj zajednici u Srbiji sa sjedi\xc5\xa1tem u Novom Pazaru.\n_START_SECTION_\nPrvi dodiri\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi zabilje\xc5\xbeeni dodiri Ju\xc5\xbenih Slavena s islamom ostvareni su jo\xc5\xa1 u 9. stolje\xc4\x87u, posredstvom Arapa. Srednjovjekovni slavenski filozof German Dalmatinski (1110.\xe2\x80\x931160.) bio je va\xc5\xbean posrednik izme\xc4\x91u europske i arapske znanosti i kulture 12. stolje\xc4\x87a. On je radio na prvom europskom prijevodu Kurana na latinski jezik. Prvi zakonski akt koji tretira islam u Srbiji je Savino Zakonopravilo iz 1219. godine, koje sadr\xc5\xbei i Spis o izmail\xc4\x87anskoj veri (preuzet iz bizantskih nomokanona), koje "izmail\xc4\x87ansku veru" ne smatra posebnom religijom, ve\xc4\x87 novom kr\xc5\xa1\xc4\x87anskom herezom (krivovjerjem). Po\xc5\xa1to su muslimani tako\xc4\x91er vjerovali u jednog Boga, prihva\xc4\x87ali Stari zavjet (po\xc5\xa1tivaju\xc4\x87i Adema/Adama, Ibrahima/Abrahama, Musu/Mojsija, itd.) i djelomi\xc4\x8dno Novi zavjet (Ind\xc5\xbeil/Evan\xc4\x91elje), smatrani su kr\xc5\xa1\xc4\x87anskim hereticima, a ne posebnom vjerom.\n_START_SECTION_\nDoba turske okupacije\n_START_PARAGRAPH_\nIslam se po\xc4\x8deo ubrzano \xc5\xa1iriti Ra\xc5\xa1kom usporedno s turskim osvajanjima u 14. i 15. stolje\xc4\x87u. Nakon pripojenja srednjevjekovne srpske dr\xc5\xbeave Osmanskom Carstvu, islam je s vremenom u pojedinim predjelima postao ve\xc4\x87inska vjera. Jedan od najznamenitijih Srba muslimana iz tog razdoblja bio je Mahmud-pa\xc5\xa1a Abogovi\xc4\x87 (1420.-1473.). Etni\xc4\x8dki raznolika islamska zajednica Srbije je uglavnom nastajala dugotrajnim procesom islamizacije lokalnog slavenskog \xc5\xbeivlja i doseljavanjem Turaka i drugih muslimana s istoka. Me\xc4\x91u pojedinim znanstvenicima je popularna tzv. \xc2\xbbbogumilska teza\xc2\xab, da muslimani slavenskog podrijetla i jezika prete\xc5\xbeno potje\xc4\x8du od bogumila, kojima je prihva\xc4\x87anje islama osiguravalo kontinuitet vjerske posebnosti. Iako je ova teza \xc5\xa1iroko osporavana, tako\xc4\x91er je znanstveno obesna\xc5\xbeeno i jednostrano vi\xc4\x91enje islamizacije kao prete\xc5\xbeno nasilnog prevo\xc4\x91enja u novu vjeru. Obi\xc4\x8dno se pretpostavlja da su motivi kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih podanika Osmanskog Carstva prihvatiti dr\xc5\xbeavnu vjeru bili prije svega gospodarske i socijalno-politi\xc4\x8dke naravi. _NEWLINE_Tijekom nekoliko stolje\xc4\x87a, islam je bio slu\xc5\xbebena dr\xc5\xbeavna religija, ali je tolerirano i postojanje drugih vjeroispovijesti. Osmanskim sustavom vjerske autonomije je priznatim vjerskim zajednicama bilo omogu\xc4\x87eno uspostaviti svoje samostalne posjede zvane miletima, u kojima su zadr\xc5\xbeavale vlastite vjerske zakone, obi\xc4\x8daje i jezik, pod za\xc5\xa1titom sultana. Iako je dr\xc5\xbeavna religija bio islam, u istom gradu su zajedno \xc5\xbeivjele kr\xc5\xa1\xc4\x87anske, judaisti\xc4\x8dke i islamske obitelji. Na osnovi sustava mileta, stanovnici nemuslimani u islamskoj dr\xc5\xbeavi u\xc5\xbeivali su pravnu, sudsku i kulturnu autonomiju. Zbog ovoga se vi\xc5\xa1evjersko Osmansko Carstvo uzima kao primjer sno\xc5\xa1ljivosti na osnovi etni\xc4\x8dko-religijskih razlika, a sustav mileta kao rani primjer vjerskog su\xc5\xbeivota. Me\xc4\x91utim, diskriminacija prema nemuslimanima je vr\xc5\xa1ena, izme\xc4\x91u ostalog, na osnovi poreza kojih su muslimani bili oslobo\xc4\x91eni. Oslobo\xc4\x91eni su bili po osnovi obveze slu\xc5\xbebovanja u vojsci. Muslimanima je bila obveza slu\xc5\xbeiti vojsku i sudjelovati u ratnim pohodima, dok su ostale vjerske skupine (mileti) bile po\xc5\xa1te\xc4\x91ene vojske i ratnih pohoda. Umjesto sudioni\xc5\xa1tva pla\xc4\x87ali su porez na svoj izostanak.\n_START_SECTION_\nBeograd u osmanskom razdoblju\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_U Beogradu su muslimani nekada predstavljali ve\xc4\x87insko stanovni\xc5\xa1tvo. Prema podacima turskog putopisca Evlije \xc4\x8celebije, u vrijeme kada je on boravio u Beogradu 1660. godine, grad je imao oko 98 000 stanovnika, od kojih su 77.000 bili muslimani. U Beogradu su tada postojale \xc4\x8dak 273 islamske bogomolje, d\xc5\xbeamije i mesd\xc5\xbeidi. Najve\xc4\x87om i najljep\xc5\xa1om smatrana je Batal-d\xc5\xbeamija, na mjestu dana\xc5\xa1nje Savezne skup\xc5\xa1tine, koju su putopisci uspore\xc4\x91ivali s Aja Sofijom. U Beogradskom pa\xc5\xa1aluku postojao je i veliki broj dervi\xc5\xa1kih bratstava, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i bajramije, melamije, bekta\xc5\xa1ije, halvetije, gul\xc5\xa1enije, kadirije, hindije, mevlevije, nak\xc5\xa1ibendije, rifaije, sadije, sunbulije, \xc5\xa1abanije, \xc5\xa1azilije i u\xc5\xa1akije. Tijekom ratova s Austrijom i nakon \xc5\xa1to su Austrijanci u dva navrata pripojili Beograd Habsbur\xc5\xa1koj Monarhiji broj d\xc5\xbeamija se smanjio na oko 30.\n_START_SECTION_\nVojvodina\n_START_PARAGRAPH_\nIslam se na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Vojvodine pojavio u 16. stolje\xc4\x87u, kada ovi prostori ulaze u sastav Osmanskog Carstva. Srijem se nalazio u njegovom sastavu od 1526. godine (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i razdoblje vazalnog Srijemskog vojvodstva od 1527. do 1530. godine), dok Ba\xc4\x8dka i Banat pod izravnu osmansku upravu dolaze ne\xc5\xa1to kasnije. Ba\xc4\x8dka 1541.-1545., a Banat 1552.-1556. godine. Banat je u ime Osmanskog Carstva osvojio veliki vezir Mehmed-pa\xc5\xa1a Sokolovi\xc4\x87, a u njegovoj vojsci bilo je tada 8 000 janji\xc4\x8dara i 100 000 akind\xc5\xbeija, me\xc4\x91u kojima i 20 000 Srba._NEWLINE_Tijekom osmanske uprave na Balkanu i u Panonskoj nizini, veliki broj Srba pre\xc5\xa1ao je na islam, \xc5\xa1to je bio uvjet za napredak u dr\xc5\xbeavnoj slu\xc5\xbebi, a neki islamizirani Srbi bili su i na visokim upravnim polo\xc5\xbeajima. Beg Malkovi\xc4\x87 bio je prvi osmanski upravitelj Be\xc4\x8dkereka (Zrenjanina), a Hasan-pa\xc5\xa1a Predojevi\xc4\x87 upravljao je Segedinskim sand\xc5\xbeakom 1592. godine. _NEWLINE_Tijekom osmanske uprave, sela na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Vojvodine naseljavali su Srbi, dok je u gradovima \xc5\xbeivjelo etni\xc4\x8dki i vjerski mje\xc5\xa1ovito stanovni\xc5\xa1tvo, koje je uklju\xc4\x8divalo muslimane (Turci, islamizirani Srbi, Arapi), Srbe, Rome, Grke, Cincare, \xc5\xbdidove itd. U svim vojvo\xc4\x91anskim naseljima mogle su se vidjeti d\xc5\xbeamije, a u zna\xc4\x8dajnijim gradovima su se nalazile zgrade sjedi\xc5\xa1ta vlasti, kupaonice, turske \xc5\xa1kole i druge javne ustanove, dok su se u glavnoj ulici (\xc4\x8dar\xc5\xa1iji) nalazile glavne trgova\xc4\x8dke i obrtni\xc4\x8dke radionice._NEWLINE_Mitrovica (dana\xc5\xa1nja Srijemska Mitrovica) je bila va\xc5\xbeno islamsko naselje, a u njoj je po podacima iz 1572. godine bilo 598 islamskih i 18 kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih domova. U to doba u Mitrovici se nalazilo 17 d\xc5\xbeamija i niti jedna kr\xc5\xa1\xc4\x87anska crkva. Be\xc4\x8dkerek (dana\xc5\xa1nji Zrenjanin) bio je tada jedno od najzna\xc4\x8dajnijih naselja u Banatu, a zbog zasluga koje su mu lokalni be\xc4\x8dkere\xc4\x8dki Srbi u\xc4\x8dinili prilikom osvajanja Banata, Mehmed-pa\xc5\xa1a Sokolovi\xc4\x87 pretvorio je ovaj grad u svoju zadu\xc5\xbebinu (vakuf), a njegove stanovnike oslobodio svih vojnih nameta. Grad je bio podijeljen na dvije mahale, islamsku i pravoslavnu. U gradu Somboru bilo je u osmansko doba 14 islamskih bogomolja, od kojih su pet bile d\xc5\xbeamije, a ostale mahalski mesd\xc5\xbeidi. Varadin (dana\xc5\xa1nji Petrovaradin) imao je u osmansko doba ve\xc4\x87insko islamsko stanovni\xc5\xa1tvo. U podgra\xc4\x91u tvr\xc4\x91ave s oko 200 ku\xc4\x87a nalazila se Sulejman-hanova d\xc5\xbeamija, a postojale su i dvije manje, Had\xc5\xbei-Ibrahimova i Huseinova. Pored dvije islamske mahale, u sastavu grada nalazila se i kr\xc5\xa1\xc4\x87anska \xc4\x8detvrt s 35 pravoslavnih ku\xc4\x87a. Vr\xc5\xa1ac je bio prete\xc5\xbeno islamski, a Titel mje\xc5\xa1oviti islamski i pravoslavni grad. Osmansko Carstvo bilo je podijeljeno na provincije (pa\xc5\xa1aluke), koje su se dijelile u manje upravne jedinice (sand\xc5\xbeake). Na ozemlju Banata postojala je osmanska provincija pod imenom Temi\xc5\xa1varski pa\xc5\xa1aluk, dok su se na ozemlju Srijema i Ba\xc4\x8dke nalazili Srijemski sand\xc5\xbeak i Segedinski sand\xc5\xbeak. Oba sand\xc5\xbeaka su u po\xc4\x8detku bila u sastavu Budimskog pa\xc5\xa1aluka, da bi Segedinski sand\xc5\xbeak kasnije bio uklju\xc4\x8den u Jegarski pa\xc5\xa1aluk._NEWLINE_Nakon austrijskog osvajanja Vojvodine krajem 17. i po\xc4\x8detkom 18. stolje\xc4\x87a, gotovo cjelokupno islamsko stanovni\xc5\xa1tvo iselilo se s ovih prostora, a neki od njih su se poslije toga naselili u Bosni i Hercegovini. Uglavnom su na\xc5\xa1li uto\xc4\x8di\xc5\xa1te u njenim sjevernim dijelovima i dolini rijeke Bosne, gdje su bili poznati kao \xe2\x80\x9eun\xc4\x91urovci" (izbjeglice iz Ugarske). Njihova znatnija naselja imala su urije (op\xc4\x87inske utrine), kao u Vojvodini. Austrijanci su na podru\xc4\x8dju Vojvodine uni\xc5\xa1tili i zatrli gotovo sve tragove islamske kulture, a prva d\xc5\xbeamija u Vojvodini nakon austrijskog osvajanja sagra\xc4\x91ena je tek 2008. godine u Subotici, nakon gotovo tri stolje\xc4\x87a. Mes\xc5\xbeidi su izgra\xc4\x91eni u Adami\xc4\x87evom naselju u Novom Sadu 1979., u Subotici 2001., u novosadskom Velikom Ritu 2005. i u Beo\xc4\x8dinu 2006. godine. Prema popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2002. godine, broj islamskih vjernika na podru\xc4\x8dju AP Vojvodine bio je 8 073. Po okruzima: 1 180 u Sjevernoba\xc4\x8dkom, 268 u Zapadnoba\xc4\x8dkom, 4 074 u Ju\xc5\xbenoba\xc4\x8dkom, 384 u Srijemskom, 273 u Sjevernobanatskom, 957 u Srednjobanatskom i 937 u Ju\xc5\xbenobanatskom.\n_START_SECTION_\nSrpski ustanci i progoni muslimana\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom vi\xc5\xa1e uspje\xc5\xa1nih etapa osloba\xc4\x91anja Srbije (1793.\xe2\x80\x941867.), broj muslimana u Srbiji se neprestano smanjivao, pra\xc4\x87eno poja\xc4\x8danim iseljavanjem Turaka. Prije Prvog srpskog ustanka, u Srbiji je \xc5\xbeivjela znatna populacija muslimana (procjene idu i do nekoliko stotina tisu\xc4\x87a). Nakon povla\xc4\x8denja Osmanlija s ozemlja pod nadzorom Srba, dolazi do uni\xc5\xa1tavanja islamskih bogomolja i iseljavanja muslimana, \xc5\xa1to je nerijetko poprimalo razmjere vjerskih progona. Ve\xc4\x87inu "turskog", odnosno muslimanskog stanovni\xc5\xa1tva po varo\xc5\xa1ima u Srbiji \xc4\x8dinili su islamizirani Srbi ili drugi Slaveni i Albanci._NEWLINE_U Prvom srpskom ustanku, mnoge beogradske d\xc5\xbeamije su stradale, a one preostale bile su pretvorene u trgovine namirnicama, u nekim su dr\xc5\xbeane svinje, jedna je bila pretvorena u pravoslavnu crkvu, a neke su odre\xc4\x91ene turskim \xc5\xbeenama za stanovanje. D\xc5\xbeamije su ru\xc5\xa1ene i u drugim gradovima koji su se na\xc5\xa1li u sastavu Kne\xc5\xbeevine Srbije. Tako su u U\xc5\xbeicu sru\xc5\xa1ene 34 d\xc5\xbeamije, u Smederevu 24 itd. Srpske vlasti su 1836. godine popisale d\xc5\xbeamije u Beogradu, i na tom popisu se nalazilo 16 d\xc5\xbeamija. 1867. godine, iseljenjem iz Beograda "turskog" \xc5\xbeivlja (me\xc4\x91u kojima je veliki broj bio slavenskog podrijetla) zapo\xc4\x8deo je kraj beogradskih d\xc5\xbeamija. Kako navodi Felix Kanic \xe2\x80\x9dgdjekad bi no\xc4\x87u slu\xc4\x8dajno eksplodirale mine ru\xc5\xa1e\xc4\x87i d\xc5\xbeamije koje su ometale regulaciju\xe2\x80\x9d. Vremenom su sru\xc5\xa1ene sve preostale beogradske d\xc5\xbeamije, osim jedne, Bajrakli d\xc5\xbeamije na Dor\xc4\x87olu. _NEWLINE_22. studenog 1862. godine na me\xc4\x91unarodnoj konferenciji velikih sila u Kanlid\xc5\xbei na Bosporu nare\xc4\x91eno je iseljenje muslimana iz Srbije. Iseljavane su cijele obitelji iz sela i gradova koji su pripali novostvorenoj Kne\xc5\xbeevini Srbiji._NEWLINE_Tih godina mnogi muslimani kao izbjeglice prelaze u Bosnu ili Novopazarski sand\xc5\xbeak, koji jo\xc5\xa1 uvijek nije bio u sastavu Srbije. U Bosansku Kostajnicu krajem 1862. i po\xc4\x8detkom 1863. godine sele muslimani iz Valjeva, \xc5\xa0apca, U\xc5\xbeica, pa se dio u kome su izbjegli muslimani najvi\xc5\xa1e koncentrirani naziva U\xc5\xbeice. Mnogi muslimani izbjegli iz Srbije 1862. i 1863. godine naseljeni su u Zvorniku, koji je tada bio u sastavu Bosanskog pa\xc5\xa1aluka.\n_START_SECTION_\nStvaranje islamske zajednice Srbije\n_START_PARAGRAPH_\nU Srbiji, pravna osnova za stvaranje islamske vjerske zajednice postavljena je Zakonom o vakufskim zemljama iz 1863. godine. Sloboda ispovijedanja islama u Kne\xc5\xbeevini Srbiji priznata je Ukazom kneza Mihajla Obrenovi\xc4\x87a 18. svibnja 1868. godine. Procjenjuje se da je u to doba u dr\xc5\xbeavi ostalo tek desetak tisu\xc4\x87a muslimana. Da muslimani \xc2\xbbne bi bez religiozne utjehe bili\xc2\xab, beogradskom d\xc5\xbeematu (islamskoj vjerskoj op\xc4\x87ini) predana je na uporabu Bajrakli-d\xc5\xbeamija, koja im i danas slu\xc5\xbei kao jedina bogomolja. _NEWLINE_Berlinskim kongresom 1878. godine, Srbija je priznata kao neovisna dr\xc5\xbeava i na ra\xc4\x8dun Turske je dobila \xc4\x8detiri okruga (ni\xc5\xa1ki, pirotski, topli\xc4\x8dki i vranjski), u kojima je \xc5\xbeivio veliki broj muslimana. Dogovoreno je da "ni za jednu osobu u Srbiji razlika u vjerskoj opredijeljenosti ili konfesiji ne smije biti povod za isklju\xc4\x8denost ili nemogu\xc4\x87nost u pogledu u\xc5\xbeivanja gra\xc4\x91anskih ili politi\xc4\x8dkih prava i rada u javnim slu\xc5\xbebama", kao i da \xc4\x87e se "sloboda i vidno prakticiranje svih oblika ispovijedanja vjere osigurati svim doma\xc4\x87im osobama u Srbiji, kao i strancima". Nakon pripojenja novih okruga, \xc4\x8dlankom 77. Zakona o ure\xc4\x91enju oslobo\xc4\x91enih predjela potvr\xc4\x91uje se \xc2\xbbgra\xc4\x91anima muhamedanske kao i gra\xc4\x91anima svake druge zakonom priznate vjere\xc2\xab\xc2\xa0pravo i sloboda ravnopravno obavljati \xc2\xbbvjerozakonske obrede veroispovijedi svoje\xc2\xab. Na \xc4\x8delu islamske zajednice u Srbiji nalazi se muftija, \xc4\x8dije je sjedi\xc5\xa1te bilo u Ni\xc5\xa1u. Ni\xc5\xa1kog muftiju je postavljao \xc5\xa1eih ul islam iz Istanbula, a njegovo ustoli\xc4\x8denje potvr\xc4\x91ivao je vladar Srbije. _NEWLINE_Nakon Balkanskih ratova, pripojenjem Sand\xc5\xbeaka, Kosova i Makedonije, broj muslimana u Srbiji je, i pored neprestanog iseljavanja u Tursku, porastao na oko pola milijuna. Ni\xc5\xa1ki muftija je progla\xc5\xa1en velikim muftijom Srbije, a imenovano je i vi\xc5\xa1e regionalnih muftija, u \xc4\x8dijoj su prvostupanjskoj \xc5\xa1erijatskoj nadle\xc5\xbenosti slu\xc4\x8dajevi iz podru\xc4\x8dja obiteljskog i nasljednog prava.\n_START_SECTION_\nStvaranje islamske zajednice Jugoslavije\n_START_PARAGRAPH_\nStvaranjem Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca (1918.) nastavile su usporedno djelovati dvije islamske vjerske zajednice: jedna za Srbiju, Makedoniju i Crnu Goru, na \xc4\x8dijem \xc4\x8delu je muftija sa sjedi\xc5\xa1tem u Beogradu; i druga za podru\xc4\x8dje Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Slavonije, Slovenije i Dalmacije, kojom upravlja reis-ul-ulema u Sarajevu._NEWLINE_Jedinstvo islamske vjerske zajednice u Kraljevini Jugoslaviji ustanovljeno je Zakonom o Islamskoj verskoj zajednici (IVZ) iz 1930. godine, \xc4\x8diji temeljni stav glasi: \xc2\xbbSvi muslimani u Kraljevini Jugoslaviji \xc4\x8dine jednu samostalnu Islamsku vjersku zajednicu pod reis-ul-ulemom kao vrhovnim vjerskim starje\xc5\xa1inom.\xc2\xab\xc2\xa0Sjedi\xc5\xa1te reis-ul-uleme premje\xc5\xa1teno je u dr\xc5\xbeavnu prijestolnicu Beograd. Me\xc4\x91utim, podijeljenost jugoslavenskih muslimana nije nestala provedenom centralizacijom. Naprotiv, ostala je vidljiva u strukturi organa vjerske uprave, jer su stvorena dva med\xc5\xbelisa, dva vakufska vije\xc4\x87a i dvije vakufske direkcije, sa sjedi\xc5\xa1tima u Sarajevu i Skoplju._NEWLINE_U poslijeratnoj SFRJ radikalno se mijenja polo\xc5\xbeaj svih vjerskih zajednica, pa i islamske. Ustavom FNRJ (1946.) i Zakonom o pravnom polo\xc5\xbeaju vjerskih zajednica (1953.) jugoslavenska dr\xc5\xbeava je odredila temeljna na\xc4\x8dela svoga odnosa prema vjerskim zajednicama, me\xc4\x91u kojima su klju\xc4\x8dna idu\xc4\x87a. Odvajanje crkve od dr\xc5\xbeave (sekularizacija), promicanje slobode vjere i savjesti, kao i osnivanja vjerskih zajednica, zatim ravnopravnost vjerskih zajednica i odvojenost crkve od \xc5\xa1kole, uz slobodno organiziranje vjeronauka po crkvama i hramovima. U odnosu na predratno razdoblje, kada je Islamska vjerska zajednica bila neravnopravna u odnosu na Srpsku pravoslavnu crkvu i Katoli\xc4\x8dku crkvu, dosljedna sekularizacija i progla\xc5\xa1enje ravnopravnosti svih vjera je jugoslavenske muslimane dovela u ravnopravan polo\xc5\xbeaj. U SFR Jugoslaviji bilo je oko 4 000 000 muslimana.\n_START_SECTION_\nRasprostranjenost\n_START_PARAGRAPH_\nU Srbiji (bez Kosova) ima oko 280 000 muslimana ili 3,6% stanovni\xc5\xa1tva. Oni uglavnom pripadaju bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkom i albanskom narodu. Islamski vjernici su tako\xc4\x91er i pripadnici manjih etni\xc4\x8dkih grupa kao \xc5\xa1to su A\xc5\xa1kalije, Egip\xc4\x87ani, Goranci, Romi i Turci. Muslimani su ve\xc4\x87ina u oblastima Sand\xc5\xbeaka i ju\xc5\xbene Srbije. \xc4\x8cine osjetnu ve\xc4\x87inu stanovni\xc5\xa1tva u gradovima Novom Pazaru (oko 90%), Sjenici (80%), Bujanovcu (oko 60%), Tutinu (95%) i Pre\xc5\xa1evu (oko 90%)._NEWLINE_U Srbiji (bez Kosova) postoji preko 190 d\xc5\xbeamija od kojih oko 120 u Sand\xc5\xbeaku, 60 u ju\xc5\xbenoj Srbiji (po jedna u Beogradu (Bajrakli d\xc5\xbeamija), Ni\xc5\xa1u, Malom Zvorniku i Subotici (Muhad\xc5\xbeir d\xc5\xbeamija)). Postoje i dvije medrese: jedna u Novom Pazaru kao i islamski fakultet, te jedna u Beogradu. Najpoznatije d\xc5\xbeamije u Srbiji su Altun Alem d\xc5\xbeamija u Novom Pazaru, Sultan Valide u Sjenici i Bajrakli d\xc5\xbeamija u Beogradu.'