b'\n_START_ARTICLE_\nCoreboot\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nProjekt Coreboot (tada LinuxBIOS) pokrenuo je zimi, 1999. kao dio istra\xc5\xbeiva\xc4\x8dkog rada vezanog uz clustering u Laboratoriju za napredno ra\xc4\x8dunarstvo u Nacionalnom laboratoriju Los Almosa Ron Minnich. Dvojica studenata, James Hendricks i Dale Webster, provela su zimske praznike na izradi dokaza za primjenu koncepta._NEWLINE__NEWLINE_Primarna motivacija za projekt bila je \xc5\xbeelja da operativni sustav dobije kontrolu nad clusterskim \xc4\x8dvorom odmah nakon paljenja.\n_START_SECTION_\nPrednosti\n_START_PARAGRAPH_\nPrednosti kori\xc5\xa1tenja Coreboota uklju\xc4\x8duju potrebu za samo dva motora (CPU ventilator i napajanje), brzo podizanje (dosad najbr\xc5\xbee je 3 sekunde) i sloboda od vlasni\xc4\x8dkog (eng. proprietary) i bugovitog BIOS koda.\n_START_SECTION_\nromcc\n_START_PARAGRAPH_\nNajkompliciraniji hardware koji inicijalizira Coreboot su DRAM kontroleri. U nekim slu\xc4\x8dajevima, dokumentacija za iste je za\xc5\xa1ti\xc4\x87ena NDA-om (od eng. Non-disclosure agreement). Po\xc5\xa1to nije bilo mogu\xc4\x87e koristiti RAM (jer nije inicijaliziran), inicijalizacija je rije\xc5\xa1ena kori\xc5\xa1tenjem unutarnjih CPU-ovih op\xc4\x87enamjenskih registara._NEWLINE__NEWLINE_Da bi se ovaj te\xc5\xbeak zadatak pojednostavnio, napravljen je C prevoditelj koji koristi upraco te registre umjesto RAM-a, a nazvan je romcc.\n_START_SECTION_\nSlobodan kod\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc5\xa1to Coreboot spada u domenu slobodnog sofvera, o\xc4\x8dita je prednost mjenjanja i unapre\xc4\x91ivanja koda od strane samih korisnika koji imaju znanje u\xc4\x8diniti isto, tako da i broj gre\xc5\xa1aka u programu pada, a koli\xc4\x8dina podr\xc5\xbeanog sklopovlja na taj na\xc4\x8din raste. Tako\xc4\x91er, slobodan BIOS zna\xc4\x8di i korak bli\xc5\xbee potpuno slobodnom ra\xc4\x8dunalu.\n_START_SECTION_\nMane\n_START_PARAGRAPH_\nMane su za sada mali broj podr\xc5\xbeanih mati\xc4\x8dnih plo\xc4\x8da (lista podr\xc5\xbeanih mo\xc5\xbee se na\xc4\x87i na http://www.linuxbios.org/Supported_Motherboards), te te\xc5\xbea instalacija samog BIOS-a, a \xc5\xa1to se ti\xc4\x8de podr\xc5\xa1ke za boot loadere, tek se radi podr\xc5\xa1ka za GRUB v.2'