b'\n_START_ARTICLE_\nSeoba naroda\n_START_PARAGRAPH_\nVelika seoba naroda ili seoba naroda  opisuje razdoblje koje je potreslo Rimsko Carstvo._NEWLINE_Predvodili su ga Huni koji su stigli sve do Rima. Brojni drugi narodi su poja\xc4\x8dali pohode na Rim i zauzeli ga. Franci, Goti, Vandali, Angli, Sasi i drugi narodi podijelili su teritorije Zapadnog Rimskog Carstva \xc5\xa1to je bila posljedica Velike seobe naroda. _NEWLINE_Huni su najve\xc4\x87i uspon do\xc5\xbeivjeli u razdoblju vladara Atile (434.-453.) _NEWLINE_Germani su se ve\xc4\x87 od 2. stolje\xc4\x87a pomicali prema granicama Rimskog Carstva, iako su to bili tek maleni pomaci. Tek je u 4. stolje\xc4\x87u po\xc4\x8delo pravo naseljavanje Rimskog Carstva. Sve je zapo\xc4\x8delo kada su Huni (mongolskog podrijetla) pro\xc5\xa1li kroz Vrata naroda koja vode iz Rusije u Europu te su potjerali sve germanske narode prema granicama Carstva, \xc4\x8dime su uzrokovali domino efekt; prodorom germanskih naroda, Carstvo je po\xc4\x8delo gubiti svoju mo\xc4\x87._NEWLINE_Na udaru Huna prvi su se na\xc5\xa1li Ostrogoti koji su se nalazili iznad Azovskog mora i poluotoka Krim. Huni su ih uni\xc5\xa1tili, a jedan dio nepokorenih Ostrogota kasnije \xc4\x87e pomagati caru Zenonu u izbacivanju Odoakara iz Rima (488.-493.). Od navale Huna, prelazili su Balkanski poluotok te stigli sve do sjevera Italije._NEWLINE_Sljede\xc4\x87i narod koji se na\xc5\xa1ao na putu Hunima bili su Vizigoti. Oni su zatra\xc5\xbeili dozvolu od cara Valensa za ulazak u Rimsko Carstvo, a zauzvrat su se njihove snage borile na strani Rima. No unato\xc4\x8d tom dogovoru, Vizigoti su se sukobili s rimskim vlastima u bitci kod Hadrijanapola 378. godine, gdje su rimske snage izgubile, a Vizigoti su po\xc4\x8deli harati Europom. Pro\xc5\xa1li su Gr\xc4\x8dkom i Dalmacijom te su u\xc5\xa1li u Italiju, 410. godine oplja\xc4\x8dkali Rim te se iz Italije uputili preko Galije u Hispaniju, gdje su oko 428. godine osnovali svoju dr\xc5\xbeavu izme\xc4\x91u rijeka Ebro i Jucar. _NEWLINE_Vandali su se smjestili u srednjoj Europi te su tako\xc4\x91er bili potisnuti ulaskom Huna. Bje\xc5\xbeali su pred njima prolaze\xc4\x87i kroz Panoniju, Galiju i Hispaniju. Preko Gibraltara su u\xc5\xa1li u sjevernu Afriku te napravili dr\xc5\xbeavu na mjestu biv\xc5\xa1e Kartage. Iz Kartage su 455. godine napali i spalili Rim. Od tada postoji termin vandalizam za sva oskvrnu\xc4\x87a spomenika i kulturnih dobara._NEWLINE_Atila je \xc5\xbeelio u\xc4\x87i u Rim, no nije to \xc5\xbeelio napraviti direktno, stoga je prvo krenuo u Galiju, gdje ga je 451. godine do\xc4\x8dekala rimsko-vizigotska vojska pod vodstvom zapovjednika Ecije na Katalunskim poljanama. Sukob je zavr\xc5\xa1io nerije\xc5\xa1eno, a Huni su se povukli u Panoniju gdje su imali svoju dr\xc5\xbeavu - kaganat sa sredi\xc5\xa1tem u Tokayu (dana\xc5\xa1nja Ma\xc4\x91arska)._NEWLINE_Godinu dana nakon bitke na Katalunskim poljanama Atila je izravno napao sjever Italije. Papa Lav III. dao mu je veliku koli\xc4\x8dinu zlata te se potpla\xc4\x87eni Atila ponovno vratio u svoj kaganat._NEWLINE_Umro je godinu dana kasnije, 453. pod \xc4\x8dudnim okolnostima, najvjerojatnije od izljeva krvi u mozak. Nakon njegove smrti, Huni su napustili Europu i vratili se u Aziju.'