b'\n_START_ARTICLE_\nHad (bog)\n_START_PARAGRAPH_\nHad (gr\xc4\x8d. \xe1\xbe\x8d\xce\xb4\xce\xb7\xcf\x82, Haid\xc4\x93s; \xe1\xbc\x88\xce\x90\xce\xb4\xce\xb7\xcf\x82, A\xc3\xafd\xc4\x93s) u gr\xc4\x8dkoj mitologiji bog je podzemnog svijeta (koji se tako\xc4\x91er naziva Had) u gr\xc4\x8dkoj mitologiji; Kronov i Rejin sin, olimpski bog. Tako\xc4\x91er se nazivao i Pluton (\xce\xa0\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x8d\xcf\x84\xcf\x89\xce\xbd, Plout\xc5\x8dn), a to su ime preuzeli i stari Rimljani za svoj pandan.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nHadovo gr\xc4\x8dko ime najvjerojatnije potje\xc4\x8de od aides = "nevi\xc4\x91en" (o \xc4\x8demu raspravlja Platon u Kratilu), iz ie. * n\xcc\xa5-wid- = "nevidljiv", "nevi\xc4\x91en", \xc5\xa1to se mo\xc5\xbee povezati s njegovom kacigom nevidljivosti._NEWLINE_Hadovo ime Pluton prvotno je bilo eufemizam jer su se ljudi bojali izgovoriti njegovo ime. Rije\xc4\x8d je ozna\xc4\x8divala bogatstvo, u metafori\xc4\x8dnom smislu da Had obiluje du\xc5\xa1ama, jaucima i suzama. Epiteti su mu tako\xc4\x91er bili i: Clymenus ("zloglasni"), Eubuleus ("koji dobro poga\xc4\x91a") i Polydegmon ("koji mnogo prima").\n_START_SECTION_\nKarakteristike\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliku od modernih konotacija kao zlog Hada, neko\xc4\x87 je bio prikazivan vi\xc5\xa1e kao pasivan, a ne zao. Njegova je uloga bila da odr\xc5\xbeava ravnote\xc5\xbeu._NEWLINE_Prikazivan je s kacigom koju mu je dao Kiklop i koja ga je \xc4\x8dinila nevidljivim. Katkad je posu\xc4\x91ivao kacigu i bogovima i smrtnicima, primjerice Perzeju. Sjedio je na tronu od ebanovine. Hadovo oru\xc5\xbeje bile su vile sa dva zuba kojima je uni\xc5\xa1tavao sve \xc5\xa1to mu se ne bi svidjelo, ba\xc5\xa1 kao i Posejdon sa svojim trozubom. Znak njegove mo\xc4\x87i bio je \xc5\xa1tap s pticom na vrhu s kojim je vodio sjene mrtvih u podzemlje. Njegova tamna ko\xc4\x8dija koju su vukla \xc4\x8detiri potpuno crna konja uvijek je izazivala strahopo\xc5\xa1tovanje. Tako\xc4\x91er je prikazivan s narcisom i \xc4\x8dempresom te klju\xc4\x8dem Hada. Uz njega je uvijek bio i Kerber, vi\xc5\xa1eglavi pas koji je \xc4\x8duvao vrata podzemlja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot\n_START_PARAGRAPH_\nHad je Kronov i Rejin sin, Zeusov i Posejdonov te Hestijin, Demetrin i Herin brat._NEWLINE_Kad je odrastao, Zeus je uspio prisiliti oca da povrati svoje potomke (Kron ih je sve osim Zeusa bio progutao), Zeus, Posejdon i Had sudjelovali su u Titanomahiji, ratu Titana, a Kiklopi su im darovali oru\xc5\xbeja: Zeus je dobio munju, Had kacigu nevidljivosti, a Posejdon trozubac. U no\xc4\x87i prije prve bitke, Had se od\xc5\xa1uljao do upori\xc5\xa1ta Titana i uni\xc5\xa1tio im oru\xc5\xbeje. Na posljetku su bogovi pobijedili, a trojica bra\xc4\x87e izvla\xc4\x8dila su slamke da bi raspodijelili podru\xc4\x8dja vladanja. Zeus je lukavstvom dobio nebo i zemlju, Posejdon mora, a Had podzemni svijet.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nHad je vladao mrtvima, a pomagali su mu demoni koji su ga bespogovorno slu\xc5\xa1ali. Mrtvi nisu smjeli odlaziti iz podzemlja, a ni \xc5\xbeivi u nj, jer bi se Had razbjesnio. Svi koji su ulazili u podzemni svijet uglavnom bjehu junaci: Heraklo, Odisej, Eneja, Orfej, Tezej i Psiha. Nijedan od njih nije bio zadovoljan onime \xc5\xa1to vidi, a o tome govori i Homer u Odiseji._NEWLINE_Nije bio pretjerano voljen ni od bogova niti od smrtnika zbog svoje tamne i morbidne osobnosti. Premda je Had vladao podzemljem, on nije bio personifikacija smrti. To je bio Tanatos (Thanatos), bog smrti._NEWLINE_Kad su Grci htjeli umiriti Hada, lupali su glavama o tlo da bi bili sigurni da ih \xc4\x8duje. \xc5\xbdrtvovali su mu crne \xc5\xbeivotinje, posebice ovce, a mogu\xc4\x87e je da su postojale i ljudske \xc5\xbertve. \xc5\xbdrtvena je krv skupljana u jame i bunare da bi bili sigurni da \xc4\x87e do\xc4\x87i do Hada, a osoba koja je prinosila \xc5\xbertvu morala je okrenuti glavu. Svakih stotinu godina odr\xc5\xbeavale su se stoljetne igre u njegovu \xc4\x8dast.\n_START_SECTION_\nOtmica Perzefone\n_START_PARAGRAPH_\nPerzefona je bila Zeusova i Demetrina k\xc4\x87i. Jednoga je dana brala cvije\xc4\x87e s nimfama ili pak, prema Homerskim himnama, s Atenom i Artemidom na polju. Odjednom je Had probio tlo i iza\xc5\xa1ao iz podzemnoga svijeta te ju je oteo i poveo sa sobom. Demetra je \xc4\x8dula krik svoje k\xc4\x87eri i potr\xc4\x8dala u pomo\xc4\x87, ali ve\xc4\x87 je bilo kasno. Shrvana je Demetra pretvorila nimfe u Sirene jer se nisu umije\xc5\xa1ale. Demetra je lutala svijetom devet dana bez hrane i pi\xc4\x87a, sve dok joj Helije, bog Sunca koji sve vidi nije rekao gdje je._NEWLINE_Had ju je duboko volio i nije ju htio pustiti iz podzemnoga svijeta. O\xc5\xbeenio ju je i dao joj da ku\xc5\xa1a zrna \xc5\xa1ipka (kad bi netko ku\xc5\xa1ao ne\xc5\xa1to iz podzemnoga svijeta, vi\xc5\xa1e se nije mogao vratiti na zemlju). Demetra se potom zatvorila u svoj hram u Eleuzini te na svijet poslala neplodnost uzrokovav\xc5\xa1i velike neizdr\xc5\xbeive katastrofe i za ljude i za bogove. Ljudi su molili Zeusa da ne\xc5\xa1to u\xc4\x8dini, a umije\xc5\xa1ali su se i ostali bogovi, a i sama je Demetra tra\xc5\xbeila pomo\xc4\x87._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da je nije mogao potpuno vratiti jer je jela zrna \xc5\xa1ipka, poslao je Hermesa da pregovara s Hadom. Odre\xc4\x91eno je da Perzefona tre\xc4\x87inu godine \xc5\xbeivi u podzemnome svijetu s Hadom, a ostatak godine na zemlji. U drugoj ina\xc4\x8dici mita, Hekata je spasila Perzefonu.'