b'\n_START_ARTICLE_\nTro\xc5\xa1kovi proizvodnje\n_START_PARAGRAPH_\nU ekonomskoj teoriji tro\xc5\xa1kovima proizvodnje smatraju se svi tro\xc5\xa1kovi resursa koji su upotrijebljeni za stvaranje proizvoda. Tro\xc5\xa1ak mo\xc5\xbee biti bilo koji od faktora proizvodnje (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i rad, kapital, ili zemlji\xc5\xa1te), te porezi.  Teorija ima najvi\xc5\xa1e smisla pod pretpostavkama stalnog obujma i postojanje samo jednog  proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da. Pod tim pretpostavkama, dugoro\xc4\x8dno cijena roba jednaka je zbroju tro\xc5\xa1kova ulaganja u tu robu, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i tro\xc5\xa1kove kamata._NEWLINE_Me\xc4\x91utim, kad na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu postoji vi\xc5\xa1e proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da koji imaju razli\xc4\x8dite tro\xc5\xa1kove proizvodnje potrebno je prikazati ukupne tro\xc5\xa1kove proizvodnje. Tro\xc5\xa1kove proizvodnje nekog proizvoda svih proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da na jednom tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu mo\xc5\xbee se prikazati krivuljom koja se zove funkcija tro\xc5\xa1kova, ili funkcija ponude. Kad se na istom dijagramu  prika\xc5\xbee i krivulja koja prikazuje potra\xc5\xbenju za tom proizvodom (grani\xc4\x8dna korisnost \xe2\x80\x93 vrijednost robe za pojedine kupce), odnosno cijenu koju su pojedini kupci spremni platiti za taj proizvod dobijemo dijagram ponude i potra\xc5\xbenje na kojem se te dvije krivulje sijeku i ta to\xc4\x8dka predstavlja tr\xc5\xbei\xc5\xa1nu cijenu. Kupci kojima roba vrijedi manje od cijene ne\xc4\x87e je kupovati, a proizvo\xc4\x91a\xc4\x8di \xc4\x8diji tro\xc5\xa1kovi proizvodnje ve\xc4\x87i od te tr\xc5\xbei\xc5\xa1ne cijene obustavit \xc4\x87e proizvodnju. Razlika izme\xc4\x91u cijene i tro\xc5\xa1kova je  profitna stopa, a povr\xc5\xa1ina izme\xc4\x91u krivulje ponude i cijene je ukupni profit svih proizvo\xc4\x91a\xc4\x8da. Razlika izme\xc4\x91u tr\xc5\xbei\xc5\xa1ne cijene i cijene koju je kupac spreman platiti je korisnost proizvoda, a ukupna korisnost koju kupci ostvaruju na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu je povr\xc5\xa1ina izme\xc4\x91u krivulje potra\xc5\xbenje  i tr\xc5\xbei\xc5\xa1ne cijene.\n_START_SECTION_\nMetode sni\xc5\xbeavanja tro\xc5\xa1kova proizvodnje\n_START_PARAGRAPH_\nNa slobodnom tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu svaki proizvo\xc4\x91a\xc4\x8d nastoji pobijediti konkurenciju, ili barem sprije\xc4\x8diti vlastitu propast, a za to je potrebno ostvariti \xc5\xa1to ve\xc4\x87i profit. To mo\xc5\xbee posti\xc4\x87i ili pove\xc4\x87anjem proizvodnje i prodaje, ili pove\xc4\x87anjem profitne stope._NEWLINE_Pove\xc4\x87anje proizvodnje mo\xc5\xbee se posti\xc4\x87i boljom upotrebom kapaciteta, ili izgradnjom novih kapaciteta._NEWLINE_Pove\xc4\x87anje profitne stope (profit podijeljen sa tro\xc5\xa1kovima proizvodnje) posti\xc5\xbee se ili sni\xc5\xbeenjem tro\xc5\xa1kova po jedinici proizvoda tj. racionalizacijom proizvodnje, ili pove\xc4\x87anjem funkcionalnosti proizvoda.  _NEWLINE_Racionalizacija se mo\xc5\xbee izvesti smanjenjem \xc5\xa1karta, optimalizacijom koli\xc4\x8dine proizvodnje, nabavom novih, boljih ili jeftinijih sirovina, poluproizvoda ili usluga, nabavom funkcionalnijih strojeva i opreme i sl. Upravo zbog smanjenja jedini\xc4\x8dnih tro\xc5\xa1kova (tro\xc5\xa1kova po jedinici proizvoda) u razvijenim zemljama strojeve se zamjenjuje svakih 3 do 5 godina iako su tehni\xc4\x8dki potpuno ispravni. Vrlo va\xc5\xbena je i optimalizacija proizvodnje kao rezultat planiranja izme\xc4\x91u minimalnih tro\xc5\xa1kova i maksimalnih prihoda, pri \xc4\x8demu je potrebno na\xc4\x87i to\xc4\x8dku gdje je dobit najve\xc4\x87a. Veliku korist u ovome pru\xc5\xbeaju operativni matemati\xc4\x8dki modeli rje\xc5\xa1avanja parcijalnih problema.\n_START_SECTION_\nRadna teorija vrijednosti\n_START_PARAGRAPH_\nRadna teorije vrijednosti tvrdi kako vrijednosti robe ovisi o ukupnom radu potrebnom da ih se  proizvede._NEWLINE_Postoji mnogo razli\xc4\x8ditih na\xc4\x8dina izra\xc4\x8duna vrijednosti rada, sa zajedni\xc4\x8dkim elementom da je "vrijednost" dobra ili usluga jednaka ili proporcionalna iznosu rada potrebnom za proizvodnju proizvoda ili usluge (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i rada potrebnih za proizvodnju sirovina i strojeva koji se koriste u proizvodnji)._NEWLINE_Razli\xc4\x8dite radne teorije vrijednosti prevladavale su me\xc4\x91u klasi\xc4\x8dnim ekonomistima sve do sredine 19. stolje\xc4\x87a. U po\xc4\x8detku su povezivane sa Adamom Smithom i Davidom Ricardom, a kasnije sa  marksisti\xc4\x8dkom ekonomijom, dok me\xc4\x91u modernim ekonomistima prevladava pristup  grani\xc4\x8dne korisnosti.\n_START_SECTION_\nPovijest razvoja teorije\n_START_PARAGRAPH_\nPovijesno gledano, najvi\xc5\xa1e poznati zagovornik teorija tro\xc5\xa1kova i cijena je Adam Smith.  Smith je tvrdio kako tr\xc5\xbei\xc5\xa1ne cijene imaju tendenciju kretanja prema prirodnim cijenama. Smith je pod  prirodnom cijene roba smatrao zbroj prirodnih stopa pla\xc4\x87a, dobiti i najma koji moraju biti pla\xc4\x87eni za sve \xc5\xa1to se utro\xc5\xa1i u proizvodnji.  _NEWLINE_David Ricardo je mije\xc5\xa1ao tro\xc5\xa1kove proizvodnje s radnom teorijom vrijednosti. Ta teorija tvrdi kao  cijene imaju tendenciju kretanja prema dru\xc5\xa1tveno potrebnom rad utro\xc5\xa1enom u proizvodnju robe.  Ricardo postavlja tu teoriju na po\xc4\x8detku prvog poglavlja njegove knjige: "Na\xc4\x8dela politi\xc4\x8dke ekonomije i oporezivanja". Me\xc4\x91utim, Ricardo tako\xc4\x91er sam dokazima opovrgava teoriju radne vrijednosti u kasnijim dijelovima tog poglavlja. Karl Marx kasnije preuzima teorija u prvom dijelu "Kapitala", a \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da je on sasvim svjestan kako je teorija neto\xc4\x8dna, ali je ideolo\xc5\xa1ki prikladna.  _NEWLINE_Ne\xc5\xa1to druk\xc4\x8diju teoriju tro\xc5\xa1kova i cijena iznijeli su pripadnici "neo-Ricardove \xc5\xa1kole" kao \xc5\xa1to su   Piero Sraffa i njegovi sljedbenici._NEWLINE_Poljski ekonomist Micha\xc5\x82 Kalecki razlikuje tro\xc5\xa1kove u razli\xc4\x8ditim sektorima te tvrdi kako "cijene odre\xc4\x91uju cijene" u proizvodnji i uslugama, dok u poljoprivredi i va\xc4\x91enju sirovina "potra\xc5\xbenja odre\xc4\x91uje cijene". Ve\xc4\x87ina dana\xc5\xa1njih mainstrim ekonomista prihva\xc4\x87a ovakve teorije kao jedan element, ali ih pro\xc5\xa1iruju pitanjima potra\xc5\xbenje i grani\xc4\x8dne korisnosti.\n_START_SECTION_\nTr\xc5\xbei\xc5\xa1na cijena\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xbei\xc5\xa1na cijena je ekonomski koncept prema kojem je to cijena po kojem su dobra ili usluga ponu\xc4\x91eni na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu. Tr\xc5\xbei\xc5\xa1na vrijednost i tr\xc5\xbei\xc5\xa1na cijena odre\xc4\x91uju se na tr\xc5\xbei\xc5\xa1tu, pod uvjetima tr\xc5\xbei\xc5\xa1ne u\xc4\x8dinkovitosti, ravnote\xc5\xbee i racionalnih o\xc4\x8dekivanja.\n_START_SECTION_\nUtjecaj poreza i subvencija na tro\xc5\xa1kove i cijene\n_START_PARAGRAPH_\nPorezi i subvencije mijenjaju cijenu dobara i usluga. Grani\xc4\x8dni porez na prodava\xc4\x8da djeluje kao tro\xc5\xa1ak, te na dijagramu ponude i potra\xc5\xbenje krivulju ponude pomi\xc4\x8de u lijevo, te  kada druge stvari ostaju jednake porez pove\xc4\x87ava cijene koje mora platiti potro\xc5\xa1a\xc4\x8d, odnosno smanjenje iznos koji  prima prodava\xc4\x8d. Grani\xc4\x8dni subvencije na proizvodnju djeluju kao sni\xc5\xbeenje tro\xc5\xa1kova, te uzrokuju pomak krivulje ponude u desno, \xc4\x8dime subvencije smanjuju cijenu koju pla\xc4\x87a potro\xc5\xa1a\xc4\x8d.'