b'\n_START_ARTICLE_\nAustro-Ugarska\n_START_SECTION_\nIme dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nSlu\xc5\xbebeno puno ime monarhije bilo je Kraljevine i zemlje zastupane u Carevinskom vije\xc4\x87u i Zemlje svete ugarske krune Svetog Stjepana, pri \xc4\x8demu se naziv Kraljevine i zemlje zastupane u Carevinskom vije\xc4\x87u odnosio na austrijski dio monarhije, a naziv Zemlje svete ugarske krune Svetog Stjepana na ugarski dio. Prilikom sklapanja Austro-ugarske nagodbe nije bilo dogovoreno pitanje imena nove dr\xc5\xbeavne zajednice, te \xc4\x87e 1868. car Franjo Josip donjeti odluku kako \xc4\x87e u me\xc4\x91unarodnim odnosima monarhija zbog ekonomi\xc4\x8dnosti i jasno\xc4\x87e naizmjeni\xc4\x8dno koristiti skra\xc4\x87ena imena Austro-Ugarska Monarhija i Austro-Ugarska Carevina._NEWLINE_Slu\xc5\xbebeno ime na njema\xc4\x8dkom: Die im Reichsrat vertretenen K\xc3\xb6nigreiche und L\xc3\xa4nder und die L\xc3\xa4nder der Heiligen Ungarischen Stephanskrone._NEWLINE_Slu\xc5\xbebeno ime na ma\xc4\x91arskom: A Birodalmi Tan\xc3\xa1csban k\xc3\xa9pviselt kir\xc3\xa1lys\xc3\xa1gok \xc3\xa9s orsz\xc3\xa1gok \xc3\xa9s a Magyar Szent Korona orsz\xc3\xa1gai._NEWLINE_Slu\xc5\xbebeno ime na \xc4\x8de\xc5\xa1kom: Kr\xc3\xa1lovstv\xc3\xad a zem\xc4\x9b na \xc5\x98\xc3\xad\xc5\xa1sk\xc3\xa9 rad\xc4\x9b zastoupen\xc3\xa9 a Zem\xc3\xad svat\xc3\xa9 \xc5\xa0t\xc4\x9bp\xc3\xa1nsk\xc3\xa9 koruny uhersk\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nAustro-Ugarska je utemeljena 8. lipnja 1867. Austro-ugarskom nagodbom kojom je osigurana jednakopravnost Ma\xc4\x91arske u dr\xc5\xbeavno-upravnim odnosima s Austrijom. Dvojna monarhija raspala se nakon poraza u Prvom svjetskom ratu._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je Pruska 1866. u bitci kod Sadowe porazila Njema\xc4\x8dki savez, predvo\xc4\x91en Austrijom, te time prouzro\xc4\x8dila njegov raspad, uzdrmana carska ku\xc4\x87a Habsburga uvidjela je nu\xc5\xbenost za postizanje dogovora s ma\xc4\x91arskim nacionalizmom \xc4\x8diji je ustanak za neovisnost ugu\xc5\xa1ila 1849, uz pomo\xc4\x87 vjernog joj hrvatskog bana Jela\xc4\x8di\xc4\x87a te velikodu\xc5\xa1nu intervenciju carske Rusije. Novonastala dualna monarhija stvorena je kao politi\xc4\x8dki savez jednakopravnih dr\xc5\xbeavnih zajednica Austrije i Ma\xc4\x91arske, sa zajedni\xc4\x8dkim vanjskim poslovima, vanjskom trgovinom i vojskom, te je Habsbur\xc5\xa1ki care ostao dr\xc5\xbeavnim poglavar ustavne monarhije. Ovakvo dr\xc5\xbeavno ure\xc4\x91enje u povijesnoj terminologiji \xc4\x8desto se opisuje nazivom realna unija._NEWLINE_Odmah pri ugovornom nastanku nove Austro-Ugarske unije osjetio se val nezadovoljstva ostalih naroda u vi\xc5\xa1enacionalnoj dr\xc5\xbeavi izostavljenih iz nagodbe te kulturno zapostavljenih koji su ubrzo osjetili novi val terora iz sada osjetno oja\xc4\x8dale dualne hegemonije. Najizrazitije su to osjetili Slaveni u ma\xc4\x91arskom dijelu monarhije Hrvati, Slovaci i Poljaci, \xc5\xa1to je uzrokovalo stalne napetosti u odnosima s carskom vla\xc5\xa1\xc4\x87u. Do ujedinjenja Italije, Austrija je patronizirala Talijane i sponzorirala talijanski jezik u podru\xc4\x8djima gdje su Hrvati bili ve\xc4\x87ina - Istra, Rijeka i Dalmacija. Takvu ma\xc4\x87ehinsku politiku prema Hrvatima tek je po\xc4\x8dela blago mijenjati nakon \xc5\xa1to se ujedinjenjem malih dr\xc5\xbeavica na Apeninima stvorila respektabilno velika dr\xc5\xbeava od vi\xc5\xa1e desetaka milijuna stanovnika koja je imala vlastite pretenzije prema isto\xc4\x8dnoj obali Jadrana pod austrijskom kontrolom. No ipak, Hrvati i Slovenci nikad nisu dobili samostalnu upravu te su u\xc5\xbeivali polukolonijalni status naroda koji je trebalo germanizirati. _NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to Italija u Prvom svjetskom ratu nije ispo\xc5\xa1tovala vojni savez s Njema\xc4\x8dkom te nije u\xc5\xa1la u rat na njenoj strani, poradi sukoba interesa i vlastitih pretenzija na hrvatsku obalu koja je bila dijelom Austro-Ugarske. A potom nakon \xc5\xa1to su joj sile Antante - Britansko carstvo i Francuska, obe\xc4\x87ale teritorijalnu dobit nakon rata ako u\xc4\x91e u rat protiv Austro-Ugarske, pograni\xc4\x8dnim su krajevima do\xc5\xa1li te\xc5\xa1ki dani. Na pograni\xc4\x8dnom poluotoku Istri koji je sad bio dijelom ratne zone, austrijska vojna uprava koja je vladala Istrom je po\xc4\x8dela progoniti talijanske iredentiste, a 1916. je raspu\xc5\xa1ten Istarski sabor i Pokrajinski odbor, te je to podru\xc4\x8dje pripalo pod direktnu upravu komesarijat. Izgubiv\xc5\xa1i stoljetni privilegirani status, u ratnom razdoblju na stotine Talijana su prebjegle u Italiju._NEWLINE_Tek je pred kraj prvog svjetskog rata, po\xc4\x8detkom listopada 1918. Karlo IV. (I.) "Manifestom naroda" dao jednaka prava svim narodnostima. Manje od mjesec dana kasnije potpisano je primirje, Austro-Ugarska je pora\xc5\xbeena, a \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dka, Poljska, Banatska Republika i Dr\xc5\xbeava SHS proglasili su neovisnost \xc4\x8dime je dvojna monarhija de facto\' i de iure prestala postojati. Odcjepljenje je slu\xc5\xbebeno potvr\xc4\x91eno mirovnim ugovorima u Saint Germainu s Austrijom i Trianonu s Ma\xc4\x91arskom.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nAustro-Ugarska u svojem kratkom politi\xc4\x8dkom \xc5\xbeivotu, kao i ostale tada\xc5\xa1nje europske dr\xc5\xbeave do\xc5\xbeivljava veliki gospodarski napredak. To ni\xc5\xa1ta bolje ne prikazuje od uspore\xc4\x91ivanja situacije 1870. i 1911. godine kada kori\xc5\xa1tenje \xc5\xbeeljezne ruda\xc4\x8de raste s 520.000 tona na 2.150.000 tona ili gotovo 400\xc2\xa0%. U istom razdoblju industrijska proizvodnja Austrije raste 300\xc2\xa0% dok ona Ugarske zna\xc4\x8dajno vi\xc5\xa1e. Sli\xc4\x8dna situacija se doga\xc4\x91a i s \xc5\xbeeljeznicom po\xc5\xa1to kilometri izgra\xc4\x91enih pruga rastu s 9,600 kilometara 1870 godine na 36,300 kilometara 1900 godine kada Austro-Ugarska dosti\xc5\xbee Njema\xc4\x8dku i Veliku Britaniju po omjeru broja stanovnika i izgra\xc4\x91enih kilometara pruga. Sudbinu industrije prati i poljoprivreda. Iako dolazi do pada od 14\xc2\xa0% broja stanovnika koji se bavi poljoprivredom prinosi rastu velikom stopom tako da Ugarska u zadnjim godinama (1864-66) prije stvaranja Austro-Ugarske proizvodi godi\xc5\xa1nje 1.720.000 tona p\xc5\xa1enice i 200.000 tona \xc5\xa1e\xc4\x87erne repe, a u zadnjim predratnim godinama (1911.-13.) \xc4\x87e proizvoditi 4.910.000 tona p\xc5\xa1enice i 4.333.000 tone \xc5\xa1e\xc4\x87erne repe (20 puta vi\xc5\xa1e\xc2\xa0!!). _NEWLINE_Ipak, najve\xc4\x87i gospodarski uspjeh Austrije postaju \xc5\xa1kole po\xc5\xa1to s 1,705 \xc5\xa1kolske djece na 10.000 stanovnika ona presti\xc5\xbee ostale europske dr\xc5\xbeave. Njema\xc4\x8dka tada na primjer ima "samo" 1581, Francuska 1435, a Ugarska 1317 \xc5\xa1kolske djece na 10.000 stanovnika._NEWLINE_Ti svi neupitno pozitivni ekonomski podaci govore da je Austro-Ugarska morala \xc5\xa1tediti na nekim drugim poljima kako bi nastavila ta ulaganja. Potencijalno prva od tih u\xc5\xa1teda postaje zdravstvo tako da je Austro-Ugarska dr\xc5\xbeava s najve\xc4\x87om stopom smrtnosti djece mla\xc4\x91e od godinu dana u zapadnoj Europi. Njena smrtnost od 21,5\xc2\xa0% je ve\xc4\x87a od Njema\xc4\x8dke ili Francuske, a gotovo dvostruko ve\xc4\x87a od one u Velikoj Britaniji._NEWLINE_Druga za dr\xc5\xbeavu mnogo pogubnija prora\xc4\x8dunska u\xc5\xa1teda postaje ona vojna. Rast broja stanovnika carstva izme\xc4\x91u 1870. i 1914. je bio 48\xc2\xa0%, a ekonomski se u tom razdoblju ra\xc4\x8dunao stotinama posto, \xc5\xa1to \xc4\x87e rezultirati pove\xc4\x87anjem prora\xc4\x8duna kopnene vojske od samo 14%. Kona\xc4\x8dna posljedica toga postaje pove\xc4\x87anje broja vojnika s 290.500 1872. godine na samo 327.600 vojnika 1910. godine, \xc5\xa1to je od Austro-Ugarske napravilo najmanju "veliku" silu. Zavr\xc5\xa1ni dokaz te sramotno malene vojske je pokazala malena Srbija 1914. godine svojom mobilizacijom 420.000 vojnika (Austro-Ugarska \xc4\x87e mobilizirati tijekom rata 3,35 milijuna vojnika)\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nOvo su podaci popisa stanovni\xc5\xa1tva od 31. prosinca 1910. godine.'