b'\n_START_ARTICLE_\nRana povijest Hrvata\n_START_SECTION_\nPozadina\n_START_PARAGRAPH_\nGodina je 626. Carski Konstantinopol je u agoniji. Golema sila Perzijanaca, Avara i njihovih saveznika, Slavena, sru\xc4\x8dila se na Bospor. Bizantska je prijestolnica pred padom. Avarski kagan Bajan \xc5\xbeeli slomiti srce gr\xc4\x8dko-rimske kr\xc5\xa1\xc4\x87anske civilizacije. Konstantinopol zna\xc4\x8di sve, najve\xc4\x87i grad kr\xc5\xa1\xc4\x87anskoga svijeta i nasljednik Staroga Rima. Me\xc4\x91utim, Konstaninopol je izdr\xc5\xbeao. Avari i Slaveni povla\xc4\x8de se s Bospora, ali ve\xc4\x87 su desetlje\xc4\x87ima prije opsade zaposjeli gotovo sve bizantske zapadne posjede. Bizantska vlast u provinciji Panoniji te ve\xc4\x87ini Dalmacije samo je mrtvo slovo na papiru. Slaveni, prodiru\xc4\x87i u malim grupama mije\xc5\xa1aju se sa starosjediocima na prostorima dana\xc5\xa1nje Hrvatske. Doga\xc4\x91a se posljedni \xc4\x8din onoga \xc5\xa1to je povijesna znanost nazvala seobom naroda._NEWLINE_Avari, potkraj VI. stolje\xc4\x87a uspostavljaju kaganat, veliku dr\xc5\xbeavu sa sredi\xc5\xa1tem u Panonskoj nizini. Avarsko Carstvo protezalo se od isto\xc4\x8dnih obronaka Alpa i ju\xc5\xbene Poljske na sjeveru pa sve do Gr\xc4\x8dke na jugu. Stara rimska Salona odumire, gube\xc4\x87i ekonomski smisao i svoju nekada\xc5\xa1nju va\xc5\xbenost. Salonitanski gra\xc4\x91anski polako se po\xc4\x8dinju povla\xc4\x8diti u obli\xc5\xbenju pala\xc4\x8du cara Dioklecijana, kompaktnu i dobro utvr\xc4\x91enu. Na izdisajima Salone rodio se grad Split. Zadar, Trogir i ostali isto\xc4\x8dnojadranski anti\xc4\x8dki gradovi okru\xc5\xbeeni su starosjedila\xc4\x8dkim i slavenskim naseljima. Stanovni\xc5\xa1tvo je izmije\xc5\xa1ano, a starosjedioci polako prihva\xc4\x87aju slavenska vjerovanja, obi\xc4\x8daje i jezik. Stvoreni su preduvjeti za ono \xc5\xa1to \xc4\x87e se dogoditi gotovo dva stolje\xc4\x87a poslije, nastanak hrvatske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Pitanje doseljenja Hrvata na dana\xc5\xa1nje prostore i njihova podrijetla iznimno je slo\xc5\xbeeno i valja odmah na po\xc4\x8detku re\xc4\x87i da apsolutnog, jednozna\xc4\x8dnog odgovora nema! Pitanje podrijetla je pogre\xc5\xa1no postavljeno. Naciji, narodu i dr\xc5\xbeavi u pravilu ne mo\xc5\xbee se vidljivo i jasno datirati podrijetlo to\xc4\x8dno u odre\xc4\x91enom trenutku povijesti. Katkada pro\xc4\x91e i nekoliko stolje\xc4\x87a prije nego \xc5\xa1to se to ime prihvati, a mnogo stolje\xc4\x87a nakon \xc5\xa1to se prvi put spominje njihovo ime._NEWLINE_Mnogi povijesni doga\xc4\x91aji i procesi dolaze filtrirani osobnim stavom pisca. To znatno ote\xc5\xbeava put do istine. Tako se u djelu Konstantina Porfirogeneta O upravljanju carstvom nagla\xc5\xa1ava kako su se Hrvati naselili u novu domovinu po zapovijedi bizantskoga cara Heraklija. Danas se s velikom sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u mo\xc5\xbee re\xc4\x87i da bizantski car u to vrijeme nije bio u poziciji ikome davati takve zapovijedi jer su se Avari i Slaveni naseljavali po vlastitoj volji. O najranijoj hrvatskoj povijesti nisu se sa\xc4\x8duvala autenti\xc4\x8dna ili suvremena vrela. Sve \xc5\xa1to povjesni\xc4\x8dari poku\xc5\xa1avaju zaklju\xc4\x8diti na pitanja: "Tko su Hrvati? Kada su do\xc5\xa1li? Odakle su do\xc5\xa1li?", zaklju\xc4\x8duju na temelju mnogo kasnijih vrela i vrlo sporadi\xc4\x8dnih arheolo\xc5\xa1kih nalaza koji podlije\xc5\xbeu razli\xc4\x8ditim interpretacijama.\n_START_SECTION_\nDoseljenje Hrvata\n_START_PARAGRAPH_\nPrema legendi koju prenosi anonimni nastavlja\xc4\x8d Konstantina Porfirogeneta, Hrvati su se pod vodstvom petero bra\xc4\x87e i dvije sestre doselili na prostore dana\xc5\xa1nje Hrvatske. Imena bra\xc4\x87e, Hrvat, Klukas, Lobelos, Kosences i Muhlo, te sestara, Tuge i Buge, razli\xc4\x8ditog su podrijetla. Neka su slavenska, a neka mo\xc5\xbeda imaju avarske i bugarske korijene. To jasno pokazuje da formiranje ranog identiteta ne mora nu\xc5\xbeno imati etni\xc4\x8dki predznak. U ranom srednjem vijeku, ljudi i plemena nisu se udru\xc5\xbeivali samo na osnovi zajedni\xc4\x8dkog podrijetla._NEWLINE_Legendu o doseljenju ne treba shva\xc4\x87ati doslovno. Mnogi europski narodi imaju sli\xc4\x8dne pri\xc4\x8de kojima su srednjovjekovni kroni\xc4\x8dari poku\xc5\xa1ali objasniti nastanak nekoga naroda ili dr\xc5\xbeave. Gotovo identi\xc4\x8dnu pri\xc4\x8du o podrijetlu naroda imaju i \xc4\x8cesi uz vrlo zanimljivu podudarnost s Hrvatima. S jedne strane Hrvati dolaze iz \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, sedmero bra\xc4\x87e i sestara pod vodstvom Hrvata dolazi u Hrvatsku. U \xc4\x8de\xc5\xa1koj legendi je obratno, sedmero bra\xc4\x87e i sestara pod vodstvom \xc4\x8ceha dolaze iz Hrvatske u \xc4\x8ce\xc5\xa1ku. Isklju\xc4\x8deno je da su Hrvati poznavali \xc4\x8de\xc5\xa1ku, a \xc4\x8cesi hrvatsku legendu. Tada, u X. ili XII. stolje\xc4\x87u kada su ti ljetopisci o tome pisali, vjerojatno jo\xc5\xa1 nisu postojale te veze.\n_START_SECTION_\nPradomovina Hrvata\n_START_PARAGRAPH_\nPrema predaji, Hrvati su do\xc5\xa1li u Dalmaciju iz Bijele Hrvatske. Kako se u srednjem vijeku pojam bijel u geografskom smislu uglavnom koristio za sjever, Bijela Hrvatska mogla bi biti neki prostor smje\xc5\xa1ten sjeverno od dana\xc5\xa1nje Hrvatske. Najprije se treba zamisliti \xc5\xa1to je Bijela Hrvatska jer su poznate dvije. Prema popu Dukljaninu, jedna je Bijela Hrvatska bila dio u\xc5\xbee Hrvatske. Postojala je Bijela i Crvena Hrvatska. Druga je Bijela Hrvatska u djelu Konstantina Porfirogeneta O upravljanju carstvom, napisanom sredinom X. stolje\xc4\x87a. On je Bijelu ili Veliku Hrvatsku smjestio negdje na sjever, sjeverno od Bavarske, sjeverno od Turaka (Ugara). Prije se mislilo da je to negdje u gornjem toku rijeke Visle, u dana\xc5\xa1njoj Maloj Poljskoj._NEWLINE_Koliko se danas mo\xc5\xbee zaklju\xc4\x8diti, Bijela Hrvatska mogla bi se odnositi na prostore dana\xc5\xa1nje isto\xc4\x8dne Bavarske, ju\xc5\xbene Poljske i sjeverne \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Mogu\xc4\x87e da je postojala jo\xc5\xa1 jedna Hrvatska na prostoru dana\xc5\xa1nje Ukrajine sa sredi\xc5\xa1tem oko Kijeva. Analiziraju\xc4\x87i problem prisutnosti Hrvata, moraju se uzeti u obzir i drugi izvori. Osim najpoznatijeg djela Konstantina Porfirogeneta, spominju se i u Kronici kralja Alfreda Velikoga. On tako\xc4\x91er spominje neke Hrvate, koji bi trebali biti negdje izme\xc4\x91u Visle i \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Najva\xc5\xbeniji je dokument tzv. Pra\xc5\xa1ki dokument iz 1086. u kojem se izri\xc4\x8dito spominju Hrvati ("chrowati et altera chrowati") u sjevernoj \xc4\x8ce\xc5\xa1koj. Bijelu Hrvatsku ne treba promatarti kao neku konkretnu dr\xc5\xbeavu ve\xc4\x87 prostor koji su nastanjivala me\xc4\x91usobno manje ili vi\xc5\xa1e povezana slavenska plemena._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja arheologija zazire od povezivanja konkretnih materijalnih ostataka s konkretnim ljudima. Smatra se da materijalna kultura ne odra\xc5\xbeava etni\xc4\x8dke osobitosti. Iako \xc4\x8de\xc5\xa1ki i poljski povjesni\xc4\x8dari uglavnom nije\xc4\x8du postojanje Bijele Hrvatske, ipak postoje odre\xc4\x91ene indicije o povezanosti tih prostora s dana\xc5\xa1njom Hrvatskom. Hrvatsko ime se spominje na jednom \xc5\xa1irokom prostoru, u \xc4\x8ce\xc5\xa1koj, u okolici Praga, u ju\xc5\xbenoj Poljskoj, dakle u Bijeloj Hrvatskoj, u Karantaniji tj. na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Slovenije i Austrije. Mo\xc5\xbeda su postojale takve skupine, ali se s vremenom nisu pretvorile u etni\xc4\x8dke zajednice.\n_START_SECTION_\nPodrijetlo Hrvata\n_START_PARAGRAPH_\nZa pitanje podrijetla Hrvata, klju\xc4\x8dno je razumijevanje Avarskoga Kaganata u povijesti ovih prostora u VII. i VIII. stolje\xc4\x87u. Ne treba zaboraviti dva osobito sli\xc4\x8dna imena buntovnika protiv Avarskoga Carstva koja su do\xc5\xa1la predajom. Imaju sli\xc4\x8dna imena Kubrat, bugarski kan i Kuber. Mo\xc5\xbeda je to povezano, a mo\xc5\xbeda su to slu\xc4\x8dajne paralele. Mo\xc5\xbeda je naziv Hrvat na neki na\xc4\x8din u vezi s tim novonastalim vojnim strukturama ili elitom, novim politi\xc4\x8dkim grupacijama na rubnim podru\xc4\x8djima Avarskoga Carstva._NEWLINE_Upravo su istra\xc5\xbeivanja Waltera Pohla zaslu\xc5\xbena za vrlo zanimljivu teoriju o podrijetlu Hrvata koja pretpostavlja da Hrvati u svojim po\xc4\x8decima nisu bili etni\xc4\x8dka ve\xc4\x87 dru\xc5\xa1tvena skupina. Rasprostranjenost toponima s hrvatskim imenom otprilike se podudara s granicama Avarskog Carstva. Prema spoznajama o dometima Avarskog Carstva u kasnom VI. stolje\xc4\x87u, stje\xc4\x8de se dojam da se ta hrvatska imena pojavljuju upravo ondje gdje je periferija avarskoga vrhovni\xc5\xa1tva. Neke povjesni\xc4\x8dare je to navelo da pomisle kako su Hrvati bili elitna vojna skupina grani\xc4\x8dara koji su nakon propasti vrhovne avarske vlasti potkraj VIII. stolje\xc4\x87a ovladali jednim dijelom slavenskog stanovni\xc5\xa1tva Dalmacije. Ova se tvrdnja ne mo\xc5\xbee dokazati, ali je vrlo uvjerljiva kao pretpostavka._NEWLINE_Podrijetlo Hrvata poku\xc5\xa1avalo se tuma\xc4\x8diti i na osnovi Tanajskih plo\xc4\x8da, gr\xc4\x8dkih natpisa nastalih negdje u III. stolje\xc4\x87u. Na njima se spominje osobno ime Horoatos. Ove su plo\xc4\x8de temelj iranske teorije o podrijetlu Hrvata. Neki autori su mislili da su Hrvati jedno iransko pleme koje je kao takvo do\xc5\xa1lo iz Irana ili to\xc4\x8dnije iz dana\xc5\xa1njeg Afganistana, iz pokrajine Herat. Me\xc4\x91utim, oni umjereniji su mislili da su Hrvati svojedobno do\xc5\xa1li u doticaj s iranskom kulturom na \xc5\xa1irem iranskom kulturnom prostoru koji je obuhva\xc4\x87ao i ju\xc5\xbenoruske stepe.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dna razmi\xc5\xa1ljanja\n_START_PARAGRAPH_\nNa kraju, valja zaklju\xc4\x8diti da su pitanja podrijetla i doseljenja Hrvata i dalje otvorena. Dana\xc5\xa1nja povijesna znanost jo\xc5\xa1 uvijek tra\xc5\xbei odgovore. U najnovije vrijeme se misli da su Hrvati formirani kao etnos na dana\xc5\xa1njem prostoru Hrvatske i Bosne i Hercegovine mje\xc5\xa1avinom u ve\xc4\x87oj mjeri starosjedila\xc4\x8dkog stanovni\xc5\xa1tva i u manjoj mjeri nekih doseljenika. Prema tome, Hrvati nisu postojali kao izgra\xc4\x91eni narod prije po\xc4\x8detka IX. stolje\xc4\x87a nego se tek u IX. stolje\xc4\x87u formiraju kao etnos koji nosi hrvatsko ime._NEWLINE_Dolazak Hrvata na dana\xc5\xa1nje prostore ne treba promatrati kao odre\xc4\x91eni doga\xc4\x91aj s jasnim po\xc4\x8detkom i krajem, ali niti kao neku masovnu seobu. Da je rije\xc4\x8d o dugotrajnim procesima, najbolje se vidi na primjeru Salone. Pad Salone je na neki na\xc4\x8din simboli\xc4\x8dki kraj anti\xc4\x8dke i po\xc4\x8detak ranosrednjovjekovne povijesti. To nu\xc5\xbeno ne zna\xc4\x8di da je Salona do\xc5\xbeivjela takvu sudbinu. Salona jest grad koji je napu\xc5\xa1ten, od kojeg su danas ostale ru\xc5\xa1evine i iskopine, ali to ne zna\xc4\x8di da je ona pala kao \xc5\xbertva jednokratnoga ru\xc5\xa1ila\xc4\x8dkog napada. Dana\xc5\xa1nja znanost smatra da se u VI. stolje\xc4\x87u nije dogodilo neko masovno doseljenje Hrvata u Dalmaciju. Slaveni su tijekom sljede\xc4\x87a dva stolje\xc4\x87a na ovim prostorima \xc5\xbeivjeli organizirani u manje skupine bez \xc5\xbeelje i potrebe za ujedinjenjem, izmije\xc5\xa1ani sa starosjediocima. Utjecaj vrhovne avarske vlasti vjerojatno je bio slab. Avarsko je sredi\xc5\xa1te bilo daleko na sjeveru, na prostoru dana\xc5\xa1nje Ma\xc4\x91arske. Niti Avari niti Bizant nisu mogli, a mo\xc5\xbeda nisu ni htjeli slavenska plemena ujediniti pod nekom sredi\xc5\xa1njom vlasti._NEWLINE_Prve naznake neke sredi\xc5\xa1nje vlasti javljaju se po\xc4\x8detkom IX. stolje\xc4\x87a \xc5\xa1to se podudara s vojnom kampanjom Karla Velikog protiv avarske dr\xc5\xbeave. Frana\xc4\x8dki izvori 796. spominju slavenskog poglavara Vojnomira, frana\xc4\x8dkog saveznika u ratu protiv Avara. \xc4\x8cini se da je Vojnomir bio iz Istre ili nekog drugog slavenskog kraja koji je tada bio pod frana\xc4\x8dkom vlasti. Slavenske su se skupine pod frana\xc4\x8dkim utjecajem ujedinile kako bi se u\xc4\x8dinkovitije borile u ratovima protiv Avara i Bizanta._NEWLINE_Moglo bi se naslutiti da su se Hrvatima isprva nazivali pripadnici vojne elite koji su nakon \xc5\xa1to su uz pomo\xc4\x87 Franaka ovladali lokalnim iliroslavenskim stanovni\xc5\xa1tvom, postupuno svoje ime nametnuli kao etnopoliti\xc4\x8dki pojam. Hrvatsko se ime u izvorima javlja sredinom IX. stolje\xc4\x87a na prostoru zale\xc4\x91a dalmatinskih gradova. Iz te jezgre, hrvatski \xc4\x87e se identitet u sljede\xc4\x87im stolje\xc4\x87ima polako \xc5\xa1iriti prema sjeveru. U doba donjopanonskih knezova Ratimira i posljednjega, Braslava, zapadna je Panonija jo\xc5\xa1 uvijek izvan hrvatskoga etnopoliti\xc4\x8dkog teritorija. Najkasnije od vremena kralja Tomislava po\xc4\x8dinje prodor utjecaja hrvatskog vladara u Panoniju, a \xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87a administrativna i etnopoliti\xc4\x8dka povezanost Dalmacije i Panonije dogodit \xc4\x87e se tek u razdoblju nakon dinastije Trpimirovi\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nPokr\xc5\xa1tenje Hrvata\n_START_PARAGRAPH_\nPokr\xc5\xa1tavanje Hrvata nije ni\xc5\xa1ta manje slo\xc5\xbeeno od pitanja podrijetla i doseljenja. I kod prou\xc4\x8davanja ovog fenomena, povjesni\xc4\x8dari su \xc4\x8desto upadali u zamku pojednostavljenja vrlo slo\xc5\xbeenih procesa. Pokr\xc5\xa1tavanje je bio jedan dugotrajni proces i ne mo\xc5\xbee se zami\xc5\xa1ljati na onaj na\xc4\x8din na koji su ga zami\xc5\xa1ljali autori u XIX. stolje\xc4\x87u pa i dobrom dijelu XX. stolje\xc4\x87a kao rezultat neke misije koja je u vrlo kratko vrijeme pokrstila svo stanovni\xc5\xa1tvo, od vladara do najni\xc5\xbeeg podanika. Slavenska plemena na prostor Dalmacije do\xc5\xa1li su kao poganska, kao \xc5\xa1tovatelji staroslavenskih bo\xc5\xbeanstava. Podatak o papi Ivanu IV. koji je 641. godine poslao opata Martina da otkupljuje relikvije mu\xc4\x8denika i kr\xc5\xa1\xc4\x87anske zarobljenike po Dalmaciji dokazuje da su tamo\xc5\xa1nji Slaveni nedvojbeno bili pogani._NEWLINE_Povijest umjetnosti mo\xc5\xbee lak\xc5\xa1e od klasi\xc4\x8dne, diplomati\xc4\x8dke povijesti pratiti proces pokr\xc5\xa1tavanja Hrvata pravilnim is\xc4\x8ditavanjem spomeni\xc4\x8dke ba\xc5\xa1tine. Povjesni\xc4\x8dari su danas posve sigurni da pokr\xc5\xa1tavanje dolazi u valovima. Prvi je misionarski val porenut iz akvilejskog crkvenog kruga, iz karolin\xc5\xa1kog politi\xc4\x8dkog kruga i odnosi se isklju\xc4\x8divo i samo na elite. Pokr\xc5\xa1tavanje se uvijek zbivalo uz pomo\xc4\x87 dr\xc5\xbeave odnosno neke sredi\xc5\xa1nje vlasti. Nje u VII. i VIII. stolje\xc4\x87u na dana\xc5\xa1njim hrvatskim prostorima uglavnom nije bilo. Avari su bili daleko i dakako bili su pogani. Sredi\xc5\xa1nja vlast formira se tek s Francima koji s njom name\xc4\x87u i kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo. Pro\xc4\x87i \xc4\x87e jo\xc5\xa1 dobrih 150 i vi\xc5\xa1e godina dok se ne mo\xc5\xbee govoriti o stvarno pokr\xc5\xa1tenom narodu jer karolin\xc5\xa1ki svijet kad ka\xc5\xbee biti pokr\xc5\xa1ten to zna\xc4\x8di da je Karlo Veliki dao pokrstiti svog vazanlog vladara. Sasvim je dovoljno da hrvatski knez bude pokr\xc5\xa1ten pa da on pokrsti svoje podlo\xc5\xbenike. Tako je funkcionirao sustav._NEWLINE_Glavna briga Rima \xc5\xa1to se ti\xc4\x8de Dalmacije u VII. stolje\xc4\x87u te njegov jedini mogu\xc4\x87i domet bila je obnova crkvene vlasti po dalmatinskim gradovima koji su priznavali bizantsku vlast. U skladu s tim valja promatrati pri\xc4\x8du o Ivanu Ravenjaninu koji se nalazi u djelu Tome Arhi\xc4\x91akona. Ivan Ravenjanin, prema Tomi, prvi je nadbiskup Splita, nasljednika stare Salone. Toma ga smatra obnoviteljem salonitanske crkve. Po svemu sude\xc4\x87i \xc5\xbeivio je sredinom VII. stolje\xc4\x87a. Ni danas ne postoji suglasje o tome je li Ivan Ravenjanin doista postojao i kada je djelovao iako vjerojatno ima izvjesna istina u toj Tominoj pri\xc4\x8di. On doista svjedo\xc4\x8di o nastojanju da se obnovi crkvena hijerarhija sredinom VII. stolje\xc4\x87a u Splitu._NEWLINE_Obnova crkvene vlasti u dalmatinskim gradovima va\xc5\xbena je za povijest Hrvatske, ali ne i za pokr\xc5\xa1tavanje zale\xc4\x91a. Arheolo\xc5\xa1ki dokazi \xc4\x8dvrsto pokazuju da se glavni val pokr\xc5\xa1tavanja zale\xc4\x91a dogodio znatno kasnije u IX. stolje\xc4\x87u i da je do\xc5\xa1ao iz drugog smjera, iz Frana\xc4\x8dke. Franci su ostavili dubok trag \xc4\x8dak i u dalmatinskim gradovima. Frana\xc4\x8di Anali iz 805. godine spominju dolazak zadarskog biskupa Donata pred cara Karla Velikog. Gradnja crkve sv. Trojstva, dana\xc5\xa1njeg sv. Donata vjerojatno je u izravnoj vezi s Donatovim posjetom Karlu. Crkva sv. Donata tipi\xc4\x8dna je karolin\xc5\xa1ka rotunda, izgra\xc4\x91ena po uzoru na dvorsku kapelu u Aachenu._NEWLINE_O dugotrajnosti procesa pokr\xc5\xa1tavanja svjedo\xc4\x8di i Trpimirova darovnica iz 852. godine. Gotovo sva imena koja se spominju u ovom dokumentu su narodna odnosno poganska iako to ne mora nu\xc5\xbeno zna\xc4\x8diti da netko tko ne nosi nekr\xc5\xa1\xc4\x87ansko ime ujedno i poganin, darovnica pokazuje da kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo jo\xc5\xa1 u Trpimirovo vrijeme nije korijenski prodrlo u hrvatsko dru\xc5\xa1tvo. Kr\xc5\xa1tenja se vjerojatno jo\xc5\xa1 nisu doga\xc4\x91ala kao uobi\xc4\x8dajan dio \xc5\xbeivota \xc4\x8dovjeka od samog ro\xc4\x91enja kao obiteljski \xc4\x8din tradicije. U Trpimirovo vrijeme, a zasigurno i poslije njega, uloga vladara u pokr\xc5\xa1tavanju \xc4\x8desto i prisilnom jo\xc5\xa1 uvijek je bila presudna.\n_START_SECTION_\nVi\xc5\xa1eslavova krstionica\n_START_PARAGRAPH_\nJedan od najljep\xc5\xa1ih, ali i najtajnovitijih izvora za pokr\xc5\xa1tavanje Slavena jest Vi\xc5\xa1eslavova krstionica. Na natpisu se spominje sve\xc4\x87enik Ivan, inspirator ovog djela koji nagla\xc5\xa1ava kako je krstionica na\xc4\x8dinjena u vrijeme kneza Vi\xc5\xa1eslava, ne spominju\xc4\x87i vrijeme nastanka niti prostore kojima je knez vladao. Vi\xc5\xa1eslavova krstionica je bila enigma kad je otkrivena, danas je enigma i ostat \xc4\x87e engima jer je "spomenik s nepotpunom biografijom". Argumenti za Vi\xc5\xa1eslava kao hrvatskog ili nehrvatskog kneza nisu nikakvi argumenti jer naprosto nema nijednog dokumenta. Krstionica koja je u Hrvatsku dopremljena iz Venecije po\xc4\x8detkom XX. stolje\xc4\x87a ve\xc4\x87 je desetlje\xc4\x87ima predmet gorljivih znanstvenih rasprava. Iako su neki znanstvenici krstionicu datirali u XI. stolje\xc4\x87e, ve\xc4\x87ina povjesni\xc4\x8dara umjetnosti i arheologa smatra kako je rije\xc4\x8d o predmetu s po\xc4\x8detka ili sredine IX. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Uzmu li se u obzir sve stilske elemente, vanjske odlike krstionice, paleografske, grafijske odlike natpisa, nesporno jedan jezi\xc4\x8dni izraz koji je eklatantan izrazu koji se javlja u rano karolin\xc5\xa1ko vrijeme, u raznim pisanim svjedo\xc4\x8danstvima, nema dvojbi da se krstionica smjesti u rano IX. stolje\xc4\x87e odnosno pod konac VIII. stolje\xc4\x87a. Dimenzije zdenca svjedo\xc4\x8de o tome da je bio predvi\xc4\x91en za uranjanje odraslih ljudi. Uranjanje je obi\xc4\x8daj koji pripada samim po\xc4\x8decima pokr\xc5\xa1tavanja do vremena Karla Velikog koji je uveo praksu pokr\xc5\xa1tavanja djece. Sve to govori u prilog datiranja krstionice na po\xc4\x8detak, najkasnije sredinu IX. stolje\xc4\x87a kada se vjerojatno dogodio glavni val pokr\xc5\xa1tavanja na prostoru Dalmacije._NEWLINE_Ne postoji nijedan dokaz koji bi izravno povezao Vi\xc5\xa1eslava i hrvatsku kne\xc5\xbeevinu. Ne mo\xc5\xbee se sa sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u re\xc4\x87i i to je li u krstionici ikad itko kr\xc5\xa1ten, \xc4\x8dak niti podatak da je krstionica u Veneciju u nekom trenutku povijesti bila preba\xc4\x8dena iz Nina, tako\xc4\x91er nije mogu\xc4\x87e dokazati iako postoje indicije u prilog toj tvrdnji. Slavenski narodi su ostavili ba\xc5\xa1tinu u glagoljici i \xc4\x87irilici kao izvornom slavenskom pismu. Me\xc4\x91utim, na latinskom jeziku i latini\xc4\x8dnom pismu samo Hrvati ba\xc5\xa1tine takvu tradiciju izra\xc5\xbeavanja u pisanim spomenicima. Zaklju\xc4\x8dno, Vi\xc5\xa1eslavova je krstionica danas dio hrvatske kulture, ali povijesna znanost jo\xc5\xa1 nije prona\xc5\xa1la odgovor je li Vi\xc5\xa1eslav doista bio hrvatski knez ili pak vladar nekog drugog slavenskog podru\xc4\x8dja. Bez obzira na to, ona je iznimno va\xc5\xbean dokaz o procesu pokr\xc5\xa1tavanja ovih prostora. Vi\xc5\xa1eslavova krstionica simbol je tajnovitosti hrvatskog ranog srednjeg vijeka, izvora je premalo ili ako ih ima, uglavnom su previ\xc5\xa1e \xc5\xa1turi i neodre\xc4\x91eni da bi se stvarali neki \xc4\x8dvrsti zaklju\xc4\x8dci. Doba hrvatskih knezova i kraljeva ne spada samo u hrvatsku pro\xc5\xa1lost ono ima i svoju budu\xc4\x87nost jer suvremena istra\xc5\xbeivanja obe\xc4\x87avaju nove spoznaje. Povijest nije nikada bila niti \xc4\x87e ikada biti do kraja napisana.'