b'\n_START_ARTICLE_\nJacques Charles\n_START_SECTION_\nAerostat\n_START_PARAGRAPH_\nAerostat je \xc5\xa1uplja letjelica od lagana materijala, ispunjena toplim zrakom ili plinom lak\xc5\xa1im od zraka (naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e helijem ili vodikom), \xc5\xa1to joj omogu\xc4\x87uje da lebdi u zraku. Upravljivi aerostat (s motornim pogonom) naziva se\xc2\xa0zra\xc4\x8dni brod ili diri\xc5\xbeabl; neupravljivi aerostat (bez pogona ili s pomo\xc4\x87nim motornim pogonom) naziva se\xc2\xa0balon.\n_START_SECTION_\nBalon\n_START_PARAGRAPH_\nBalon (franc. ballon < tal. pallone: lopta, dijalektalno ballone) je \xc5\xa1uplja letjelica od lagana materijala, bez vlastita pogona (ili samo s pomo\xc4\x87nim motornim pogonom) i s ograni\xc4\x8denom mogu\xc4\x87no\xc5\xa1\xc4\x87u upravljanja (upravljivi balon s motornim pogonom naziva se\xc2\xa0zra\xc4\x8dni brod ili ponekad diri\xc5\xbeabl). Ispunjen je plinom lak\xc5\xa1im od okolnoga zraka, a to mu omogu\xc4\x87uje lebdenje u Zemljinoj atmosferi. Plin se nalazi unutar nepropusna vi\xc5\xa1eslojnog spremnika od balonskoga tekstilnog materijala, gume ili plasti\xc4\x8dne folije, o kojem na mre\xc5\xbei i u\xc5\xbeetima visi ko\xc5\xa1ara (gondola) za smje\xc5\xa1taj posade i opreme. Osim balona, koji je kao nosa\xc4\x8d mjernih instrumenata za ispitivanje ni\xc5\xbeih zra\xc4\x8dnih slojeva duga\xc4\x8dkim \xc4\x8deli\xc4\x8dnim u\xc5\xbeetom vezan za tlo, baloni se mogu dizati, spu\xc5\xa1tati i letjeti no\xc5\xa1eni zra\xc4\x8dnim strujama (takozvani slobodni baloni). Balon punjen plinom lak\xc5\xa1im od zraka (vodik ili helij) di\xc5\xbee se odbacivanjem nekorisna tereta (balasta), a spu\xc5\xa1ta se ispu\xc5\xa1tanjem plina kroz ventil na vrhu spremnika. Druk\xc4\x8diji je balon koji se di\xc5\xbee tako \xc5\xa1to se spremnik puni toplim zrakom, a to se posti\xc5\xbee izgaranjem ukapljenog propana u gorionicima smje\xc5\xa1tenima ispod donjeg otvora spremnika. Balon se odr\xc5\xbeava u zraku povremenim paljenjem plamena, a spu\xc5\xa1ta se hla\xc4\x91enjem zraka zbog prestanka zagrijavanja.\n_START_SECTION_\nZra\xc4\x8dni brod\n_START_PARAGRAPH_\nZra\xc4\x8dni brod je upravljiva zra\xc4\x8dna letjelica lak\xc5\xa1a od zraka (aerostat) s vlastitim pogonom, kad\xc5\xa1to se ka\xc5\xbee i diri\xc5\xbeabl. \xc4\x8cini ga tijelo aerodinami\xc4\x8dkoga vretenasta oblika od tekstilne ili limene ovojnice, koja se isprva ispunjavala vodikom, a danas se puni helijem ili vru\xc4\x87im zrakom. Tijelo mo\xc5\xbee biti s krutom potkonstrukcijom, koja mu daje stalan oblik bez obzira na okolne uvjete, ili bez takve konstrukcije, kada se oblik zadr\xc5\xbeava nadtlakom plina unutar tijela. Zra\xc4\x8dni brod opremljen je i motorom s propelerom, sustavom za upravljanje s aerodinami\xc4\x8dki oblikovanim pokretnim plohama, te gondolom s prostorom za posadu i putnike. Zra\xc4\x8dni brodovi pojavili su se potkraj 19.\xc2\xa0stolje\xc4\x87a kao prve upravljive zra\xc4\x8dne letjelice. U njihovu je razvoju bio klju\xc4\x8dan rad hrvatskog in\xc5\xbeenjera D. Schwarza, koji je 1896. konstruirao prvi zra\xc4\x8dni brod krute konstrukcije. Otkupiv\xc5\xa1i Schwarzove nacrte, na temelju njegovih tehni\xc4\x8dkih rje\xc5\xa1enja svoje je letjelice gradio Ferdinand von Zeppelin, koji se nepravedno smatra ocem zra\xc4\x8dnih brodova krute konstrukcije, a koji se gdjekad nazivaju cepelinima. Nakon po\xc4\x8detnoga razdoblja primjene u vojni\xc5\xa1tvu i zra\xc4\x8dnom prijevozu putnika, zaredale su katastrofe takvih brodova s ljudskim \xc5\xbertvama (na primjer zra\xc4\x8dnoga broda Hindenburg, 1937.), pa se za te namjene dulje vrijeme nisu upotrebljavali. Danas se rabe u reklamne i turisti\xc4\x8dke svrhe, katkad i za snimanja ili istra\xc5\xbeivanja iz zraka, prijevoz tereta, a istra\xc5\xbeuju se i druge mogu\xc4\x87nosti njihove primjene.'