b'\n_START_ARTICLE_\nInfrazvuk\n_START_PARAGRAPH_\nInfrazvuk je naziv za duboki zvuk frekvencije manje je od 20 Hz koji ljudsko uho ne mo\xc5\xbee \xc4\x8duti. Izvor takvoga zvuka su vjetroturbine i razni drugi strojevi poput automobila, zrakoplova, vlakova, itd. Prirodni izvori infrazvuka su oluje, vodopadi i turbulencije vjetra. Infrazvuk postaje opasan po ljudsko zdravlje ako stalno djeluje na \xc4\x8dovjeka ja\xc4\x8dinom od 130 dB. Mjerenja u vjetroelektranama pokazala su da ta vrijednost nikada nije dosegnuta, te da infrazvuk koji proizvode turbine ne predstavlja nikakvu opasnost. Kod ljudi izlo\xc5\xbeenih infrazvuku javlja se osje\xc4\x87aj straha, nadnaravne jeze, poti\xc5\xa1tenosti i tjeskobe, \xc5\xa1to bi moglo objasniti neke paranormalne pojave poput vi\xc4\x91enja duhova. Mnoge pojave u prirodi, kao na primjer potresi i vulkanske erupcije pra\xc4\x87ene su infrazvukom, ali su potrebni posebni mjerni instrumenti da se zabilje\xc5\xbee. Infrazvu\xc4\x8dni valovi \xc5\xa1ire se i prilikom rada strojeva i vozila te pri podzemnim nuklearnim eksplozijama.\n_START_SECTION_\nInfrazvu\xc4\x8dne frekvencije\n_START_PARAGRAPH_\nInfrazvu\xc4\x8dne frekvencije mjere se od 0,1 do 20 Hz. Treba napomenuti da u govoru gotovo uop\xc4\x87e nema frekvencija u tom podru\xc4\x8dju (osim ponekog zra\xc4\x8dnog udara kod izgovora bilabijalnih okluziva), pa su te frekvencije nebitne kad je posrijedi govor (ispod 100 Hz nema govornih frekvencija). Osim toga, \xc4\x8dak i niske zvu\xc4\x8dne frekvencije od 20 do 100 Hz su beskorisne u govornoj komunikaciji, jer zbog pojave svojevrsnog "prikrivanja" vi\xc5\xa1e smetaju nego \xc5\xa1to koriste komunikaciji. Te su niske frekvencije osobito nepovoljne za osobe o\xc5\xa1te\xc4\x87ena sluha zato \xc5\xa1to one ne mogu slu\xc5\xa1nim putem do\xc5\xbeivjeti frekvencije, a da im iste pritom ne izazovu bolni i \xc5\xa1tetni podra\xc5\xbeaj uha, te zato \xc5\xa1to dugotrajna izlo\xc5\xbeenost infrazvu\xc4\x8dnim frekvencijama mo\xc5\xbee dovesti do ozbiljnih i opasnih zdravstvenih pote\xc5\xa1ko\xc4\x87a._NEWLINE_Infrazvuk, odnosno frekvencije zvuka ispod 20 Hz uhom ne do\xc5\xbeivljavamo kao zvuk, nego kao titraju\xc4\x87u vibraciju na bubnji\xc4\x87u. Stoga nema opravdanja niti valjanih razloga zbog kojih bi infrazvu\xc4\x8dnim podra\xc5\xbeajima "provocirali" uho, jer bi time mogli pogor\xc5\xa1ati ili \xc4\x8dak trajno o\xc5\xa1tetiti sluh (ovisno o ja\xc4\x8dini podra\xc5\xbeaja i njegovom trajanju). Infrazvuk osje\xc4\x87amo taktilno po \xc4\x8ditavom tijelu kao osje\xc4\x87aj potresanja ili vibracije. Istra\xc5\xbeivanja su utvrdila da je za prag taktilnoga osjeta na tijelu na frekvenciji od 10 Hz potrebno oko 120 dB zvuka. Prag je skoro isti i za gluhe osobe, jer su njihovi taktilni i kinestetski osjeti isti kao i kod osoba zdravoga sluha. Dakle, za osobe o\xc5\xa1te\xc4\x87ena sluha mogu\xc4\x87e je koristiti vibrotaktilne stimulacije. Me\xc4\x91utim, govor u tom frekvencijskom podru\xc4\x8dju ne sadr\xc5\xbei gotovo nikakve informacije, osobito ne bilo kakve fonolo\xc5\xa1ki vrijedne._NEWLINE_Vibrotaktilnim stimulacijama mogu\xc4\x87e je prenijeti ritam, npr. udaranje po bubnju ili drugim udaraljkama preneseno elektroakusti\xc4\x8dkim putem i pretvoreno u vibrotaktilni podra\xc5\xbeaj osjetit \xc4\x87emo na tijelu. Ali, i kod vibrotaktilnih stimulacija potreban je oprez i dobro poznavanje njihova utjecaja.\n_START_SECTION_\nPrag \xc4\x8dujnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPrag \xc4\x8dujnosti od 20 Hz za zdravo ljudsko uho iznosi oko 75 dB, a osoba s o\xc5\xa1te\xc4\x87enim sluhom te frekvencije gotovo uop\xc4\x87e ne mo\xc5\xbee \xc4\x8duti. Ako bi npr. gubitak sluha bio primjetan na 50 dB, takvoj bi osobi frekvenciju od 20 Hz morali poja\xc4\x8dati na 125 dB, \xc5\xa1to bi joj prouzro\xc4\x8dilo bol jednaku onoj kao kad bi vatiranim \xc5\xa1tapi\xc4\x87em dotakli bubnji\xc4\x87. U podru\xc4\x8dju infrazvuka, pri frekvenciji od 10 Hz, prag \xc4\x8dujnosti je oko 100 dB za zdravo uho, a osobe s o\xc5\xa1te\xc4\x87enim sluhom bi taj podra\xc5\xbeaj trebale dobiti sa 150 dB (ili vi\xc5\xa1e) da bi ga uop\xc4\x87e zamijetile, ali bi im to tako\xc4\x91er samo prouzro\xc4\x8dilo bol (npr. pucanj iz lova\xc4\x8dke pu\xc5\xa1ke na 10 cm od uha!). Dakle, slu\xc5\xa1anje vrlo niskih frekvencija \xe2\x80\x93 oko 20 Hz ili ni\xc5\xbee \xe2\x80\x93 mo\xc5\xbee kod osoba o\xc5\xa1te\xc4\x87ena sluha izazvati samo bol, a ne i bilo kakav kvalitetan slu\xc5\xa1ni do\xc5\xbeivljaj. Sve frekvencije ispod 50 Hz potpuno su slu\xc5\xa1no neupotrebljive i \xc5\xa1tetne za osobe o\xc5\xa1te\xc4\x87ena sluha.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPomo\xc4\x87u infrazvuka se jo\xc5\xa1 u Prvom svjetskom ratu odre\xc4\x91ivao polo\xc5\xbeaj topni\xc5\xa1tva. Jedan od za\xc4\x8detnika prou\xc4\x8davanja infrazvuka je bio francuski znanstvenik Vladimir Gavreau (ro\xc4\x91en u Rusiji kao Vladimir Gavronski). Dok je prou\xc4\x8davao infrazvuk, osjetio je bol u uhu (bubnji\xc4\x87u) i primijetio tre\xc5\xa1nju laboratorijske opreme, a da pritom mikrofon nije ni\xc5\xa1ta zabilje\xc5\xbeio. Tako\xc4\x91er je zapazio da infrazvuk dolazi od ventilatora i zrakovoda, a eksperimentirao je i s infrazvu\xc4\x8dnom zvi\xc5\xbedaljkom nalik kakvoj ogromnoj cijevi orgulja.\n_START_SECTION_\nPrirodni izvori infrazvuka\n_START_PARAGRAPH_\nPrirodni izvori infrazvuka su oluje, valovi, snje\xc5\xbene lavine, zemljotresi, vulkani, vodopadi, lomovi ledenjaka, polarna svjetlost, munje i turbulencije vjetra._NEWLINE_Jo\xc5\xa1 1935. u izvje\xc5\xa1tajima Akademije nauka Sovjetskog Saveza, ruski znanstvenik \xc5\xa0ulejkin objavio je teoriju o nastanku infrazvu\xc4\x8dnih kolebanja na oceanu. Tijekom oluja i jakih vjetrova nad uzburkanom povr\xc5\xa1inom mora dolazi do prekida strujanja na vrhovima valova, a u zraku se stvaraju popre\xc4\x8dna i uzdu\xc5\xbena titranja. Snaga infrazvuka koji tada nastaje razmjerna je kvadratu valova. Pri brzini vjetra od 20 m/s snaga tog "glasa mora" mo\xc5\xbee biti tri W po svakom metru du\xc5\xbeine vala, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da i slabija bura mo\xc5\xbee stvarati infrazvuk snage vi\xc5\xa1e desetina kW. Osnovno zra\xc4\x8denje infrazvuka je u podru\xc4\x8dju od 6 Hz. Pokusi su pokazali da infrazvuk ne gubi mnogo snage s obzirom na prije\xc4\x91enu udaljenost, pa tako bez ve\xc4\x87ega slabljenja prelazi stotine i tisu\xc4\x87e kilometara zrakom i/ili vodom, pri \xc4\x8demu je brzina \xc5\xa1irenja zvuka u vodi nekoliko puta ve\xc4\x87a._NEWLINE_Slo\xc5\xbeen jezik slonova u velikoj se mjeri zasniva na infrazvuku, s frekvencijama od 15 do 35 Hz, \xc5\xa1to odvojenim \xc4\x8dlanovima obitelji omogu\xc4\x87ava sporazumijevanje na daljinu i do desetak kilometara. Osim kod slonova, primje\xc4\x87eno je da se pomo\xc4\x87u infrazvukova sporazumijevaju kitovi, nilski konji, nosorozi, \xc5\xbeirafe, okapi i aligatori. Kitovi se infrazvukom mogu sporazumijevati i na nekoliko stotina kilometara udaljenosti. Neki znanstvenici tvrde da se i ptice selice tijekom seobe sporazumijevaju infrazvukom. _NEWLINE_Neposredno prije cunamija u Indijskom oceanu 2004., primje\xc4\x87eno je da su \xc5\xbeivotinje pobjegle iz ugro\xc5\xbeenoga podru\xc4\x8dja mnogo prije razornoga vodenoga vala. Pretpostavlja se da su pobjegle zbog infrazvuka koji je najavio cunami.\n_START_SECTION_\nPokus s infrazvukom od 17 Hz\n_START_PARAGRAPH_\n31. svibnja 2003. britanski su znanstvenici kontroliranim pokusom pokazali da ekstremni basovi, odnosno infrazvukovi \xc4\x8dudno djeluju na ljude uzrokuju\xc4\x87i npr. tjeskobu, sna\xc5\xbenu tugu i trnce. Tim su pokusom dodatno poduprli poznatu tezu o povezanosti infrazvuka i \xc4\x8dudnih osje\xc4\x87aja. Znanstvenici su, primjerice, emitirali infrazvuk od 17 Hz testiraju\xc4\x87i njegov utjecaj na 750 posjetitelja jednoga koncerta. Publika nije znala tijekom kojega je dijela koncerta emitiran i infrazvuk, ali je 22\xc2\xa0% ljudi reklo da su se neobi\xc4\x8dno osje\xc4\x87ali ba\xc5\xa1 kad je svirana takva glazba. Neobi\xc4\x8dnost je i\xc5\xa1la od nelagode i tuge, preko trnaca niz le\xc4\x91a, do nervoze ili odbojnosti i straha.\n_START_SECTION_\nUtjecaj infrazvuka na zdravlje ljudi\n_START_PARAGRAPH_\nS pojavom sve ve\xc4\x87e izlo\xc5\xbeenosti \xc4\x8dovjeka razli\xc4\x8ditim oblicima buke, posljednjih se godina sve vi\xc5\xa1e istra\xc5\xbeuje i utjecaj infrazvuka na ljudsko zdravlje, pa je tako otkrivena i nova vibroakusti\xc4\x8dka bolest (engl. vibroacoustic disease, skra\xc4\x87eno VAD). To je kroni\xc4\x8dna progresivna i kumulativna bolest koja nastaje kao posljedica dugotrajne izlo\xc5\xbeenosti zvuku niskih frekvencija (ispod 100 Hz) i infrazvuku ako je intenzitet bio ve\xc4\x87i od 110 dB zvu\xc4\x8dnoga podra\xc5\xbeaja. Ta se bolest javlja npr. kod ljudi izlo\xc5\xbeenih preglasnoj glazbi na niskim frekvencijama ili radnika koji upravljaju strojevima koji proizvode infrazvu\xc4\x8dne vibracije. Posljedice i simptomi bolesti mogu biti vi\xc5\xa1estruki: poreme\xc4\x87aji u pona\xc5\xa1anju, strah, problemi vizualne percepcije, poreme\xc4\x87aj ravnote\xc5\xbee, epilepsija, mo\xc5\xbedani udar, neurolo\xc5\xa1ka o\xc5\xa1te\xc4\x87enja, vaskularne lezije, gastrointestinalna disfunkcija, infekcije orofarinksa, sr\xc4\x8dani infarkt, suicid. Osobito su opasne frekvencije od 1 do 7 Hz koje mogu izazvati \xc4\x8dak i smrt._NEWLINE_Infrazvuk mo\xc5\xbee izazvati i rezonanciju unutarnjih organa kod \xc4\x8dovjeka. Odavno su opisivani nepovoljni u\xc4\x8dinci prekomjerne buke i vibracija na trudno\xc4\x87u. Maternica uglavnom ubla\xc5\xbeava njihovo djelovanje i \xc5\xa1titi plod. No vibracije koje imaju izravno djelovanje na maternicu i plod u njoj, osobito ako su dugotrajne, jako o\xc5\xa1te\xc4\x87uju plod. A infrazvuk od 5 do 10 Hz, koji se mo\xc5\xbee pojaviti u zrakoplovima, mo\xc5\xbee uzrokovati poba\xc4\x8daj.'