b'\n_START_ARTICLE_\nAgrarna reforma u prvoj Jugoslaviji\n_START_SECTION_\nEliminacija feudalnih odnosa u Kraljevini SHS\n_START_PARAGRAPH_\nAgrarna reforma nastala je iz \xc5\xbeelje da se likvidiraju feudalni odnosi u novostvorenoj Kraljevini SHS, da se odgovori o\xc4\x8dekivanjima seljaka iz pasivnih krajeva za pobolj\xc5\xa1anjem njihovog polo\xc5\xbeaja, da se koloniziraju sjeverni, nacionalno mje\xc5\xa1oviti krajevi (posebno Vojvodina) i da se veleposjednicima stranim dr\xc5\xbeavljanima, \xc4\x8desto odanima tu\xc4\x91im dinastijama, oduzme zemlja. Poticaj agrarnoj reformi bilo je i obe\xc4\x87anje koje je srpska vlada formalno dala na Krfu 1917. godine da \xc4\x87e svaki dobrovoljac (pre\xc4\x8danin) dobiti nakon zavr\xc5\xa1etka rata 8 jutara ako je borac i 5 jutara zemlje ako je neborac. S ekonomskog stanovi\xc5\xa1ta agrarna reforma branjena je tezom da je mali selja\xc4\x8dki posjed efikasniji od krupnoga. Zalaganja za agrarnu reformu dobro su se uklopila u strana\xc4\x8dku politi\xc4\x8dku borbu, oslonjenu na demagogiju. Ideja o agrarnoj reformi nije bila samo pitanje politi\xc4\x8dkog trenutka, ve\xc4\x87 i nastavak te\xc5\xbenji seljaka i reformskih agrarnih pokreta iz prethodnih desetlje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nStanje prije agrarne reforme\n_START_PARAGRAPH_\nStanje zemlji\xc5\xa1nog posjeda bilo je nakon oslobo\xc4\x91enju razli\xc4\x8dito po pokrajinama. U pretkumanovskoj Srbiji nije bilo aristokracije, begova, kapitalista pa ni velikih posjeda. Tu je dominirao sitan selja\xc4\x8dki posjed, koji je smatran idealnim ne samo s ekonomskog, ve\xc4\x87 i sa socijalnog i dr\xc5\xbeavnog stanovi\xc5\xa1ta. U Bosni i Hercegovini, Makedoniji i na Kosovu i Metohiji trebalo je sru\xc5\xa1iti turski zemlji\xc5\xa1ni sistem, zasnovan na \xc4\x8dif\xc4\x8dijskim odnosima. U Dalmaciji je jo\xc5\xa1 postojao kolonatski sistem, koji je korijene vukao iz antike, dok je u sjevernim krajevima dr\xc5\xbeave (od Slovenije do Banata) dominirao klasi\xc4\x8dan, aristokratski veleposjed, nastao u srednjem vijeku. U mnogim krajevima, posebno u BiH, seljaci su odmah nakon oslobo\xc4\x91enja preuzeli zemlju, otjerali posjednike i odbili pla\xc4\x87ati zakupa\xc4\x8dke i sli\xc4\x8dne obaveze vlasnicima zemlje.\n_START_SECTION_\nAgrarna reforma u Bosni i Hercegovini\n_START_PARAGRAPH_\nNajbr\xc5\xbee je agrarna reforma rije\xc5\xa1ena u Bosni i Hercegovini, uglavnom jo\xc5\xa1 1921. godine. Svi seljaci dobili su zemlju besplatno: 113.000 kmetova dobilo je oko 546.000 ha, 55.000 beglu\xc4\x8dara (nenasljednih zakupaca) i 80.000 ostalih interesenata. Biv\xc5\xa1i vlasnici dobili su 65 milijuna dinara u gotovom i 65 milijuna u roku od godinu dana i jo\xc5\xa1 130 milijuna u obveznicama, plus 25 milijuna za tzv. beglu\xc4\x8dke zemlje. Godine 1933. dodano je jo\xc5\xa1 50 milijuna u obveznicama za pa\xc5\xa1njake i \xc5\xa1ikare. Kako su mnogi biv\xc5\xa1i vlasnici-muslimani ubrzo potro\xc5\xa1ili od\xc5\xa1tetu i ostali bez prihoda, 1928. godine data im je mogu\xc4\x87nost da dobiju drugu, dr\xc5\xbeavnu zemlju ukoliko je \xc5\xbeele sami obra\xc4\x91ivati.\n_START_SECTION_\nAgrarna reforma na Kosovu i Metohiji, Makedoniji i dijelu Crne Gore\n_START_PARAGRAPH_\nI na Kosovu i Metohiji, Makedoniji i dijelu Crne Gore (oslobo\xc4\x91enima u balkanskim ratovima) zemlja je odmah poslije oslobo\xc4\x91enja preuzeta od strane raje, tim prije \xc5\xa1to su mnogi vlasnici emigrirali u Tursku, nije se pla\xc4\x87ao "hak", nije se znalo dokle je \xc4\x8dija zemlja. Godina 1931. i 1933. propisano je da se sva zemlja preuzima i daje onima koji je obra\xc4\x91uju, ali da je samo prave \xc4\x8dif\xc4\x8dije dobijaju besplatno, dok ostali moraju platiti dr\xc5\xbeavi u roku od 10 godina. Za I-IV. klasu od\xc5\xa1teta biv\xc5\xa1im vlasnicima bila je oko 840 dinara po jutru, a za V-VIII. za 30% manje, \xc5\xa1to je mnogo zaostajalo za tr\xc5\xbei\xc5\xa1nom vrijedno\xc5\xa1\xc4\x87u. No, oni su od\xc5\xa1tetu dobili u gotovom novcu, a ne kao drugi vlasnici u ostalim krajevima u slabim dr\xc5\xbeavnim obveznicama, a i dobili su naknadu za izgubljeni dohodak._NEWLINE_Po\xc5\xa1to su mnogi posjednici pobjegli u Tursku, nagrnulo je mnogo ljudi iz susjednih krajeva. Godine 1920. donijeta je Uredba o naseljavanju ju\xc5\xbenih krajeva, a od 1929. kolonizacija se vr\xc5\xa1i po smi\xc5\xa1ljenom planu: slobodna zemlji\xc5\xa1ta i vode su agropedolo\xc5\xa1ki istra\xc5\xbeeni, ure\xc4\x91eni su putovi pa dodijeljena zemlja na kojoj \xc4\x87e kolonisti podi\xc4\x87i ku\xc4\x87u (dat im je nacrt, izra\xc4\x91ena je drvenarija - prozori, krovna konstrukcija i vrata - po jedinstvenom tipu; zakonima iz 1931. i 1934. predvi\xc4\x91eno je: svaka porodica dobiva 5 ha zemlje, plus svaki o\xc5\xbeenjeni \xc4\x8dlan jo\xc5\xa1 4 ha, plus svaki mu\xc5\xa1ki neo\xc5\xbeenjeni stariji od 21 godine po 3 ha, onaj izme\xc4\x91u 16 i 21 godine 2 ha, a djeca, udovice, \xc4\x91aci po 1 ha; svaki kolonist dobiva jo\xc5\xa1 2 ha zemlje za po\xc5\xa1umljavanje i 2 ha za vinograd; poslije 3-10 godina primjernog rada kolonist postaje potpuni vlasnik zemlje. Do 1.1.1933. za kolonizaciju je stavljeno na raspolaganje 289.843 ha dr\xc5\xbeavne, napu\xc5\xa1tene, nepotrebne op\xc4\x87inske i zemlje iz agrarne reforme.\n_START_SECTION_\nAgrarna reforma u Dalmaciji\n_START_PARAGRAPH_\nU Dalmaciji, gdje je zemlji\xc5\xa1ta malo pa mu je i cijena visoka, trajalo je nejasno stanje vi\xc5\xa1e od 10 godina. Mnogi seljaci prestali su pla\xc4\x87ati obaveze vlasnicima. Tek su propisima iz 1930. i 1931. rije\xc5\xa1eni svi odnosi: te\xc5\xbeaci su postali vlasnici zemlje, a stari vlasnici dobili su od\xc5\xa1tetu. Radilo se oko 53.000 ha. \xc4\x8cinjena je razlika izme\xc4\x91u ranije i kasnije ustanovljenih zemlji\xc5\xa1no-zakupa\xc4\x8dkih odnosa, pa su i od\xc5\xa1tete razli\xc4\x8dite (oko 10.000 din/ha za starije i 20 do 30.000 din/ha za novije odnose). Zgrade su pla\xc4\x87ane prema gra\xc4\x91evinskoj vrijednosti. Od\xc5\xa1tetu za zemlju pla\xc4\x87ala je dr\xc5\xbeava, dok su je seljaci dobivali besplatno. Procjenjuje se da je agrarna reforma u Dalmaciji ko\xc5\xa1tala dr\xc5\xbeavu zna\xc4\x8dajnih 400 milijuna dinara, \xc5\xa1to je pokriveno dr\xc5\xbeavnim obveznicama sa 6% kamate na 30 godina.\n_START_SECTION_\nEfekti agrarne reforme\n_START_PARAGRAPH_\nKrajnji efekti agrarne reforme zbir su povoljnih i nepovoljnih rezultata: povoljno je \xc5\xa1to je uni\xc5\xa1ten feudalni sistem u cijeloj zemlji i \xc5\xa1to je zna\xc4\x8dajan broj seljaka dobio zemlju, a nepovoljan \xc5\xa1to je najve\xc4\x87i broj njih dobio malo zemlje pa nije rije\xc5\xa1en problem agrarne prenaseljenosti. Ukupno je razdijeljeno 1.500.000 hektara na 18.759 dobrovolja\xc4\x8dkih porodica, 6.788 kolonista i 186.000 lokalnih interesenata.'