b'\n_START_ARTICLE_\nLauburu\n_START_PARAGRAPH_\nLauburu ili baskijski kri\xc5\xbe je kri\xc5\xbe u s \xc4\x8detiri glave u obliku zareza. Danas ga uglavnom koriste baskijski nacionalisti.\n_START_SECTION_\nPozadina\n_START_PARAGRAPH_\nPovjesni\xc4\x8dari i vlasti su poku\xc5\xa1ali primijeniti alegorijsko zna\xc4\x8denje na ovaj drevni simbol. Neki ka\xc5\xbeu da zna\xc4\x8di "\xc4\x8detiri glave ili regije" u Baskiji. Lauburu se ne pojavljuje u grbovima niti jedne od sedam pokrajina Baskije: Gornje i Donje Navare, Gipuskoe, Biskaje, Alave, Lapurdije i Zuberoe. Baskijski intelektualac Imanol Mujica volio je re\xc4\x87i da ove \xc4\x8detiri glave zna\xc4\x8de duh, \xc5\xbeivot, svijest i oblik, ali se obi\xc4\x8dno koriste kao simbol blagostanja._NEWLINE_Nakon vremena Antonina, francuski povjesni\xc4\x8dar Camille Jullian  ne nalazi primjerke svastika, niti okrugle niti ravne, u baskijskom podru\xc4\x8dju sve do modernog doba. Paracelsusov Archidoxis Magicae ima simbol sli\xc4\x8dan lauburuu za koji se navodi da lije\xc4\x8di \xc5\xbeivotinje. M. Colas smatra da lauburu nije vezan uz svastike, ve\xc4\x87 dolazi od Paracelsusa i obilje\xc5\xbeava grobove iscjelitelja \xc5\xbeivotinja i iscjelitelja du\xc5\xa1a (odnosno sve\xc4\x87enike). Oko kraja 16. stolje\xc4\x87a, lauburu se uveliko pojavljuje kao baskijski dekorativni element, po lijesovima ili grobnicama, mo\xc5\xbeda kao neki drugi oblik kri\xc5\xbea.  Ravne svastike nisu otkrivene sve do 19. stolje\xc4\x87a. Mnoge baskijske ku\xc4\x87e i trgovine prikazuju ovaj simbol na nadvatniku kao neku vrstu talismana. Sabino Arana ga tuma\xc4\x8di kao solarni simbol, podr\xc5\xbeavaju\xc4\x87i njegovu teoriju o baskijskom solarnom kultu na temelju pogre\xc5\xa1ne etimologije, u prvom broju lista Euzkadi. Lauburu je predstavljen na zastavama i grbovima raznih baskijskih politi\xc4\x8dkih organizacija, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i Eusko Abertzale Ekintza (EAE-ANV)._NEWLINE_Uporaba lauburua kao kulturne ikone opala je pod Francovom diktaturom, koja je potisnula mnoge elemente baskijske kulture.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nLau buru zna\xc4\x8di "\xc4\x8detiri glave", "\xc4\x8detiri kraja" ili "\xc4\x8detiri vrha" na baskijskom jeziku. Neki izvori tvrde da to potje\xc4\x8de iz latinskog labarum. _NEWLINE_Me\xc4\x91utim, otac Fidel Fita mislili da je slu\xc4\x8daj obrnut, tj. Da je izraz labarum se baskijska posu\xc4\x91enica u latinskom iz vremena Oktavijana Augusta.'