b"\n_START_ARTICLE_\nI\xc5\xbeori\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIngria, koja nikada nije postala dr\xc5\xbeava, u \xc5\xa1vedskom jeziku naziva se Ingermanland, u finskom Inkeri, i ruski I\xc5\xbeora (Izhora). Otuda za njih i finski inkeroiset (sing. Inkeroine), i ruski I\xc5\xbeoralaine. Izvorno su Ingri sebe nazivali Vadjalaiz\xc3\xb5t, \xc5\xa1to je obuhva\xc4\x8dalo i Vote, dok je danas najzastupljeniji naziv Ingri. Poenakd se nazivaju i Karjalain, prema svome karelskom (karjalaiset) porijeklu. Danas se u svijetu preferira davati im ruski naziv I\xc5\xbeori, koji su ovaj narod gotovo istrijebili. Nakon progona u Finsku, gdje su se mogli useliti samo pod finskim imenom, prozvali su se imenom ' Ingrijski Finci', jer nisu htjeli biti, niti su se kao poseban narod, osje\xc4\x8dali Fincima. Da zlo bude ve\xc4\x87e, ovaj naziv poslu\xc5\xbeio je da se Ingrijski Finci proglase nekim posebnim narodom, podijeliv\xc5\xa1i ih kona\xc4\x8dno na I\xc5\xbeore i Ingrijske Fince (Inkeril\xc3\xa4inen ili Inkerin Suomalainen), \xc4\x8dime je nastavljena politika zatiranja ingrijskog naroda i imena.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xbeorski jezik se smatra odvojenim jezikom (izhoran keeli ili maakeeli, 'jezik zemlje') ortodoksnog stanovni\xc5\xa1tva prema ingrijskom, jezikom kojim su izvorno govorili luteranski iseljenici iz Finske._NEWLINE_1989. je zabilje\xc5\xbeeno 820 izja\xc5\xa1njenih I\xc5\xbeora, od kojih su 302 bili govornici svog jezika. Jezik, srodan karelskom kao prvi jezik rabe uglavnom pripadnici starijih nara\xc5\xa1taja. Smatra se da je ovaj jezik pred izumiranjem. Prema popisu iz 2002., bila su 327 I\xc5\xbeora u Rusiji.\n_START_SECTION_\nKratka povijest\n_START_PARAGRAPH_\nMaleni finski narod porijeklomod karelskih plemena od kojih su se odvojili u 11 stolje\xc4\x87u i nastanili izme\xc4\x91u Finskog zaljeva (Suomen Lahti) i jezera Ladoga, i dalje na jug. Ingri su ovamo donesli svoj finski jezik koji je imao vi\xc5\xa1e dijalekta, to su soikkola, sa poluotoka Sojkino; hevaha sa rijeke Koltu\xc5\xa1i; orede\xc5\xbe (oredezh; izumro 1970); i ju\xc5\xbeni ingrijski sa Finskog zaljeva. Godine 1848. oni su naseljeni u 222 sela od kojih su se 1964 odr\xc5\xbeala tek 16 i 6 mje\xc5\xa1anih sa Votima i Fincima. 1930.-tih godina Staljin zabranjuje upotrebu finskog jezika, a oni su ili deportirani ili rusificirani. Godine 1937 ruski \xc5\xa1ovinisti zatvaraju ingrijske \xc5\xa1kole \xc4\x8dime je najavljen potpuni kraj socijalnog i kulturnog \xc5\xbeivota Ingra u Rusiji. Godine 1942-1943. Ingri i Voti evakuirani su u Finsku. Po zavr\xc5\xa1etku rata Sovjetska vlada zahtijeva njihov povratak, nakon \xc4\x8dega su deportirani u podru\xc4\x8dje Novgoroda, Kalinina, Vologde i Jaroslavlja. Povratak im je dozvoljen tek 1956, kada se vra\xc4\x87aju ku\xc4\x87ama koje su u me\xc4\x91uvremenu zauzeli ruski kolonisti. Na ognji\xc5\xa1te ih se vratilo tek ne\xc5\xa1to preko 1,000. Zlo\xc4\x8dina\xc4\x8dkom politikom eksterminacije i rusifikacije ingrijski narod se poku\xc5\xa1ao istrijebiti. Po\xc4\x8detkom 1990.-tih biv\xc5\xa1i finski predsjednik Mauno Koivisto obe\xc4\x87ava povratak etni\xc4\x8dkim Fincima. Otada se 23,000 vratilo, a jo\xc5\xa1 20,000 drugih \xc4\x8deka na povratak u Rusiji i Estoniji. Finska je ograni\xc4\x8dila broj povratnika godi\xc5\xa1nje na 2,000. Ovi ljudi etni\xc4\x8dki nazivani Fincima, u stvari su rusificirani Ingri, sada opet iz politi\xc4\x8dkih razloga prisiljeni da se izja\xc5\xa1njavaju Fincima, kako se slu\xc5\xbebeno i vode. Mnogi Ingri koji su se vratili u Finsku ne osje\xc4\x8daju se Fincima, i konstruirali su za sebe nov naziv, Ingrijski Finci (Ingrian Finnish).\n_START_SECTION_\nEtnografija\n_START_PARAGRAPH_\nIngri su obra\xc4\x91iva\xc4\x8di tla, ne ba\xc5\xa1 pogodnog za obradu, pa su \xc4\x8desto ovisili o lovu i ribolovu. O obalnim krajevima Ingri se uz ribolov bave i drvodjeljstvom, a u nekim krajevima i kova\xc4\x8dkim poslom, ili su oti\xc5\xa1li u pomorce. Ingri 1030.-tih imaju latini\xc4\x8dno pismo na kojemu je od 1932. do 1937. izdano 25 naslova, me\xc4\x91u kojima se isti\xc4\x8de V. Yunus. Izhoran keelen grammatikka. Morfologia. Opetajaijaa vart. 1936. -Politikom Rusije 1937. godine ingrijsko pismo, knjige, \xc5\xa1kole i u\xc4\x87itelji su likvidirani."