b'\n_START_ARTICLE_\nProksima Centaura b\n_START_PARAGRAPH_\nProksima Centaura b ili Proxima Centauri b (ponekad jednostavnije Proxima b ) je ekstrasolarni planet koji ima putanju oko crvenog patuljka Proksima Centaura, najbli\xc5\xbee zvijezde na\xc5\xa1em Suncu. Udaljen je oko 4,2 svjetlosne godine (1,3 parsek) od Zemlje u zvije\xc5\xbe\xc4\x91u Centaur. To je najbli\xc5\xbei poznati ekstrasolarni planet, ali je mala mogu\xc4\x87nost da je naseljen sa \xc5\xbeivim svijetom. _NEWLINE_U kolovozu 2016., Europski ju\xc5\xbeni opservatorij je objavio da su otkrili taj planet.   Vrlo veliki teleskop ili VLT u suradnji s drugim institucijama nedvojbeno je dokazao kako se oko nama najbli\xc5\xbee zvijezde (Proksima Centaura) nalazi planet veoma sli\xc4\x8dan Zemlji. Znanstveni rad o tome objavljen je u \xc4\x8dasopisu Nature od 25. kolovoza 2016. Bile su potrebne 3 pune godine mukotrpnog rada od prvih nagovje\xc5\xa1taja da bi se oko Proksime Centaura ne\xc5\xa1to zanimljivo moglo nalaziti do potvrde otkri\xc4\x87a. Proxima b udaljena je od zvijezde 7 milijuna kilometara, a njezina je masa 1,3 puta ve\xc4\x87a od Zemljine. Iako se ova zna\xc4\x8dajke ne poklapaju sa Zemljinim, imaju\xc4\x87i u vidu svojstva Proksime Centaura, dolazimo do \xc4\x8dinjenica kako se otkriveni planet nalazi u nastanjivoj zoni. _NEWLINE_Relativna blizina planeta znanstvencima omogu\xc4\x87uje da ga detaljnije istra\xc5\xbee i otkriju ima li atmosferu i teku\xc4\x87u vodu, za koje se vjeruje da su neophodni za razvoj i odr\xc5\xbeavanje \xc5\xbeivota. Budu\xc4\x87a istra\xc5\xbeivanja tako\xc4\x91er bi mogla utvrditi ima li u atmosferi tragova kemijskih spojeva poput metana koji su rezultat \xc5\xbeivotnih procesa, navodi se u \xc4\x8dlanku objavljenom u \xc4\x8dasopisu Nature. Planet koji je udaljen od Zemlje 4,2 svjetlosne godine, odnosno oko 40 bilijuna kilometara, najbli\xc5\xbei je od oko 3 500 planeta koji su dosad otkriveni u drugim zvjezdanim sustavima od 1995. Proxima b napravi krug oko svoje zvijezde za samo 11 dana, u usporedbi sa Zemljinom putanjom od 365 dana. To zna\xc4\x8di da je taj planet puno bli\xc5\xbei svojoj mati\xc4\x8dnoj zvijezdi od Zemlje. No Proksima Centaura je puno manja i manje sjajna od Sunca, pa je putanja planeta na pravoj udaljenosti kako bi se na njemu mogla odr\xc5\xbeati teku\xc4\x87a voda. Ipak, znanstvenici nisu sigurni mo\xc5\xbee li se \xc5\xbeivot razviti na planetima koji kru\xc5\xbee oko zvijezda klase crvenih patuljaka, poput Proksime Centaura, jer se pretpostavlja da su takvi planeti na meti sna\xc5\xbenog zra\xc4\x8denja. Magnetno polje i atmosfera mogli bi za\xc5\xa1tititi mogu\xc4\x87i \xc5\xbeivot od tako sna\xc5\xbenog zra\xc4\x8denja, ali zasad nije poznato ima li Proksima b ijedno od toga. Do otkri\xc4\x87a Proksime b, najbli\xc5\xbei otkriveni planet sli\xc4\x8dan Zemlji Wolf 1061c, kru\xc5\xbei oko zvijezde poznate pod imenom Wolf 1061, udaljene oko 13,8 svjetlosnih godina. _NEWLINE_Naglasimo, kako je Alfa Centaura, trostruki\xc2\xa0sustav zvijezda, pa bi stanovnici planeta Proksima b mogli na nebu vidjeti 3 sunca. Novootkriveni Proksima b nalazi se unutar nastanjive zone. Ipak, uvjeti na njegovoj\xc2\xa0povr\xc5\xa1ini mogli bi biti pod sna\xc5\xbenijim utjecajem \xc5\xa1tetnih ultraljubi\xc4\x8dastih i rendgenskih zraka, negoli \xc5\xa1to takve zrake\xc2\xa0sa Sunca imaju utjecaj na Zemlju. Brzina vrtnje (rotacije) Proksime b, jako zra\xc4\x8denje Proksime Centauri, te povijest stvaranja planeta\xc2\xa0\xc4\x8dini njegovu klimu bitno druga\xc4\x8dijom od one na Zemlji, a nije ni izvjesno ima li Proksima b godi\xc5\xa1nja\xc2\xa0doba. Zapravo na Zemlji ve\xc4\x87 postoji projekt\xc2\xa0Breakthrough Starshot, \xc4\x8diji je cilj \xc4\x8dovjeka prvi put odvesti u drugi zvjezdani sustav, konkretno ba\xc5\xa1 u Alfa Centauri. Projekt predvi\xc4\x91a kako \xc4\x87e se do tog sustava putovati brzinom 15 do 20\xc2\xa0% brzine\xc2\xa0svjetlosti. Po toj ra\xc4\x8dunici, inovativnoj svemirskoj letjelici trebalo bi izme\xc4\x91u 20 i 30 godina da tamo stigne, te jo\xc5\xa1\xc2\xa0\xc4\x8detiri da na Zemlju stigne obavijest kako je putovanje proteklo kako treba. U travnju 2016.\xc2\xa0StarShot predstavio je nitko drugi doli Stephen Hawking u dru\xc5\xa1tvu investitora Yurija Millera. U\xc2\xa0upravnom odboru tvrtke pod \xc4\x8dijim se okriljem razvija StarShot sjedi Mark Zuckerberg, vlasnik\xc2\xa0Facebooka. Ra\xc4\x8duna se da \xc4\x87e ukupni tro\xc5\xa1ak projekta biti izme\xc4\x91u 5 i 10 milijardi ameri\xc4\x8dkih dolara, a prvo\xc2\xa0pokusno polijetanje moglo bi biti za nekih 20 godina.  Planet je otkriven mjernim instrumentima na osnovu Dopplerovog u\xc4\x8dinka (crveni pomak).\n_START_SECTION_\nMasa, polumjer i temperatura\n_START_PARAGRAPH_\nInklinacija putanje Proksime b jo\xc5\xa1 nije izmjerena. Najmanja mogu\xc4\x87a masa planeta je 1,27\xc2\xa0Zemljine mase.  Kada se izmjeri inklinacija i masa novootkrivenog planeta \xc4\x87e biti to\xc4\x8dnije izra\xc4\x8duanata. Najve\xc4\x87a mogu\xc4\x87a njena masa je 3\xc2\xa0Zemljine mase.  Ako planet ima \xc4\x8dvrstu povr\xc5\xa1inu (terestri\xc4\x8dki planet) i gusto\xc4\x87u poput Zemlje, onda bi njegov polumjer bio najmanje 1,1 Zemljinog.\xc2\xa0Normalno, polumjer bi bio ve\xc4\x87i ako je gusto\xc4\x87a manja od Zemljine.  Prosje\xc4\x8dna temperatura planeta je 234\xc2\xa0K (\xe2\x88\x9239\xc2\xa0\xc2\xb0C).  To ga stavlja u nastanjivu zonu u odnosu na njegovo sunce.\n_START_SECTION_\nMati\xc4\x8dna zvijezda\n_START_PARAGRAPH_\nPlanet ima putanju oko crvenog patuljka Proksima Centaura (razred M). Zvijezda ima masu 0,12 mase na\xc5\xa1eg Sunca i polumjer 0,14 na\xc5\xa1eg Sunca.  Temperatura na povr\xc5\xa1ini zvijezde je 3 042 K \xe2\x80\x8a i stara je 4,85 milijarde godina.  Za usporedbu, na\xc5\xa1e Sunce je staro 4,6 milijarde godina  i ima temperatura na povr\xc5\xa1ini 5 778 K.  Proksima Centaura napravi puni krug za 83 dana i ima svjetljivost ili luminanciju oko 0,0015 Sun\xc4\x8deve.  Zvijezda je bogata metalima, \xc5\xa1to nije uobi\xc4\x8dajeno za zvijezde te veli\xc4\x8dine. Metali\xc4\x8dnost (odnos \xc5\xbeeljeza prema vodiku) je 0,21, ili 1,62 puta vi\xc5\xa1e nego \xc5\xa1to se mo\xc5\xbee na\xc4\x87i u atmosferi Sunca._NEWLINE_Prividna magnituda je 11,13.  To zna\xc4\x8di da se ne mo\xc5\xbee vidjeti prostim okom sa Zemlje, bez obzira na blizinu Zemlji. Uzrok je vrlo mala svjetljivost. Proksima Centauri spada u grupu bljeskovitih zvijezda, a to zna\xc4\x8di da povremeno u sekundi pove\xc4\x87aju svoj sjaj i vrate se na uobi\xc4\x8dajenu emisiju u nekoliko minuta.  Smatra se da su bljeskovi povezani s njihovim sna\xc5\xbenim magnetskim poljima.\n_START_SECTION_\nPutanja\n_START_PARAGRAPH_\nProksima b se okrene oko svoje zvijezde svakih 11,186 dana s velikom poluosi elipse od pribli\xc5\xbeno 0,05 astronomskih jedinica (7 000 000\xc2\xa0kilometara), a to zna\xc4\x8di da je udaljenost planeta u odnosu na zvijezdu oko 1/20 udaljenosti Zemlje od Sunca.  Za usporedbu, Merkur, najbli\xc5\xbei planet Suncu, ima veliku poluos elipse od 0,39 AJ. Proksima b prima od zvijezde oko 65% koli\xc4\x8dine ozra\xc4\x8denja \xc5\xa1to prima Zemlja od Sunca. Ipak, zbog blizine svoje putanje, Proksima b prima oko 400 puta ve\xc4\x87u koli\xc4\x8dinu rendgenskih zraka od Zemlje.'