b'\n_START_ARTICLE_\nTumul\n_START_PARAGRAPH_\nTumul (latinski naziv za humak ili manje brdo), jo\xc5\xa1 i gromila i mogila (engleski: barrow; njema\xc4\x8dki: h\xc3\xbcgelgrab; ruski: kurgan; irski: cairn; vel\xc5\xa1ki: carnedd; \xc5\xa1kotski: c\xc3\xa0rn; portugalski: mamoas) je ve\xc4\x87i ili manji zemljani ili kameni humak pod kojim se nalazi jedan ili vi\xc5\xa1e grobova._NEWLINE_Tumuli se mogu prona\xc4\x87i \xc5\xa1irom svijeta, a mo\xc5\xbee se sastojati od dolmena, kosturnice (cista), grobne ku\xc4\x87e, i dvoranske grobnice.  _NEWLINE_"Tumul" je tako\xc4\x91er i naziv za formaciju glatke, nepuknute ohla\xc4\x91ene lave koja nastaje kada lava u svom kretanju nai\xc4\x91e na \xc4\x8dvrstu povr\xc5\xa1inu i natekne u obliku tumula.\n_START_SECTION_\nHrvatska\n_START_PARAGRAPH_\nU Hrvatskoj za tumule postoji vi\xc5\xa1e narodnih imena, humcima se u pravilu nazivaju u sjevernoj Hrvatskoj, dok u kr\xc5\xa1kim krajevima, te u primorju i na otocima naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e imaju ime gomile ili gromile. Ponegdje su sa\xc4\x8duvani i toponimi, kao \xc5\xa1to su primjerice "Kne\xc5\xbeev grob" ili "Kne\xc5\xbeevo brdo", koji upu\xc4\x87uju na mjesto gdje je uistinu i nalazi (ili se nalazio, do uni\xc5\xa1tenja) tumul (poput tumula u Budinja\xc4\x8dkom polju u \xc5\xbdumbera\xc4\x8dkom gorju)._NEWLINE_ \xe2\x80\x9e"Podizanje gromila (gomila) nad grobovima pokojnika Iliri su koristili ve\xc4\x87 od kasnoga bakrenog doba te tijekom bron\xc4\x8danog doba, a tijekom \xc5\xbeeljeznog doba to je bio redovit premda ne i jedini na\xc4\x8din pokopavanja. Gromila se obi\xc4\x8dno dizala nad jednim grobom, no s vremenom su pokraj prvoga sredi\xc5\xa1njeg groba pokopali i druge pokojnike, obi\xc4\x8dno pripadnike njegova roda. \xc5\xa0to je pokojnik za \xc5\xbeivota imao vi\xc5\xa1i dru\xc5\xa1tveni polo\xc5\xbeaj, to mu je i gromila iznad groba bila ve\xc4\x87a. U grobove takvih pokojnika stavljana je bogatija popudbina \xe2\x80\x93 oru\xc5\xbeje, odje\xc4\x87a, glinene posude s hranom, ukrasni i drugi predmeti \xc5\xa1to ih je za \xc5\xbeivota posjedovao.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Glavni nositelji "kulture tumula" na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Hrvatske i BiH, te Crne Gore i jugozapadne Srbije bili su Iliri, te je na osnovi ostataka materijalne kulture koji se u njima pronalaze mogu\xc4\x87e utvrditi pribli\xc5\xbeno vrijeme njihova nastanka. Oni se podi\xc5\xbeu otprilike kada i ilirske gradine (utvrde), od srednjeg ili kasnog bakrenog doba (od oko 1600. pr. Kr.) do kraja \xc5\xbeeljeznog doba, odnosno do rimske prevlasti na tlu dana\xc5\xa1nje Hrvatske._NEWLINE_U Hrvatskoj prete\xc5\xbeu tumuli kru\xc5\xbene ili izdu\xc5\xbeene (\xc4\x8desto elipti\xc4\x8dni) osnove. Neki su bili okru\xc5\xbeeni vijencem od plo\xc4\x8dastoga kamena ili suhozidom. Neki ve\xc4\x87i su visoki i do oko 7 metara, poput malih bre\xc5\xbeuljaka visine jednokatnice, od kojih dvije s karlova\xc4\x8dkog podru\xc4\x8dja imaju i velik promjer osnove, i do 60 metara. _NEWLINE_U Istri jedan tumul je prona\xc4\x91en u blizini Vodnjana, kraj sela \xc5\xa0kicini. Mo\xc5\xbeda su u njega pokapani stanovnici Lakor\xc5\xa1aga, prapovijesne gradine u blizini. Vrlo blizu su ostaci Vr\xc4\x8dina, tako\xc4\x91er prapovijesne gradine, a postoje zapisi koji spominju velik broj tumula oko same gradine (Schiavuzzi). Tumuli su otkriveni pokraj sela \xc4\x8cabruni\xc4\x87i, na niz lokacija u blizini Limskog kanala, Rovinjskog sela, Rovinja (jedan od njih je i Maklavun), u Balama i u okolici Bala, pokraj sela Krmed, kod Premanture gdje se tumul nalazio u sredi\xc5\xa1tu pretpovijesne gradine (ostaci ovog tumula danas vi\xc5\xa1e ne postoje), u Banjolama, u Puli i okolici, na Brijunima, u okolici Fa\xc5\xbeane, Peroja i Barbarige, kraj Krni\xc4\x8dkog Porta, u blizini Nezakcija, itd. Na brdu Monkodonja sjeverno od Rovinja istra\xc5\xbeivanja su po\xc4\x8dela 1997. godine na poticaj i uz potporu Slobodnog instituta iz Berlina, Arheolo\xc5\xa1kog muzeja Istre iz Pule i Zavi\xc4\x8dajnog muzeja Rovinj. Tamo se, uz gradinu iz bron\xc4\x8danog doba, od oko 1.800. do 1.200. godine pr. Kr., na susjednom brdu Musego nalazi skupina tumula - grobnica (do sada ih je otkriveno 11) _NEWLINE_Pove\xc4\x87a kamena gomila u Zanogi kraj Borovaca (povrh Neretve, u Dalmaciji) na kojoj se vide tri otvorena groba djelomi\xc4\x8dno zasuta kamenjem, Ilirskog je podrijetla, a mo\xc5\xbeda su je koristili i Hrvati. _NEWLINE_Na obroncima Papuka u Slavoniji nedaleko Po\xc5\xbeege nalazi se skupina od najmanje 20-ak tumula iz oko 800. do 400. pr. Kr., od kojih se njih 14 po\xc4\x8delo istra\xc5\xbeivati prije 30-ak godina (me\xc4\x91u njima i tumul "Kne\xc5\xbeev grob"), a s istra\xc5\xbeivanjima ostalih se nastavilo 2001. godine._NEWLINE_U Budinjaku, u \xc5\xbdumbera\xc4\x8dkom gorju (gdje je prona\xc4\x91ano \xc4\x8dak preko 140 grobnih humaka) su prona\xc4\x91ene gotovo 3000 godina stari tumuli iz starijeg \xc5\xbeeljeznog doba, a na brijegu povrh polja, znanom kao Gradina, nalazilo se naselje stanovnika iz istog razdoblja._NEWLINE_U \xc5\xa1iroj okolici Karlovca su se nalazili uistinu veliki tumuli. Tako tumul u selu Kr\xc4\x8d Bosiljevski u Hrsini (blizu \xc4\x8dvori\xc5\xa1ta autoceste Zagreb - Split i Zagreb - Rijeka) visok je, po slobodnoj procjeni, oko 6-7 metara, a duga\xc4\x8dak oko 50-60 metara. Ima izdu\xc5\xbeen, elipsoidni oblik, a okrnjen je oranicama po rubovima uzdu\xc5\xbe du\xc5\xbee osi. Tu su na\xc4\x91eni ulomci keramike Lasinjske kulture. Kustos Gradskog muzeja Karlovac, Lazo \xc4\x8cu\xc4\x8dkovi\xc4\x87, u izdanju "Arheolo\xc5\xa1ka karta Zajednice op\xc4\x87ina Karlovac" iz 1984. godine navodi, uz ve\xc4\x87 spomenuti humak u Hrsini, jo\xc5\xa1 nekoliko tumula: 7 tumula u Dugoj Gori kraj Dobre, tumul na polo\xc5\xbeaju Umak u To\xc4\x8dku (Veljunskom) kao dio bedema, te Turska kosa kraj sela Velika Vranovina nadomak toplica u Topuskom._NEWLINE_Don Ante \xc5\xa0kobalj dokazao je da su se stari Hrvati nastavili koristiti ilirskim grobnim humkama cijelih tisu\xc4\x87u godina poslije nestanka starih Ilira. Slu\xc5\xbeili su se tumulima za ukope, za utvrde i za obredna mjesta. _NEWLINE_"Zlatno doba" gradnje tumulusa na tlu dana\xc5\xa1nje Hrvatske jest starije \xc5\xbeeljezno doba. Na sjeveru Hrvatsko to je oko 750. do oko 300. pr. Kr..'