b'\n_START_ARTICLE_\nTlingit\n_START_PARAGRAPH_\nTlingit (Kolosh, Kolusch).- Ime plemenima ameri\xc4\x8dkih Indijanaca porodice Koluschan, nastanjenih na primorju ju\xc5\xbene Aljaske (Alexander Archipelago) od zaljeva Yakutat, na jug do otoka Prince of Wales.  -Rana populacija Tlingita iznosila je 10,000 (1700); 8,000 (1800); 4,501 (1840., po Veniaminoffu), 6,763 (1880); 5,000 (1900); 3,895 (1920, popis); 10,000 (1995); 11,000 (2000).\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Tlingit do\xc5\xa1lo je iz Lingi\'t u zna\xc4\x8denju "people", \xc4\x8dest slu\xc4\x8daj u zna\xc4\x8denjima imena domoroda\xc4\x8dkih plemena Amerike. Ovo ime javlja se u vi\xc5\xa1e varijanti, Tlinkit, Thlinket, etc. Drugi naziv za njih je Kolusch, Kolosch, Kolosh i sli\xc4\x8dno, naziv \xc5\xa1to je do\xc5\xa1ao iz ruskog \xe2\x80\x98kalyushka\xe2\x80\x99 u oznaki komada drveta  (takozvani labreti u donjoj usni) \xc5\xa1to su nosile \xc5\xbeene ovih plemena, osim kod Yakutata.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPrema njihovoj tradiciji, neke obitelji Tlingita do\xc5\xa1le su na sada\xc5\xa1nji teritorij  sa obale ni\xc5\xbee na jugu, dok ostali tvrde da su stigli iz unutra\xc5\xa1njosti. Chirikoff i Bering zemlju Tlingita otkrivaju 1741., uskoro ih slijede i drugi ruski istra\xc5\xbeiva\xc4\x8di i trgovci iz |Meksika, Engleske, Francuske, Nove Englerske. Godine 1786. La Perouse tragi\xc4\x8dno gubi svoje brodove u ovda\xc5\xa1njim vodama Lituya Baya. Rusi 1799. grade svoju utvrdu kod sada\xc5\xa1nje Sitke. Ne\xc4\x87e tu dugo ostati, jer \xc4\x87e 1802. Sitka Indijanci, jedno njihovo pleme, napasti utvrdu i pobiti neke od njih, a ostale otjerati. Dvije godine kasnije Rusi se vra\xc4\x87aju pod vodstvom Baranoffa i tjeraju Indijance dalje od utvrde. Ona \xc4\x87e se uskoro razviti kao Sitka i postati glavni ruski grad u Americi, sve do 1906. godine.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji Tlingita\n_START_PARAGRAPH_\nKultura Tlingita pripada krugu  Sjeverozapadne obale kojoj pripadaju i bogata, mo\xc4\x87na plemena Haida, Tsimshiana, Nootka ili Ahta i Kwakiutla. Potlatch, Cedrove ku\xc4\x87e, veliki kanui, kutije i totemi pokazuju razvijenu umjetnost u drvorezbarstvu.  _NEWLINE_Tlingiti su okrenuti prema moru. Njihova domovina su otoci, zaljevi i fjordovi, mjesto gdje se susre\xc4\x87u kopno i more. Ovaj dinami\xc4\x8dan kraj naseljen je najmanje 10,000 godina. Sela su im okrenuta uvijek prema moru. Vode Aljaske jedne su od najbogatijih na svijetu ribom i morskim sisavcima i Indijancima nude bogatu \xc5\xbeetvu. Riba, sisavci, \xc5\xa1koljka\xc5\xa1i i morska flora omogu\xc4\x87ili su Tlingitima prili\xc4\x8dno bezbjedan \xc5\xbeivot, bez straha od gladi. Rijeke i bogate cedrove \xc5\xa1ume nudile su im u izobilju hranu biljnog i \xc5\xbeivotinjskog porijekla, kao i sirovinu za gradnju ku\xc4\x87a i velikih kanua. Plemena Tlingita mogla su stvoriti obilne zalihe hrane za dugi zimski period kada se vodio aktivni dru\xc5\xa1tveni \xc5\xbeivot u selu. Nepregledni potlatchi redali su se jedan za drugim, prilikom \xc4\x8dega se nemilice tro\xc5\xa1e mukom ste\xc4\x8deni vi\xc5\xa1kovi proizvoda u hrani. _NEWLINE_Tlingiti su vje\xc5\xa1ti i u pletenju ko\xc5\xa1ara i tkanju ogrta\xc4\x8da (poznati \'chilkat-ogrta\xc4\x8di). Ko\xc5\xa1are Tlingita i njihovih daljnjih srodnika Haida nepropusne su ta vodu, a chilkat ogrta\xc4\x8di i tunike  posti\xc5\xbeu veoma visoku cijenu. Chilkat-ogrta\xc4\x8di, proizvod su Chilkat plemena, a proizvode se od vune planinske koze i cedrove kore._NEWLINE_Tlingiti su, tipi\xc4\x8dno je Sjeverozapadnoj obali, prakticirali dr\xc5\xbeanje robova, zbog njih su se poduzimali \xc4\x8ditavi ratni\xc4\x8dki pohodi. Svrha posjedovanja roba je te\xc5\xbeak rad, kao i u nekada\xc5\xa1njoj Europi. Robovi kod Tlingita kori\xc5\xa1teni su za poslove sje\xc4\x8de drva, gradnju kanua, kao vodono\xc5\xa1e i druge te\xc5\xbee poslove. Sa robom se u ku\xc4\x87i pona\xc5\xa1alo kao prema \xc4\x8dlanu obitelji. Ipak nije sve ba\xc5\xa1 tako dobro, robovi su bili i \xc5\xbertvovani, kao prilikom poglavi\xc4\x8dine smrti, tada su ubijani njegovi najdra\xc5\xbei robovi. Ubijali bi ih i da bi bili zakopani uz ugaone stupove novih ku\xc4\x87a poglavica. U ceremonijama i plesovima naravno nisu smjeli sudjelovati. _NEWLINE_Vjera Tligita je \xc5\xa1amanizam. kandidat za \xc5\xa1amana smije se hraniti jedino korijenjem panaxa, a magi\xc4\x8dnu snagu daje mu vidrin jezik._NEWLINE_James George Frazer u svojoj \'Zlatnoj grani\' navodi provo\xc4\x91enje obi\xc4\x8daja ritualne izolacije \'ne\xc4\x8distih\' djevojaka, koje \xc4\x8dim se pojave prvi znacispolne zrelosti, zatvore u malenu kolibu, koja ima tek maleni otvor za zrak. U ovom prostoru morala bi ostati godinu dana, bez vatre, dru\xc5\xa1tva i kretanja. Tlingit su ovaj obi\xc4\x8daj doveli do ekstrema .Ona je morala na glavi nositi \xc5\xa1e\xc5\xa1ir sa velikim obodom, da joj pogled ne uprlja nebo, a nije dostojna ni da je sunce obasjava. Trebalo se paziti njezinog pogleda, on donosi nesre\xc4\x87u, lovci i ribari ostali bi bez ulova, a stvari bi se mogle pretvoriti u kamen. Hrana se \'ne\xc4\x8distoj\' djevojci dodavala kroz maleni otvor, a vodu je morala piti iz krilne kosti bjeloglavog orla. Na zavr\xc5\xa1etku izolacije spalile bi se sve njene haljine i napravile bi joj se nove. Priredila bi se gozba, na donjoj usni napravili bi joj urez, u koji bi se stavilo komadi\xc4\x87 \xc5\xa1koljke da se ne bi zatvorio.'