b"\n_START_ARTICLE_\nDeklaracija o pravima \xc4\x8dovjeka i gra\xc4\x91anina\n_START_PARAGRAPH_\nDeklaracija prava \xc4\x8dovjeka i gra\xc4\x91anina (francuski: La D\xc3\xa9claration des droits de l'Homme et du citoyen), je jedan od osnovnih dokumenata Francuske revolucije, koji odre\xc4\x91uje pojedina\xc4\x8dna prava (i kolektivna prava naroda prema dr\xc5\xbeavi). Donosen je od strane Ustavotvorne skup\xc5\xa1tine (Assembl\xc3\xa9e Nationale Constituante) 26. kolovoza 1789. , a prihva\xc4\x87en dan kasnije, kao prvi korak ka dono\xc5\xa1enju ustava._NEWLINE_Principi uspostavljeni u Deklaraciji su ustavne vrijednosti i mogu se koristiti za pobijanje zakonskih propisa i vladinih aktivnosti._NEWLINE_Sli\xc4\x8dno ameri\xc4\x8dkoj Deklaraciji neovisnosti, te\xc5\xbei biti univerzalnog karaktera. Ona ne daje samo niz osnovnih prava francuskim gra\xc4\x91anima ve\xc4\x87 ih i pripisuje svim ljudima bez izuzetka:_NEWLINE_\xc4\x8clan 1: Ljudi se ra\xc4\x91aju i \xc5\xbeive slobodno i jednaki u pravima. Dru\xc5\xa1tvene razlike mogu postojati samo kao op\xc4\x87e vrijednosti.\n_START_SECTION_\nUsvajanje Deklaracije\n_START_PARAGRAPH_\nU vrijeme kada je na\xc4\x8dinjen nacrt Deklaracije markiza de la Fayea i kada je usvojena od strane Ustavotvorne skup\xc5\xa1tine, smatrala se na\xc4\x8dinom prelaska s apsolutne na ustavnu monarhiju. Mnogi principi slo\xc5\xbeeni u Deklaraciji su bili neposredno suprostavljeni institucijama i praksi re\xc5\xbeima prerevolucionarne Francuske. Kona\xc4\x8dno, Francuska je postala republika, ali je ovaj dokument ostao osnovni._NEWLINE_Principi deklaracije se zasnivaju na na\xc4\x8delima prosvjetiteljstva kao \xc5\xa1to su individualizam, dru\xc5\xa1tveni ugovor Jeana Jacquesa Rousseaua, na\xc4\x8delo podjele vlasti baruna Montesquieua. Tako\xc4\x91er se zasniva na ameri\xc4\x8dkoj Deklaraciji o nezavisnosti i Deklaraciji prava Virginije, koji pak po\xc4\x8divaju na engleskom Zakonu o pravima od 1689. godine.\n_START_SECTION_\nSadr\xc5\xbeaj Deklaracije\n_START_PARAGRAPH_\nSadr\xc5\xbeaj predstavlja jezgru manje-vi\xc5\xa1e korjenitog prestrojavanja dru\xc5\xa1tva. Punih \xc5\xa1est tjedana nakon pada Bastille i skoro tri tjedna poslije ukidanja feudalizma, Deklaracija je postavila doktrinu narodnog suvereniteta i jednakih mogu\xc4\x87nosti:_NEWLINE_\xc4\x8clan 3: Na\xc4\x8dela svakog suvereniteta nalaze se jedino u Narodu. Nitko, nijedna osoba ne mo\xc5\xbee vr\xc5\xa1iti autoritet koji ne proisti\xc4\x8de iz Naroda._NEWLINE_Ovo je u suprotnosti sa prerevolucionarnim vremenom, u kojem se politi\xc4\x8dka doktrina monarhije temeljila na bo\xc5\xbeanskom pravu kralja._NEWLINE_Iz \xc4\x8clana 4: Svi gra\xc4\x91ani, su jednaki u o\xc4\x8dima zakona, imaju isti pristup javnim polo\xc5\xbeajima, mjestima i slu\xc5\xbebi, u skladu sa njihovim mogu\xc4\x87nostima, bez obzira na razlike osim u vrlinama i nadarenosti. Opet, ovo je proturje\xc4\x8dilo predrevolucionarnoj podjeli dru\xc5\xa1tva na stale\xc5\xbee - sve\xc4\x87eni\xc4\x87ki, plemi\xc4\x87ki i tre\xc4\x87i stale\xc5\xbe - gdje su prva dva imali posebna prava. Bilo je u suprotnosti sa idejom da se ljudi ra\xc4\x91aju kao plemi\xc4\x87i ili u okviru drugih slojeva, te da na osnovu toga u\xc5\xbeivaju posebna prava._NEWLINE_Svim gra\xc4\x91anima se garantiraju prava na slobodu, svojinu, sigurnost i na otpor tla\xc4\x8denju. Deklaracija prosu\xc4\x91uje da potreba za pravom po\xc4\x8diva na sljede\xc4\x87em: upotreba prava svakog \xc4\x8dovjeka se ograni\xc4\x8dava onda kada su drugi \xc4\x8dlanovi dru\xc5\xa1tva onemogu\xc4\x87eni da u\xc5\xbeivaju ista prava. Zato, deklaracija vidi pravo kao izraz op\xc4\x87e volje, te\xc5\xbei promoviranju jednakosti u pravima i da zabrani sva djelovanja pogubna za dru\xc5\xa1tvo._NEWLINE_U deklaraciji se raspravlja o potrebi sigurnosti op\xc4\x87e obrane i nekih osnovnih dr\xc5\xbeavnih principa oko poreza, osobito oko jednakosti u pla\xc4\x87anju poreza. Tako\xc4\x91er se odre\xc4\x91uje op\xc4\x87e pravo na ra\xc4\x8dun od strane javnih agenata kako ne bi iznevjerili javno mnjenje. Osigurana je ex post facto molba u kaznenom pravu i principi poput pretpostavke nevinosti, slobode govora i tiska, kao i slaba\xc5\xa1na garancija slobode vjeroispovesti - predvi\xc4\x91a se da ispovijedanje vjere ne\xc4\x87e remetiti javni red uspostavljen zakonom. Izjavljuje se sloboda svojine, dok je javno pravo na op\xc4\x87e dobro rezervirano:_NEWLINE_\xc4\x8clan 17: Svojina je nepovrjedivo i sveto pravo, ntiko ne mo\xc5\xbee biti li\xc5\xa1en privatne upotrebe, osim kada je to javna potreba zabilje\xc5\xbeena u zakonu, i pod uvjetom sada\xc5\xa1nje i prija\xc5\xa1nje od\xc5\xa1tete.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nji utjecaj\n_START_PARAGRAPH_\nPrema preambuli Ustava Francuske Pete Republike (od 4. listopada 1958.), principi u Deklaraciji imaju ustavnu vrijednost. Mnogi zakoni i propisi su obustavljeni jer nisu bili usagla\xc5\xa1eni sa Ustavnim vije\xc4\x87em Francuske ili Conseil d'\xc3\x89tat (Dr\xc5\xbeavni savjet)._NEWLINE_Mnoga na\xc4\x8dela iz Deklaracije od 1789. godine imaju dalekose\xc5\xbeni sadr\xc5\xbeaj: Porezni zakoni ili praksa koja pravi neovla\xc5\xa1tene razlike me\xc4\x91u gra\xc4\x91anima je neustavna. Prijedlozi o pozitvnoj diskriminaciji na etni\xc4\x8dkim osnovama se odbijaju jer kr\xc5\xa1e odredbu o ravnopravnosti, budu\xc4\x87i da bi uspostavili slojeve stanovni\xc5\xa1tva koji bi po ro\xc4\x91enju u\xc5\xbeivali ve\xc4\x87a prava. Vlast je zabranila zakonske prepreke na obrazovanje asocijacija (neprofitnih organizacija), jer je sloboda okupljanja osnovno pravo."