b'\n_START_ARTICLE_\nVojislav Stanimirovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nVojislav Stanimirovi\xc4\x87  (Tovarnik, 5. kolovoza 1953.), hrvatski je psihijatar i politi\xc4\x8dar srpske nacionalnosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kolovanje i usavr\xc5\xa1avanje\n_START_PARAGRAPH_\nZavr\xc5\xa1io je Medicinski fakultet u Beogradu. Specijalizirao se na podru\xc4\x8dju psihijatrije te stekao zvanje primarijusa. Kao lije\xc4\x8dnik specijalist \xe2\x80\x93 psihijatar radio je u Bolnici u Vukovaru._NEWLINE_Dobitnik je Nagrade Nikola Tesla koju mu je dodijelilo Srpsko narodno vije\xc4\x87e za razvoj srpskih institucija u Hrvatskoj.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dki anga\xc5\xbeman\n_START_PARAGRAPH_\nStanimirovi\xc4\x87 je tijekom bitke za Vukovar 1991. bio pri\xc4\x8duvni \xc4\x8dasnik na \xc4\x8delu sanitetske slu\xc5\xbebe Jugoslavenske narodne armije. Jugoslavenska vojska postavila ga je 1992. za direktora vukovarske bolnice, a politi\xc4\x8dar je postao 1993. godine. Stanimirovi\xc4\x87 je bio okupacijski gradona\xc4\x8delnik Vukovara dok je grad bio pod srpskom okupacijom. Bio je ministar-koordinator bez lisnice u "Vladi" okupacijske "Republike Srpske Krajine"._NEWLINE_U \xc4\x8dlanku koji je Stanimirovi\xc4\x87 g. 1993. objavio u okupacijskim novinama "Vojska Krajine"("BK") broj 7-8, na str. 43., pod naslovom "Bolnica u pravom ruhu",prva re\xc4\x8denica glasi: "Tog 18. novembra 1991. pao je i posljednji bastion, posljednje upori\xc5\xa1te usta\xc5\xa1ke vlasti u Vukovaru - vukovarska bolnica. Njenim padom oslobo\xc4\x91en je i sam grad Vukovar...". \xc4\x8clanak je potpisao kao prim. dr. Vojislav Stanimirovi\xc4\x87, a uz \xc4\x8dlanak je objelodanjena i fotografija bolnice,s potpisom: "Bolnica \'Sveti Sava\'". Budu\xc4\x87i da se upravo uz tu bolnicu ve\xc5\xbee pokolj u Ov\xc4\x8dari, ta je tvrdnja izazvala zgra\xc5\xbeanje u hrvatskim medijima nakon \xc5\xa1to je objavljena pred hrvatske parlamentarne izbore 2003.. Stanimirovi\xc4\x87 je izjavio da su tu tvrdnju nadopisali urednici lista._NEWLINE_Stanimirovi\xc4\x87 je 1995. primio orden za posebne ratne zasluge u ratu u Podunavlju od Radovana Karad\xc5\xbei\xc4\x87a u Banjoj Luci._NEWLINE_U procesu mirne reintegracije bio je predsjednik prijelaznog Izvr\xc5\xa1nog vije\xc4\x87a za Isto\xc4\x8dnu Slavoniju, Baranju i Zapadni Srijem._NEWLINE_Jedan je od osniva\xc4\x8da Samostalne demokratske srpske stranke 1997. godine u Vukovaru i njen predsjednik od osnutka._NEWLINE_Bio je zastupnik u \xc5\xbdupanijskom domu Hrvatskog sabora od 1997. do 2000. godine, a u dva navrata i zastupnik SDSS-a i predsjednik Kluba zastupnika SDSS-a u Hrvatskom saboru izme\xc4\x91u 2003. i 2008. godine. U petom sazivu Sabora bio je \xc4\x8dlan Odbora za europske integracije te Odbora za ravnopravnost spolova. Izabran je i u \xc5\xa1esti saziv po\xc4\x8detkom 2008. godine da bi u listopadu iste godine mandat stavio u mirovanje kada ga je zamjenio Mile Horvat. U tom periodu u Saboru je bio \xc4\x8dlan Odbora za financije i dr\xc5\xbeavni prora\xc4\x8dun i Odbora za razvoj i obnovu._NEWLINE_Osje\xc4\x8dko \xc5\xbdupanijsko dr\xc5\xbeavno odvjetni\xc5\xa1tvo je 2016. odbacilo kaznenu prijavu novinarke Karoline Vidovi\xc4\x87 Kri\xc5\xa1to i povjesni\xc4\x8dara Josipa Jur\xc4\x8devi\xc4\x87a protiv Stanimirovi\xc4\x87a za ratni zlo\xc4\x8din protiv ratnih ranjenika i bolesnika te civilnog stanovni\xc5\xa1tva, navode\xc4\x87i kako \xe2\x80\x9cnije potvr\xc4\x91ena sumnja da je Stanimirovi\xc4\x87 po\xc4\x8dinio zlo\xc4\x8dine za koje se tom prijavom tereti\xe2\x80\x9d.'