b'\n_START_ARTICLE_\nProgon Nijemaca nakon Drugog svjetskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nProgon Nijemaca (njema\xc4\x8dki Flucht und Vertreibung ) po\xc4\x8deo je odmah nakon zavr\xc5\xa1etka Drugog svjetskog rata i poraza Tre\xc4\x87eg Reicha, kada su u SSSR-u, \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dkoj, Ma\xc4\x91arskoj, Poljskoj i Jugoslaviji - sve dr\xc5\xbeavama koje su se nalazile pod njema\xc4\x8dkom okupacijom - po\xc4\x8deli osvetni\xc4\x8dki pohodi i masovna protjerivanja autothonih pripadnika te nacije sa svojih teritorija, name\xc4\x87u\xc4\x87i im kolektivnu krivnju zbog ratnih zlo\xc4\x8dina nacista tijekom rata._NEWLINE_Sa barem 12 millijuna Nijemaca izravno pogo\xc4\x91enih, vjerojatno 14 millijuna ili vi\xc5\xa1e, to je bilo najve\xc4\x87e premje\xc5\xa1tanje bilo koje etni\xc4\x8dke skupine u modernoj povijesti i najve\xc4\x87e od svih evakuacija ili premje\xc5\xa1tanja nakon Drugog svjetskog rata u Europi. Nijemci su nakon 1945. protjerani iz mnogih dr\xc5\xbeava Europe, te su ve\xc4\x87inom prona\xc5\xa1li uto\xc4\x8di\xc5\xa1te u Njema\xc4\x8dkoj i Austriji, ali dobar dio i u SAD-u. Taj doga\xc4\x91aj se uglavnom klasificira kao "razmjena stanovni\xc5\xa1tva" ili kao etni\xc4\x8dko \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enje. Neki povjesni\xc4\x8dari idu toliko daleko da progon karakteriziraju kao genocid. Primjerice, Rudolph J. Rummel ga je svrstao i kao democid i kao genocid._NEWLINE_Progon se odvijao u tri faze: prva je bila prilikom njema\xc4\x8dkog bijega od nadolaze\xc4\x87e Crvene armije 1944.-1945., druga odmah nakon poraza Njema\xc4\x8dke kada su Nijemci postali "nepo\xc5\xbeeljan narod", a tre\xc4\x87a, organizirana, nakon sporazuma u Potsdamu, koji je prekrojio granice i odobrio "humani" progon Nijemaca iz zapadne Poljske, \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke i Ma\xc4\x91arske. Doga\xc4\x91aji su dugo vremena bili tabu tema u Europi, pa i u samoj Njema\xc4\x8dkoj, zbog nastojanja da se ne \xc5\xa1iri mr\xc5\xbenja i netrpeljivost nakon mra\xc4\x8dnog ratnog razdoblja 1940-ih._NEWLINE_Tijekom tog masovnog pogroma, pri bijegu u Njema\xc4\x8dku od 1945. do 1950. poginulo je puno nedu\xc5\xbenih civila. To\xc4\x8dan broj poginulih Nijemaca je nepoznat, no procjene se\xc5\xbeu od najmanje 500.000 do najvi\xc5\xa1e 3 milijuna \xc5\xbertava, \xc4\x8dime je to jedna od najve\xc4\x87ih katastrofa u modernoj ljudskoj povijesti.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nOd 13. stolje\xc4\x87a nadalje, Nijemci su migrirali prema istoku, \xc4\x8desto uz aktivnu potporu mjesnih knezova i monarha. Od 1900-ih, njema\xc4\x8dke zajednice bile su raspr\xc5\xa1ene po Prusiji i Baltiku, sa velikim gradovima kao \xc5\xa1to su Danzig i K\xc3\xb6nigsberg (danas Kalinjingrad), Austro-Ugarskoj (dijelovi Ma\xc4\x91arske, Rumunjske, Vojvodine) te \xc4\x8dak i duboko unutar Rusije, poglavito oko Volge. Neki Nijemci na tim podru\xc4\x8djima bili su zemljovlasnici, kleri i slu\xc5\xbebenici. Radikalizacija Njema\xc4\x8dke uspostavom Tre\xc4\x87eg Reicha dovela je do tzv. Drang nach Osten, poku\xc5\xa1aja ekspanzije prema istoku na ra\xc4\x8dun drugih nacija. Tre\xc4\x87i Reich napao je desetak europskih dr\xc5\xbeava, prouzro\xc4\x8dio desetke milijuna mrtvih i velika razaranja. Nakon poraza u Staljingradu i Kursku, situacija se preokrenula te je poraz nacizma postao neizbje\xc5\xbean.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cehoslova\xc4\x8dka\n_START_PARAGRAPH_\n, Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Progon Nijemaca u Slova\xc4\x8dkoj_NEWLINE__NEWLINE_Tako je po\xc4\x8dela serija protjerivanja Nijemaca diljem isto\xc4\x8dne Europe koju su tada kontrolirali Rusi. Vlasni\xc5\xa1tvo i roba Nijemaca je zaplijenjena te potom preba\xc4\x8dena u SSSR, nacionalizirana ili podijeljena stanovnicima tih dr\xc5\xbeava. Najvi\xc5\xa1e je bilo protjerivanja iz \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dke i Poljske. _NEWLINE_U svibnju 1945., bilo je oko 3.050.000 Nijemaca u \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dkoj. Ve\xc4\x87 sljede\xc4\x87a tri mjeseca, protjerano je izme\xc4\x91u 700.000 i 800.000 Nijemaca koji su kolektivno okrivljeni za agresiju na \xc4\x8ce\xc5\xa1ku. Progon su ohrabrivali \xc4\x8de\xc5\xa1ki politi\xc4\x8dari i lokalni stanovnici. Do listopada 1946., oko 1,3 milijuna Nijemaca je protjerano u Zapadnu Njema\xc4\x8dku a oko 800.000 u Isto\xc4\x8dnu. Otprilike je sveukupno 2,2 milijuna Nijemaca napustilo tu dr\xc5\xbeavu, a u srpnju 1946. je 14.400 pripadnika tog naroda napu\xc5\xa1talo granicu dnevno. Procjene o broju \xc5\xbertava tijekom tog razdoblja (od gladi, ubojstava, bolesti i zarobljeni\xc5\xa1tvu u logorima) kre\xc4\x87u se od 20.000 do 250.000.\n_START_SECTION_\nMa\xc4\x91arska\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_U Ma\xc4\x91arskoj, protjerivanje Nijemaca nisu provodili samo ma\xc4\x91arski politi\xc4\x8dari, nego i sovjetski. Ve\xc4\x87 prije rata, oko 60.000 Nijemaca je pobjeglo iz zemlje.  U sije\xc4\x8dnju 1945., uhi\xc4\x87eno je oko 32.000 Nijemaca i odvedeno na prisilni rad u SSSR. Jedino Nijemci koji su bili u braku sa Ma\xc4\x91arom su po\xc5\xa1te\xc4\x91eni. Ve\xc4\x87ini ostalih obitelji je pak izbrisano ma\xc4\x91arsko dr\xc5\xbeavljanstvo te su morali prona\xc4\x87i novi dom u Njema\xc4\x8dkoj.\n_START_SECTION_\nNizozemska\n_START_PARAGRAPH_\nNizozemska je vlada odlu\xc4\x8dila protjerati oko 4.000 Nijemaca u operaciji "Crni tulipan". Usred no\xc4\x87i, njema\xc4\x8dke obitelji su uhi\xc4\x87ene te im je dan jedan sat da spakiraju 50 kg prtljage prije nego \xc4\x87e napustiti zemlju.\n_START_SECTION_\nPoljska\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_U Poljskoj, NKVD je uhapsio gotovo cjelokupnu njema\xc4\x8dku mu\xc5\xa1ku populaciju isto\xc4\x8dno od Odre te ih deportirao u posebne sabirne logore. Nitko nije oslobo\xc4\x91en prije 1948. Tek 1950. su logori predani vladi Isto\xc4\x8dne Njema\xc4\x8dke. Imali su izme\xc4\x91u 122.000 i 150.000 zatvorenika, od kojih je najmanje 43.000 poginulo. Poljaci su tada op\xc4\x87enito osje\xc4\x87ali antagonizam prema Nijemcima zbog ratnih razaranja njihove zemlje ali i milijun poljskih izbjeglica tijekom sukoba. Mnoge skupine su vr\xc5\xa1ile razne neka\xc5\xbenjene zlo\xc4\x8dine protiv Nijemaca, kao \xc5\xa1to su plja\xc4\x8dkanje, ubojstva, premla\xc4\x87ivanje pa i silovanje. _NEWLINE_Neki su pak sovjetski vojnici bili prestravljeni nasiljem te su \xc5\xa1titili Nijemce. Prema nekim procjenama, do 7 milijuna ljudi je protjerano iz Poljske.\n_START_SECTION_\nRumunjska\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Ve\xc4\x87 nakon ulaska sovjetskih vojnika u Rumunjsku, zapo\xc4\x8deo je progon Nijemaca iz te dr\xc5\xbeave. Neki su prisilno raseljeni dok su drugi dobrovoljno oti\xc5\xa1li zbog neprijateljske atmosfere prema njihovoj naciji i kulturi. A velik dio je deportiran u SSSR radi prisilnog rada. I ovdje je bilo mrtvih tijekom tog procesa. Od 745.421 Nijemca u Rumunjskoj prije rata 1930. (4\xc2\xa0% ukupnog stanovni\xc5\xa1tva), samo ih je 400.000 ostalo do 1950. U razdoblju od 1946. do 1950. Nijemci nisu niti imali pravo glasovanja. 1992. bilo je jo\xc5\xa1 samo 119.646 Nijemaca.\n_START_SECTION_\nSovjetski Savez\n_START_PARAGRAPH_\nNakon njema\xc4\x8dke invazije na SSSR 1941., Staljin je naredio deportaciju autothonih Nijemca u Rusiji, koji su tada gledani kao "potencijalni neprijatelji" - otprilike 390.000 Nijemaca kraj Volge i 80.000 Nijemaca u Lenjingradu - prema istoku zemlje i \xc5\xa1to dalje od blizine fronte, u Sibir, Kirgistan i Kazahstan. Tamo su vr\xc5\xa1ili prisilni rad. Procjenjuje se da je otprilike 1 milijun od 1,5 milijuna Sovjetskih Nijemaca raseljeno prema istoku SSSR-a. Tijekom protuofenzive Crvene armije, otprilike 250.000 Nijemaca je pobjeglo iz \xc5\xa0leske i drugih dijelova Poljske u Njema\xc4\x8dku. Samuel Sinner procjenjuje da je oko 300.000 Nijemaca preminulo zbog posljedica nasilnog premje\xc5\xa1tanja po Rusiji 1941.-1946._NEWLINE_Nakon rata, mnogo Nijemaca u Rusiji je deportirano u gulage. Oko pola milijuna se preselilo u Njema\xc4\x8dku. Ipak, usprkos te\xc5\xa1kim vremenima, nezaposlenosti i tra\xc5\xbeenju azila u Njema\xc4\x8dkoj, njema\xc4\x8dka manjina se od svih spomenutih dr\xc5\xbeava najvi\xc5\xa1e o\xc4\x8duvala u Rusiji. 2002. bilo je 597.212 Nijemaca u toj dr\xc5\xbeavi, od toga oko 350.000 u sibirskoj regiji.\n_START_SECTION_\nJugoslavija\n_START_PARAGRAPH_\n, Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Progon Nijemaca u BiH_NEWLINE_, Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Progon Nijemaca u Sloveniji_NEWLINE_, Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Progon Nijemaca u Hrvatskoj_NEWLINE__NEWLINE_Od oko 540.000 Nijemaca koliko ih je \xc5\xbeivjelo u Jugoslaviji do 1941. godine, oko 95.000 se na\xc5\xa1lo u sklopu njema\xc4\x8dkih, ma\xc4\x91arskih i hrvatskih vojnih jedinica, a oko 245.000 Nijemaca je evakuirano u Njema\xc4\x8dku prije nego \xc5\xa1to je Jugoslavija obnovljena pod Titovim re\xc5\xbeimom. U razdoblju od listopada 1944. do travnja 1945., preostalih oko 200.000 Nijemaca na\xc5\xa1lo se u Titovoj Jugoslaviji. Jo\xc5\xa1 od 1941. do 1944. je u napadima partizana na njema\xc4\x8dka naselja okrutno ubijeno oko 1.500 civila. U razdoblju od listopada 1944. do lipnja 1945. okrutno je_NEWLINE_strijeljano ili na neki drugi na\xc4\x8din ubijeno oko 9.500 mu\xc5\xa1karaca i \xc5\xbeena. Krajem 1944. oko 8.000 \xc5\xbeena i 4.000 mu\xc5\xa1karaca deportirano je u SSSR. S iznimkom od oko 8.000 ljudi, preostalih oko 170.000 etni\xc4\x8dkih njema\xc4\x8dkih civila (od djece do starijih osoba) je u razdoblju od 1945. do 1948. godine bilo otjerano u logore. Oko 51.000 \xc5\xbeena, djece i staraca podleglo je bolestima, gladi, drugim neda\xc4\x87ama. Od ukupno oko 64.000 \xc5\xbertava u Jugoslaviji u razdoblju od 1941. do 1948., oko 40.000 je dokumentirano imenom i prezimenom. Mirko Tepavac, istaknuti partizanski i komunisti\xc4\x8dki rukovodilac za Banat, osobno je napisao da je jugoslavenska vlada "pobjedni\xc4\x8dki samozadovoljno" izvr\xc5\xa1ila pogrom i genocid nad njema\xc4\x8dkom manjinom nakon rata. Neki od najpoznatijih logora za Nijemce nakon rata bili su sabirni logor Velika Pisanica, sabirni logor Josipovac, radni logor Valpovo, Logor Kni\xc4\x87anin (Rudolfsgnad) i logor Krndija_NEWLINE_Nijemci u Hrvatskoj smanjeni su sa 98.990 pripadnika prema popisu stanovni\xc5\xa1tva 1931. na samo 10.114 1948., dakle ostao je samo 1 od 10 Nijemaca._NEWLINE_Nijemci u Vojvodini tako\xc4\x91er su bili podvrgnuti torturi. 1931. bio je registriran 328.631 Nijemac u toj pokrajini, \xc4\x8dime su bili tre\xc4\x87a najbrojnija zajednica, iza Srba i Ma\xc4\x91ara. 1948., bilo ih je jo\xc5\xa1 samo 28.869, a taj broj se nastavio smanjivati do 1980-ih._NEWLINE_U Sloveniji je prije rata bilo oko 24.000 Nijemaca. 1948., samo se jo\xc5\xa1 1.824 osoba izjasnilo kao Nijemci a 745 kao Austrijanci. Najmanje 9.000 je prisilno deportirano od jugoslavenskih vlasti a ostali su dobrovoljno oti\xc5\xa1li ili su ubijeni.\n_START_SECTION_\nAnalize doga\xc4\x91aja\n_START_PARAGRAPH_\nNjema\xc4\x8dki pisac G\xc3\xbcnter Grass je u romanu Korakom raka opisao doga\xc4\x91aj simboli\xc4\x8dnom pri\xc4\x8dom o brodu Willhelmu Gustloffu kojeg su 30. sije\xc4\x8dnja 1945. potopile sovjetske snage, te sa njim 9.000 njema\xc4\x8dkih izbjeglica, od kojih su 4.000 bili djeca.  Profesor dr. Alfred de Zayas je nazvao progon Nijemaca genocidom i jednim od najve\xc4\x87ih pre\xc5\xa1utnih zlo\xc4\x8dina saveznika. U svojoj je izjavi rekao:_NEWLINE_"Kada sam bio student povijesti na Harvardu 1970., nisam znao ni\xc5\xa1ta o protjerivanju Nijemaca. Nijedan od mojih profesora povijesti nije smatrao taj doga\xc4\x91aj ni vrijednim spominjanja, a kamoli vrijednim istra\xc5\xbeivanja. Zanimljivo, o tom doga\xc4\x91aju nisam prvi put \xc4\x8duo na predavanju iz povijesti, nego na seminaru o pravilu ratovanja...Ubrzo sam otkrio da nije slu\xc4\x8dajnost \xc5\xa1to nema gotovo ni\xc5\xa1ta napisano na engleskom o toj temi - ona je bila tabu...N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki proces je odredio da je njema\xc4\x8dki politi\xc4\x8dki vrh po\xc4\x8dinio ratne zlo\xc4\x8dine i zlo\xc4\x8din protiv \xc4\x8dovje\xc4\x8dnosti na temelju tih masovnih progona. Zbog toga je upravo i specifi\xc4\x8dna anomalija da su se sami saveznici uklju\xc4\x8dili u politiku progona mnogo ve\xc4\x87ih razmjera od onih koje su po\xc4\x8dinili nacisti."_NEWLINE_Rudolph J. Rummel je progon nazvao democidom. Martin Shaw i and W.D. Rubinstein su progon nazvali genocidom. Felix Ermacora je 1991. napisao da je protjerivanje Sudetskih Nijemaca bio genocid. Sveukupno, oko 1/7 njema\xc4\x8dke nacije je bila zahva\xc4\x8dena raseljavanjem i bijegom. Danas su potomci njema\xc4\x8dkih izbjeglica integrirani u njema\xc4\x8dko dru\xc5\xa1tvo i imaju njema\xc4\x8dko dr\xc5\xbeavljanstvo te udruge kojima podsje\xc4\x87aju na doga\xc4\x91aj._NEWLINE_1990., \xc4\x8cehoslova\xc4\x8dki predsjednik Vaclav Havel je uputio ispriku u ime svoje zemlje zbog tih doga\xc4\x91aja, koriste\xc4\x87i pojam "protjerivanje" a ne "premje\xc5\xa1tanje stanovni\xc5\xa1tva".'