b'\n_START_ARTICLE_\nSve\xc4\x87eni\xc4\x8dko bratstvo sv. Petra\n_START_SECTION_\nKanonski status\n_START_PARAGRAPH_\nPrema odredbama Zakonika kanonskog prava, FSSP je dru\xc5\xbeba apostolskog \xc5\xbeivota papinskog prava. Dakle, nije Ustanova posve\xc4\x87enoga \xc5\xbeivota, jer njegovi pripadnici ne pola\xc5\xbeu zavjete, ve\xc4\x87 ih umjesto toga obvezuju isti op\xc4\x87i zakoni celibata i poslu\xc5\xa1nosti kao i dijecezanske sve\xc4\x87enike, a usto pola\xc5\xbeu i zakletvu kao \xc4\x8dlanovi dru\xc5\xbebe. Njihov status dru\xc5\xbebe apostolskog prava zna\xc4\x8di da ih je (formalno) utemeljio papa i da u svom djelovanju odgovaraju izravno njemu (putem Papinskog vije\xc4\x87a Ecclesia Dei), a ne mjesnim biskupima. Mjesni biskup i dalje nadgleda djelovanje Bratstva unutar vlastite dijeceze. U ovom smislu njihova organizacija i administrativno izvje\xc5\xa1tavanje nalikuje redovni\xc4\x8dkim zajednicama papinskog prava (poput primjerice isusovaca ili dominikanaca).\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nF.S.S.P. je utemeljen 18. srpnja 1988. u \xc5\xa1vicarskoj opatiji Hauterive. Osnovalo ga je 12 sve\xc4\x87enika i dvadesetak sjemeni\xc5\xa1taraca, predvo\xc4\x91enih ocem Josefom Bisigom. Prethodno su pripadali Sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkom bratstvu sv. Pija X (Fraternitas Sacerdotalis Sancti Pii X \xe2\x80\x93 FSSPX), koje su napustili nakon \xc5\xa1to je njihov poglavar, nadbiskup Marcel Lefebvre 30. lipnja 1988. u \xc3\x89c\xc3\xb4neu nedozvoljeno (i protivno \xc5\xbeeljama pape Ivana Pavla II.) posvetio \xc4\x8detvoricu sve\xc4\x87enika FSSPX-a za biskupe, s \xc4\x8dime se oni nikako nisu mogli slo\xc5\xbeiti. 10. rujna 1988. predsjednik Papinskog povjerenstva \'Ecclesia Dei\', kardinal Augustin Mayer O.S.B., u ime Ivana Pavla II. objavljuje dekret kojim se Sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkom bratstvu sv. Petra priznaje kori\xc5\xa1tenje liturgijskih knjiga iz 1962.; misala, rituala, pontifikala i rimskog brevijara. Sveta Stolica 18. listopada 1988. izdaje dekret kojim ustanovljuje Bratstvo kao dru\xc5\xbebu papinskog prava. Ubrzo nakon toga, po\xc5\xa1tivaju\xc4\x87i \xc5\xbeelju kardinala Ratzingera, augsbur\xc5\xa1ki biskup Joseph Stimpfle dao je Bratstvu dom u Wigratzbadu, bavarskom marijanskom sveti\xc5\xa1tu. Na Uskrs 1990. kardinal Ratzinger je pohodio mati\xc4\x8dnu ku\xc4\x87u Bratstva u Wigratzbadu i slu\xc5\xbeio tradicionalnu svetu misu. Od po\xc4\x8detnih desetak sve\xc4\x87enika i dvadesetak bogoslova, Bratstvo sv. Petra je u manje od 30 godina djelovanja doseglo brojku od skoro tristo sve\xc4\x87enika i upola toliko bogoslova, \xc5\xa1to samo po sebi predstavlja svjedo\xc4\x8danstvo njihovog marljivog rada i njihovu privla\xc4\x8dnost me\xc4\x91u mladim katolicima.\n_START_SECTION_\nPoslanje i karizma\n_START_PARAGRAPH_\nF.S.S.P. je sa\xc4\x8dinjen od sve\xc4\x87enika i bogoslova koji streme postizanju kr\xc5\xa1\xc4\x87anskog savr\xc5\xa1enstva sukladno posebnoj karizmi, a to je slavljenje svete mise i ostalih sakramenata prema tradicionalnom obliku rimskog obreda (kakav je postojao prije liturgijskih preinaka koje su uslijedile u godinama nakon svr\xc5\xa1etka Drugog vatikanskog sabora). Stoga Bratstvo sv. Petra rabi liturgijske knjige prema posljednjem izdanju prije koncilske revizije, na\xc4\x8dinjenom 1962. godine. _NEWLINE_Motuproprij Summorum Pontificum pape Benedikta XVI. iz 2007. dozvolio je svim sve\xc4\x87enicima latinskog obreda (ne samo pripadnicima FSSP-a) da slave misu po izvanrednom obliku rimskog obreda, tzv. "tradicionalnu latinsku misu"._NEWLINE_Poslanje Bratstva je dvostruko: prvo, formacija i posve\xc4\x87enje sve\xc4\x87eni\xc4\x8dkog kadra za tradicionalnu liturgiju rimskog obreda, i drugo, pastoralni razmje\xc5\xa1taj sve\xc4\x87enika u slu\xc5\xbebi Crkve. _NEWLINE_Sukladno tome, njihovi \xc4\x8dlanovi slave sakramente, katehiziraju, organiziraju duhovne obnove, hodo\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x87a i op\xc4\x87enito gledaju\xc4\x87i, pru\xc5\xbeaju puninu sakramentalnog i duhovnog \xc5\xbeivota katolicima laicima privr\xc5\xbeenim obredima po Misalu iz 1962. Kako bi ostvarili svoje poslanje, Bratstvo je izgradilo vlastite bogoslovije \xc4\x8diji je cilj formacija mu\xc5\xa1karaca za slu\xc5\xbeenje Bratstvu i Crkvi.\n_START_SECTION_\nOrganizacija\n_START_PARAGRAPH_\nPrema slu\xc5\xbebenim podacima iz listopada 2016., Bratstvo trenutno broji 437 \xc4\x8dlanova: 287 sve\xc4\x87enika, 21 \xc4\x91akona, i 129 bogoslova u 124 biskupije u 17 zemalja: Australiji, Austriji, Belgiji, Kanadi, Kolumbiji, Francuskoj, Njema\xc4\x8dkoj, Velikoj Britaniji, Irskoj, Italiji, Meksiku, Nigeriji, Poljskoj, \xc5\xa0vicarskoj, i Sjedinjenim Dr\xc5\xbeavama. \xc4\x8clanovi Bratstva dolaze iz 35 razli\xc4\x8ditih nacija (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i jednog sve\xc4\x87enika hrvatskih korijena, vl\xc4\x8d. Antu Sumi\xc4\x87a), a prosje\xc4\x8dna dob njihovih \xc4\x8dlanova je 38 godina.\n_START_SECTION_\nBratov\xc5\xa1tina sv. Petra\n_START_PARAGRAPH_\nBratstvo je 2006. organiziralo (lai\xc4\x8dku) Bratov\xc5\xa1tinu sv. Petra, kako bi se laicima omogu\xc4\x87ila \xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87a povezanost s ovom apostolskom dru\xc5\xbebom. Bratov\xc5\xa1tina broji 5,321 \xc4\x8dlana koji duhovno podupiru karizmu FSSP-a. \xc4\x8clanovima Bratov\xc5\xa1tine sv. Petra mogu postati katolici od svoje \xc4\x8detrnaeste godine, a imaju dnevne du\xc5\xbenosti (desetka krunice za posve\xc4\x87enje sve\xc4\x87enika Petrova bratstva i za sve\xc4\x87eni\xc4\x8dka zvanja uz Molitvu Bratov\xc5\xa1tine), kao i godi\xc5\xa1nje (jedanput u godini dati slu\xc5\xbeiti jednu misu na navedene nakane), a zauzvrat su obdareni mogu\xc4\x87no\xc5\xa1\xc4\x87u djelomi\xc4\x8dnog i potpunog oprosta.\n_START_SECTION_\nFSSP u okolici\n_START_PARAGRAPH_\nOd zemalja (zemljopisno) bliskih Hrvatskoj, FSSP djeluje u Austriji i Italiji. Sve\xc4\x87enici FSSP-a u vi\xc5\xa1e su navrata slavili svete mise u Hrvatskoj, i rado su primljeni od strane vjernika privr\xc5\xbeenih tradicionalnom rimskom obredu.'