b'\n_START_ARTICLE_\nLobor\n_START_SECTION_\nZemljopis i gospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMjesto Lobor sredi\xc5\xa1te je op\xc4\x87ine Lobor koja je smje\xc5\xa1tena podno gore Ivan\xc5\xa1\xc4\x8dice (1061m), svega pedesetak kilometara _NEWLINE_od Zagreba i Vara\xc5\xbedina, nalazi se u Hrvatskom zagorju. Slu\xc5\xbebeno ime Lobor spominje se ve\xc4\x87 od 1244. g.\n_START_SECTION_\nOp\xc4\x87inska naselja\n_START_PARAGRAPH_\nOp\xc4\x87ini pripadaju naselja:_NEWLINE_Cebovec, Lobor, Marku\xc5\xa1brijeg, Petrova Gora, Stari Golubovec, \xc5\xa0ipki, Velika Petrovagorska, Vinipotok, Vojnovec Loborski i Zavr\xc5\xa1je Loborsko\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nBroj stanovnika u 2019. je 2078\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNa lokalitetu oko crkve Majke Bo\xc5\xbeje Gorske u Loboru je 1998. godine prona\xc4\x91eno groblje Hrvata iz 11. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Lobor se spominje ve\xc4\x87 davne 1257. godine kao Castrum Lobor. Ime mu vjerojatno potje\xc4\x8de od latinske rije\xc4\x8di Labor (laboratorium), a pretpostavlja se da su na tom prostoru Rimljani imali svoje radionice i kamenolome. Kao trag svog boravka ostavili su nadgrobne spomenike od kojih se jedan (cecellija superiana), iskopan 1857. godine._NEWLINE_Crkva Majke Bo\xc5\xbeje Gorske smje\xc5\xa1tena je povrh hridi sjeveroisto\xc4\x8dno od naselja Lobora. Sagra\xc4\x91ena je na obroncima Ivan\xc5\xa1\xc4\x8dice, na bre\xc5\xbeuljku nazvanom Gora. Plato na vrhu brijega kroz arheolo\xc5\xa1ke nalaze svjedo\xc4\x8di o gotovo \xc4\x8detiri tisu\xc4\x87e godina intenzivnog \xc5\xbeivota.\n_START_SECTION_\nPrapovijesno doba\n_START_PARAGRAPH_\nPrve tragove \xc5\xbeivota mo\xc5\xbeemo pratiti od srednjeg bron\xc4\x8danog doba (17. - 14. st. pr. Kr.) koji se prepoznaju po nalazima licenske keramike, a zatim po nalazima koji pripadaju \xc5\xa1iroko rasprostranjenoj kulturi grobnih humaka. Nije isklju\xc4\x8deno da je ve\xc4\x87 u ovo doba izgra\xc4\x91en bedem oko platoa._NEWLINE_U kasnom bron\xc4\x8danom dobu (14. - 8. st. pr. Kr.) ovo je podru\xc4\x8dje dio kulture polja sa \xc5\xbearama. Ovoj kulturi pripadaju stambeni objekti prona\xc4\x91eni na sjevernom dijelu platoa._NEWLINE_Ostatci keramike svjedo\xc4\x8de o nastavku \xc5\xbeivota i kroz starije \xc5\xbeeljezno doba (8. - 4. st. pr. Kr.), dok iz mla\xc4\x91eg \xc5\xbeeljeznog doba (4. st. pr. Kr. - 1. st. po. Kr.) potje\xc4\x8de i ve\xc4\x87i stambeni ili kultni objekt smje\xc5\xa1ten ispred dana\xc5\xa1njeg glavnog ulaza u crkvu. Iz ovog razdoblja je i veliki zemljani bedem koji je opasivao cijeli plato, s glavnim ulazom smje\xc5\xa1tenim na istom polo\xc5\xbeaju na kojem je kasnije bio zavr\xc5\xa1etak starog hodo\xc4\x8dasni\xc4\x8dkog puta, kojim se na plato dolazilo sa zapadne strane.\n_START_SECTION_\nStari vijek\n_START_PARAGRAPH_\nU rimsko doba na Gori je bila va\xc5\xbena geostrate\xc5\xa1ka to\xc4\x8dka iz koje se moglo kontrolirati gotovo \xc4\x8ditavo Zagorje, a samim tim i ju\xc5\xbeni prilaz prema rijeci Dravi i velikom anti\xc4\x8dkom centru Poetoviu, dana\xc5\xa1njem Ptuju. Koriste\xc4\x87i se prednostima polo\xc5\xbeaja stanovni\xc5\xa1tvo je ovdje izgradilo nekoliko gra\xc4\x91evina. Svakako najva\xc5\xbeniji bio je bio veliki i funkcionalni bedem koji je u nemirnim vremenima pru\xc5\xbeao sigurno uto\xc4\x8di\xc5\xa1te. Ne manje bitan bio je i veliki objekt koji se nalazi ispod dana\xc5\xa1nje crkve. Vjerojatno se radi o hramu neke rimske bo\xc5\xbeice. Prona\xc4\x91ena mramorna glava i postolje kipa sugeriraju da se radi o poganskom hramu rimske bo\xc5\xbeice Magnae Mater, ali samo daljnja arheolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja mogu ovo sa sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u potvrditi. Iz ovog doba potje\xc4\x8du i tri velika kamena bloka koja su bila dio velikog anti\xc4\x8dkog nadgrobnog spomenika. Na njima su u dubokom reljefu prikazana rimska bo\xc5\xbeanstva i pastoralne scene._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo u Panoniju dolazi u 2. stolje\xc4\x87u i prelazi kroz svoj mukotrpni put sve do priznanja Milanskim proglasom 313. godine. Mo\xc5\xbeda je ve\xc4\x87 tada poganski hram preure\xc4\x91en i pretvoren u ranokr\xc5\xa1\xc4\x87ansku crkvu. Ovim preure\xc4\x91enjem po\xc4\x8dinje slavno doba kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva na Gori.\n_START_SECTION_\nSrednji vijek\n_START_PARAGRAPH_\nNegdje u 5. stolje\xc4\x87u gradi se oktogonalna zgrada krstionice koja je hodnikom spojena s ranokr\xc5\xa1\xc4\x87anskom bazilikom, a sa\xc4\x8duvan je i prag na kome se jo\xc5\xa1 i danas vide tragovi koje su ostavila vrata. Unutar zgrade krstionice nalazi se heksagonalna piscina ili jednostavnije re\xc4\x8deno \xc5\xa1esterostrani krsni zdenac. Kao \xc5\xa1to je poznato prvi kr\xc5\xa1\xc4\x87ani su se krstili tek kao odrasli ljudi, uranjaju\xc4\x87i u svetu vodu, onako kako je Ivan Krstitelj krstio Isusa._NEWLINE_Od 5. stolje\xc4\x87a po\xc4\x8dinje Velika seoba naroda kada s istoka prodiru novi barbarski narodi, o \xc4\x8demu na ovom polo\xc5\xbeaju tako\xc4\x91er imamo arheolo\xc5\xa1ke potvrde. Po\xc4\x8detkom 7. stolje\xc4\x87a u vihoru seobe sru\xc5\xa1ena je i ranokr\xc5\xa1\xc4\x87anska crkva na Gori. U tim ru\xc5\xa1ila\xc4\x8dkim aktivnostima sudjeluju Slaveni i Hrvati. Oni protjeruju staro rimsko stanovni\xc5\xa1tvo, otimaju im zemlju i nastanjuju kraj. Njihovo pokr\xc5\xa1tavanje zbilo se tijekom 9. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Prva hrvatska kr\xc5\xa1\xc4\x87anska crkva sagra\xc4\x91ena je oko 800. godine. Bila je jednobrodna, duga oko 12, a \xc5\xa1iroka oko 6 metara i gra\xc4\x91ena od drveta. U njenoj apsidi prona\xc4\x91en je grob mlade djevojke koja je morala biti k\xc4\x87er nekog velikodostojanstvenika ili mo\xc5\xbeda nekog kneza. Ispred crkve istra\xc5\xbeen je niz grobova koji vjerojatno pripadaju prvim pokr\xc5\xa1tenim Hrvatima. Ostaci ove drvene crkve prona\xc4\x91eni su ju\xc5\xbeno od zvonika dana\xc5\xa1nje crkve._NEWLINE_Politi\xc4\x8dke prilike konsolidiraju se tijekom 9. stolje\xc4\x87a. Mnogi narodi osnivaju svoje dr\xc5\xbeave, a kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo je ve\xc4\x87 duboko ukorijenjeno. Na Gori se gradi velika trobrodna predromani\xc4\x8dka bazilika. Bila je duga oko 24, a \xc5\xa1iroka oko 12 metara. Ostatci starokr\xc5\xa1\xc4\x87anske bazilike to\xc4\x8dno su ispod dana\xc5\xa1nje crkve, odnosno iznad ranokr\xc5\xa1\xc4\x87anske. Na kraju svakog broda bazilike bile su apside: velika u sredini, a pored nje sa svake strane po jedna manja. Predvorje bazilike bilo je odvojeno zidom, a sveti\xc5\xa1te trijumfalnim lukom. Iznutra je imala pilastre, a izvana lezene. S ju\xc5\xbene strane napravljen je jedan manji ulaz do kojeg je vodilo pet stepenica. Svod bazilike bio je napravljen od sedrenih blokova. Unutra\xc5\xa1njost je bila ukra\xc5\xa1ena mnogobrojnom kamenom plastikom, o \xc4\x8demu nam svjedo\xc4\x8de brojni sa\xc4\x8duvani ostatci: nad menzom je bio ciborij na \xc4\x8dijem luku je stajao natpis, a oko sveti\xc5\xa1ta kamena oltarna pregrada sve ukra\xc5\xa1eno hrvatskim pleterom. Brodovi bazilike bili su odvojeni s dva reda stupova koji su imali ukra\xc5\xa1ene kamene kapitele. Sva kamena plastika izvedena je minuciozno i zadivljuje svojom ljepotom i raznovrsno\xc5\xa1\xc4\x87u. Ne pripada sva istom vremenu nego je nastala kroz nekoliko stolje\xc4\x87a. Tijekom 11. stolje\xc4\x87a ili ne\xc5\xa1to kasnije s prednje strane prigra\xc4\x91en je zvonik, \xc4\x8diji su temelji tako\xc4\x91er prona\xc4\x91eni tijekom arheolo\xc5\xa1kih istra\xc5\xbeivanja. Oko crkve je bilo i groblje koje se pru\xc5\xbealo po \xc4\x8ditavom platou. Nekoliko vrlo bogatih grobova govori nam o postoje\xc4\x87em aristokratskom sloju koji je ovdje \xc5\xbeivio. Cijeli prostor platoa bio je tijekom ovog razdoblja utvr\xc4\x91en jo\xc5\xa1 jednim bedemom._NEWLINE_U 12. ili 13. stolje\xc4\x87u crkva je izgorjela. Nedugo nakon toga gradi se ne\xc5\xa1to manja kasnoromani\xc4\x8dka - rano goti\xc4\x8dka crkva za koju nije sigurno je li ikada bila zavr\xc5\xa1ena. Njeni su temelji u 14. stolje\xc4\x87u kori\xc5\xa1teni za izgradnju velike jednobrodne goti\xc4\x8dke crkve \xc4\x8dija je unutra\xc5\xa1njost oslikana freskama koje su sa\xc4\x8duvane do danas. Crkva je bila oslikana i izvana, ali sada je vidljiv samo jedan lik sv. Kristofora koji se sa\xc4\x8duvao na ju\xc5\xbenoj strani crkve._NEWLINE_Za vrijeme velikih provala Turaka, sva plemstva na ovim podru\xc4\x8djima, u strahu od Osmanlija, sele u brda gdje grade svoje zamkove i na taj na\xc4\x8din se za\xc5\xa1ti\xc4\x87uju od osvaja\xc4\x8da. Tako je, na padinama gore Ivan\xc5\xa1\xc4\x8dice, u 14. stolje\xc4\x87u sagra\xc4\x91en i O\xc5\xa1trc-grad, danas razvalina.\n_START_SECTION_\nNovi vijek\n_START_PARAGRAPH_\nU 18. stolje\xc4\x87u goti\xc4\x8dka crkva je barokizirana, tijekom \xc4\x8dega su napravljene neke preinake unutra\xc5\xa1njosti i pro\xc4\x8delja crkve. Postavljen je i novi oltar, ali je ostao sa\xc4\x8duvan goti\xc4\x8dki kip Bogorodice s djetetom. Po\xc4\x8detkom 18. stolje\xc4\x87a s ju\xc5\xbene strane prigra\xc4\x91en je zvonik, a ne\xc5\xa1to kasnije crkva dobiva i cinkturu._NEWLINE_Ukopi pokojnika oko crkve trajali su sve do druge polovice 19. stolje\xc4\x87a, a ispod cinkture sagra\xc4\x91ena je i velika grobnica u koju se pokapalo vi\xc5\xa1e od stotinu godina. Grobnica za prostire na 100 m\xc2\xb2 i danas je prepuna sme\xc4\x87a i \xc5\xa1ute te prepu\xc5\xa1tena propadanju. U planu je sanacija tog prostora, pa\xc5\xbeljivo premje\xc5\xa1tanje ostataka pokojnika na primjerenije mjesto sada\xc5\xa1njeg groblja te vjerojatno prenamjena prostora u izlo\xc5\xbebeni na na\xc4\x8din da u njemu bude prezentirana bogata ba\xc5\xa1tina ovog lokaliteta. _NEWLINE_Po zavr\xc5\xa1etku drugog svjetskog rata zbog svoje izuzetno hrvatske opredjeljenosti Lobor bilje\xc5\xbei konstantnu stagnaciju i raseljavanje, pa danas izuzetno velika populacija \xc5\xbeivi u Njema\xc4\x8dkoj. Osim u Njema\xc4\x8dku, stanovnici zapadnog i sjevernog  dijela op\xc4\x87ine sele se u Vara\xc5\xbedin,  a ostali u Zagreb. Velika kolonija je i u Slavoniji ( \xc4\x86elije, Jarmina, Bjeljevina kraj Na\xc5\xa1ica.)_NEWLINE_Od 1990-te nastavlja  se izuzetno visoki mortalitet i propast preostalih gospodarskih subjekata, kao i  starenje stanovni\xc5\xa1tva \xc5\xa1to uzrokuje daljnje raseljavanje i smanjenje ukupnog broja stanovnika\n_START_SECTION_\nSpomenici i znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nU 17. stolje\xc4\x87u obitelj Keglevi\xc4\x87 po\xc4\x8dinje gradnju Loborgrada, jednog od najvrjednijih zagorskih dvoraca, nakon \xc5\xa1to su napustili Pusti Lobor. To je ranobarokna gra\xc4\x91evina, na \xc4\x8dijem desnom krilu se nalazi kapelica s drvenim zvonikom, dok su u sredi\xc5\xa1njoj dvorani postavljene zidne slike "Feba s muzama". Po zavr\xc5\xa1etku gradnje, dvorac Loborgrad postaje glavno sredi\xc5\xa1te hrvatske loze Keglevi\xc4\x87a. Oko 1910. godine biva prodan, a novi vlasnik ga prepu\xc5\xa1ta zubu vremena._NEWLINE_Za vrijeme 2. svjetskog rata od rujna 1941. do listopada 1942. u Loborgradu se nalazio koncentracioni logor za \xc5\xbeidovske i srpske \xc5\xbeene i djecu. _NEWLINE_Nakon 2. svjetskog rata nacionaliziran je i pretvoren u stara\xc4\x8dki dom._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nji dvorac, premda je najve\xc4\x87i u ovome kraju, tek je sjena svog prija\xc5\xa1njeg sjaja. Te\xc5\xa1ko je do\xc4\x8darati njegov prija\xc5\xa1nji izgled, ne toliko zbog same zgrade koja se odr\xc5\xbeava ve\xc4\x87 zbog svega onoga \xc5\xa1to \xc4\x8dini okvir dvorca i \xc5\xa1to za njega isto toliko va\xc5\xbeno koliko i krov, zidovi, gospodarski objekti. Najvi\xc5\xa1e treba po\xc5\xbealiti \xc5\xa1to je isje\xc4\x8den i preoran prekrasan i golem perivoj koji je sa svih strana okru\xc5\xbeivao dvorac._NEWLINE_U podno\xc5\xbeju Gore u crnogori\xc4\x8dnoj \xc5\xa1umi, u prekrasnom parku Zazidja, stoji zavjetna kapelica Sv. Antuna i njegov kip koje su sagradili Keglevi\xc4\x87i 1703. godine._NEWLINE_U samom centru Lobora, na istoimenom trgu, nalazi se \xc5\xbeupna crkva Sv. Ane. To je kasnobarokna gra\xc4\x91evina sagra\xc4\x91ena koncem 18. stolje\xc4\x87a s vrijednim zlatarskim predmetima._NEWLINE_Nedaleko Loboru, u Petrovoj Gori nalazi se jo\xc5\xa1 jedna kapelica, kapelica Sv. Petra iz 13. stolje\xc4\x87a._NEWLINE_Uz svaku su crkvu vezana u toku godine pro\xc5\xa1tenja, a posebno je pet puta u godini ugo\xc4\x91aj na uzvisini kod Majke Bo\xc5\xbeje Gorske._NEWLINE_Okolica Lobora je brdovita s mnogim bistrim izvorima i sjenovitim stazama. Ta igra skrivenih, pitomih bre\xc5\xbeuljaka privukla je pozornost pa su mnoga srca zastala i uzela motiva za svoja umjetni\xc4\x8dka stvarala\xc5\xa1tva.'