b'\n_START_ARTICLE_\nKerrova \xc4\x87elija\n_START_PARAGRAPH_\nKerrova \xc4\x87elija je ure\xc4\x91aj u kojem se dvolom svjetlosti ostvaruje s pomo\xc4\x87u elektri\xc4\x8dnoga polja. Upotrebljava se za modulaciju svjetlosnoga snopa u nekim specijaliziranim instrumentima.\n_START_SECTION_\nObja\xc5\xa1njenje\n_START_PARAGRAPH_\nFilm koji reproducira samo slike zove se nijemi film, dok se film koji reproducira opti\xc4\x8dke pojave s govorom ili glazbom, i to uz potpuno vremensko podudaranje koje se zove sinhronizam, zove zvu\xc4\x8dni film. Snimanje radnje, odnosno doga\xc4\x91aja nekog filma vr\xc5\xa1i se pomo\xc4\x87u posebnih filmskih kamera, a snimanje govora i glazbe pomo\xc4\x87u specijalnih aparata, me\xc4\x91u kojima je najva\xc5\xbenija Kerrova \xc4\x87elija._NEWLINE_Kerrova \xc4\x87elija je jedan od najva\xc5\xbenijih dijelova ure\xc4\x91aja za snimanje zvuka. Ona prestavlja promjenjiv svjetlosni filtar kojim mo\xc5\xbeemo pode\xc5\xa1avati (regulirati) jakost izvora svjetlosti, a djelovanje joj se osniva na pojavi polarizacije svjetlosti. Glavni dio Kerrove \xc4\x87elije je nitrobenzol ili nitrotoluol koji pokazuje svojstvo polarizacije ako se na njega djeluje elektri\xc4\x8dnim poljem, i to okomito na smjer \xc5\xa1irenja svjetlosti koja se propu\xc5\xa1ta kroz te teku\xc4\x87ine. Tu je pojavu otkrio \xc5\xa1kotski fizi\xc4\x8dar J. Kerr 1875. Osim toga ove teku\xc4\x87ine zakre\xc4\x87u i ravninu polarizacije kad na njih djeluje izmjeni\xc4\x8dni elektri\xc4\x8dni napon. Zakretanje ravnine polarizacije razmjerno je dovedenom izmjeni\xc4\x8dnom naponu._NEWLINE_Kerrova \xc4\x87elija se sastoji od staklene posude, napunjene nitrobenzolom, u kojoj se nalaze dvije elektrode u obliku paralelnih plo\xc4\x8da na koje se dovodi izmjeni\xc4\x8dni mikrofonski napon. Ispred \xc4\x87elije nalazi se polarizator kroz koji propu\xc5\xa1tamo snop svjetlosti, a iza nje analizator \xc4\x8dija je ravnina polarizacije okrenuta za 90\xc2\xb0 prema polarizatoru. Dovodimo li sada na elektrode Kerrove \xc4\x87elije izmjeni\xc4\x8dni elektri\xc4\x8dni napon, njezina \xc4\x87e se ravnina polarizacije okretati u ritmu dovedenog napona, pa \xc4\x87e kroz analizator prolaziti vi\xc5\xa1e ili manje svjetlosti. Na taj na\xc4\x8din pomo\xc4\x87u ovakvog ure\xc4\x91aja pretvaramo promjene jakosti mikrofonske struje u promjenjivu jakost svjetlosti.\n_START_SECTION_\nOpti\xc4\x8dko snimanje zvu\xc4\x8dnog filma\n_START_PARAGRAPH_\nOpti\xc4\x8dko snimanje zvu\xc4\x8dnog filma osniva se na svojstvu Kerrove \xc4\x87elije. Na\xc4\x8din rada takvog snimanja je slijede\xc4\x87i: mikrofonsku izmjeni\xc4\x8dnu struju, koja je nastala zbog mehani\xc4\x8dkog titranja membrane (opne) u mikrofonu, mo\xc5\xbeemo poja\xc4\x8dati pomo\xc4\x87u elektronskih cijevi i s njome djelovati na jakost izvora svjetlosti pomo\xc4\x87u Kerrove \xc4\x87elije. Propu\xc5\xa1tenu svjetlost iz analizatora pu\xc5\xa1tamo na filmsku emulziju koja \xc4\x87e nakon razvijanja biti na razli\xc4\x8ditim mjestima razli\xc4\x8dito osvijetljena, ve\xc4\x87 prema tome koliko je jaka bila svjetlost na pojedinim mjestima zvuka. Dakle, kod ovog snimanja pretvorila se mehani\xc4\x8dka energija u elektri\xc4\x8dnu, a ova kona\xc4\x8dno u kemijsku._NEWLINE_Slika se snima filmskom kamerom, zvuk se pomo\xc4\x87u mikrofona pretvara u elektri\xc4\x8dne oscilacije koje preko poja\xc4\x8dala dolaze na elektrode Kerrove \xc4\x87elije. Oscilacije mikrofonske struje pretvaraju se pomo\xc4\x87u Kerrove \xc4\x87elije u varijacije svjetlosti koja u uskom snopu pada na rub pomi\xc4\x8dne filmske vrpce. Na filmskoj vrpci za snimanje zvuka, koja se ispred proreza giba jednolikom brzinom, promjene jakosti svjetlosti prouzrokuje svjetlije i tamnije pruge razli\xc4\x8dite gusto\xc4\x87e. \xc5\xa0to je gusto\xc4\x87a ve\xc4\x87a, ton je vi\xc5\xa1i i obratno.\n_START_SECTION_\nReprodukcija zvu\xc4\x8dnog filma\n_START_PARAGRAPH_\nKod reprodukcije zvuka glavnu ulogu ima foto\xc4\x87elija. Kod toga se filmska vrpca, na kojoj se nalazi fotografija tona i slike, pomi\xc4\x8de jednolikom brzinom ispred tonske optike. Svjetlost dolazi iz takozvane ton svjetiljke i pada kroz uski prorez i sistem opti\xc4\x8dkih le\xc4\x87a kao tanki svjetlosni snop na filmsku vrpcu gdje se nalazi tonska fotografija, to jest tamnije i svjetlije crte, pa zatim na foto\xc4\x87eliju koja se nalazi iza filma. Varijacije svjetlosnog toka izazvat \xc4\x87e u foto\xc4\x87eliji promjenjivu elektri\xc4\x8dnu struju, koja se preko poja\xc4\x8dala vodi u zvu\xc4\x8dnik gdje proizvodi akusti\xc4\x8dne oscilacije.'