b"\n_START_ARTICLE_\nChilluckittequaw\n_START_PARAGRAPH_\nChilluckittequaw. -/zna\xc4\x8denje imena nije poznato; izgovor \xc4\x8diluktkvo/. Pleme Chinookan Indijanaca koje je u 19. stolje\xc4\x87u obitavalo na sjevernoj obali rijeke Columbia, na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njih okruga Klickitat i Skamania, ameri\xc4\x8dka dr\xc5\xbeava Washington. Lewis i Clark su 1806. procijenili njihov broj na 1.400, ne ra\xc4\x8dunaju\xc4\x87i 800 Smackshop Indijanaca._NEWLINE_Pleme 1. puta dolazi u kontakt s bijelcima 1792., posje\xc4\x87uju ih Robert Gray i John Boit, i kasnije George Vancouver. Lewis i Clark dolaze me\xc4\x91u njih tek 1805. dok su zimovali kod Astorije, grada kojeg je 1811. utemeljio David Thompson, istra\xc5\xbeiva\xc4\x8d rijeke Columbia._NEWLINE_Premda u prijateljskim trgova\xc4\x8dkim odnosima s ranim bijelim posjetiocima, ovi susreti za njih ipak zna\xc4\x8de propast, prvo su ih pogodile epidemije boginja 1824. i 1829. a zatim 1830. i epidemija malarije. 1841. po\xc4\x8dinju sukobi s naseljenicima koji su do\xc5\xa1li rutom 'Oregon Trail'-a (vidi rutu. ). Nesre\xc4\x87e za njih ne prestaju i 1847. opet ih poga\xc4\x91a epidemija ospica._NEWLINE_Pleme izgleda 1859. ulazi u konfederaciju sa Yakima Indijancima. Prema Mooneyu ostaci se nastanjuju na u\xc5\xa1\xc4\x87u rijeke White Salmon do 1880. kada su preba\xc4\x8deni na gorje Cascade gdje ih je jo\xc5\xa1 ne\xc5\xa1to preostalo 1895. Ove se grupa kasnije pomije\xc5\xa1ala s Waiam Indijancima (iz grupe Tenino) u Celilo Fallsu i Warm Springsu. Chilluckittequaw bi mogli imati potomaka na dana\xc5\xa1njem rezervatu Yakima u Washingtonu.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nChilluckittequawi su bili sjedila\xc4\x8dko pleme, ribari i trgovci, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i trgovinu robljem, ina\xc4\x8de tipi\xc4\x8dnu za kulturu Indijanaca Sjeverozapadnog obalnog podru\xc4\x8dja. Osim ribolovom, bavili su se i sakupljanjem divljih plodova, i kopanjem jestivog korijenja od kojega su proizvodili neke poga\xc4\x8dice koje \xc4\x8dlanovi Lewis-Clarkove ekspedicije krste ih imenom 'cakes'._NEWLINE_Prema Lewisu i Clarku, ku\xc4\x87e ovih Indijanaca tipi\xc4\x8dne su za one kod njihovih susjeda. Pleme je ovisilo o svojim kanuima, izra\xc4\x91ivali su ih od bijelog cedra ('white cedar' Thuja occidentalis, . ) ili bora, i bili su sposobni podnositi velike valove.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nPleme je govorilo jezikom upper chinook ili gornjo-\xc4\x8dinu\xc4\x8dki."