b'\n_START_ARTICLE_\nRuta (knjiga)\n_START_SECTION_\nStruktura\n_START_PARAGRAPH_\nRuta je vrlo kratka knjiga, a sastoji se od \xc4\x8detiri dijela. U prvom dijelu (Rut 1), predstavljena je Noemi i njezine dvije snahe, Ruta i Orpa. Drugi dio (Rut 2) sadr\xc5\xbei izvje\xc5\xa1taj o boravku Noemi i Rute u Judeji i o Rutinu pabir\xc4\x8denju na Boazovu polju, a tre\xc4\x87i dio (Rut 3) opisuje no\xc4\x87 na gumnu i Rutin odnos s Boazom. Knjiga zavr\xc5\xa1ava (Rut 4) opisom Boazove \xc5\xbeenidbe s Rutom.\n_START_SECTION_\nSadr\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nKnjiga govori o Moapki Ruti koja se bila udala za \xc5\xbdidova \xc4\x8diji su se roditelji, Noemi i Elimelek odselili iz Betlehema u Judeji u podru\xc4\x8dje Moaba i naselili se na Moapskim poljanama. Nakon smrti svoga mu\xc5\xbea i dvojice sinova, Noemi se odlu\xc4\x8duje vratiti u Betlehem. Jedna njezina snaha, Orpa, ostaje u Moabu, a druga snaha, Ruta, ostaje vjerna svojoj svekrvi i s njome se vra\xc4\x87a u Betlehem._NEWLINE_Budu\xc4\x87i da Noemi i Ruta ondje nisu imale vlastitih prihoda, Ruta po\xc4\x8dinje pabir\xc4\x8diti po poljima, to jest skupljati ono \xc5\xa1to je ostalo za \xc5\xbeeteocima. Tako upoznaje vlasnika polja, Boaza koji je bio iz roda Elimeleka, Noemina pokojnog mu\xc5\xbea. Prema propisima Staroga zavjeta, Boaz, kao njezin rod, trebao joj je biti skrbnik, pa Ruta od njega tra\xc5\xbei za\xc5\xa1titu jedne no\xc4\x87i na gumnu. To je zna\xc4\x8dilo da tra\xc5\xbei od njega da je, prema zakonu, uzme za \xc5\xbeenu i tako nastavi potomstvo svoje obitelji._NEWLINE_Ipak, postojao je jo\xc5\xa1 jedan bli\xc5\xbei Elimelekov ro\xc4\x91ak koji je imao pravo na Elimelekovo vlasni\xc5\xa1tvo koje je uklju\xc4\x8divalo jednu njivu, a tko je kupio njivu trebao je s njome preuzeti i Rutu. Taj je skrbnik to odbio, a Boaz otkupljuje njivu i \xc5\xbeeni se Rutom._NEWLINE_Rije\xc4\x8d je o pobudnoj pri\xc4\x8di koja \xc5\xbeeli pokazati da pouzdanje u Boga donosi \xc4\x8dovjeku, u ovom slu\xc4\x8daju Ruti, nagradu. Bitno je pritom da je Ruta bila strankinja, a ne pripadnica izraelskoga naroda. Na taj na\xc4\x8din, u vrijeme kad je Bog vi\xc4\x91en kao Bog Izraelov, ova knjiga otvara vrata njegova milosr\xc4\x91a i prema drugima. Posebnu va\xc5\xbenost knjiga je dobila zbog \xc4\x8dinjenice da se Ruta spominje kao prabaka kralja Davida i kao jedna od \xc5\xbeena spomenutih u Isusovu rodoslovlju.\n_START_SECTION_\nDatiranje\n_START_PARAGRAPH_\nIako se doga\xc4\x91aji opisani u ovoj knjizi smje\xc5\xa1taju u vrijeme Sudaca, vrijeme nastanka knjige o Ruti vrlo je sporno, a razli\xc4\x8dite pretpostavke kre\xc4\x87u se od vremena kraljeva Davida i Salomona (10. st. pr. Kr.), pa do vremena Nehemijina, nakon povratka \xc5\xbdidova iz babilonskoga progonstva (6. st. pr. Kr.). Na ovo kasnije datiranje navodi mjesto knjige u hebrejskom kanonu, me\xc4\x91u Spisima, kao i obiteljski obi\xc4\x8daji opisani u knjizi. S druge strane, knjiga je po svemu mogla biti napisana u monarhijskom razdoblju, u vrijeme Kraljevstva Jude, osobito izuzme li se njezine zavr\xc5\xa1ne retke koji sadr\xc5\xbee rodoslovlje do kralja Davida (Rut 4,18-19).\n_START_SECTION_\nPovijesno zna\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nRije\xc4\x8d je o pobudnoj pri\xc4\x8di, a ne o povijesnom izvje\xc5\xa1taju, pa u njezinim likovima i doga\xc4\x91ajima ne treba tra\xc5\xbeiti odraz stvarnih likova i doga\xc4\x91aja. Ipak, knjiga opisuje obiteljske obi\xc4\x8daje i svakodnevni \xc5\xbeivot koji nisu izmi\xc5\xa1ljeni, o \xc4\x8demu postoje i arheolo\xc5\xa1ke potvrde.'