b'\n_START_ARTICLE_\nMandan Indijanci\n_START_PARAGRAPH_\nMandan (Numakaki, Numangkake), pleme Siouan Indijanaca, naseljeno u povijesno doba uz rijeku Hart, pritok Miissourija a kasnije uz rijeku Knife. Sastojali su se od nekoliko bandi: Nuptadi, Nuitadi, Awigaxa, Istopa ili \'Those Who Tattoo Themselves\' .\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nEngleski naziv Mandan nastao je od sli\xc4\x8dnih egzonima koja koji se javljali u jezicima susjednih Siouan plemena, kao \xc5\xa1to su Miw\xc3\xa1t\xc4\x85ni, kod Tetona, Miw\xc3\xa1tani, kod Yanktonai Indijanaca, Maw\xc3\xa1tani ili M\xc4\x85w\xc3\xa1tan\xc4\xaf kod Yanktona, ili me\xc4\x91u Santeema Maw\xc3\xa1t\xc4\x85na ili Maw\xc3\xa1tad\xc4\x85 etc., a njegovo je zna\xc4\x8denje \'those who live along the river\' . Sami sebe oni su nazivali R\xc5\xb3w\xc4\x85\xcc\x81\xca\x94ka\xc2\xb7ki \xc5\xa1to pisalo ponekad i kao Numakaki ili Numangkake. Postokao je i naziv W\xc4\xaf\xcc\x81\xca\x94ti \xc5\xb2\xcc\x81tah\xc4\x85kt ili "East Village" od \xc4\x8dega je u engleskom jeziku nastalo Metutahanke ili Mitutahankish, a dolazi po njihovom ranijem selu. Najnoviji naziv je R\xc5\xb3\xcc\x81\xca\x94eta "ourselves, our people". Kod Indijanaca Hidatsa postojali su nazivi A-rach-bo-cu koji bilje\xc5\xbei Long (1791) i How-mox-tox-sow-es. Indijanci Arikara nazivakli su ih Kanit\', Ottawa Kwowahtewug, Cheyenne Mo-no\'-ni-o, i kod Crow Indijanaca U-ka\'-she, ili "earth houses," Zna\xc4\x8denja ostalih naziva nisu poznati. Mnogi drugi alternativni nazivi u raznoj literaturi za njih su: May\xc3\xa1tana, May\xc3\xa1tani, M\xc4\x85w\xc3\xa1dan\xc4\xaf, M\xc4\x85w\xc3\xa1d\xc4\x85\xce\xb4\xc4\xaf, Huatanis, Mandani, Wahtani, Mantannes, Mantons, Mendanne, Mandanne, Mandians, Maw-d\xc3\xa2n, Meandans, les Mandals, Me-too\xc2\xb4-ta-h\xc3\xa4k, Numakshi, R\xc5\xb3w\xc4\x85\xcc\x81\xca\x94k\xc5\xa1i, W\xc3\xadhwatann, Mevatan, Mevataneo.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nPrema prvim bijelim posjetiteljima mandani imaju razli\xc4\x8dite tradicije o svom isto\xc4\x8dnja\xc4\x8dkom porijeklu, i vjerojatno su, smatra Swanton, do\xc5\xa1li negdje iz podru\xc4\x8dja Winnebaga ili Ohia. Prema Mandanima, oni se prvo nastanjuju u podru\xc4\x8dju rijeke White, pritoci Missourija, u dana\xc5\xa1njoj Ju\xc5\xbenoj Dakoti, nakon \xc4\x8dega se pokre\xc4\x8du na rijeku Moreau, te na rijeku Heart, gdje ih nalaze prvi bijelci. Prvi me\xc4\x91u njih 1738. dolazi frankokanadski trgovac krznom i istra\xc5\xbeiva\xc4\x8d Varendrye. Godine 1750. oni su imali devet sela, ali 1776. preostalo ih je svega dva koja se ve\xc4\x87 nlaze 4 milje (opko 6 km) od u\xc5\xa1\xc4\x87a Rijeke No\xc5\xbe (Knife River), to su Ruptari i Metutahanke. Ovdje ih 1804. nalazi i ekspedicija Lewisa i Clarka._NEWLINE_Dolazak bijelaca za Indijance zna\xc4\x8di i dolazak raznih bolesti, pa su 1837. gotovo uni\xc5\xa1teni od epidemije boginja, a od 1.500 preostalo ih je svega 31. Oslabljeni i gotovo nestali pridr\xc5\xbeuju je 1845. plemenu Hidatsa i odlaze na rezervat Fort Berthold gdje i danas \xc5\xbeive njihovi potomci. Ova dva plemena zajedno sa Arikarama ujedninjeni su pod imenom Three Affiliated Tribes ili MHA (Mandan, Hidatsa, Arikara) Nation._NEWLINE_Edwin Benson, posljednji govornik mandanskoga jezika, preminuo je 9. prosinca 2016. godine.\n_START_SECTION_\nEtnografija\n_START_PARAGRAPH_\nMandani su seoski ali pravi prerijski Indijanci, lovci na bizone, i uzgajiva\xc4\x8di kukuruza (mandan corn, vidi), a zajedno sa Arikarama i Hidatsama antropolozi (W. Raymond Wood) ih smatraju prerisjkim seoskim stanovni\xc5\xa1tvom. \xc5\xbdivjeli su u velikim zemljanim ku\xc4\x87ama, u naseljima za\xc5\xa1ti\xc4\x8denim palisadama. U blizini svojih sela bave se sadnjom, kukuruza, graha, tikava. Da bi biljke mogle rasti, prema mandanskom vjerovanju brine besmrtna starica, koja \xc5\xbeivi negdje daleko na jugu. Ona u prolje\xc4\x87e \xc5\xa1alje svoje zamjenike da umjesto nje obave posao kako bi biljke bile napredne. To su uglavnom vodene ptice, pa je divlja patka zadu\xc5\xbe\xc4\x87ena za grah a divlja guska za kukuruz. Lov je veoma va\xc5\xbean, jer im je to jedini na\xc4\x8din da do\xc4\x91u do mesa. Toga radi prire\xc4\x91ivali su razne ceremonije. Najva\xc5\xbenija je svakako vi\xc5\xa1ednevna Okipa ili O-kee-pa (Okeepa) dance (\'podra\xc5\xbeavanje\'), a dovodi se u vezu sa lovom uop\xc4\x8de, i sa ljetnim i sa zimskim. Imala je dvojaku funkciju, te uz funkciju komemoriranja mitskih doga\xc4\x91aja i funkciju poticanja plodnosti bizona, zna\xc4\x8di sinkreti\xc4\x8dkog zna\xc4\x8daja, i morala je trajati nekoliko mjeseci, odnosno dok traje steonost. Okipa se odr\xc5\xbeavala u vrijeme najvru\xc4\x8djih dana, dok su za haldnih zimskih dana odr\xc5\xbeavali Snow Owl, Red Stick i White Buffalo Cow ceremonije._NEWLINE_Ceremonija Crvenog \xc5\xa1tapa ima za cilj da od prosinca do o\xc5\xbeujka privu\xc4\x8de bizone. Za tu bi zgodu mladi mu\xc5\xbeevi prepu\xc5\xa1tali svoje \xc5\xbeene starcima, ostavljaju\xc4\x87i ih gole ispod krznenih ogrta\xc4\x8da. Starci su utjelovljavali bizone, i kroz zbiljski ili simboli\xc4\x8dni koitus prenosili mla\xc4\x91ima, posredstvom \xc5\xbeena, svoje natprirodne mo\xc4\x87i, i na taj na\xc4\x8din osiguravali uspjeh u lovu i ratu. Mit o Crvenom \xc5\xa1tapu spominje djevojku Kukuruznu svilu (Corn Silk) koja bje\xc5\xbei od svoga zavodnika, a na njezinom povratku usvaja djevoj\xc4\x8dicu First Tretty Woman koju dovodi u selu, ali se ispostavilo da je ona pro\xc5\xbedrljivi div, koja pro\xc5\xbedire sve stanovnike. Personifikacija je gladi. Prokazali su je bizoni pa je spaljuju na loma\xc4\x8di. Od tog vremena kad zimi selu zaprijeti glad, do\xc4\x87i \xc4\x87e bizoni koji \xc4\x87e se ponuditi kao hrana, u znak zahvalnosti \xc5\xa1to su i mladi mu\xc5\xbeevi ponudili svoje \xc5\xbeene. I ceremonija Bijele bizonke zimska je ceremonija, a bila je zajedni\xc4\x8dka i Mandanima i njihovim daljnjim srodnicima Hidatsama. Krzno bijele bizonice kod Mandana imalo je veoma vosioku cijenu (15 konja, ka\xc5\xbee Eva Lips), ali bilo je i na visokoj cijeni po tome \xc5\xa1to se zajedno sa klipom kukuruza i gran\xc4\x8dicom pelina \xc5\xbertvovalo samom suncu._NEWLINE_Pohk-hong_NEWLINE_Pohk-hong je ispit hrabrosti i izdr\xc5\xbeljivosti kojemu se podvrgavaju mladi\xc4\x87i plemena Mandana da bi mogli postati ratnicima. Ovu surovu inicijaciju opisao je George Catlin [amri\xc4\x8dki slikar, 1796-1872]. Obredu prethodi \xc4\x8detverodnevni post i bdijenje, nakon \xc4\x8dega ispitanika ispod krova vra\xc4\x8deve ku\xc4\x87e ve\xc5\xbeu u\xc5\xbeetima, koja su pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87ena za \xc5\xa1tapi\xc4\x87e provu\xc4\x8dene kroz mi\xc5\xa1i\xc4\x87e na grudima i na le\xc4\x91ima. Na drugim \xc5\xa1tapovima objesili bi njihovo oru\xc5\xbeje i jednu ili dvije bizonove glave. Ovako obje\xc5\xa1ene vrtjeli bi ih na konopcima dok ne bi izgubili svijest. Nakon \xc5\xa1to bi se osvijeste odsjekli bi im jedan \xc4\x8dlanak na prstu, te ih vukli po podu dok se ne bi kidanjem mi\xc5\xa1i\xc4\x87a i ko\xc5\xbee uspjeli osloboditi tereta i konopaca. Cijeli obred morao se odvijati bez glasnog pokazivanja boli, ili bi se prekidao, a ispitanik bi bio izvrgnut podrugivanju \xc5\xbeena. Rane bi kasnije zacijelio vra\xc4\x8d ljekovitim travama._NEWLINE_Struktura dru\xc5\xa1tva_NEWLINE_Prema Morganu, Mandani su svoje porijeklo ra\xc4\x8dunali po \xc5\xbeenskoj lozi, a polo\xc5\xbeaj i imovina naselje\xc4\x91ivali su se unutar klana. Sklapanje bra\xc4\x8dnih veza unutar klana tako\xc4\x91er je zabranjivana. Izvjesni Joseph Kip iz starog mandanskog sela na Missouriju, a \xc4\x8dija je majka bila Mandanka 1876. navodi da je naslijedio svoj klan po majci, \xc5\xa1to je tako\xc4\x91er potvrda o matrilinearnosti Mandana. Mandani su imali 7 kalnova: 1. Ho-ra-ta-mu-m\xc3\xa4ke (Wolf; Vuk). 2. Ma to-no-m\xc3\xa4ke (Bear; Medvjed). 3. See-poosh ka (Prairie Chicken; Prerijski pijetao). 4. T\xc3\xa4-na tsu-k\xc3\xa4 (Good Knife; Dobri no\xc5\xbe). 5. Ki-t\xc3\xa4 ne-m\xc3\xa4ke (Eagle; Orao). 6. E-st\xc3\xa4-pa\' (Flathead; plosnatoglavi). 7. Me-te-ah\'-ke (High Village; Gornje selo).'