b'\n_START_ARTICLE_\nBla\xc5\xbe Baromi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nBla\xc5\xbe Baromi\xc4\x87 - osnivatelj prve poznate hrvatske glagoljske tiskare u Senju._NEWLINE_Ne zna se to\xc4\x8dna godina njegova ro\xc4\x91enja, ali se pretpostavlja da je to bilo prije godine 1450. u Vrbniku. Vrbnik je u to doba jedno od na\xc5\xa1ih najve\xc4\x87ih glagolji\xc4\x8dkih sredi\xc5\xa1ta, gdje je Baromi\xc4\x87 jo\xc5\xa1 kao dijete sigurno mogao do\xc4\x87i u doticaj s rukopisnim glagoljskim liturgijskim kodeksima, misalima i brevijarima. Vrbni\xc4\x8dki glagolja\xc5\xa1i, poznati po bri\xc5\xbeljivome \xc4\x8duvanju glagolji\xc4\x8dke pismenosti, sigurno su mogli udahnuti u Baromi\xc4\x87a onu ljubav i po\xc5\xa1tovanje koje su i oni gajili prema glagoljici. Budu\xc4\x87i da se i sam Baromi\xc4\x87 odlu\xc4\x8dio zarediti, u samostanu je svakodnevno imao pristup prekrasnim rukopisnim glagolji\xc4\x8dkim knjigama.\n_START_SECTION_\nPrvi glagolji\xc4\x8dki brevijar\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi zapa\xc5\xbeeniji i va\xc5\xbeniji Baromi\xc4\x87ev rad jest pisanje glagolji\xc4\x8dkoga brevijara za popa Mavra koji je ovome poslu\xc5\xbeio za \xc5\xa1irenje glagolji\xc4\x8dke pismenosti u njegovoj misiji po Dubrova\xc4\x8dkoj Republici. Mavrov brevijar je po svojoj ljepoti odmah odao talentiranoga pisca i iluminatora glagoljskih liturgijskih kodeksa._NEWLINE_Za pisanje brevijara bilo mu je sigurno potrebno puno vremena. U to doba tisak je ve\xc4\x87 prodro u Europu i odjeci o tom izumu sigurno su do\xc5\xa1li i do glagolji\xc4\x8dkoga kulturnog kruga u Vrbniku na otoku Krku. Tko \xc4\x87e vi\xc5\xa1e \xc5\xbeeljeti tiskati knjige nego upravo onaj sve\xc4\x87enik koji je na svojim rukama i umornim o\xc4\x8dima osjetio muku prepisivanja knjiga, a koji je uz to svjestan da je Crkvi potreban sve ve\xc4\x87i i ve\xc4\x87i broj glagolji\xc4\x8dkih knjiga.\n_START_SECTION_\nOdlazak u Senj\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi ostvario svoj naum, Bla\xc5\xbe Baromi\xc4\x87 je morao oti\xc4\x87i tamo gdje \xc4\x87e za tako skup posao dobiti i duhovnu i materijalnu potporu. Mada je najbli\xc5\xbei stolni kaptol bio Krk, svi nadareni glagolja\xc5\xa1i iz Vrbnika su oti\xc5\xa1li u Senj jer je kr\xc4\x8dki kaptol bio latina\xc5\xa1ki. Potporu koja je Baromi\xc4\x87u i drugim glagolja\xc5\xa1ima bila potrebna, mogao je dati samo grad u kojem je glagoljica u slu\xc5\xbebenoj uporabi i u kojem je glagolja\xc5\xa1ki kulturni krug zainteresiran za jedan takav pothvat, ali i materijalno u mogu\xc4\x87nosti financirati ga. Iz tih razloga, jedino rje\xc5\xa1enje za Baromi\xc4\x87a je upravo odlazak u Senj.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8deci tiskarske djelatnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi osnovao tiskaru, Bla\xc5\xbe Baromi\xc4\x87 se prvo morao nau\xc4\x8diti tiskarskomu zanatu i nabaviti potrebne instrumente za tiskaru. Mjesto koje mu je moglo pru\xc5\xbeiti najbolji nauk sigurno je bila Venecija. Upravo ondje je oti\xc5\xa1ao Baromi\xc4\x87._NEWLINE_U Mletcima je Bla\xc5\xbe Baromi\xc4\x87 15. o\xc5\xbeujka 1493. tiskao svoj prvi brevijar. U kolofonu toga brevijara nalazimo podatak da ga je tiskao Andrija Terresani i "kore\xc5\xbeao" Bla\xc5\xbe Baromi\xc4\x87, kanonik senjske crkve.\n_START_SECTION_\nBaromi\xc4\x87ev tipografski set\n_START_PARAGRAPH_\nNakon toga, Baromi\xc4\x87 se vratio iz Mletaka u Senj, oboga\xc4\x87en znanjima koje je u Mletcima stekao i \xc5\xbeeljan osnivanja tiskare na hrvatskome tlu. Osim toga, Bla\xc5\xbe Baromi\xc4\x87 je iz Mletaka donio i sve potrebne alate za tiskanje knjiga. Naime, za njegova boravka u Mletcima, najvjerojatnije po njegovu nacrtu, bila su odlivena glagoljska slova. Tim slovima se tiskara u Senju slu\xc5\xbeila cijelo vrijeme svoga djelovanja._NEWLINE_Glagoljicom su Hrvati tiskali knjige od godine 1483. do 1905., ali prof. Paro isti\xc4\x8de da je upravo Baromi\xc4\x87ev tipografski set "najpotpuniji i najljep\xc5\xa1i domet hrvatskoglagoljskog tiskarstva". Baromi\xc4\x87 je, osim po ljepoti slova, jo\xc5\xa1 po ne\xc4\x8demu poznat svim inkunabulistima. Rije\xc4\x8d je o posebnom tipu slaganja ligaturnih slovnih grupa, nazvanih Baromi\xc4\x87eva tehnika lomljenih ligatura, koje su jedinstvena pojava u tiskarstvu inkunabula u Europi. On je, naime, lijevao polovice slova kao posebne grafi\xc4\x8dke znakove, \xc5\xa1to mu je omogu\xc4\x87avalo, kombiniraju\xc4\x87i ih s punim slovima, slaganje mnogobrojnih ligatura, pa \xc4\x8dak i do \xc4\x8detiri znaka. Takav postupak ne nalazimo vi\xc5\xa1e nigdje u povijesti inkunabula._NEWLINE_U vrijeme dok je bio senjski kanonik, upoznao se kod Torresanija u Mletcima 1493. sa slagarstvom i tiskarstvom te je nadzirao i priredio za tisak glagolji\xc4\x8dki \xc4\x8dasoslov, t.zv. Baromi\xc4\x87ev brevijar koji je tre\xc4\x87a po redu hrvatska inkunabula.\n_START_SECTION_\nNagrada Bla\xc5\xbe Baromi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nSvake godine u svibnju od 1997. godine Matica hrvatska u Senju organizira simpozij grafi\xc4\x8dara Bla\xc5\xbe Baromi\xc4\x87u spomen na Senjski glagoljski misal, prvu hrvatsku knjigu tiskanu na hrvatskom tlu za koju znamo tko ju je tiskao, kada se to i gdje dogodilo. Simpozij okuplja djelatnike eminentnih hrvatskih tiskarskih ku\xc4\x87a te najpoznatije stru\xc4\x8dnjake s Grafi\xc4\x8dkog fakulteta u Zagrebu. Uz simpozij se odr\xc5\xbeava i izlo\xc5\xbeba grafi\xc4\x8dkih radova, odnosno tiskarskih proizvoda koje ocjenjuju svi nazo\xc4\x8dni sudionici. Najbolja knjiga dobiva nagradu Bla\xc5\xbe Baromi\xc4\x87\xe2\x80\x94 skulpturu, rad akademskoga slikara Damira Matau\xc5\xa1i\xc4\x87a, a ta bi nagrada trebala postati sinonim vrhunskog dostignu\xc4\x87a i kvalitete u tiskarskoj industriji.'