b'\n_START_ARTICLE_\nMagnetski pol\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetski pol je krajnja to\xc4\x8dka trajnoga magneta ili elektromagneta, mjesto na kojem je najve\xc4\x87a magnetska indukcija. U elektrostrojarstvu, magnetski su polovi osnovni dijelovi elektri\xc4\x8dnih generatora i elektri\xc4\x8dnih motora.\n_START_SECTION_\nObja\xc5\xa1njenje\n_START_PARAGRAPH_\nAko magnet pospemo \xc5\xbeeljeznom piljevinom, vidjet \xc4\x87emo da \xc4\x87e se ona najvi\xc5\xa1e nahvatati na krajevima, dok \xc4\x87e je prema sredini biti sve manje. Krajevi magneta koji imaju najve\xc4\x87u privla\xc4\x8dnu silu zovu se magnetski polovi, i to je jedan sjeverni, a drugi ju\xc5\xbeni. Me\xc4\x91usobno djelovanje polova mo\xc5\xbeemo pokazati pomo\xc4\x87u magnetske igle._NEWLINE_Magnetska igla je magnet izra\xc4\x91en od tankog kaljenog \xc4\x8deli\xc4\x8dnog lima koji ima oblik vrlo produ\xc5\xbeenog romba. U njegovu te\xc5\xbei\xc5\xa1tu smje\xc5\xa1tena je kapica s udubljenim glatkim le\xc5\xbeajem kojim igla le\xc5\xbei na okomitom \xc4\x8deli\xc4\x8dnom \xc5\xa1iljku. Ako magnetsku iglu pokrenemo iz mirovanja, vidjet \xc4\x87emo da \xc4\x87e ona, kad se poslije njihanja umiri, uvijek zauzeti isti polo\xc5\xbeaj. Prema tome \xc4\x87e uvijek jedan te isti njen kraj biti okrenut prema sjeveru, a drugi prema jugu. Sjeverni pol ozna\xc4\x8duje se s N, a ju\xc5\xbeni sa S._NEWLINE_Ako sjevernom polu magnetske igle pribli\xc5\xbeimo sjeverni pol drugoga magneta, igla \xc4\x87e se udaljiti. Pribli\xc5\xbeimo li ju\xc5\xbeni pol magneta sjevernom polu magnetske igle, igla \xc4\x87e biti privu\xc4\x8dena. Isti slu\xc4\x8daj imamo i s ju\xc5\xbenim polom. Iz toga proizlazi da se istoimeni magnetski polovi odbijaju, a raznoimeni privla\xc4\x8de. _NEWLINE_Sastavimo li dva jednaka i ravna magneta tako da sjeverni pol bude uz sjeverni, a ju\xc5\xbeni uz ju\xc5\xbeni, vidjet \xc4\x87emo da ovakav dvostruki magnet dr\xc5\xbei na svojim krajevima mnogo vi\xc5\xa1e \xc5\xbeeljezne piljevine nego svaki za sebe. Me\xc4\x91utim, pribli\xc5\xbeimo li takvom magnetu koji dr\xc5\xbei \xc5\xbeeljeznu piljevinu protivni pol drugoga magneta, jedan \xc4\x87e dio piljevine otpasti. Iz toga izlazi da se istoimeni magnetski polovi poja\xc4\x8davaju, a raznoimeni oslabljuju u svom u\xc4\x8dinku.\n_START_SECTION_\nDipol\n_START_PARAGRAPH_\nDipol u elektrotehnici, je tvorevina koja ima dva elektri\xc4\x8dna ili dva magnetska pola. Hertzov dipol poseban je oblik elektri\xc4\x8dnog dipola u kojem naboji neprestano titraju, a tomu je posljedica emitiranje elektromagnetskih valova u prostor. Pojava je osobito izra\xc5\xbeena ako je dipol ostvaren vodi\xc4\x8dem kojemu je duljina cjelobrojni vi\xc5\xa1ekratnik polovice valne duljine emitiranih valova. Zato je poluvalni Hertzov dipol osnovna sastavnica mnogih antena.\n_START_SECTION_\nKvadrupol\n_START_PARAGRAPH_\nKvadrupol (lat. u slo\xc5\xbeenicama quadru-: \xc4\x8detvero-, prema quattuor: \xc4\x8detiri\xc2\xa0+\xc2\xa0-pol) je sustav dvaju\xc2\xa0dipola na maloj udaljenosti i time u jakom me\xc4\x91udjelovanju (interakciji), zbog \xc4\x8dega je njegovo djelovanje na okolinu bitno druga\xc4\x8dije od djelovanja dvaju dipola. Postoje magnetski i elektri\xc4\x8dni kvadrupoli. Op\xc4\x87enito, niz pravilno razmje\xc5\xa1tenih dipola mo\xc5\xbee \xc4\x8diniti multipol, pa je kvadrupol prvi \xc4\x8dlan niza iza dipola. Prou\xc4\x8davanje svojstava kvadrupola i op\xc4\x87enito multipola va\xc5\xbeno je u teoriji elektromagnetskog zra\xc4\x8denja, dok se kvadrupolni raspored elektroda rabi na primjer kao maseni filtar snopa iona ili kao elektrostatska le\xc4\x87a, a kvadrupolni raspored magneta kao magnetska le\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nZemljin magnetski pol\n_START_PARAGRAPH_\nZemljin magnetski pol je to\xc4\x8dka u kojoj je Zemljino magnetsko polje okomito, to jest gdje je magnetska deklinacija 90\xc2\xb0. Zemljini magnetski polovi tijekom vremena mijenjaju svoj polo\xc5\xbeaj, u prosjeku nekoliko desetaka kilometara godi\xc5\xa1nje.\n_START_SECTION_\nGeomagnetski pol\n_START_PARAGRAPH_\nGeomagnetski pol je to\xc4\x8dka presjeka slobodne Zemljine povr\xc5\xa1ine i osi magnetskoga dipola koji najbolje pribli\xc5\xbeuje (aproksimira) Zemljino magnetsko polje. Os dipola prolazi Zemljinim sredi\xc5\xa1tem, a prema Zemljinoj osi rotacije priklonjena je oko 11,5\xc2\xba. Sjeverni geomagnetski pol nalazi se na sjeverozapadnom Grenlandu, a ju\xc5\xbeni na Antarktici.\n_START_SECTION_\nMagnetski monopol\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetski monopol je odvojeni magnetski pol, magnetski ekvivalent elektri\xc4\x8dnom naboju, zami\xc5\xa1ljena (hipoteti\xc4\x8dka) \xc4\x8destica koja bi posjedovala magnetski (sjeverni ili ju\xc5\xbeni) naboj. Postojanje takve \xc4\x8destice omogu\xc4\x87ilo bi postavljanje Maxwellovih jednad\xc5\xbebi potpuno simetri\xc4\x8dnih s obzirom na elektri\xc4\x8dni i magnetski naboj (kao \xc5\xa1to gibanje elektri\xc4\x8dnoga naboja proizvodi magnetsko polje, tako bi gibanje magnetskoga naboja proizvodilo elektri\xc4\x8dno polje). Razmatranjem kvantne mehanike elektrona u prisutnosti magnetskoga monopola, Paul Dirac izveo je uvjet kvantizacije koji obja\xc5\xa1njava diskretnost elektri\xc4\x8dnoga naboja (1931.). Istodobno, takvi Diracovi monopoli posjedovali bi ekstremno jako vezanje, koje bi olak\xc5\xa1avalo njihovo otkrivanje. Svi dosada\xc5\xa1nji pokusi pokazuju da u prirodi nema magnetskih monopola.'