b'\n_START_ARTICLE_\nNacisti\xc4\x8dko spaljivanje knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nNacisti\xc4\x8dko spaljivanje knjiga bila je kampanja vo\xc4\x91ena od strane Njema\xc4\x8dke studentske unije (koja je postojala u razdoblju od 1919. do 1945. godine) kojoj je bio cilj spaljivanje svih knjiga i drugih tiskovina koje su bile opre\xc4\x8dne nacisti\xc4\x8dkim uvjerenjima i politi\xc4\x8dkim stavovima. Uni\xc5\xa1tavane su knjige, \xc4\x8dasopisi i svi ostali tiskani materijali \xc4\x8diji su autori su bili \xc5\xbdidovi, pacifisti, vjerske osobe, klasi\xc4\x8dni liberali, anarhisti, socijalisti i komunisti te knjige autora koji su na bilo kakav na\xc4\x8din bili povezani s judaizmom, odnosno pacifisti\xc4\x8dkim, liberalnim, anarhisti\xc4\x8dkim ili komunisti\xc4\x8dkim uvjerenjima i stavovima. Spaljivanje literature bio je napad na slobodu govora i pisanog izra\xc5\xbeavanja, odnosno na samo dru\xc5\xa1tvo koje ga njeguje. Ono tako\xc4\x91er demonstrira totalitaristi\xc4\x8dku prirodu samog nacisti\xc4\x8dkog re\xc5\xbeima zbog nasilnog odre\xc4\x91ivanja \xc5\xa1to pojedinac smije \xc4\x8ditati, a \xc5\xa1to ne._NEWLINE_Me\xc4\x91u prvim knjigama uni\xc5\xa1tena su djela Karla Marxa, a kroz cijelu kampanju uni\xc5\xa1tena su djela poznatih autora poput Bertolta Brechta, Alberta Einsteina, Freuda, Remarquea i drugih. Odre\xc4\x91eni broj knjiga koji se na\xc5\xa1ao na popisu zabranjenih knjiga nije spaljen ve\xc4\x87 je sa\xc4\x8duvan u posebnim zaklju\xc4\x8danim prostorijama._NEWLINE_Uni\xc5\xa1tavanje intelektualnih radova \xc5\xbdidova bio je jedan od prvih koraka prema njihovom dru\xc5\xa1tvenom marginaliziranju, odnosno neprijateljskom klasificiranju. Jedno od djela koje je spaljeno bilo je djelo \xc5\xbeidovskog pjesnika, esejista i novinara Henricha Heinea koji je 1822. godine napisao sljede\xc4\x87i citat: ondje gdje pale knjige, s vremenom \xc4\x87e paliti i ljude._NEWLINE_Mnogi povjesni\xc4\x8dari odgovornost za ovaj doga\xc4\x91aj tra\xc5\xbeili su u tada\xc5\xa1njem ministru propagande Goebbelsu, ali istra\xc5\xbeivanjima i rekonstrukcijama tada\xc5\xa1njih doga\xc4\x91aja do\xc5\xa1lo se do zaklju\xc4\x8dka da je Goebbels sudjelovao i pomagao studentskoj uniji tek u kasnijim stadijima organizacije i samog spaljivanja knjiga.\n_START_SECTION_\nWolfgang Herrmann\n_START_PARAGRAPH_\nWolfgang Herrmann bio je njema\xc4\x8dki knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar i \xc4\x8dlan NSDAP-a koji je 26. o\xc5\xbeujka 1933. godine izdao prvi popis knjiga za koje je smatrao da ih se treba ukloniti iz njema\xc4\x8dke svakodnevnice. Slu\xc5\xbebeni naslov popisa bio je Popis knjiga koje vrijedi zapaliti, a slu\xc5\xbebeno je objavljen u publikaciji Berliner Nachtausgabe. Popis je nadopunjavan kroz sljede\xc4\x87ih par mjeseci te je ponovno objavljen 10. svibnja 1933. godine u slu\xc5\xbebenom glasilu njema\xc4\x8dkih knji\xc5\xbeni\xc4\x8dara (B\xc3\xb6rsenblatt). Potonji popis postao je prvi slu\xc5\xbebeni pruski popis zabranjenih knjiga.\n_START_SECTION_\nReakcije i posljedice\n_START_PARAGRAPH_\nMe\xc4\x91unarodne reakcije na nacisti\xc4\x8dko spaljivanje knjiga bile su brze i \xc5\xa1iroko rasprostranjene. Prosvjedi su organizirani u ameri\xc4\x8dkim gradovima, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i New York, Philadelphiju, Cleveland i Chicago. Mnogi ameri\xc4\x8dki i svjetski novinari bili su duboko \xc5\xa1okirani ovim \xc4\x8dinom te su u vlastitim \xc4\x8dlancima, odnosno novinskim izdanjima izra\xc5\xbeavali duboku ogor\xc4\x8denost i zabrinutost za njema\xc4\x8dku intelektualnu slobodu. _NEWLINE_Poku\xc5\xa1aji da se spasi odre\xc4\x91eni broj knjiga povezan je s Parizom i Pragom gdje su se odvozile knjige koje su u tajnosti prebacivane preko granice. U mnogim glavnim gradovima osnovane su tzv. knji\xc5\xbenice slobode (eng. Freedom Library) koje su pru\xc5\xbeale jedino uto\xc4\x8di\xc5\xa1te knjigama i drugim tiskovinama u to vrijeme._NEWLINE_Njema\xc4\x8dke vlasti su nakon kampanje provele niz uhi\xc4\x87enja. Smatra se kako je u prvom valu uhi\xc4\x87eno preko 4000 akademika i pisaca, a mete kasnijih uhi\xc4\x87enja bili su, uz akademike i pisce, komunisti, sindikalisti, socijalisti i drugi. Daljnja kampanja, sad ve\xc4\x87 slu\xc5\xbebeno vo\xc4\x91ena od strane NSDAP-a, nije samo uklanjala pisce i intelektualce nego je vo\xc4\x91ena politika remodeliranja svih postoje\xc4\x87ih slobodnih institucija koja nisu bila podre\xc4\x91ena vlasti (provedena je nacionalizacija i fa\xc5\xa1izacija svih slobodnih profesionalaca i institucija). Otpora nacionalizaciji nije ni bilo jer su akademske struje bile slabe i bez ikakve dru\xc5\xa1tvene potpore._NEWLINE_Velik broj njema\xc4\x8dkih umjetnika, pisaca, lije\xc4\x8dnika i drugih intelektualaca napustio je granice Reicha zbog straha od mogu\xc4\x87eg progona.'