b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0panjolska\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nSmje\xc5\xa1tena na jugozapadu Europe, \xc5\xa0panjolska zauzima ve\xc4\x87i dio Pirenejskog poluotoka. Dio su njenog teritorija i dva arhipelaga, smje\xc5\xa1tena u Sredozemnom moru (Balearski otoci) i Atlantskom oceanu (Kanarski otoci), sjevernoafri\xc4\x8dki primorski gradovi Ceuta i Melilla, koji su pod \xc5\xa1panjolskom upravom te enklava Ll\xc3\xadvia u francuskim Pirenejima.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panjolska se nalazi u sjevernom umjerenom pojasu, izme\xc4\x91u 43\xc2\xb047\'24" sjeverne i 36\xc2\xb000\'40" ju\xc5\xbene zemljopisne \xc5\xa1irine i izme\xc4\x91u 7\xc2\xb000\'29" isto\xc4\x8dne i 5\xc2\xb036\'40" zapadne zemljopisne du\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nReljef\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87i dio pirenejskog podru\xc4\x8dja \xc4\x8dini po postanku stara visoravan Meseta (gra\xc4\x91ena od prekambrijskog i paleozojskog kristali\xc4\x8dnog kamenja i starih kamenaca), koju Kastiljsko gorje dijeli na sjevernu i ju\xc5\xbenu Kastilju. Sjeverno i ju\xc5\xbeno od Mesete prostiru se planinski lanci: Kantabrijsko gorje i Pireneji (Pico de Aneto, 3404 m) na sjeveru, a Betijski Kordiljeri ili Andaluzijsko gorje na jugu. Andaluzijsko gorje sastoji se od nekoliko masiva koji se pru\xc5\xbeaju paralelno s obalom Sredozemnog mora; sredi\xc5\xa1nji dio \xc4\x8dini Sierra Nevada s najvi\xc5\xa1im vrhom \xc5\xa0panjolske (Mulhacu, 3481 m). Izme\xc4\x91u ju\xc5\xbenog ruba Mesete (Sierra Morene) i Andaluzijskog gorja nalazi se velika Andaluzijska tektonska depresija uz rijeku Guadalquivir. Na sjeveroisto\xc4\x8dnom rubu Mesete pru\xc5\xbea se Ibersko gorje, gra\xc4\x91eno od krednih i jurskih naslaga, a izme\xc4\x91u Iberskog gorja, Pireneja i Kantabrijskog gorja depresija rijeke Ebro (Aragonska dolina). S visoravni Mesete izdi\xc5\xbeu se planinski masivi Sierra de Gata, Sierra de Gredos i Sierra de Guadarrama, koji su nastali rasjedanjem u tercijaru. Obala je uglavnom strma i nerazvedena. Dobro je razvedena samo obala Galicije i sjeverozapadne \xc5\xa0panjolske s mno\xc5\xa1tvom zaljeva karakteristi\xc4\x8dnih oblika.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panjolska se nalazi u umjerenom pojasu, njen neujedna\xc4\x8den reljef utje\xc4\x8de na veliku klimatsku raznolikost. \xc4\x8cesto se za klimu \xc5\xa0panjolske ka\xc5\xbee da je sredozemna (mediteranska). Me\xc4\x91utim, to je samo donekle to\xc4\x8dno jer samo priobalno podru\xc4\x8dje istoka, jugoistoka i juga \xc5\xa0panjolske ima sredozemnu klimu. Po zemljopisnoj \xc5\xa1irini, najve\xc4\x87i dio \xc5\xa0panjolske trebao bi imati sredozemnu klimu, ali neke druge prirodne karakteristike stvaraju druk\xc4\x8dije uvjete. Na izmjene klime primarno utje\xc4\x8de visoki reljef, odnosno vi\xc5\xa1a nadmorska visina, pa dolazi i do vertikalne klimatske slojevitosti. Uz to, planine se uglavnom izdi\xc5\xbeu uz rub dr\xc5\xbeave, odnosno Poluotoka, pa su zna\xc4\x8dajna prepreka \xc5\xa1irenju klimatskih utjecaja s okolnih prostora. Zbog toga sredi\xc5\xa1nji dio \xc5\xa0panjolske, visoravan Meseta, ima znatno druk\xc4\x8diju klimu od one koja bi odgovarala zemljopisnoj \xc5\xa1irini tog prostora, odnosno u zna\xc4\x8dajnoj je mjeri kontinentalna. Na istoku i jugu \xc5\xa0panjolske, gdje prevladava sredozemna klima (\xc4\x8desto se navodi i kao suptropska), srednje mjese\xc4\x8dne temperature tijekom godine kre\xc4\x87u se od 13\xc2\xb0C do 25\xc2\xa0\xc2\xb0C, a prosje\xc4\x8dno padne od 350 do 500\xc2\xa0mm padalina. Za ovo podru\xc4\x8dje karakteristi\xc4\x8dno je dugo, toplo, suho i sun\xc4\x8dano ljeto, kada maksimalne temperature dosegnu i 48\xc2\xa0\xc2\xb0C. Sredozemna obala \xc5\xa0panjolske ima najve\xc4\x87i broj sun\xc4\x8danih sati u Europi. Na svim obalama zime su ugodne, a na jugu \xc4\x8dak i tople. Sjeverozapad \xc5\xa0panjolske (atlantska obala koja izlazi i na Biskajski zaljev) ima svje\xc5\xbeiju klimu, pa se temperature kre\xc4\x87u 8-20\xc2\xa0\xc2\xb0C. S Biskajskog zaljeva prema Poluotoku kre\xc4\x87u se vla\xc5\xbene mase, te na planinskim padinama padne najvi\xc5\xa1e padalina, 900\xe2\x80\x932000\xc2\xa0mm. Zbog blage oceanske klime i dosta padalina, \xc4\x8ditavo je podru\xc4\x8dje pod relativno bujnom i zelenom vegetacijom, pa se ova regija \xc4\x8desto naziva i Zelena obala (Costa Verde). Unutra\xc5\xa1nju \xc5\xa0panjolsku, s kontinentalnom klimom, karakteriziraju srednje mjese\xc4\x8dne temperature 3-23\xc2\xa0\xc2\xb0C, mada tijekom zime temperature \xc4\x8desto budu ispod nule. U ovoj regiji prosje\xc4\x8dno godi\xc5\xa1nje padne ispod 500 mm padalina, a na nekim sektorima i ispod 300. Isto\xc4\x8dni obod ove regije poprima neke karakteristike mediteranske klime, dok se sjeverozapadni rub pribli\xc5\xbeava oceanskoj.\n_START_SECTION_\nPitka voda\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x87inu pitke vode dobivaju iz akumulacijskih jezera. Najve\xc4\x87i dio rijeka zauzdan je za vrijeme vladavine Francisca Franca, \xc5\xa1to je jedna od rijetkih stvari po kojoj je pam\xc4\x87en po dobru u kolektivnoj memoriji \xc5\xa1panjolskog naroda. Dobrobiti od umjetnih jezera su nesagledive za zemlju poput \xc5\xa0panjolske, koja se uslijed klimatskih promjena pretvara u pustinjsku zemlju. Osim pitke vode, tu je i korist od dobivanja elektri\xc4\x8dne energije, turizma, stvaranja novih fekosustava itd.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2008. godine, u \xc5\xa0panjolskoj \xc5\xbeivi 46.157.822 stanovnika s prosje\xc4\x8dnom gusto\xc4\x87om naseljenosti od 91,2 stanovnik/km\xc2\xb2._NEWLINE_Buran povijesni razvoj utjecao je na karakteristike i raznolikost stanovni\xc5\xa1tva. \xc5\xa0panjolci \xc4\x8dine oko 73% ukupne populacije, Katalonci 16,5%, Galjegi (Galicija) 8%, Baski 2,3%, a ostali 0,2%. \xc5\xa0panjolska je jedna od najizrazitijih katoli\xc4\x8dkih zemalja pa je logi\xc4\x8dno \xc5\xa1to je 68,5% stanovni\xc5\xa1tva katoli\xc4\x8dke vjere, dok je 26,4% ateista i agnostika i 2,6% ostalih (muslimani, protestanti, budisti itd.). I \xc5\xa0panjolska se sve br\xc5\xbee urbanizira, pa danas oko 80% stanovni\xc5\xa1tva \xc5\xbeivi u gradovima. U starosnoj dobi 0-19 godina je 33% populacije, u dobi 20-59 godina je 50%, a starijih od 60 godina ima 17%. O\xc4\x8digledno je i da \xc5\xa1panjolska populacija postaje sve starija, a na to utje\xc4\x8de i niski prirodni prirast, koji iznosi svega 1 promil (stopa nataliteta je 10 promila, a mortaliteta 9 promila).\n_START_SECTION_\nSociolo\xc5\xa1ke karakteristike\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panjolci su izrazito otvoreni i dobronamjerni prema ljudima. Gaje ogromnu ljubav prema domovini i kao takvi imaju neobi\xc4\x8dno razvijenu svijest prema zaga\xc4\x91enju svake vrste. Tako je u stanovni\xc5\xa1tvu svakog dana sve vi\xc5\xa1e prisutna svijest o klimatskim promjenama koje se doga\xc4\x91aju na teritoriju na kojem obitavaju i u bli\xc5\xbeoj okolici.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panjolska je bila naseljena ve\xc4\x87 u paleolitiku, o \xc4\x8demu svjedo\xc4\x8di bogata likovna umjetnost (spilje Altamira, Castillo, Pindal) te drugi arheolo\xc5\xa1ki ostaci. U kasnijem razdoblju Pirenejski poluotok naseljavaju Iberi. Oko 1200. godine prije Krista sa sjevera dolaze Kelti, preplavljuju\xc4\x87i gotovo cijeli Poluotok i mje\xc5\xa1aju\xc4\x87i se s doma\xc4\x87im iberskim stanovni\xc5\xa1tvom. Oko 1100. godine prije Krista Feni\xc4\x8dani i Grci osnivaju svoje kolonije._NEWLINE_Izme\xc4\x91u prvog i drugog Punskog rata (izme\xc4\x91u Rimljana i Karta\xc5\xbeana), Karta\xc5\xbeani osnivaju svoje kolonije, me\xc4\x91u kojima su najva\xc5\xbenije bile na Ibizi i u Cartageni. Poraziv\xc5\xa1i Kartagu u Drugom punskom ratu (201. pr. Kr.), Rimljani zapo\xc4\x8dinju postupnu okupaciju poluotoka, zauzev\xc5\xa1i u idu\xc4\x87ih dvjestotinjak godina \xc4\x8ditav teritorij Pirenejskog poluotoka. U prvim fazama rimske okupacije doma\xc4\x87e je stanovni\xc5\xa1tvo dizalo vi\xc5\xa1e ustanaka protiv osvaja\xc4\x8da. Nakon smrti jednog od vo\xc4\x91i ustanka, Viriata (139. godine pr. Kr.), pobjede su bile sve rje\xc4\x91e te je slabio otpor protiv Rimljana, a do kona\xc4\x8dnog sloma dolazi u vrijeme cara Augusta. Rimska okupacija Poluotoka kulminirala je uspostavom potpune rimske vlasti i osnivanjem provincije Hispanije. Pod rimskom vla\xc5\xa1\xc4\x87u \xc5\xa0panjolska je ostala sve do 5. stolje\xc4\x87a. Stanovnici Hispanije prihvatili su rimsku kulturu, jezik i zakone, ali je i njihova va\xc5\xbenost Carstvu bila velika._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom 5. stolje\xc4\x87a na prostor dana\xc5\xa1nje \xc5\xa0panjolske provalila su germanska plemena Alani, Svevi i Vandali. Ta su plemena do\xc5\xa1la iz dana\xc5\xa1nje sjeverne Njema\xc4\x8dke, pro\xc5\xa1li kroz dana\xc5\xa1nju Francusku i prodrli na Pirenejski poluotok. Alani su osvojili pokrajinu Luzitaniju, Svevi pokrajinu Galiciju, a Vandali pokrajinu Andaluziju. Vandali su bili pritisnuti kasnije od zapadnih Gota te su zato pre\xc5\xa1li u Afriku, gdje su osnovali vandalsku dr\xc5\xbeavu koja se odr\xc5\xbeala do sredine 6. stolje\xc4\x87a (sru\xc5\xa1io ju je g. 534. bizantski vojskovo\xc4\x91a Belizar)._NEWLINE_Kad su Vandali oti\xc5\xa1li u Afriku, uni\xc5\xa1tili su zapadni Goti u \xc5\xa0panjolskoj i svevsku dr\xc5\xbeavu g. 585. te su zagospodarili cijelim poluotokom. Dr\xc5\xbeava zapadnih Gota odr\xc5\xbeala se u \xc5\xa0panjolskoj do g. 711. Te su godine Arapi zauzeli Pirenejski poluotok i sru\xc5\xa1ili dr\xc5\xbeavu zapadnih Gota. Zapadni su Goti oko g. 600. prigrlili katoli\xc4\x8dku vjeru, pa su se sa svojim podanicima starosjediocima stopili u jedan narod \xe2\x80\x94 \xc5\xa1panjolski._NEWLINE_Arapska dr\xc5\xbeava na Pirenejskom poluotoku trajala je od godine 711. do 1492. Me\xc4\x91utim, ve\xc4\x87 je u 11. stolje\xc4\x87u po\xc4\x8dela opadati jer su na nju stali sve vi\xc5\xa1e navaljivati kr\xc5\xa1\xc4\x87ani iz Frana\xc4\x8dke. Glavni je grad arapske dr\xc5\xbeave u \xc5\xa0panjolskoj bila C\xc3\xb3rdoba. Kr\xc5\xa1\xc4\x87ani, koji su se odr\xc5\xbeali u sjevernom dijelu Poluotoka i \xc4\x8dinili nekoliko dr\xc5\xbeavica, me\xc4\x91u kojima su bile Navarra i Katalonija, stali su od 11. stolje\xc4\x87a potiskivati Arape sve vi\xc5\xa1e na jug. Od malih dr\xc5\xbeava nastale su tri ve\xc4\x87e: Aragonija na istoku, Portugal na zapadu, a u sredini Kastilja. Od 13. stolje\xc4\x87a pod arapskom je vla\xc5\xa1\xc4\x87u ostao jo\xc5\xa1 samo ju\xc5\xbeni dio Poluotoka, s prijestolnicom u Granadi._NEWLINE_Godine 1469. o\xc5\xbeenio se aragonski kralj Ferdinand nasljednicom kastiljske kraljevske krune Izabelom, te su se tako ujedinile dr\xc5\xbeave Aragonija i Kastilija u ujedinjenu kraljevinu \xc5\xa0panjolsku. Ferdinand i Izabela poveli su borbu protiv Arapa (Maura) i poslije desetogodi\xc5\xa1njeg rata zauzeli sve njihove zemlje. Godine 1492. osvojili su i arapski glavni grad Granadu. Arapi su zatim posve napustili \xc5\xa0panjolsku, koja je napredovala, te postala jedna od najmo\xc4\x87nijih europskih dr\xc5\xbeava._NEWLINE_Upravo na kraju srednjega vijeka, spajanjem Kastilje i Aragonije, stvorena je \xc5\xa1panjolska narodna dr\xc5\xbeava. Otkri\xc4\x87em novih zemalja u Americi \xc5\xa0panjolska je za kralja Ferdinanda Katoli\xc4\x8dkog i kraljice Izabele udarila temelje svojoj mo\xc4\x87i, veli\xc4\x8dini i kolonijalnom gospodstvu.\n_START_SECTION_\nUstav iz 1978.\n_START_PARAGRAPH_\nUstav \xc5\xa0panjolske iz 1978. godine je najvi\xc5\xa1a i temeljna norma \xc5\xa1panjolskog pravnog poretka. Posljedica je i vrhunac povijesnog procesa nazvanog \xc5\xa0panjolska tranzicija (\xc5\xa1panjolski Transici\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola) koji ozna\xc4\x8dava prijelaz iz autoritativne dr\xc5\xbeave u parlamentarnu monarhiju modernog, zapadnoeuropskog tipa 1975. godine._NEWLINE_Ovaj Ustav odre\xc4\x91uje \xc5\xa0panjolsku kao ustavnu monarhiju, s kraljem kao \xc5\xa1efom dr\xc5\xbeave. Ustav tako\xc4\x91er po\xc4\x8diva na diobi vlasti._NEWLINE_Na op\xc4\x87im i slobodnim izborima biraju se narodni predstavnici u parlamentu (Las Cortes Generales). Kortesi vr\xc5\xa1e zakonodavnu vlast, a sastoje se od dva doma: Kongres zastupnika i Senat, koji biraju predsjednika vlade i nadziru djelovanje izvr\xc5\xa1ne vlasti._NEWLINE_Predsjednik vlade na \xc4\x8delu je izvr\xc5\xa1ne vlasti, koju vr\xc5\xa1i zajedno s Vije\xc4\x87em ministara._NEWLINE_Sudska vlast po\xc4\x8diva na neovisnom sudstvu. Ustavni sud pazi da zakoni i djelovanje javne vlasti budu u skladu s Ustavom._NEWLINE_Ustav prekida centralisti\xc4\x8dku tradiciju koja potje\xc4\x8de jo\xc5\xa1 iz vremena Filipa V. (1700.). Kao rje\xc5\xa1enje za regionalni problem, kojeg su izazvale grupe nacionalista iz Baskije i Katalonije, Galicije, Valencije i Andauzije, ustanovljen je novi model decentralizirane dr\xc5\xbeave, u kojoj se svaka regija pretvara u autonomnu zajednicu s vlastitom vladom, parlamentom, regionalnim sudovima te statutima autonomije kojima se ustanovljuju njihove nadle\xc5\xbenosti._NEWLINE_Ustav tako\xc4\x91er priznaje mnoga individualna temeljna prava gra\xc4\x91ana, te socijalna i ekonomska prava.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nS bruto doma\xc4\x87im proizvodom od 838.672.000 eura (2005.), njegovim rastom od 3,4% (2005.) te dohotkom po glavi stanovnika od 20.268 eura (2005.), \xc5\xa1panjolsko je gospodarstvo jedno od vode\xc4\x87ih u Europi. Prema klasifikaciji Svjetske Banke, \xc5\xa0panjolska je osma gospodarska sila svijeta. Tako je bilo sve do velike globalne krize koja je posebno pogodila \xc5\xa1panjolsko gospodarstvo i uzrokovalo njegovu stagnaciju, drasti\xc4\x8dan pad standarda te ogromnu nezaposlenost. Od 2015. godine \xc5\xa0panjolska bilje\xc5\xbei rast te polako izlazi iz krize._NEWLINE_\xc5\xa0panjolska je industrijski razvijena i tehnolo\xc5\xa1ki napredna zemlja. U posljednjih nekoliko godina u industrijskim zonama ni\xc4\x8du tehnolo\xc5\xa1ki parkovi. Glavni su industrijski proizvodi tekstil i konfekcija, prehrambeni proizvodi, metal i prozvodi od metala, automobili i brodogradnja._NEWLINE_Osnovne su kulture agrumi, ri\xc5\xbea, vo\xc4\x87e, povr\xc4\x87e, masline i gro\xc5\xbe\xc4\x91e. \xc5\xa0panjolska je, kao i Portugal, poznata po proizvodnji pluta. Rudama je najbogatija zemlja ju\xc5\xbene Europe._NEWLINE_Turizam je jedna od glavnih grana djelatnosti._NEWLINE_Nezaposlenost je u studenom 2006. godine bila 8.1%.'