b'\n_START_ARTICLE_\nPutanja\n_START_PARAGRAPH_\nPutanja, staza ili trajektorija je krivulja koju tijekom gibanja opisuju materijalna to\xc4\x8dka ili sredi\xc5\xa1te mase nekog fizikalnog tijela. Prema obliku putanja mo\xc5\xbee biti pravac, parabola, kru\xc5\xbenica, elipsa, cikloida ili bilo koja prostorna krivulja._NEWLINE_U astronomiji i astronautici putanja nebeskog tijela u gravitacijskom polju nekog drugog nebeskog tijela naziva se orbita ili planetarna putanja.\n_START_SECTION_\nObja\xc5\xa1njenje\n_START_PARAGRAPH_\nAko jednad\xc5\xbeba putanje nije unaprijed poznata, mo\xc5\xbee je se odrediti tako da se iz jednad\xc5\xbebi zakona puta ukloni vrijeme. Evo najjednostavnijeg mogu\xc4\x87eg primjera: neka je zakon puta neke to\xc4\x8dke . Ova jednad\xc5\xbeba govori da se to\xc4\x8dka nakon  sekundi pomakla za  metara po pravcu . Putanja te to\xc4\x8dke je o\xc4\x8dito sam pravac ._NEWLINE_Uzmimo samo malo slo\xc5\xbeeniji primjer: neka je zakon puta dan izrazima , . Kada izjedna\xc4\x8dimo  u obje jednad\xc5\xbebe, dobivamo jednad\xc5\xbebu putanje ._NEWLINE_Na isti se na\xc4\x8din jednad\xc5\xbebu putanje raznim matemati\xc4\x8dkim pretvorbama mo\xc5\xbee dobiti i za mnogo slo\xc5\xbeenije izraze zakona puta u bilo kakvom koordinatnom sustavu.\n_START_SECTION_\nKosi hitac\n_START_PARAGRAPH_\nKosi hitac je slo\xc5\xbeeno ili krivocrtno gibanje nastalo kada vektor po\xc4\x8detne brzine izba\xc4\x8denog tijela (obi\xc4\x8dno projektil) zatvara o\xc5\xa1tri kut prema vodoravnoj ravnini. Putanja tijela ima oblik parabole s tjemenom na vrhu. Na izba\xc4\x8deno tijelo djeluje vektor kose po\xc4\x8detne brzine te ubrzanje zemljine sile te\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nZemljina putanja\n_START_PARAGRAPH_\nZemljina putanja u astronomiji prestavlja planetarnu putanju (orbitu) Zemlje kojom obilazi Sunce, na udaljenosti od jedne astronomske jedinice (AJ) ili 149 597 870 691 \xc2\xb1 30 metara, \xc5\xa1to prestavlja pribli\xc5\xbeno 150 milijuna kilometara. Perihel Zemlje je najbli\xc5\xbea to\xc4\x8dka Zemljine putanje do Sun\xc4\x8deva sredi\xc5\xa1ta, smje\xc5\xa1tena na kraju velike osi elipse kojom se Zemlja giba relativno prema Suncu, a Zemlja prolazi kroz perihel svake godine po\xc4\x8detkom sije\xc4\x8dnja (u zadnje vrijeme 3. sije\xc4\x8dnja) i iznosi 147 098 291 km. Afel Zemlje je najudaljenija to\xc4\x8dka putanje Zemlje do Sun\xc4\x8deva sredi\xc5\xa1ta, a Zemlja prolazi kroz afel po\xc4\x8detkom srpnja (u zadnje vrijeme 4. srpnja) i iznosi 152 098 233 km. Orbitalna brzina Zemlje je 30 km/s (108 000 km/h) \xc5\xa1to zna\xc4\x8di da pre\xc4\x91e udaljenost Zemljinog promjera (oko 12 700 km) za 7 minuta ili udaljenost do Mjeseca (oko 384 000 km) za 4 sata.'