b'\n_START_ARTICLE_\nPromina (op\xc4\x87ina)\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nTeritorij op\xc4\x87ine Promina prote\xc5\xbee se od obronaka planine Promine prema zapadu, uz sredi\xc5\xa1nji dio rijeke Krke. Sa svoje sjeveroisto\xc4\x8dne strane granici s podru\xc4\x8djem Knina, a s ju\xc5\xbene Drni\xc5\xa1a. Podru\xc4\x8dje op\xc4\x87ine obuhva\xc4\x87a naselja: Oklaj, Razvo\xc4\x91e, Lukar, Suknovci, Marasovine, Matasi, Puljani, Ljuboti\xc4\x87, \xc4\x8citluk, Mratovo, Bogeti\xc4\x87 (Bogati\xc4\x87), Podi, Ne\xc4\x87ven i Bobodol._NEWLINE_Op\xc4\x87ina obuhva\xc4\x87a veliki dio povr\xc5\xa1ine Nacionalnog parka "Krka"._NEWLINE_\xc5\xbdupa Promina koja se prostire u ovoj op\xc4\x87ini sastoji se od ovih sela: Oklaja, Razvo\xc4\x91a, Lukara, Suknovca, Matasa, Marasovina, Ljuboti\xc4\x87a, Puljana, Selina, Ne\xc4\x8dvena, \xc4\x8citluka, Poda, Mratova i Bogeti\xc4\x87a._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1te \xc5\xbeupe preneseno je 1690. god. u Oklaj-Kulu.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNajstariji ostaci ljudi na podru\xc4\x8dju Promine prona\xc4\x91eni su u mjestu Mratovo i datiraju iz neolitika. Od plemena najprije je nastanjuju Iliri (pleme Liburna)._NEWLINE_Podru\xc4\x8dje op\xc4\x87ine Promina dobilo je naziv po liburnskom gradu Promoni kojeg su od Liburna preoteli Dalmati pritom pomaknuv\xc5\xa1i svoju granicu s drugim ilirskim plemenima na rijeku Krku. 34. godine pr. Kr. priklju\xc4\x8duju im se Rimljani koji osnivaju svoj logor na Burnumu (arheolo\xc5\xa1ki lokalitet sa sa\xc4\x8duvanim ostacima rimskog logora postoji i danas). Nalazi se izme\xc4\x91u dva polja: Petrovog i Kosovog._NEWLINE_Iz vremena starohrvatske dr\xc5\xbeave prona\xc4\x91eno je nekoliko nalaza u mjestu Lukaru._NEWLINE_U desetom stolje\xc4\x87u prvi put se spominje crkvena op\xc4\x87ina Promina koja obuhva\xc4\x87a relativno veliko podru\xc4\x8dje ispod planine Promine. U mjestu Mratovo nalazi se najstarija crkvica iz starohrvatskih vremena (14. st.)._NEWLINE_Od 10. stolje\xc4\x87a prostor nastanjuju istaknute hrvatske plemi\xc4\x87ke porodice od kojih je najzna\xc4\x8dajnije ime hrvatskog kralja Petra Sva\xc4\x8di\xc4\x87a iz Bogeti\xc4\x87a. Hrvatsko plemstvo u to vrijeme podi\xc5\xbee nekolio gradova kao \xc5\xa1to su Ne\xc4\x8dven, Rog, Kami\xc4\x8dak, \xc4\x8cu\xc4\x8devo, Bogo\xc4\x8din._NEWLINE_Na podru\xc4\x8dju Promine ro\xc4\x91en je i kardinal Juraj Uti\xc5\xa1inovi\xc4\x87 Martinu\xc5\xa1evi\xc4\x87 koji se istaknuo u borbi protiv Turaka kao i hrvatski ban Marko Mi\xc5\xa1ljenjovi\xc4\x87 tako\xc4\x91er poznati borac protiv Turaka._NEWLINE_U 14. stolje\xc4\x87u pustinjaci reda Sv. Pavla naseljavaju oto\xc4\x8di\xc4\x87 Visovac na rijeci Krki gdje podi\xc5\xbeu crkvu i samostan. 1445. na oto\xc4\x8di\xc4\x87 dolaze franjevci iz Bosne, te na njemu podi\xc5\xbeu franjeva\xc4\x8dku crkvu i samostan. U samostanu su pokopani brojni velika\xc5\xa1i iz tog kraja. Samostan ima veliku biblioteku bogatu rijetkim starim knjigama, a u njemu se \xc4\x8duva i sablja Vuka Mandu\xc5\xa1i\xc4\x87a koji je poginuo u borbi s Turcima 1648._NEWLINE_1522. godine Turci zauzimaju Prominu \xc5\xa1to uzrokuje veliko iseljavanje stanovni\xc5\xa1tva prema zapadu. Turci smje\xc5\xa1taju posadu u Oklaj i podi\xc5\xbeu gra\xc4\x91evinu Bandalovi\xc4\x87a kulu za smje\xc5\xa1taj stra\xc5\xbee koja je trebala kontrolirati okolne puteve, te grad \xc5\xa0u\xc5\xa1elj u Lukaru radi obrane od Mle\xc4\x8dana, Morlaka i uskoka. Lokalno stanovni\xc5\xa1tvo pru\xc5\xbealo je veliki otpor Turcima te je desetkovano u tom razdoblju, a u to vrijeme me\xc4\x91u stanovni\xc5\xa1tvom harala je i kuga. 1688. Promina biva oslobo\xc4\x91ena od Turaka, a 1795. godine Promina pada pod vlast Austrije._NEWLINE_U drugoj polovici 19 st. u Promini dolazi do narodnog preporoda i na vlast dolaze narodnjaci. Godine 1919. godine zajedno s ostalim krajevima ulazi u sastav Kraljevine Jugoslavije, a 1945. godine ulazi u sastav biv\xc5\xa1e Jugoslavije. Sedamdesetih godina pro\xc5\xa1log stoje\xc4\x87a dolazi do zna\xc4\x8dajnog iseljavanja stanovni\xc5\xa1tva._NEWLINE_U neovisnoj Hrvatskoj, od 1991. godine do 1995. godine prolazi kroz sustavno razaranje i plja\xc4\x8dku od strane srpskog agresora: tzv. milicije SAO Krajine, "Marti\xc4\x87evaca" i drugih paravojnih jedinica, te JNA. U tom razdoblju prisilno je iseljeno oko 2.000 hrvatskih civila, 36 je ubijeno, a ostatak je pretrpio sustavno maltretiranje, zatvaranje i otimanje imovine. U agresiji je uni\xc5\xa1teno i pet katoli\xc4\x8dkih crkvi na podru\xc4\x8dju Promine. 1995. biva oslobo\xc4\x91ena u operaciji Oluja._NEWLINE_Godine nakon rata obilje\xc5\xbeava intenzivna obnova ratom poru\xc5\xa1enih objekata i infrastrukture, te povratak stanovnika.'