b'\n_START_ARTICLE_\nUtvrda Bahrein\n_START_SECTION_\nOdlike\n_START_PARAGRAPH_\nQal\'at al-Bahrain ima promjer od 300 x 600 metara i oko 25\xc2\xa0% lokaliteta je iskopano i istra\xc5\xbeeno, te su otkrivene gra\xc4\x91evine razli\xc4\x8ditih oblika koje svjedo\xc4\x8de o razli\xc4\x8ditim namjenama: stambene, javne, trgova\xc4\x8dke, vjerske i vojne. One zajedno s obli\xc5\xbenjom lukom svjedo\xc4\x8de o va\xc5\xbenosti koju je ovo naselje imalo stolje\xc4\x87ima. _NEWLINE_Najni\xc5\xbei sloj sa stambenim naseljem i gradskim zidinama je iz oko 2200. pr. Kr. i pripadaju kulturi Dilmun, jedne od najva\xc5\xbenijih drevnih kultura u ovom podru\xc4\x8dju koja je poznata samo iz sumerskih tekstova. Do 1450. pr. Kr. ovdje su Kasiti izgradili pala\xc4\x8du u kojoj je prona\xc4\x91eno mnogo glinenih plo\xc4\x8dica s klinastim pismom. Jedna jedina je dairana u "\xc4\x8detvrtu godinu vladavine kralja Aguma", za kojega se pretpostavlja da je babilonski kralj Agum III. Za vladavine babailonskog kralja Burna-Buria\xc5\xa1a poznato je ime upravitelja ovog naselja, Ili-ippa\xc5\xa1ra iz Nipura. Kada je naposlijetku pala\xc4\x8da izgorjela, gradom se vjerojatno upravljalo iz Failaka. U slojevima od 10. do 5. stolje\xc4\x87a pr. Kr. otkrivene su druge vile sa sanitarnim objektima, te nekropole ispod podova ku\xc4\x87a._NEWLINE_Naselje je bilo gusto naseljeno \xc4\x8dak i u helenizmu (3. stolje\xc4\x87e pr. Kr.), ali ovi slojevi nisu dovoljno istra\xc5\xbeeni. Iz tog vremena potje\xc4\x8de utvrda promjera 51,5 x 51,5 metara, koja se povezuje sa Sasanidima._NEWLINE_Na vrhu humka visokog 12 metara nalazi se impozantna Portugalska utvrda (ar. qal\'at) iz 16. stolje\xc4\x87a, po kojoj je cijelo naselje dobilo ime. Portugalcima je ova utvrda bila prometna postaja na trgova\xc4\x8dkom putu iz Perzijskog zaljeva od 1521. do 1602. godine._NEWLINE_Od 1954. do 1970. godine, na ovom mjestu su arheolo\xc5\xa1ka istra\xc5\xbeivanja provodili danski arheolozi pod vodstvom engleza, Geoffreyja Bibbyja, a nakon 1978. godine, do 1987. godine, nastavili su istra\xc5\xbeivati francuski arheolozi.'