b'\n_START_ARTICLE_\nKovnica novca\n_START_PARAGRAPH_\nKovnica novca je naziv za industrijsko postrojenje, odnosno radionicu namijenjenu i opremljenu u svrhu proizvodnje kovanica koje se poslije koriste kao nov\xc4\x8dana jedinica u nekoj dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Pojavom metala i razvojem vje\xc5\xa1tina kovanja i taljenja nisu se odmah pojavile kovnice novca. Tek uvo\xc4\x91enjem pla\xc4\x87anja putem kovanica odnosno novca, u Drevnom Egiptu, Kaldeji i Asiriji osnivaju se prvo kova\xc4\x8dnice, a potom se iz njih izdvajaju kovnice novca._NEWLINE_Razvojem ljudske civilizacije i napretkom tehnologije, u kovanju su se po\xc4\x8deli upotrebljavati i zlato, srebro i patina, uz ustaljeni bakar i broncu._NEWLINE_Prve kovnice koje su kovanice radile od zlata, srebra i elektruma osnivane su u Lidiji, iz koje se ta vje\xc5\xa1tina pro\xc5\xa1irila u Staru Gr\xc4\x8dku, gdje je svaki polis (grad dr\xc5\xbeava) imao svoju vlastitu kovnicu novca i vlastitu valutu._NEWLINE_U isto vrijeme, kovnice novca pojavile su se i na podru\xc4\x8dju azijskih civilizacija Koreje, Kine i Japana._NEWLINE_Najve\xc4\x87i utjecaj u kovanju novca ostavilo je Rimsko Carstvo, koje je vlastitu valutu (sestercije) kovalo od 4. stolje\xc4\x87a pr. Kr. do svoga pada 476.'