b'\n_START_ARTICLE_\nFeliks Niedzielski\n_START_PARAGRAPH_\nFeliks Niedzielski (Banja Luka, 26. lipnja 1912. \xe2\x88\x92 Banja Luka, 20. velja\xc4\x8de 1947.), hrvatski pjesnik, socijalno-ekonomski znanstvenik, esejist i lokalni du\xc5\xbenosnik. Pisao je \xc4\x8dlanke, eseje i studije. Kao doktor prava bavio se socijalnim pitanjima i sociologijom. Bio je katoli\xc4\x8dki aktivist koji je \xc5\xbeivot zavr\xc5\xa1io kao zapravo nedu\xc5\xbena \xc5\xbertva, osu\xc4\x91en i smaknut zbog tu\xc4\x91ih nedjela._NEWLINE_Poznati hrvatski sindikalist Andrija Mrzle\xc4\x8dki spominje Niedzielskog me\xc4\x91u samozatajnim i sposobnim osobama koji su u te\xc5\xa1kim trenutcima hrvatske povijesti djelovali u borbi za pravednu socijalnu dr\xc5\xbeavu, poput Vladimira Cicka, Ivan Mertza, Ivana Or\xc5\xa1ani\xc4\x87a, Ivana Protulipca, nadbiskupa Alojzija Stepinca te nadodaje da bi tom se popisu moglo dodati stotine drugih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRodio se je 26. lipnja 1912. u Banjoj Luci. Njegov otac, Anton Nikodem, bio je potomak poljskih doseljenika, a majka Gjorgja, ro\xc4\x91. Slavni\xc4\x87, Srpkinja, pravoslavka ro\xc4\x91ena u Vara\xc5\xbedinu koja je od Biskupskog ordinarijata zatra\xc5\xbeila odobrenje za sklapanje braka uz izjavu da \xc4\x87e djecu odgajati u katoli\xc4\x8dkom duhu. Feliks je vrti\xc4\x87 polazio kod sestara Klanjateljica Krvi Kristove. Kao gimnazijalac prou\xc4\x8dava i odu\xc5\xa1evljava se katoli\xc4\x8dkim socijalnim naukom, prati dru\xc5\xa1tvena, kulturna i politi\xc4\x8dka zbivanja te postaje aktivni zagovornik kr\xc5\xa1\xc4\x87anskih i hrvatskih ideja._NEWLINE_Godine 1933. stupio je u Kri\xc5\xbearsku organizaciju i prvi put javno nastupio predavanjem na kri\xc5\xbearskom te\xc4\x8daju. Dvije godine kasnije kao student objavljuje prvu knjigu: \xe2\x80\x9eKritika marksizma".  1937. postao je i predsjednik Kri\xc5\xbearskog okru\xc5\xbeja za Banju Luku. Bio je na glasu kao odli\xc4\x8dan govornik, neposredan u kontaktu sa svim dru\xc5\xa1tvenim slojevima, seljacima, radnicima, \xc4\x91acima i s intelektualcima svojega ranga. Bio je veliki molitelj: u adoraciji pred Presvetim Sakramentom znao je satima prokle\xc4\x8dati. Dok je bio u Zagrebu, dnevno je u crkvici sv. Martina u Vla\xc5\xa1koj ulici molio krunicu. Zbog toga su za nj govorili da je "drugi Merz"._NEWLINE_1939. (1940.) diplomirao je na Pravnom fakultetu u Zagrebu i postao odvjetni\xc4\x8dki pripravnik.  Pripravni\xc4\x8dki je odradio kod poznatog katoli\xc4\x8dkog javnog radnika, dr. Marka Rebca, odvjetnika u Banjoj Luci. Koncem 1940. postao je predsjednik Velikoga kri\xc5\xbearskog bratstva u Zagrebu, kamo je 1941. i preselio rade\xc4\x87i kao novinar u hrvatskom dnevniku \xe2\x80\x9eHrvatskom glasu\xe2\x80\x9c. Stekao je doktorsku titulu i osnovao dru\xc5\xa1tvo \xe2\x80\x9ePreporod" u Banjoj Luci. Od sije\xc4\x8dnja do travnja 1941. zaposlen je kao novinar u dnevniku \xe2\x80\x9eHrvatski glas".  Bio je tre\xc4\x87i predsjednik kri\xc5\xbearske organizacije. _NEWLINE_Uspostavom neovisne hrvatske dr\xc5\xbeave sve je svoje kapacitete stavio na raspolaganje mladoj hrvatskoj dr\xc5\xbeavi. Bez obzira na to \xc5\xa1to je bio prisegnuti usta\xc5\xa1a, te\xc5\xa1ko ga se mo\xc5\xbee proglasiti usta\xc5\xa1kim ideologom (uglavnom se je bavio kritikom liberalizma i marksizma/komunizma iz pozicija socijalnog nauka Katoli\xc4\x8dke crkve), a prakti\xc4\x8dno nikako nije bio onaj tko je zagovarao i pripremao bilo kakve zlo\xc4\x8dine. Iz analize njegova rada i \xc5\xbeivota vidi se da je nedvojbeno bio idealist, domoljub, s ljubavlju prema svakom \xc4\x8dovjeku bez obzira na njegovu nacionalnu i vjersku pripadnost te na spremnost na \xc5\xbertvu. Takve osobine nesvojstvene su isklju\xc4\x8divosti totalitarnih re\xc5\xbeima i isto takvih pokreta XX. stolje\xc4\x87a odnosno njihovih protagonista. Bio je \xc4\x8destit i duboko pobo\xc5\xbean katoli\xc4\x8dki intelektualac. Dobro je promi\xc5\xa1ljao suvremena politi\xc4\x8dka, dru\xc5\xa1tvena i kulturna kretanja, no kako se pokazalo, njega su jedva do\xc4\x8dekali da ga mogu osuditi i da u njemu kao vrlo istaknutom katoliku zapravo osude i ponize bosansko katoli\xc5\xa1tvo.  Njegove izjave i svjedo\xc4\x8danstva drugih potvr\xc4\x91uju da je usta\xc5\xa1kom pokretu pristupio s naj\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87im rodoljubnim nakanama i radi sprje\xc4\x8davanja zla da hrvatsku mlade\xc5\xbe ve\xc4\x87 uklju\xc4\x8denu u pokret usmjerava prema pravim vrijednostima._NEWLINE_U travnju i svibnju 1941. zamjenik je sto\xc5\xbeernika u Banjoj Luci. U lipnju se sukobio s usta\xc5\xa1kim du\xc5\xbenosnicima u Banjoj Luci (zbog te\xc5\xa1kih zlo\xc4\x8dina u Banjoj Luci, otvoreno se suprostavio po\xc4\x8diniteljima zla, pa je bio prisiljen pobje\xc4\x87i iz grada pod prijetnjom da \xc4\x87e i sam biti ubijen), bje\xc5\xbei te se sklanja u samostan. Nakon toga preuzima du\xc5\xbenost pod\xc5\xbeupana u Velikoj \xc5\xbdupi Usori i Solima u Tuzli. Godine 1942. daje ostavku na mjesto predsjednika Velikoga kri\xc5\xbearskog bratstva. U prosincu 1943. obna\xc5\xa1ao je du\xc5\xbenost do\xc5\xbeupana u Velikoj \xc5\xbeupi Sani i Luci u Banjoj Luci. Lipnja 1944. premje\xc5\xa1ten je u ministarstvo unutarnjih poslova i imenovan zapovjednikom Usta\xc5\xa1ke mlade\xc5\xbei (do tada je tu funkciju obna\xc5\xa1ao Ivan Or\xc5\xa1ani\xc4\x87).  Pomagao je svim ljudima. Osobito je skrbio za izbjeglice iz isto\xc4\x8dne Bosne. Progonjene je \xc5\xa1titio, a u Banjoj Luci prozvali su ga \xe2\x80\x9esrpskom majkom\xe2\x80\x9c. _NEWLINE_Za vrijeme rata u Banjoj Luci pomagao i od divljih elemenata u usta\xc5\xa1kom pokretu spasio mnoge ljude, osobito Srbe, te da su prikupljeni potpisi vi\xc5\xa1e od 850 pravoslavnih obitelji za njegovo osloba\xc4\x91anje, nije odve\xc4\x87 zanimala jugoslavenske komuniste. Za njih je Niedzielski bio \xe2\x80\x9eduhovni ideolog krvavog usta\xc5\xa1kog pokreta" te \xe2\x80\x9e\xc4\x8dovjek koji je svoje kri\xc5\xbeare duhovno pripremao za krvave usta\xc5\xa1ke zlo\xc4\x8dine"._NEWLINE_U svibnju 1945. pro\xc5\xbeivio je tragediju Bleiburga. S civilima je oti\xc5\xa1ao u povla\xc4\x8denje. Nakon kra\xc4\x87eg boravka u inozemstvu vra\xc4\x87en je u domovinu.  Iako nije bilo dokaza da je po\xc4\x8dinio ikakve zlo\xc4\x8dine, iako je mnoge ljude, osobito Srbe, spasio u ratu od divljih elemenata u usta\xc5\xa1kom pokretu i \xc5\xa1to je 850 pravoslavnih obitelji potpisom se zauzelo za njega, nakon sprovedenog ostupka osu\xc4\x91en je na smrtnu kaznu. Komunisti\xc4\x8dki tu\xc5\xbeitelji i jugokomunisti\xc4\x8dki tisak nalijepio mu je svakakve etikete. Pravi razlog za\xc5\xa1to je jugokomunisti\xc4\x8dkim totalitaristima bio kriv jest taj \xc5\xa1to je bio zagovornik hrvatske samostalnosti, uvjereni katolik i kriti\xc4\x8dar komunizma. Osudili su ga u zloduhu jugokomunisti\xc4\x8dke totalitaristi\xc4\x8dke naredbe \xe2\x80\x9ebez mnogo skrupula treba likvidirati sve one za koje znamo da su nam neprijatelji i koji \xc4\x87e sutra biti protiv nas". 20. velja\xc4\x8de 1947. strijeljan u Banjoj Luci. Grob mu se nalazi u Boriku u Banjoj Luci. Ni\xc4\x8dim nije obilje\xc5\xbeen. Danas je nad njegovim grobom igrali\xc5\xa1te za mlade\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nMisli Niedzielskog\n_START_PARAGRAPH_\nBio je uvjereni katolik i revni promicatelj socijalnog nauka Katoli\xc4\x8dke crkve. Kao takav, bio je o\xc5\xa1tar kriti\xc4\x8dar liberalnog kapitalizma i komunizma, s obzirom na to da i jednu i drugu ideologiju karakterizira materijalizam, bezbo\xc5\xbeje, preziranje duhovnog \xc5\xbeivota i \xc5\xbee\xc4\x91 za ovozemaljskim stvarima._NEWLINE_Bio je zagovornik samostalne hrvatske dr\xc5\xbeave. Vjerovao je u samostalnu hrvatsku dr\xc5\xbeavu ure\xc4\x91enu prema Bo\xc5\xbejim na\xc4\x8delima. Vjeru nije gubio \xc4\x8dak i kad je postajalo izvjesno da je sve izvjesnije da \xc4\x87e biti uni\xc5\xa1tena hrvatska dr\xc5\xbeava i da Saveznici nisu planirali poslijeratnu Europu u kojoj \xc4\x87e ostati samostalna hrvatska dr\xc5\xbeava. _NEWLINE_Pridonio je i pedagogiji uradcima o igri i odgoju. U esejima o ulozi igre u \xc5\xbeivotu naroda, posebno stavlja naglasak na odgojnu funkciju igre za mlade\xc5\xbe. Pisao je i o \xc5\xbeivotu i obi\xc4\x8dajima bosanskih muslimana koje je smatrao Hrvatima i prema njima je gajio simpatije._NEWLINE_Feliksova su razmatranja vrlo dobra i za povijest hrvatske ekonomske misli. Vrlo je dobro uo\xc4\x8dio i pomanjkanje discipline pri konzumaciji (potro\xc5\xa1nji) dobara, pa zaklju\xc4\x8duje da je \xe2\x80\x9emnogo lak\xc5\xa1e prodati nepotrebne i \xc5\xa1tetne stvari negoli korisne. Najlak\xc5\xa1e se od ljudi dobije novac kada im se pru\xc5\xbeaju dobra, u\xc5\xbeici i priredbe koji razdra\xc5\xbeuju njihove niske nagone. Ove okolnosti zavele su mnoge ljude da svoj trud i kapital ulo\xc5\xbee da bi zadovoljili nemoralnim prohtjevima svojih kupaca"._NEWLINE_Premda kriti\xc4\x8dar kapitalizma, nije bio protiv njega kao ekonomskog sustava s podjelom izme\xc4\x91u rada i kapitala. Smatrao je problemom \xc5\xa1to je kapitalisti\xc4\x8dkim gospodarstvom zavladao liberalni mamonisti\xc4\x8dki duh. Nije stao samo na kritici, nego je predlagao i rje\xc5\xa1enja. Kao protute\xc5\xbeu pohlepi za bogatstvom istakao je \xe2\x80\x9ezakon kr\xc5\xa1\xc4\x87anske umjerenosti, koja \xc4\x8dovjeku zapovijeda da najprije tra\xc5\xbei kraljevstvo Bo\xc5\xbeje i pravdu njegovu, jer dobro zna da \xc4\x87e mu se po Bo\xc5\xbejoj dare\xc5\xbeljivosti i sigurnom obe\xc4\x87anju dodati i vremenita dobra koliko budu potrebna"._NEWLINE_O\xc5\xa1tro je kritizirao marksizam i komunizam. Kritizirao je marksizma po svim protegama, i marksisti\xc4\x8dku ekonomsku ideologiju, shva\xc4\x87anje dru\xc5\xa1tva i filozofski sustav (dijalekti\xc4\x8dki i historijski materijalizam). Za marksizam je ustvrdio da se taj sustav \xe2\x80\x9ene protivi samo objavljenoj kr\xc5\xa1\xc4\x87anskoj istini, nego je on u jednakoj opre\xc4\x8dnosti s naravnim zakonima koji vladaju ljudskim \xc5\xbeivotom". Za komunisti\xc4\x8dko besklasno dru\xc5\xa1tvo smatra da je gotovo neostvariva stvar, a i ako bi se to uop\xc4\x87e ostvarilo, to bi bilo predstavljalo "sumu potpuno izjedna\xc4\x8denih individua, me\xc4\x91u kojima nema vi\xc5\xa1e reda, ni hijerarhije, ni autoriteta (...) takovo dru\xc5\xa1tvo nije vi\xc5\xa1e \xe2\x80\x93 dru\xc5\xa1tvo"._NEWLINE_Niedzielski je socijalni nauk Katoli\xc4\x8dke crkve sa svojim zahtjevom za solidarno\xc5\xa1\xc4\x87u smatrao zlatnom sredinom izme\xc4\x91u liberalisti\xc4\x8dkog ekstrema (pretjerani individualizam) i marksizma (koji se fanati\xc4\x8dno zala\xc5\xbee za kolektivizam), \xc4\x8dime bi se dru\xc5\xa1tvo izdiglo iznad materijalisti\xc4\x8dke baze. Materijalizam je smatrao zajedni\xc4\x8dkim i liberalisti\xc4\x8dkom i markstisti\xc4\x8dkom ekstremu. Nasuprot njima, katoli\xc4\x8dki socijalni nauk vodi prema vi\xc5\xa1oj bazi metafizi\xc4\x8dkog realizma._NEWLINE_Upozoravao je na opasnu gramzivost koja le\xc5\xbei u komunisti\xc4\x8dkim obe\xc4\x87anjima i dolaska lo\xc5\xa1ih ljudi na vlast. Ukidanje privatnog vlasni\xc5\xa1tva i prisvajanje kapitalistovog vlasni\xc5\xa1tva, odnosno izvlastiti kapitalista vodi k tome da \xe2\x80\x9epojedinac manje misli na prena\xc5\xa1anje ekspropriiranog vlasni\xc5\xa1tva na zajednicu, a vi\xc5\xa1e na prisvajanje istog u osobnu korist". Poslijeratna Jugoslavija potvrdila mu je teze, kad su se brojni doju\xc4\x8dera\xc5\xa1nji neradnici, primitivci, poluintelektualci i op\xc4\x87enito iskompleksirani i frustrirani tipovi preko no\xc4\x87i dokopali bogatih vila i dobro pla\xc4\x87enih polo\xc5\xbeaja i sinekura._NEWLINE_Skrenio je pozornost kako gdje je opasnost u zahtjevu za jednako\xc5\xa1\xc4\x87u svih ljudi, u \xc4\x8demu je le\xc5\xbeala magnetska privla\xc4\x8dnost komunizma. Razlog je taj \xc5\xa1to u takvome sustavu svaki pojedinac, pa bio on i egzemplarni neradnik i ni\xc5\xa1tarija, mo\xc5\xbee postati netko i ne\xc5\xa1to. Jer: svi smo jednaki; jednak je i neradnik i vrijedan \xc4\x8dovjek, intelektualac i poluintelektualac. Ne \xc4\x8dudi stoga \xc5\xa1to se je komunizam dobrim dijelom i odr\xc5\xbeavao na suradnji tih i takvih tipova koji su doslovce preko no\xc4\x87i od ni\xc4\x8dega postalo ne\xc5\xa1to. Niedzielski je obrazla\xc5\xbeio u \xc4\x8demu se komunisti\xc4\x8dka jednakost razlikuje od kr\xc5\xa1\xc4\x87anske jednakosti (jednakosti pred Bogom): ljudi su jednaki, ali je Bog ljudima dao razli\xc4\x8dite talente (sposobnosti i zvanja), zbog \xc4\x8dega se ljudi me\xc4\x91usobno razlikuju te stoga vi\xc5\xa1e talenata dano od Boga donosi i ve\xc4\x87u obvezu.'