b'\n_START_ARTICLE_\nPavao Vuk-Pavlovi\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nPavao Vuk-Pavlovi\xc4\x87 (ro\xc4\x91en kao Pavao Wolf) (Koprivnica, 9. velja\xc4\x8de 1894. - Zagreb, 13. studenog 1976.), hrvatski filozof i pjesnik._NEWLINE_Od ro\xc4\x91enja, nosio je ime Pavao Wolf. Kao mladi\xc4\x87 u knji\xc5\xbeevnom radu koristi pseudonim "Vuk Pavlovi\xc4\x87". Godine 1918. slu\xc5\xbebeno mijenja ime u Pavao Vuk-Pavlovi\xc4\x87, pisano s crticom izme\xc4\x91u, kao dvostruko prezime. U literaturi ga ponekad pogre\xc5\xa1no navode kao "Pavao Vuk Pavlovi\xc4\x87" (kao da je "Vuk" drugo ime) ili ga \xc4\x8dak navode kao "Vuk Pavlovi\xc4\x87" i smatraju crnogorskim ili srpskim autorom (\xc4\x8demu pridonosi \xc4\x8dinjenica da je 13 godina \xc5\xbeivio i radio u Makedoniji).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nRoditelji su mu bili iz uglednih i bogatih \xc5\xbeidovskih obitelji. Otac Slavko (Samuel) Wolf bio je odvjetnik i poznati \xc5\xa1ahist. Majka je bila Janka (Johanna), ro\xc4\x91ena Granitz;  njezin otac, Ignjat (Vatroslav) Granitz, bio je zna\xc4\x8dajan poduzetnik, izdava\xc4\x8d i kulturni djelatnik. Godine 1900. pre\xc5\xa1li su na katoli\xc4\x8dku vjeru, pa je i \xc5\xa1estogodi\xc5\xa1nji Pavao Wolf bio kr\xc5\xa1ten.\n_START_SECTION_\nDo 1918. godine\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovnu \xc5\xa1kolu poha\xc4\x91a u Koprivnici, a Klasi\xc4\x8dnu gimnaziju u Zagrebu, gdje maturira 1912. Zarana se po\xc4\x8deo baviti knji\xc5\xbeevno\xc5\xa1\xc4\x87u. Ve\xc4\x87 u prvom razredu gimnazije (tj. kao desetgodi\xc5\xa1njak) prevodi sa francuskog jednu pripovijest za mlade\xc5\xbe, pa je taj prijevod i objavljen. Njegova dramska pri\xc4\x8da Snje\xc5\xa1kino kraljevanje prikazana je na Dje\xc4\x8dji dan 1911. u Hrvatskom narodnom kazali\xc5\xa1tu u Zagrebu u re\xc5\xbeiji Micike Freudereich._NEWLINE_Studira filozofiju u Leipzigu od 1912. godine. Profesori su mu  Wilhelm Wundt, Eduard Spranger, J. I. Volkelt (s kojim je i kasnije odr\xc5\xbeavao prijateljstvo) i dr.. Mobiliziran 1914., ostaje u uniformi do 1918. Objavljuje \xc4\x8dlanke i prijevode.  Svoj pacifisti\xc4\x8dki credo izra\xc5\xbeava u \xc4\x8dlanku Aristofan i rat, objavljenom 1915. u Jutarnjem listu. Postav\xc5\xa1i punoljetan (sa 24 godine po tada\xc5\xa1njem austrijskom zakonu), u svibnju 1918. slu\xc5\xbebeno mijenja ime u "Pavao Vuk-Pavlovi\xc4\x87". Nesumnjivo iskreno i duboko prihvatio je hrvatstvo i katoli\xc4\x8danstvo (Poli\xc4\x87, str. 32),  \xc5\xa1to ga nije spasilo od rasisti\xc4\x8dkog progona u doba NDH.\n_START_SECTION_\n1918.\xe2\x80\x931941.\n_START_PARAGRAPH_\nNakon rata nastavlja studij filozofije i pedagogije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu kod profesora Arnolda (s kojim \xc4\x87e biti u osobito srda\xc4\x8dnim odnosima), Bazale i Dvornikovi\xc4\x87a, te studij njema\xc4\x8dkog kao sporedni. Promoviran za doktora filozofije 1921. na temelju dizertacije Spoznaja \xe2\x80\x93 Metodologi\xc4\x8dki poku\xc5\xa1aj s osobitim obzirom na probleme o\xc4\x8ditosti. Godinu dana provodi na studijskom boravku u Berlinu, prou\xc4\x8davaju\xc4\x87i naro\xc4\x8dito estetiku i pedagogiju. _NEWLINE_Godine 1920. postaje \xc4\x8dlan Hrvatske selja\xc4\x8dke stranke. To je ostalo trajno njegovo politi\xc4\x8dko usmjerenje, iako nije bio politi\xc4\x8dki aktivan. (Bazala je bio aktivan u "gra\xc4\x91anskoj" hrvatskoj opciji, a Dvornikovi\xc4\x87 bio je po uvjerenju integralni jugoslaven.)_NEWLINE_Pola\xc5\xbee profesorski ispit i predaje na tek osnovanoj III. realnoj gimnaziji, te od 1928. na Vi\xc5\xa1oj pedago\xc5\xa1koj \xc5\xa1koli u Zagrebu. Jedne je godine, primjenjuju\xc4\x87i saznanja ste\xc4\x8dena u Berlinu, organizirao je jedno odjeljenje petog razreda gimnazije uvode\xc4\x87i na\xc4\x8dela radne \xc5\xa1kole na osnovi samoupravne razredne zajednice._NEWLINE_Godine 1929. postaje docent na Katedri za filozofiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu. Odr\xc5\xbeava predavanja u JAZU, Hrvatskom pedago\xc5\xa1ko-knji\xc5\xbeevnom zboru, \'Pu\xc4\x8dkom sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1tu, Radio stanici Zagreb, te na me\xc4\x91unarodnim filozofskim kongresima u Pragu 1934. i Parizu 1937.. _NEWLINE_Godine 1935. presko\xc4\x8den je pri napredovanju u vi\xc5\xa1e nastavno zvanje, pa ostaje docent. Razlozi su nejasni;  vjerojatno je osobno razila\xc5\xbeenje sa profesorom Bazalom bitno utjecalo._NEWLINE_Godine 1937. vjen\xc4\x8dao se sa Trudom (Gertrudom) Reich, katolkinjom \xc5\xbeidovskog porijekla, kasnije poznatom glazbeno-odgojnom djelatnicom. Ubrzo su se me\xc4\x91utim razi\xc5\xa1li, te kona\xc4\x8dno razveli 1943.\n_START_SECTION_\nProgon u doba NDH\n_START_PARAGRAPH_\nUspostavu NDH do\xc4\x8dekao je, prema izjavama vjerodostojnih svjedoka, s prili\xc4\x8dnim optimizmom. (Poli\xc4\x87, str. 45) Nove vlasti me\xc4\x91utim vrlo brzo donose antisemitske rasisti\xc4\x8dke zakone (vidi \xc4\x8dlanak Holokaust u NDH). S obzirom da su ti zakoni, kao i u nacisti\xc4\x8dkoj Njema\xc4\x8dkoj, bazirani na "rasnom porijeklu", antisemitske ga mjere zahva\xc4\x87aju iako je ve\xc4\x87 40 godina katolik. Suspendiran je s fakulteta i zatim prisilno umirovljen. Imovina njegove obitelji konfiscirana je i prisiljen je iseliti iz centra grada (Preradovi\xc4\x87ev trg 6, ku\xc4\x87a koju je sagradio njegov djed Ignjat Granitz) u ku\xc4\x87u na Tre\xc5\xa1njevci, tada periferiji grada. Tu je pre\xc5\xbeivio rat relativno mirno, gaje\xc4\x87i koko\xc5\xa1i i tulipane. Za njegovo pre\xc5\xbeivljavanje mo\xc5\xbeda je djelomice zaslu\xc5\xbean nadbiskup Alojzije Stepinac, koji se zalagao za za\xc5\xa1titu onih \xc5\xbdidova koji su pre\xc5\xa1li na kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo (vidi \xc4\x8dlanak Stepinac i \xc5\xbdidovi). Mnogi \xc4\x8dlanovi njegove obitelji pobijeni su (npr. njegovu tetku Olgu Schulz ubio je neki usta\xc5\xa1a usred Zagreba, u Preradovi\xc4\x87evoj ulici).\n_START_SECTION_\nSukob sa komunisti\xc4\x8dkim vlastima\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1945. komunisti\xc4\x8dke ga vlasti kao \xc5\xbertvu fa\xc5\xa1izma  vra\xc4\x87aju na fakultet. Njegova su predavanja o etici i estetici bila vrlo popularna me\xc4\x91u studentima raznih grupa. Jedna tada\xc5\xa1nja studentica ka\xc5\xbee: \xc2\xbbU to vrijeme profesorova su predavanja predstavljala duhovnu oazu u nadolaze\xc4\x87oj mori najtvr\xc4\x91eg staljinizma.\xc2\xab\xc2\xa0(cit. u: Poli\xc4\x87, str. 48) _NEWLINE_Godine 1947. vjen\xc4\x8dao se sa dr. sc. Leljom Dobroni\xc4\x87, muzejskom kustosicom i povjesni\xc4\x8darkom. S njom je imao sina Stanimira. _NEWLINE_Zbog odbijanja nametnute marksisti\xc4\x8dke dogme (dijalekti\xc4\x8dki i historijski materijalizam), dolazi u sukob s vlastima. Da bi ga izbacili s fakulteta, koriste grupu studenata-skojevaca, koji krajem 1947. zapo\xc4\x8dinju graju i bojkot za vrijeme njegovog seminara, prosvjeduju\xc4\x87i \xc5\xa1to govori o Plotinu umjesto o Marxu i Lenjinu. Potresen, oti\xc5\xa1ao je i vi\xc5\xa1e se nije vratio._NEWLINE_U toj su grupi bili i neki kasnije vrlo istaknuti filozofi. Spomenuta svjedokinja ka\xc5\xbee da je student, koji je zapo\xc4\x8deo skandiranje, ubrzo zavr\xc5\xa1io na Golom otoku kao staljinist. Drugi predava\xc4\x8di na koje su bili izvr\xc5\xa1eni sli\xc4\x8dni napadi, Vladimir Filipovi\xc4\x87 i psiholog Zoran Bujas, uz odre\xc4\x91ene kompromise pre\xc5\xbeivjeli su "crne dane". Kasnije je ideolo\xc5\xa1ki pritisak znatno oslabio i ostvarili su vrlo uspje\xc5\xa1ne akademske karijere. _NEWLINE_Dobiva posao kao bibliotekar u Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1noj knji\xc5\xbenici, odakle 1951. u 57. godini odlazi u invalidsku mirovinu. _NEWLINE_Slijedi, me\xc4\x91utim, razdoblje intenzivnog filozofskog rada. 1950-ih godina sudjeluje sa izlaganjima na me\xc4\x91unarodnim filozofijskim kongresima i simpozijima u Bruxellesu, Z\xc3\xbcrichu, na Siciliji, u Bolzanu i Veneciji. Posebnu pa\xc5\xbenju privukla su njegova izlaganja Filozofija i vlast na 11. me\xc4\x91unarodnom filozofskom kongresu u Bruxellesu 1953. i Zajednica i nazovizajednica na 2. me\xc4\x91unarodnom kongresu o filozofiji i znanosti u Z\xc3\xbcrichu 1954..\n_START_SECTION_\nOd 1958. godine: djelovanje u Makedoniji\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1958. dobiva poziv u Skoplje, gdje sa 64 godine postaje izvanredni, a zatim 1961. i redovni profesor etike i estetike na Filozofskom fakultetu. Supruga Lelja Dobroni\xc4\x87 sa sinom ostaje u Zagrebu, i sljede\xc4\x87ih trinaest godina \xc5\xbeive su na relaciji Zagreb\xe2\x80\x93Skoplje. Razvio je vrlo intenzivnu aktivnost. Godine 1959. pri Katedri za filozofiju osniva Laboratorij za estetiku. Objavljuje niz djela na hrvatskom i na makedonskom, te dvije knjige pjesama. Tako\xc4\x91er objavljuje radove na njema\xc4\x8dkom i francuskom u zapadnoeuropskim \xc4\x8dasopisima, te sudjeluje na niz filozofskih skupova na Zapadu._NEWLINE_Umirovljen je 1971. (tre\xc4\x87a mirovina, ovoga puta ne prisilna). Posljednje godine provodi u Zagrebu. Objavljuje i povremeno javno nastupa.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clanstva u znanstvenim institucijama i priznanja\n_START_PARAGRAPH_\nDopisni \xc4\x8dlan JAZU od 1928. godine. Povijesno je nerasvjetljeno za\xc5\xa1to nakon obnove rada Akademije 1945. (vlasti NDH ukinule su JAZU i nisu osnovale zamjenu) nije bio uklju\xc4\x8den u njen rad._NEWLINE_Pravi \xc4\x8dlan Hrvatskog pedago\xc5\xa1koknji\xc5\xbeevnog zbora od 1936._NEWLINE_Stekao je vi\xc5\xa1e priznanje u inozemstvu nego u domovini. izme\xc4\x91u 1957. i 1965. postaje \xc4\x8dlan uglednih talijanskih, njema\xc4\x8dkih i me\xc4\x91unarodnih institucija:  Academia del Mediterraneo (Palermo i Rim), Intitut International d\'Etudes europeennes "A. Rosmini" (Bolzano), Societe Europeenne de Culture (Venecija), Allgemeine Gesellschaft f\xc3\xbcr Philosophie in Deutschland, Accademia Internazionale "Neocastrum" (Nicastro). _NEWLINE_Godine 1969., zalaganjem makedonskih \xc5\xa1tovatelja, odlikovan je Ordenom bratstva i jedinstva sa zlatnim vijencem za razvijanje kulturne suradnje izme\xc4\x91u Hrvatske i Makedonije.\n_START_SECTION_\nSpoznajna teorija: kriti\xc4\x8dki idealizam i fenomenologija\n_START_PARAGRAPH_\nU knjizi Spoznaja i spoznajna teorija (1926.) zastupa kriti\xc4\x8dko-idealisti\xc4\x8dku filozofiju spoznaje modificiranu fenomenologijskom torijom apodikti\xc4\x8dne o\xc4\x8ditosti. U toj i drugim knjigama Husserlove kategorije "\xc5\xbeivotnoga svijeta" (Lebenswelt) i "zrenje bivstva" koristi u analizi svih podru\xc4\x8dja duhovnog \xc5\xbeivota: umjetnosti, kulture, politike.\n_START_SECTION_\nFilozofije i svjetovi\n_START_PARAGRAPH_\nSvoju zaokru\xc5\xbeenu filozofsku misao izla\xc5\xbee u studijama O zna\xc4\x8denju povijesnih smjeranja 1964. i  O smislu filosofije \xe2\x80\x93 Filosofije i svjetovi 1969..  Svjetovi se podvrgavaju zakonima opstanka, ra\xc4\x91aju se i nestaju unutar povijesnoga tijeka i kulturne svijesti, koji do\xc5\xbeivljavaju korijenite preobrazbe; vrijedi to i za duhovne svjetove, koje stvara filozofija.  Ono \xc5\xa1to se u okvirima zazbiljnosti izdi\xc5\xbee kao stalan osobit svijet, stvarna je i konkretna zbilja, koja se \xc5\xbeivi, do\xc5\xbeivljava, pro\xc5\xbeivljava, koja se ispunja, dogra\xc4\x91uje, stvara nove i \xc4\x8desto nepredvidljive elemente i snage.  \xc2\xbbU nastojanju da, polaze\xc4\x87i od zbiljskoga \xc5\xbeivota "svijeta" svojega vremena, istra\xc5\xbei "osnove jedinstva" i protuma\xc4\x8di "bivstvo" toga svijeta, Vuk-Pavlovi\xc4\x87 tijekom svog stvarala\xc5\xa1tva i nije ni\xc5\xa1ta drugo radio nego isku\xc5\xa1avao duhovnosvjetotvornu mo\xc4\x87 filozofije. (\xe2\x80\xa6) U toj svjetotvornoj funkciji o\xc4\x8ditavao je uop\xc4\x87e smisao svake, pa i svoje filozofije.\xc2\xab\xc2\xa0(Zenko, str. 393)\n_START_SECTION_\nEti\xc4\x8dko jedinstvo \xc4\x8dovjeka, domovine i \xc4\x8dovje\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nNarode dr\xc5\xbei osobitim "sudbinskim zajednicama", koje stvaraju svoj kulturnopovijesni svijet. Zatirati "povijesnotvorne" napore naroda oblik je "psihi\xc4\x8dkog genocida" ne manje opakog i odvratnog od fizi\xc4\x8dkog. Nedopustivo je me\xc4\x91utim da "humanisti\xc4\x8dki i humani nacionalizam" zastrani u \xc5\xa1ovinisti\xc4\x8dki i nasilni\xc4\x8dki nacizam. Jedino eti\xc4\x8dka svijest, temeljena na odgovornosti, mo\xc5\xbee osigurati jedinstvo \xc4\x8dovjeka, domovine i \xc4\x8dovje\xc5\xa1tva, do "lika kozmi\xc4\x8dkog \xc4\x8dovjeka".\n_START_SECTION_\nFilozofija odgoja: budu\xc4\x87nost, vrednote, stvarala\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nU knjizi Li\xc4\x8dnost i odgoj 1932. razvija osobitu, posve domi\xc5\xa1ljenu personalisti\xc4\x8dku filozofiju odgoja. Milan Poli\xc4\x87 isti\xc4\x8de da prvo poglavlje knjige nosi naslov Budu\xc4\x87nost. Vuk-Pavlovi\xc4\x87 dokazuje da svijet opstoji samo po ljudskoj djelatnosti, koja je bremenita budu\xc4\x87no\xc5\xa1\xc4\x87u; istu tezu zastupa pedesetak godina kasnije MIlan Kangrga u knjizi Praksa \xe2\x80\x93 vrijeme \xe2\x80\x93 svijet, vjerojatno bez direktnog utjecaja. (O tim koncepcijama pogledajte \xc4\x8dlanak Historija i povijest u praxis filozofiji.) _NEWLINE_Pavlovi\xc4\x87 pi\xc5\xa1e: \xc2\xbbPriroda nema budu\xc4\x87nosti, nema je ni \xc5\xbeivotinja, a nema je ni \xc4\x8dovjek, koliko je bi\xc4\x87e prirodno.\xc2\xab\xc2\xa0Budu\xc4\x87nost ne dolazi sama od sebe; budu\xc4\x87nost je \xc2\xbbono, \xc5\xa1to \xc5\xbeive\xc4\x87i i do\xc5\xbeivljuju\xc4\x87i doista stvaramo.\xc2\xab\xc2\xa0 Sli\xc4\x8dne misli iznosili su mnogi mislioci, no Vuk-Pavlovi\xc4\x87 iz te op\xc4\x87e teze izvodi i obrazla\xc5\xbee osobiti zna\xc4\x8daj odgajanja, kao djelatnosti usmjerene na budu\xc4\x87nost. Budu\xc4\x87nost se \xc2\xbbra\xc4\x91a samo ondje, gdje postoji te\xc5\xbenja za vrednotom, i ona se ispunja smislom samo u nazo\xc4\x8dnosti vrednote.\xc2\xab\xc2\xa0(To bi ve\xc4\x87 Kangrga odbacio kao metafiziku.) Bez ljudskih vrednota, \xc2\xbb\xc5\xbeivot (\xe2\x80\xa6) mora nu\xc5\xbeno tonuti u pusto\xc5\xa1 i prazninu bespovijesna vremena\xc2\xab. Ostvarivanje \xc2\xbbsmislonosnih vrijednosti\xc2\xab\xc2\xa0se me\xc4\x91utim \xc2\xbbne d\xc3\xa2 nipo\xc5\xa1to zamisliti mogu\xc4\x87im ili primjerenim bez akata ljudskoga stvarala\xc5\xa1tva\xc2\xab. Tu se smje\xc5\xa1ta i odgoj, usmjeren na gradnju \xc2\xbb\xc4\x8dovjeka-lica\xc2\xab, tj. osobe. Odgoj je \xc2\xbbu svojoj jezgri stvarala\xc4\x8dki akt upravljen na budu\xc4\x87nost \xc4\x8dovjeka-lica odr\xc5\xbeavanjem kontinuiteta kulturnog \xc5\xbeivota.\xc2\xab\xc2\xa0(Poli\xc4\x87, str. 101\xe2\x80\x93111.)\n_START_SECTION_\nStvarala\xc5\xa1tvo, vjera i sloboda\n_START_PARAGRAPH_\nBiti stvaraocem zna\xc4\x8di \xc2\xbbbiti upravo opsjednut vrednotom\xc2\xab, pi\xc5\xa1e Vuk-Pavlovi\xc4\x87 u radu Vrednota i stvarala\xc5\xa1tvo (1937.). Stvarala\xc5\xa1tvo zna\xc4\x8di borbu za ostvarenje odre\xc4\x91ene vrijednosti, kr\xc4\x8denje puta onome \xc5\xa1to ima do\xc4\x87i kao novo. \xc2\xbbBiti stvaraocem zna\xc4\x8di prema tome ujedno biti borcem.\xc2\xab\xc2\xa0NIkakva pak \xc2\xbbznanost o vrijednostima\xc2\xab\xc2\xa0("etika") ne mo\xc5\xbee \xc4\x8dovjeku pokazati puta u budu\xc4\x87e: ona izu\xc4\x8dava vrijednosti koje pripadaju pro\xc5\xa1losti, a one su zna\xc4\x8dajne samo utoliko, koliko otvaraju prostor za novo, za vlastitu stvarala\xc4\x8dku preobrazbu. Iako stvaralac slijedi vrednote, nikakva se vrijednost ne mo\xc5\xbee unaprijed dokazati. (Poli\xc4\x87, str. 116\xe2\x80\x93119)_NEWLINE_Smisleni \xc4\x8dovjekov \xc5\xbeivot mogu\xc4\x87 je samo na osnovi vrednota; ali \xc4\x8dovjekov je slobodni izbor za koje \xc4\x87e se vrijednosti i vrijednosna mjerila opredijeliti. Taj je izbor slobodan, ali i neizbje\xc5\xbean, pi\xc5\xa1e Vuk-Pavlovi\xc4\x87 u radu Opravdanje vjere (1933.) \xc4\x8covjek \xc2\xbbtu slobodu, kojom se odre\xc4\x91uje prema vrednotama, bezuvjetno i bez izuzetka mora upotrijebiti\xc2\xab. Taj izbor usmjerava \xc4\x8ditav \xc4\x8dovjekov \xc5\xbeivot: \xc2\xbbKao \xc5\xa1to ne mo\xc5\xbeemo u isto vrijeme i\xc4\x87i dvjema stazama, tako ne mo\xc5\xbeemo ni na\xc5\xa1 \xc5\xbeivot oblikovati uporedo prema dvjema razli\xc4\x8ditim mogu\xc4\x87nostima vrednovanja.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_\xc5\xbdive vrijednosti, koje su \xc2\xbb\xc5\xbeivo htijenje odre\xc4\x91ene budu\xc4\x87nosti\xc2\xab\xc2\xa0ne mogu se osnivati na onom pro\xc5\xa1lome, ve\xc4\x87 na vjerovanju po kojemu je ono jo\xc5\xa1 ne dogo\xc4\x91eno, pa makar i samo zami\xc5\xa1ljeno, ovdje i sada jedino mogu\xc4\x87e. Vjera stvaraoca ne samo da se ne mo\xc5\xbee bazirati na znanju: ona mora biti dovoljno \xc4\x8dvrsta da se suprotstavi znanju. Vuk-Pavlovi\xc4\x87 ovdje pristaje uz Anselma i Sv. Augustina, a Poli\xc4\x87 ukazuje na razmi\xc5\xa1ljanja u istom smjeru njegovog suvremeniika A. Camusa i drugih egzistencijalista. (Poli\xc4\x87, str. 145\xe2\x80\x93148 id.) _NEWLINE_Sam suvremeni ateizam je specifi\xc4\x8dna pojava "posvjetovljenja religije", a potpuna "bezreligioznost" je na\xc4\x8delno nemogu\xc4\x87a, pi\xc5\xa1e Vuk-Pavlovi\xc4\x87 u \xc4\x8dlanku Bemerkung zum weslichen und \xc5\x91stliche Atheismus ("Primjedba o zapadnom i isto\xc4\x8dnom ateizmu"), objavljenom u Rimu 1961.. Nema svjetonazora, pa ni "znanstvenog" bez nekih metafizi\xc4\x8dkih ideja: radikalna skepsa onemogu\xc4\x87ila bi bilo kakvo dru\xc5\xa1tveno uskla\xc4\x91eno djelovanje prema zajedni\xc4\x8dkoj budu\xc4\x87nosti. (Poli\xc4\x87, str. 156\xe2\x80\x93158) Ta pak "zajednica" ne mo\xc5\xbee biti gra\xc4\x91ena na "kolektivizmu" koji ljudske osobe podvrgava autoritarnim vo\xc4\x91ama ili institucijama. Ne mo\xc5\xbee se bez nekakve religije. Okvir odgoju slobodnih ljudi mo\xc5\xbee biti \xc2\xbbsamo religija univerzalno upravljena na svijet i \xc4\x8dovjeka\xc2\xab, a to mo\xc5\xbee biti \xc2\xbbkr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo po ideji i intenciji svojoj\xc2\xab, pisao je u \xc4\x8dlanku Politika, odgoj i religija 1934. (Poli\xc4\x87, str. 162-163)\n_START_SECTION_\nPjesni\xc4\x8dki i prevodila\xc4\x8dki rad\n_START_PARAGRAPH_\nOsobito su zna\xc4\x8dajni njegovi prevodi na hrvatski indijskog knji\xc5\xbeevnika i filozofa R. Tagorea. Njegovo djelo Gitanjali preveo je 1914., a drama \xc4\x8cItra u Vuk-Pavlovi\xc4\x87evom prijevodu izvedena je u HNK Zagreb 1915.. Prevodio je tako\xc4\x91er \xc5\xa1vedskog knji\xc5\xbeevnika J. A. Strindberga i talijanskog G. Boccaccia._NEWLINE_Na\xc4\x8dela svoje etike i filozofije povijesti oblikovao je i u zbirkama soneta Zov i Razvaline, tiskanim u Skoplju 1964..\n_START_SECTION_\nOcjene i utjecaj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbVuk-Pavlovi\xc4\x87 je jedan od malobrojnih hrvatskih filozofa koji je uspio promisliti i domisliti cjelinu bitnih filozofijskih pitanja. (\xe2\x80\xa6) Ako je ikojemu hrvatskom filozofu uspjelo upravo filozofiju prepoznatljivo u\xc4\x8diniti "duhovno-svjetotvornim" elementom, onda je to uspjelo Vuk-Pavlovi\xc4\x87u.\xc2\xab\xc2\xa0(Zenko, str. 403)_NEWLINE_Kao predava\xc4\x8d i pisac na Filozofskom fakultetu u Zagrebu zna\xc4\x8dajno je pridonio razumijevanju spoznajne teorije, filozofijske pedagogije, estetike i filozofije povijesti. Konzekventni i svestrani mislilac, pisac osebujnoga stilskog izraza. Nije postigao pravo akademsko priznanje prije Drugog svjetskog rata (12 godina ostaje docent), a nakon njega dolazi u sukob sa komunisti\xc4\x8dkim vlastima. Nakon toga u Hrvatskoj je zadugo bio zanemaren, usprkos knjizi o njemu Marije Bride iz 1974. i jo\xc5\xa1 nekoliko radova. Ve\xc4\x87u pa\xc5\xbenu posve\xc4\x87uju mu 1990-ih. _NEWLINE_Tek u dobi od preko 60 godina, dolazi do zaslu\xc5\xbeenog priznanja i polo\xc5\xbeaja profesora u Skoplju. U Makedoniji ga i danas izrazito cijene. Utemeljio je tamo\xc5\xa1nji studij filozofije \xc2\xbbu slobodnom, odgovornom i kriti\xc4\x8dkom duhu zagreba\xc4\x8dkoga Odsjeka za filozofiju.\xc2\xab\xc2\xa0(Despot, 2000:350\xe2\x80\x93351)_NEWLINE_Godine 1992. otkrivena je spomen-plo\xc4\x8da na njegovoj rodnoj ku\xc4\x87i u Koprivnici. Povodom stote obljetnice njegovog ro\xc4\x91enja, godine 1994. organiziran je u Zagrebu znanstveni skup s temom Filozofija odgoja Pavla Vuk-Pavlovi\xc4\x87a. U Skoplju je iste godine objavljen izbor iz njegovih radova pod naslovom Stvarala\xc5\xa1tvo i muzejska estetika \xe2\x80\x93 Principi Esteti\xc4\x8dkog laboratorija. Knjige su mu posvetili Marija Brida (1974.) i Milan Poli\xc4\x87 (2001.)  Na Univerzitetu Sv. Kiril i Metodij u Skoplju obranjeni su (barem) jedan magisterij i jedan doktorat na temu Vuk-Pavlovi\xc4\x87eve filozofije, te jedan doktorat na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta Sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Zagrebu (Milan Mi\xc5\xa1kovi\xc4\x87, kod profesorice Nade\xc5\xbede \xc4\x8ca\xc4\x8dinovi\xc4\x87)._NEWLINE_Povodom 25. godi\xc5\xa1njice njegove smrti, u studenome 2001. u Zagrebu je odr\xc5\xbean znanstveni skup u organizaciji HAZU i Instituta za filozofiju, uz sudjelovanje znanstvenika iz Hrvatske i Makedonije. Zbornik sa skupa tiskan je 2003.'