b'\n_START_ARTICLE_\nPlaton\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nPlaton je ro\xc4\x91en u Ateni 21.svibnja 428. ili 427. pr. Kr.   Porijeklom je iz dobrostoje\xc4\x87e aristokratske obitelji, koja svoje porijeklo navodno vu\xc4\x8de od starih atenskih kraljeva; tako\xc4\x91er je bio u bli\xc5\xbeem srodstvu s utjecajnim politi\xc4\x8darom Kritijom.  Platonov otac, Ariston, umro je dok je ovaj bio jo\xc5\xa1 dje\xc4\x8dak, a majka Periktiona se udala za svog ujaka Pirilampa, koji je bio blizak sa Periklom._NEWLINE_Platonovo pravo ime je Aristokle, a Platon (\xc5\xa1to zna\xc4\x8di \xc5\xa1irok) je nadimak o \xc4\x8dijem izvoru postoji vi\xc5\xa1e teorija: mogu\xc4\x87e je da se odnosi na njegovu tjelesnu gra\xc4\x91u (bavio se hrvanjem), \xc5\xa1irinu \xc4\x8dela ili na \xc5\xa1irinu njegova znanja.  Kao dobrostoje\xc4\x87i aristokrat, pro\xc5\xa1ao vrlo opse\xc5\xbeno \xc5\xa1kolovanje, te se upoznao s djelima mnogih gr\xc4\x8dkih filozofa, koja su ostavila velik utjecaj na njegova vlastita shva\xc4\x87anja.  Korijeni Platonovog idealizma mogu se prona\xc4\x87i kod pitagorejskog razlikovanja pojavnih stvari i brojeva kao ne\xc4\x8deg pojmovnog, te kod Sokratovog shva\xc4\x87anja pojma kao onog op\xc4\x87eg.  Gnoseologija mu je sli\xc4\x8dna heraklitskoj i elejskoj, dok mu je etika sokratovska.  _NEWLINE_Sokrat je bio stari prijatelj Platonove obitelji, a njega je pou\xc4\x8davao posljednjih devet godina svojeg \xc5\xbeivota.  Sokratova osuda i smrt ostavile su velik utjecaj na Platonovu li\xc4\x8dnost i daljnja razmi\xc5\xa1ljanja.  Iako se u mladosti aktivno zanimao za politiku, te bi vjerojatno postao politi\xc4\x8darom u skladu s obiteljskom tradicijom, postupak demokratske vlasti prema Sokratu ogor\xc4\x8dio ga je, te se odlu\xc4\x8dio kloniti neposrednog sudjelovanja u politi\xc4\x8dkom \xc5\xbeivotu polisa i posvetiti se filozofiji.  Politi\xc4\x8dka i eti\xc4\x8dka pitanja ipak su mu ostala u sredi\xc5\xa1tu filozofskog interesa.  Postoji mi\xc5\xa1ljenje da je cilj njegovih politi\xc4\x8dkih promi\xc5\xa1ljanja bilo stvaranje dr\xc5\xbeave u kojoj se ne bi mogla dogoditi nepravda kakvu je Sokrat do\xc5\xbeivio.  Nakon Sokratove smrti Platon je zajedno s nekim drugim filozofima, pobjegao u Megaru, a zatim je proveo dvanaest godina putuju\xc4\x87i u Egipat, na Siciliju i Apeninski poluotok.  U Atenu se vratio u dobi od 40 godina, da bi osnovao Akademiju.  _NEWLINE_U Ateni je ostao do 367., kada je na poziv svog prijatelja i \xc5\xa1tovatelja Diona, otputovao na Siciliju, kako bi poku\xc5\xa1ao neke svoje politi\xc4\x8dke ideje provesti u praksu.  Dion je bio ro\xc4\x91ak novog kralja Sirakuze, Dionizija II., koji nije imao nikakvog politi\xc4\x8dkog iskustva, pa je Dion sebi prigrabio stvarnu vlast nad dr\xc5\xbeavom.  Platonova zada\xc4\x87a bila je obrazovati Dionizija kako bi postao dobar vladar.  No mladi\xc4\x87 nije imao volje za duljim \xc5\xa1kolovanjem, pa je nakon nekog vremena protjerao i Platona i Diona.  361. Platon se opet vratio na Siciliju, no napori mu opet nisu urodili plodom, te se sljede\xc4\x87e godine kona\xc4\x8dno vratio u Atenu.  Dion je kasnije nasilno preuzeo vlast u Sirakuzi, no zbog samovolje je ubijen, a slaba gr\xc4\x8dka kolonija je ubrzo pala pod vlast Kartage.  Platon se od tada posvetio pisanju i pou\xc4\x8davanju u Akademiji.\n_START_SECTION_\nAkademija\n_START_PARAGRAPH_\n387., po povratku u Atenu, Platon je osnovao vlastitu filozofsku \xc5\xa1kolu u Akademovu vrtu, gaju masline nedaleko od grada.  Porijeklo njegovog imena nije potpuno sigurno: po nekima je Akadem bio prija\xc5\xa1nji vlasnik zemlji\xc5\xa1ta, dok drugi smatraju da je to ime legendarnog gr\xc4\x8dkog junaka.  Za Atenjane i druge Grke to je zemlji\xc5\xa1te bilo sveto; Spartanci su ga tako\xc4\x91er po\xc5\xa1tedjeli za vrijeme invazije i pusto\xc5\xa1enja Atike.  _NEWLINE_Akademija je bila jedna od prvih organiziranih \xc5\xa1kola u povijesti Zapadne civilizacije, a radila je sve do 529., kada ju je bizantski car Justinijan I. dao zatvoriti kao prijetnju kr\xc5\xa1\xc4\x87anskoj misli.  Detalji oko ustrojstva Akademije nisu poznati, no u nekim stvarima je nalikovala na pitagorejske \xc5\xa1kole koje je Platon upoznao za boravka u Italiji.  Pou\xc4\x8davalo se aritmetici, planimetriji, trigonometriji, astronomiji i glazbi.  Velika va\xc5\xbenost se pridavala matematici; navodno je na ulazu stajao natpis: "Vi koji ne volite geometriju, ne ulazite!".  Glavni cilj \xc5\xa1kolovanja u Akademiji bilo je udaljavanje u\xc4\x8denika od promjenjivosti pojavnog svijeta i usmjeravanje na bitak, na shva\xc4\x87anje op\xc4\x87ih podataka i zakonitosti, osposobljavanje za kriti\xc4\x8dko i razumsko mi\xc5\xa1ljenje.  Za razliku od sofisti\xc4\x8dkih \xc5\xa1kola, Akademija nije te\xc5\xbeila pou\xc4\x8davanju u prakti\xc4\x8dnim stvarima.  \xc5\xa0kolovanje u Akademiji je trajalo deset godina, a u\xc4\x8denici su sami morali snositi neke tro\xc5\xa1kove odr\xc5\xbeavanja.  Poha\xc4\x91ali su predavanja, seminare i diskusijske grupe, a na raspolaganju im je bila knji\xc5\xbenica i znanstveni pribor.  U Akademiji su se \xc5\xa1kolovali mnogi ugledni intelektualci, od kojih je najpoznatiji bio Aristotel. _NEWLINE_Tradicija Akademije je donekle prisutna i u dana\xc5\xa1njem \xc5\xa1kolstvu; razumijevanje op\xc4\x87ih zakonitosti i razvijanje sposobnosti kriti\xc4\x8dkog mi\xc5\xa1ljenja u u\xc4\x8denika, cilj je ve\xc4\x87ine obrazovnih ustanova.  Osim toga, naziv akademija se i danas koristi u imenima najvi\xc5\xa1ih znanstvenih ustanova nekih dr\xc5\xbeava.\n_START_SECTION_\nOntologija\n_START_PARAGRAPH_\nBit Platonova u\xc4\x8denja \xc4\x8dini njegovo idealisti\xc4\x8dko i dualisti\xc4\x8dko tuma\xc4\x8denje svijeta. On govori da su ideje izvor, uzrok i uzor svega \xc5\xa1to postoji. Za njega je pravi, vje\xc4\x8dni i nepromjenljivi svijet, svijet ideja. Platon je u mladosti bio u dvojbi, kako promatrati svijet: Kao ne\xc5\xa1to \xc5\xa1to se mijenja, \xc5\xa1to je bila filozofija Heraklita ili ne\xc5\xa1to je, \xc5\xa1to je filozofija Parmenias, koji je rekao\xc2\xa0: "Biti je, a Nebiti nije", i iz te dvojbe, je do\xc5\xa1ao na tu teoriju. _NEWLINE_Govorio je da ovaj vidljivi, osjetilni, materijalni svijet promjenljiv, varljiv i prolazan. On je sjena, odraz, kopija svijeta ideja. Ideje predstavljaju op\xc4\x87e zakone, ideale na koje se ugledaju pojedina\xc4\x8dne stvari. Tuma\xc4\x8dio je da su ideje u svijetu ideja hijerarhijski poredane. Vrhunska je ideja dobra a prema njoj te\xc5\xbee sve ideje. Ona zna\xc4\x8di za svijet ideja ono \xc5\xa1to za materijalni svijet zna\xc4\x8di Sunce. Za njega je i \xc4\x8dovjekova du\xc5\xa1a ideja. Ona je u tijelu kao u ropstvu, pa jedva \xc4\x8deka da se vrati u svijet ideja gdje je boravila prije ulaska u tijelo. Kazna za lo\xc5\xa1e du\xc5\xa1e je reinkarnacija u tijelu neke \xc5\xbeivotinje. Platon nije po\xc5\xa1tovao umjetnost jer je umjetnost vidio kao reprodukciju ovog svijeta, a s obzirom da je ovaj svijet sjena svijeta ideja, umjetnost je sjena sjene. Zato je visoko uzdizao ideju lijepog, koju je povezivao s ljubavlju, a ne s umjetno\xc5\xa1\xc4\x87u._NEWLINE_Njegova teorija mo\xc5\xbee se objasniti i sa sljede\xc4\x87im primjerom:_NEWLINE_Po Platonovom razumijevanju mo\xc5\xbee se govoriti o 3 ku\xc4\x87e:_NEWLINE_Prva je ideja ku\xc4\x87e, koja je illegibilna, pa ku\xc4\x87a, koji zidar sagradi, koja je sensibilna, te ku\xc4\x87a, koju umjetnik nacrta na platnu. Prva ku\xc4\x87a je model za drugu, a druga za tre\xc4\x87u. Mi \xc5\xbeivimo na drugoj razini. Tako se mo\xc5\xbee re\xc4\x87i za svaku stvar. Za svaku stvar postoji ideja.\n_START_SECTION_\nAlegorija pe\xc4\x87ine\n_START_PARAGRAPH_\nTako\xc4\x91er, tvrdio je da u materijalnom svijetu vidimo samo sjene svijeta ideja. To je Platon opisao u svojoj poznatoj slici spilje u djelu Dr\xc5\xbeava. Naime, Platon je opisao \xc4\x8dovje\xc4\x8danstvo kao skupinu ljudi u mra\xc4\x8dnoj spilji. Iza njih je otvor iz kojeg dolazi svjetlost. Ta svjetlost baca sjene na zid u koji ljudi gledaju. Kako vani ljudi mo\xc5\xbeda nose neke stvari (kutije, na primjer), sjene koje su na zidu daju ljudima pogre\xc5\xa1an dojam o vanjskom svijetu - ljudi s kockastom glavom (nepoznavanje svijeta ideja). Ponekad se netko iz skupine odvoji i iza\xc4\x91e iz spilje, me\xc4\x91utim, jaka svjetlost ih zaslijepi (zbog tame u kojoj su \xc5\xbeivjeli) i oni u strahu tr\xc4\x8de nazad u spilju.\n_START_SECTION_\nDjela\n_START_PARAGRAPH_\nPlaton je jedini anti\xc4\x8dki filozof \xc4\x8dija su djela sa\xc4\x8duvana gotovo u cijelosti.  Pisao je epigrame i pisma (\xc4\x8dija je autenti\xc4\x8dnost upitna), ali najva\xc5\xbeniji izvor podataka su njegovi dijalozi.  U njima je u obliku razgovora iznio suprotstavljena mi\xc5\xa1ljenja svojega vremena.  Dijalozi su stilski na vrlo visokoj razini i govore o Platonu, ne samo kao o velikom filozofu, nego i o velikom piscu._NEWLINE_\xc4\x8cest lik u dijalozima je Sokrat.  Zbog toga je nejasno \xc5\xa1to od iznesenih razmi\xc5\xa1ljanja pripada Sokratu, a \xc5\xa1to Platonu.  Ovo je te\xc5\xa1ko odrediti budu\xc4\x87i da sam Sokrat nije zapisivao ni\xc5\xa1ta od svojih u\xc4\x8denja, a nedvojbeno je da je imao velik utjecaj na mladog Platona.  Pretpostavlja se da su mnoge ideje iznesene u ranim spisima zapravo posu\xc4\x91ene od Sokrata._NEWLINE_Filozofska pitanja Platon nije iznosio sustavno, nego ih je ponavljao i provla\xc4\x8dio kroz razli\xc4\x8dite dijaloge: tako u svojem najpoznatijem dijalogu, Dr\xc5\xbeavi, govori o pitanjima onotologije, gnoseologije, politke, etike i estetike.  Svoja u\xc4\x8denja je razvijao tokom cijelog \xc5\xbeivota tako da i dijaloge mo\xc5\xbeemo razvrstati u \xc4\x8detiri skupine, ovisno u kojoj su fazi nastali: tako razlikujemo spise sokratskog doba, prijelaznog, zrelog i kasnog doba.'