b'\n_START_ARTICLE_\nKinoprojektor\n_START_PARAGRAPH_\nKinoprojektor slu\xc5\xbei za projiciranje filmova. Konstruiran je za odre\xc4\x91eni format filmske vrpce, a postoje i kombinirani projektori za vi\xc5\xa1e formata. Sastoji se od mehani\xc4\x8dkog, elektri\xc4\x8dnog, opti\xc4\x8dkog i tonskoga dijela. Filmska vrpca prolazi kroz projektor standardiziranom brzinom od 24 sli\xc4\x8dice u sekundi. Otkri\xc4\x87e kinoprojektora bilo je presudno za razvoj kinematografije, odnosno prikazivanje za masovnu publiku.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din rada\n_START_PARAGRAPH_\nUzmimo komadi\xc4\x87 drva koji tinja i zavrtimo ga u tamnoj sobi. Ako ga vrtimo br\xc5\xbee, \xc4\x8dinit \xc4\x87e nam se kao da je cijela kru\xc5\xbenica po kojoj se vrti svijetla. To \xc4\x87e biti onda kad jedan okret po kru\xc5\xbenici traje 1/8 sekunde. Zna\xc4\x8di da osjet u oku traje 1/8 sekunde po\xc5\xa1to je nestao podra\xc5\xbeaj. Prestane li na oko djelovati podra\xc5\xbeaj svjetlosti, ne\xc4\x87e u isti mah nestati i osjet svjetlosti nego \xc4\x87e trajati jo\xc5\xa1 neko vrijeme. Utisak slike u oku traje po prilici 1/8 sekunde nakon \xc5\xa1to je podra\xc5\xbeaj nestao. Na pojavi da osjet svjetlosti u oku traje dulje vremena od podra\xc5\xbeaja osniva se kinoprojektor. _NEWLINE_Prvi aparat za prikazivanje filmova i to uglavnom na istoj osnovi kakav je i danas u upotrebi izumio je Francuz Louis Lumiere 1894. Na filmu je snimljena radnja, odnosno gibanje na mnogo sli\xc4\x8dica koje se jedna od druge razlikuju samo za neki dio kretnje. Projiciranje na platnu vr\xc5\xa1i se brzinom od 24 slike u sekundi, pa se zbog toga utisci stapaju u neprekinutu cjelinu, i mi na primjer vidimo kako \xc4\x8dovjek hoda. _NEWLINE_Kinoprojektor je projekcioni aparat kod kojeg se slike, snimljene na filmsku vrpcu, projiciraju na zaslon. Vrpcu pokre\xc4\x87u zup\xc4\x8danici koji hvataju u izreze perforacije koja se nalazi s obje strane vrpce, a kre\xc4\x87e se izme\xc4\x91u ure\xc4\x91aja za rasvjetu i objektiva projektora. Filmska se vrpca povla\xc4\x8di posebnim mehanizmom, koji se zove malte\xc5\xa1ki kri\xc5\xbe, i to na prekide tako da se svaka slika odre\xc4\x91eno vrijeme, iako vrlo kratko, projicira na zaslon (platno)._NEWLINE_Kada se slika mijenja, to jest kada dolazi idu\xc4\x87a, zaslon nije osvijetljen jer je svjetlosni tok zaklonjen rotiraju\xc4\x87im zaslonom. Zbog velike brzine to se ne opa\xc5\xbea, ve\xc4\x87 nam se \xc4\x8dini da jedna slika ide neprekidno za drugom. _NEWLINE_Snimi li se neka pojava, na primjer 500 puta u sekundi, i projicira li se brzinom od 20 slika u sekundi, bit \xc4\x87e brzina projiciranja 20\xc2\xa0: 500 = 1/25 normalne brzine. Zbog toga \xc4\x87e se snimljena pojava razvijati na zastoru sasvim polagano tako da \xc4\x87emo tu pojavu mo\xc4\x87i promatrati u detalje. Tako se na primjer skok konja mo\xc5\xbee vidjeti sasvim polagano. Na taj j ena\xc4\x8din filmskim putem na zastoru omogu\xc4\x87uje da se brze pojave potpuno uspore. Filmskim putem mo\xc5\xbeemo posti\xc4\x87i i obratno, spore pojave ubrzati na zastoru, kao na primjer rast biljke.'