b'\n_START_ARTICLE_\nSociologija religije\n_START_PARAGRAPH_\nSociologija religije je grana sociologije koja se bavi prou\xc4\x8davanjem vjerovanja, socijalne strukture, povijesnog razvitka, tema i uloga religije u dru\xc5\xa1tvu. U sociologiji religije se isti\xc4\x8de bitna uloga religije u gotovo svim dru\xc5\xa1tvima na Zemlji danas i tijekom cjelokupne povijesti. Religijski sociolozi poku\xc5\xa1avaju objasniti utjecaje dru\xc5\xa1tva na religiju i religije na dru\xc5\xa1tvo, odnosno, njihovu me\xc4\x91usobnu povezanost.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dni sociolozi kasnog 19. i ranog 20. stolje\xc4\x87a su bili izrazito zainteresirani za sociologiju i njen utjecaj na dru\xc5\xa1tvo. To su \xc3\x89mile Durkheim, Max Weber i Karl Marx. Novija shva\xc4\x87anja religije uklju\xc4\x8duju radove Petera Bergera, Roberta N. Bellaha, Thomasa Luckmanna, Rodneyja Starka, Roberta Wuthnowa, Christiana Smitha i Bryana R. Wilsona._NEWLINE_Unato\xc4\x8d tvrdnjama mnogih klasi\xc4\x8dnih teoreti\xc4\x8dara i sociologa nakon Drugog svjetskog rata, religija je nastavila imati veliki utjecaj na \xc5\xbeivot pojedinaca. Premda se smatralo da je sekularizacija uzela maha, doga\xc4\x91aji poput Islamske revolucije u Iranu 1979. pokazuju da je religija i dalje prisutna i da utje\xc4\x8de na dru\xc5\xa1tvene promjene.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dne teorije religije\n_START_PARAGRAPH_\nDurkheim, Marx i Weber su imali slo\xc5\xbeene teorije o prirodi i utjecajima religije. Svi troje su smatrali da religija ima izrazit utjecaj na dru\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\n\xc3\x89mile Durkheim\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89mile Durkheim je bio funkcionalisti\xc4\x8dki teoreti\xc4\x8dar, i poku\xc5\xa1ao je objasniti religiju kroz njene funkcije u dru\xc5\xa1tvu. Bio je izrazito zainteresiran za religiju jer je tra\xc5\xbeio one \xc4\x8dimbenike koji dr\xc5\xbee moderna dru\xc5\xa1tva na okupu. Prema njemu, religija je izra\xc5\xbeavanje socijalne kohezije. _NEWLINE_U svojoj knjizi Elementarni oblici religijskog \xc5\xbeivota, Durkheim je, ina\xc4\x8de sekularist prou\xc4\x8davao totemizam jednog australskog domoroda\xc4\x8dkog plemena. Njegov je cilj bio prou\xc4\x8diti osnovne oblike religije u svim dru\xc5\xa1tvima. U svojoj knjizi, Durkheim isti\xc4\x8de da su toteme Aborid\xc5\xbeini koristili kako bi izrazili vlastitu koncepciju dru\xc5\xa1tva. Prema Durkheimu, ovo ne rade samo primitivna plemena, ve\xc4\x87 sva dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_Religija, prema Durkheimu, nije imaginarna, premda se on odmi\xc4\x8de od onog \xc5\xa1to ve\xc4\x87ina vjernika smatra nu\xc5\xbenim. Religija je stvarna, to je izra\xc5\xbeaj samog dru\xc5\xa1tva, i ne postoji dru\xc5\xa1tvo bez religije. Prema njemu, mi zapa\xc5\xbeamo silu ve\xc4\x87u od nas. Ta sila je zapravo dru\xc5\xa1tvo i osnovne dru\xc5\xa1tvene vrijednosti, i mi njemu dajemo odlike nadnaravnog. Kada religijska grupa djeluje, mi tu simboli\xc4\x8dku mo\xc4\x87 pove\xc4\x87avamo. Religijom mi zapravo diviniziramo dru\xc5\xa1tvo. Nadalje, \xc5\xa1to je jednostavnije dru\xc5\xa1tvo, jednostavnija je i religija u tom dru\xc5\xa1tvu. Kako dru\xc5\xa1tva me\xc4\x91usobno izmjenjuju razne tvorevine, izmjenjuju i religju. Ipak, kako dolazi do podjele rada, raste i va\xc5\xbenost pojedinca, pa se religije \xc4\x8desto temelje na individualnom spasenju i individualnoj svijesti.\n_START_SECTION_\nMax Weber\n_START_PARAGRAPH_\nMax Weber se razlikuje od Marxa i Durkheima po tome \xc5\xa1to se on bavio utjecajem religije na dru\xc5\xa1tvo, dok su ostali poku\xc5\xa1ali objasniti zbog \xc4\x8dega religija postoji. Weber je poku\xc5\xa1ao povezati religiju s drugim aspektima dru\xc5\xa1tvenog \xc5\xbeivota (prvenstvo ekonomijom). _NEWLINE_U svom tuma\xc4\x8denju, Weber koristi njema\xc4\x8dki izraz Verstehen da bi objasnio svoje metode interpetacije namjene i smisao ljudskog djelovanja. Vever nije pozitivist - on ne vjerujem da mo\xc5\xbeemo prona\xc4\x87i \xc4\x8dinjenice u sociologiji. Iako smatra da neke op\xc4\x87enite tvrdnje mo\xc5\xbeemo postaviti, on se najvi\xc5\xa1e zanima za uzroke i posljedice tijekom povijesti i u pojedina\xc4\x8dnim slu\xc4\x8dajevima._NEWLINE_Prema Weberu, religija je samo jo\xc5\xa1 jedan od \xc4\x8dimbenika koji utje\xc4\x8de na pojedinca ili grupe. Weber smatra religiju zna\xc4\x8dajnom jer utje\xc4\x8de na ljudske interese, i na kraju, na njihova djelovanja._NEWLINE_Weber smatra da religiju mo\xc5\xbeemo najbolje razumijeti kao odgovor na ljudsku potrebu za teodicejom|. Ljudi imaju probleme sa shva\xc4\x87anjem svijeta, problema muke i patnje, i tra\xc5\xbee zna\xc4\x8denje kakvu ulogu tu imaju nadnaravne sile (Bog). Religije nude mogu\xc4\x87nost spasenja, daju zna\xc4\x8denje i utjehu. Potraga za spasenjem, poput potrage za novcem, postaje dio ljudske motivacije._NEWLINE_Kako religija poma\xc5\xbee pri motivaciji, Weber smatra da je religija (poglavito protenstantizam) zapravo pomogla uspostavi modernog kapitalzizma, kako je i naveo u svom najpoznatijem djelu Protestantska etika i duh kapitalizma._NEWLINE_U Protestantskoj etici,Weber iznosi mi\xc5\xa1ljenje da je kapitalizam nastao u Europi zbog vjerovanja Puritanaca da ljudi, ukoliko budu uspje\xc5\xa1ni u svom poslu, zaslu\xc5\xbeit \xc4\x87e vje\xc4\x8dnu slavu. Tijekom vremena, ove navike, povezane s kapitalizmom su izgubili svoj vjerski zna\xc4\x8daj, i potraga za profitom je postala jedini cilj.\n_START_SECTION_\nKarl Marx\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Marx nije smatrao svoj rad kao ideolo\xc5\xa1ki odgovor na nastanak kapitalizma. Marx je vjerovao da je religija ideolo\xc5\xa1ki aparat koji opravdava iskori\xc5\xa1tavanje radnika. Kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo tvrdi da oni koji nakupe bogatstvo u ovom svijetu gotovo sigurno ne\xc4\x87e oti\xc4\x87i u raj ("Te\xc5\xbee je bogata\xc5\xa1u u\xc4\x87u u Kraljevstvo nebesko nego devi kroz u\xc5\xa1icu igle"). S druge strane, oni koji pate i trpe siroma\xc5\xa1tvo na ovome svijetu dok se duhovno bogate, bit \xc4\x87e nagra\xc4\x91eni u Raju. Marxova poznata izreka "religija je opijum za narod" se ponekad shva\xc4\x87a u tom kontekstu; religija je lijek koji smanjuje osje\xc4\x87aj boli zbog iskori\xc5\xa1tavanja.'