b'\n_START_ARTICLE_\nBorba (novine)\n_START_SECTION_\nPredpovijest\n_START_PARAGRAPH_\nList Borba, osnovan je 19. velja\xc4\x8de 1922. godine, u Zagrebu kao organ (strana\xc4\x8dko glasilo) Komunisti\xc4\x8dke partije Jugoslavije (KPJ). List je izlazio kao tjednik, pod razli\xc4\x8ditim urednicima (koji su \xc4\x8desto hap\xc5\xa1eni i ubijani)  sve do 13. sije\xc4\x8dnja 1929. godine, kada je nakon uvo\xc4\x91enja \xc5\xa0estosije\xc4\x8danjske diktature zakonom zabranjen. Urednici lista bili su osu\xc4\x91eni na 5 do 12 godina zatvora. Nakon zabrane Borba povremeno izlazi kao nominalno nezavisni politi\xc4\x8dki i dru\xc5\xa1tveni tjedni list, ali \xc4\x8desto mijenja nazive (Borba, nezavisan politi\xc4\x8dki i dru\xc5\xa1tveni list, Borba organ Nezavisne radni\xc4\x8dke partije, Radni\xc4\x8dka Borba, Borba radni\xc4\x8dko selja\xc4\x8dke novine).\n_START_SECTION_\nBorba za vrijeme Drugoga svjetskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nPonovo je pokrenuta odmah na po\xc4\x8detku Drugoga svjetskog rata u oslobo\xc4\x91enom U\xc5\xbeicu (na listu je ozna\xc4\x8den Beograd), od 19. listopada do 27. studenoga 1941. godine. Nakon toga redakcija i tehnika se seljaka ali list uz \xc4\x8deste prekide ipak izlazi, od 1. listopada 1942. do 27. velja\xc4\x8de 1943. godine tiska se u selu Drini\xc4\x87u (Bosanska krajina) pa potom u Prilukama.\n_START_SECTION_\nBorba nakon oslobo\xc4\x91enja Beograda i kraja Drugoga svj. rata\n_START_PARAGRAPH_\nNakon oslobo\xc4\x91enja Beograda (20. listopada 1944.), redakcija se seli u Beograd, od tada list po\xc4\x8dinje redovito izlaziti od 15. studenoga 1944. godine kao glasilo KPJ, i to na \xc4\x87irilici i latinici. List se ubrzo etablira u ne\xc5\xa1to poput slu\xc5\xbebnenog glasila tada\xc5\xa1nje vlade Demokratske Federativne Jugoslavije urednici su mu najutjecajniji politi\xc4\x8dari toga doba. Od 22. listopada 1948. godine list se paralelno izdaje i u Zagrebu, koje vremenom postaje latini\xc4\x8dno izdanje istog lista.\n_START_SECTION_\nBorba izme\xc4\x91u 1950-ih i 1960-ih\n_START_PARAGRAPH_\nTo su bila zlatna vremena Borbe, najve\xc4\x87e tira\xc5\xbee i najve\xc4\x87eg utjecaja. U to vrijeme prakti\xc4\x8dki nisu ni imali konkurencije (zagreba\xc4\x8dki Ve\xc4\x8dernji list osnovan je tek 1959., ljubljansko Delo 1955.). Od 9. lipnja 1954. Borba postaje glasilo  Socijalisti\xc4\x8dkog saveza radnog naroda Jugoslavije (SSRNJ). To je bilo doba kad je Borba dodijeljivala godi\xc5\xa1nju nagradu za arhitekturu, tad je to bila najvi\xc5\xa1a nagrada u zemlji u toj struci. Borba je bila poznata i po svojoj dnevnoj karikaturi kurira Fi\xc4\x87e kojeg je crtao Milorad Dobri\xc4\x87. Prvi automobil u SFRJ, Zastava 750, ime je dobio po toj karikaturi - Fi\xc4\x87o.\n_START_SECTION_\nBorba od 1970-ih do propasti\n_START_PARAGRAPH_\nOd privredne reforme 1964. i prijelaza s centalizirane privrede na samupravnu, te ve\xc4\x87e uloge republika i njihovih regionalnih centara, po\xc4\x8dinje pad utjecaja i \xc4\x8ditanosti Borbe. To je vrijeme osnutka (ili ja\xc4\x8danja) republi\xc4\x8dkih, pokrajinskih i regionalnih izdava\xc4\x8da (Delo, Ve\xc4\x8der, Vjesnik, Slobodna Dalmacija, Novi list, Glas Slavonije, Politika, Oslobo\xc4\x91enje, Nova Makedonija, Pobjeda, ljubljanski, novosadski i skopski Dnevnik, Rilindja) oni izbacuju brojne dnevne novine, koje postupno potpuno preuzimaju gotove sve \xc4\x8ditatelje Borbe. Borba pred kraj 1960-ih kad ulazi u modu borba protiv unitarizma, postaje list koji \xc5\xbeivi od pretplate dr\xc5\xbeavnih i paradr\xc5\xbeavnih subjekata, a krajem 1970-ih list koji se dijeli po vojarnama JNA. Devedesete je Borba do\xc4\x8dela kao novina bez \xc4\x8ditatelja, tako da je nakon raspada Jugoslavije, i osnutka novih dr\xc5\xbeava, list propao, a njegova imovina u Zagrebu i Beogradu (tiskare i poslovni prostori) privatizirana i razgrabljena. Od 2009. izlazi novi dnevni list pod istim imenom Borba u Beogradu (vrlo male tira\xc5\xbee) ali on nema prakti\xc4\x8dki nikakve veze sa starim listom.\n_START_SECTION_\nUrednici Borbe\n_START_PARAGRAPH_\nU Borbi su izme\xc4\x91u ostalih kao urednici, odnosno glavni urednici ili direktori radili: Ante Ciliga, Kamilo Horvatin, Antun Mavrak-Kerber, Zlatko \xc5\xa0najder, August Cesarec, Vladimir \xc4\x86opi\xc4\x87, Ivan Krndelj, Ognjen Prica, Josip Kra\xc5\xa1, Veselin Masle\xc5\xa1a, Marijan Stilinovi\xc4\x87, Milovan \xc4\x90ilas, Edvard Kardelj, Ivan \xc5\xa0ibl, Puni\xc5\xa1a Perovi\xc4\x87, Veljko Vlahovi\xc4\x87, Vlajko Begovi\xc4\x87, Lazar Mojsov, Moma Markovi\xc4\x87 i Vladimir Dedijer._NEWLINE_Po tada\xc5\xa1njim obi\xc4\x8dajima list je odlikovan Ordenom zasluge za narod sa zlatnom zvijezdom i Ordenom bratstva i jedinstva sa zlatnim vijencem.'