b'\n_START_ARTICLE_\nKrk\n_START_SECTION_\nSmje\xc5\xa1taj\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Krk pripada Kvarnerskoj skupini otoka smje\xc5\xa1tenoj u sjevernom Jadranu izme\xc4\x91u poluotoka Istre na zapadu te Hrvatskog Primorja na istoku. Okru\xc5\xbeen je Vinodolskim kanalom s isto\xc4\x8dne, Rije\xc4\x8dkim zaljevom sa sjeverozapadne i Kvarneri\xc4\x87em s jugozapadne strane. Trokutastog je oblika ili to\xc4\x8dnije oblika nepravilnog \xc4\x8detverokuta.\n_START_SECTION_\nObala\n_START_PARAGRAPH_\nObala duga 219,12 km tvori brojne uvale (Voz, Sepen, Beli Kamik, \xc4\x8cavlena, Konobe, Stara Ba\xc5\xa1ka, Stipanja...), zaljeve (Omi\xc5\xa1aljski, Kr\xc4\x8dki, Soline), drage (Puntarska, Ba\xc5\xa1\xc4\x87anska, Zala) i prirodne luke (Pe\xc5\xa1kera, Malinska, Lagdimor, Vela i Mala Luka, Kijac). Rezultat toga je visoki koeficijent razvedenosti obale otoka Krka od 2,6._NEWLINE_Obala otoka Krka u Rije\xc4\x8dkom zaljevu je niska i pristupa\xc4\x8dna, u Kvarneri\xc4\x87u je djelomi\xc4\x8dno niska i razvedena, s brojnim uvalama me\xc4\x91u kojima je najve\xc4\x87a Puntarska draga. Najdulja obala, ona u Vinodolskom kanalu, mo\xc5\xbee se podijelit u tri cjeline. Ju\xc5\xbena je izrazito strma gdje se vrhovi od preko 400 metara gotovo okomito spu\xc5\xa1taju u more. To je podru\xc4\x8dje izrazitog kr\xc5\xa1a na kojem obitavaju bjeloglavi supovi pa je progla\xc5\xa1eno ornitolo\xc5\xa1kim rezervatom. S obzirom da je skoro potpuno nepristupa\xc4\x8dna, nije naseljena. Srednji dio je manje strm te pristupa\xc4\x8dniji, naro\xc4\x8dito oko uvale Soline. Sjeverni dio pru\xc5\xbea se izme\xc4\x91u uvale Slivanjska i uvale Voz. Taj dio naziva se Ko\xc5\xa1\xc4\x87era. Tu je obala ponovno strma i potpuno nepristupa\xc4\x8dna, ali je bitno ni\xc5\xbea od one na ju\xc5\xbenom dijelu isto\xc4\x8dne obale.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9eNekad najve\xc4\x87i\xe2\x80\x9c\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Krk ima povr\xc5\xa1inu od 405,78 km\xc2\xb2. Sve do 1993. godine Krk se smatrao najve\xc4\x87im jadranskim otokom. Po\xc4\x8detkom te godine, Geodetski Zavod Rijeka modernim ra\xc4\x8dunalnim mjerenjima dobio je podatak da su otoci Krk i Cres potpuno identi\xc4\x8dne povr\xc5\xa1ine, a \xc5\xa1to je u javnosti izazvalo senzaciju jer se Krk smatrao ve\xc4\x87im od Cresa za oko 5\xc2\xa0km\xc2\xb2, a i jer je djelovalo nevjerojatnim da dva susjedna otoka imaju potpuno identi\xc4\x8dnu povr\xc5\xa1inu. Razlog da su se desetlje\xc4\x87ima pogre\xc5\xa1no prikazivale povr\xc5\xa1ine ovih dvaju otoka je u tome \xc5\xa1to je mjerenje njihovih povr\xc5\xa1ina prvi i posljednji put bilo 1823. godine, a od tada su podaci bili samo prepisivani._NEWLINE_Me\xc4\x91utim, s obzirom da se razina Jadranskog mora postepeno podi\xc5\xbee, a obale otoka Cresa su strmije od onih na Krku, za o\xc4\x8dekivati je da \xc4\x87e u skoroj budu\xc4\x87nosti Cres postati najve\xc4\x87im otokom u Jadranu.\n_START_SECTION_\nKr\xc4\x8dko oto\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nIako se vrlo rijetko koristi pojam kr\xc4\x8dko oto\xc4\x8dje (arhipelag), ono postoji. Njega, uz Krk, \xc4\x8dine: Prvi\xc4\x87 s 12,76\xc2\xa0km\xc2\xb2 i Plavnik s 8,64\xc2\xa0km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine te nekoliko manjih oto\xc4\x8di\xc4\x87a: Mali Plavnik, Sveti Marko koji slu\xc5\xbei kao glavni nosa\xc4\x8d \xe2\x80\x9eKr\xc4\x8dkog Mosta\xe2\x80\x9c, Galun ispred Stare Ba\xc5\xa1ke, Kirin\xc4\x8di\xc4\x87 ili \xc5\xa0kolj u zaljevu Soline, Kornati u blizini Plavnika, Ze\xc4\x8devo u Vinodolskom kanalu, a koji su kameni, goli otoci bez ve\xc4\x87eg raslinja, te Ko\xc5\xa1ljun u Puntarskoj dragi, njima su\xc5\xa1to suprotan, vrlo bogat vegetacijom zbog \xc4\x8dega je progla\xc5\xa1en rezervatom \xc5\xa1umske vegetacije, a i naseljen jer je na njemu franjeva\xc4\x8dki samostan.\n_START_SECTION_\nSjeverni Krk\n_START_PARAGRAPH_\nLinija koja razdvaja sjeverni i srednji Krk prolazi od uvale Sepen do zaljeva Soline. Sjeverni dio pokriva samo 34\xc2\xa0km\xc2\xb2 ili 8,4\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine otoka. To je zapravo visoravan na oko 60\xc2\xa0m visine na kojoj je, zbog vapnena\xc4\x8dke podloge i jakih udara sjevernog vjetra bure, vegetacija degradirana i prevladava golet, osim na zapadnom za\xc5\xa1ti\xc4\x87enijem dijelu oko Omi\xc5\xa1lja \xe2\x80\x93 i obala je u tom podru\xc4\x8dju pristupa\xc4\x8dnija._NEWLINE_Isto\xc4\x8dna obala, Ko\xc5\xa1\xc4\x87era, djeluje poput kamenog zida visokog 40-etak metara. Na tom su djelu pristupa\xc4\x8dne jedino uvale Voz i Pe\xc5\xa1kera. Vapnena\xc4\x8dka gra\xc4\x91a dovela je do stvaranja najve\xc4\x87e \xc5\xa1pilje na otoku i jedne od najposje\xc4\x87enijih u Hrvatskoj \xe2\x80\x93 Biserujke. Ona se nalazi nedaleko Rudina, uz Omi\xc5\xa1alj jedinog naselja u ovom dijelu otoka.\n_START_SECTION_\nSredi\xc5\xa1nji Krk\n_START_PARAGRAPH_\nSredi\xc5\xa1nji Krk obuhva\xc4\x87a najve\xc4\x87i dio otoka. To je prostran kraj valovitog reljefa s mnogo vrta\xc4\x8da (ponikvi) i brda\xc5\xa1ca koja rijetko prelaze 200 metara. Osnov tla \xc4\x8dine vapnena\xc4\x8dke i dolomitske stijene koje su sklone raspadanju i stvaranju rastresitog tla koje je pomije\xc5\xa1ano s humusom pogodovalo bujnoj vegetaciji, a time i fauni. To je glavni razlog velikoj naseljenosti ovog dijela otoka na kojem je od ukupno 68 oto\xc4\x8dnih naselja smje\xc5\xa1teno \xc4\x8dak 60._NEWLINE_U zapadnom podru\xc4\x8dju, na terasastoj obali koja se blago spu\xc5\xa1ta prema moru smje\xc5\xa1teni su Njivice, Malinska, Krk, a u uvali Valbiska se nalazi i trajektno pristani\xc5\xa1te. Najzapadniju cjelinu \xc4\x8dini kraj koji se naziva \xc5\xa0otovento. \xc5\xa0otovento obuhva\xc4\x87a 10 naselja smje\xc5\xa1tenih podno nekoliko brda koja ga \xc5\xa1tite od bure, a po \xc4\x8demu je i dobio naziv (tal. Soto vento \xe2\x80\x93 ispod vjetra, zavjetrina)._NEWLINE_U sredini otoka su dva jezera: Jezero kraj Njivica i Ponikve izme\xc4\x91u Malinske i Krka. Nastala su talo\xc5\xbeenjem aluvijalnih buji\xc4\x8dnih nanosa koji su stvorili nepropusnu, ilovu koru \xc5\xa1to je omogu\xc4\x87ilo neprotjecanje tj. sakupljanje vode. Oba jezera slu\xc5\xbee za vodoopskrbu otoka, ali s obzirom da je voda iz njih slabe kvalitete za pi\xc4\x87e i da u ljetnim mjesecima \xc4\x8desto dolazi do pomanjkanja vode, u novije vrijeme se pristupilo spajanju kr\xc4\x8dke vodoopskrbne mre\xc5\xbee s onom Grada Rijeke, koja ima ogromne kapacitete i izvrsnu kvalitetu vode. Osim toga, podru\xc4\x8dje Jezera je za\xc5\xa1ti\xc4\x87eno kao ornitolo\xc5\xa1ki rezervat zbog velike raznovrsnosti i broja ptica, prete\xc5\xbeno selica, koja se tu gnjezde._NEWLINE_Isto\xc4\x8dni dio sredi\xc5\xa1njeg Krka \xc4\x8dine uzvisine oko Dobrinja te dva polja: Vrbni\xc4\x8dko (Vrbansko) i Dobrinjsko. Za razliku od Vrbni\xc4\x8dkog koje je u potpunosti iskori\xc5\xa1teno za poljoprivredu tj. vinogradarstvo, Dobrinjsko je polje potpuno zapu\xc5\xa1teno i zara\xc5\xa1\xc4\x87eno gustom \xc5\xa1umskom vegetacijom. Kroz oba polja teku potoci, a u tom je kraju i vi\xc5\xa1e izvori\xc5\xa1ta koja se tako\xc4\x91er koriste za vodoopskrbu; najzna\xc4\x8dajniji su Ogreni kraj Dobrinja i  Paprate kraj Risike. Isto\xc4\x8dna je obala niska samo oko uvale Soline, a zatim se postepeno di\xc5\xbee. Na njoj su najve\xc4\x87a naselja Vrbnik i \xc5\xa0ilo.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrema popisu stanovnika 2011. godine otok Krk ima 19 286 stanovnika. U odnosu na 2001. godinu (17 860 st.) to je porast od 8%. Uz Pag koji u zadnjem me\xc4\x91upopisnom razdoblju bilje\xc5\xbei rast od 10%, Krk je drugi otok prema porastu broja stanovnika. Zadnjih 30-ak godina godina Krk bilje\xc5\xbei kontinuirani porast broja stanovnika. Glavni uzrok tome je izgradnja Kr\xc4\x8dkog (biv\xc5\xa1eg Titovog) mosta 1980. godine koji je najve\xc4\x87i dio otoka pretvorio u predgra\xc4\x91e Rijeke.\n_START_SECTION_\nPoznate osobe\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Krk dao je mnogo poznatih osoba. Od osoba iz ranije povijesti za koje dosad nije na\xc4\x91eno iz kojeg su naselja, navodimo Jakoba Baromi\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nPretpovijest\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Krk, zahvaljuju\xc4\x87i zemljopisnoj raznolikosti, bogatoj vegetaciji, blagoj mediteranskoj klimi, mnogim izvorima pitke vode, bio je naseljen jo\xc5\xa1 u pretpovijesti. Ve\xc4\x87ina prona\xc4\x91enih predmeta iz toga doba je propala ili se nalazi u muzejima izvan otoka. Na otoku je najve\xc4\x87a zbirka tih predmeta u \xc5\xbeupnom uredu u Vrbniku koju je po\xc4\x8detkom 20. st. sakupio sve\xc4\x87enik Nikola Butkovi\xc4\x87. Rije\xc4\x8d je prete\xc5\xbeno o glatko izbru\xc5\xa1enim kamenim sjekirama, klinovima i batovima te bron\xc4\x8danom nakitu, a sve to s podru\xc4\x8dja Vrbnika, Risike, Polja i Dobrinja. Na Ko\xc5\xa1ljunu se \xc4\x8duva kameni bat iz Vrbnika, kameni no\xc5\xbe prona\xc4\x91en 1881. u Dobrinju, kamena sjekira prona\xc4\x91ena na podru\xc4\x8dju Punta te bron\xc4\x8dani nakit. Svi ti predmeti potje\xc4\x8du iz mla\xc4\x91eg kamenog te iz bron\xc4\x8danog doba._NEWLINE_Osim predmeta, o vi\xc5\xa1etisu\xc4\x87ljetnoj naseljenosti otoka svjedo\xc4\x8de i nastambe gra\xc4\x91ene suhozidom, ali za koje je te\xc5\xa1ko nedvojbeno utvrditi da li potje\xc4\x8du iz kamenog doba ili su ih izgradili Iliri. Vjerojatno su neke izgra\xc4\x91ene u kamenom dobu, a kasnije su ih koristili i ilirsko pleme Liburni.\n_START_SECTION_\nIliri\n_START_PARAGRAPH_\nOko 1000 godina pr. Kr. na otok se naseljavaju Iliri i to prvo pleme Japoda. Oni su \xc5\xbeivjeli na otoku sve do oko 400. pr. Kr. kada ih sa sjevera potiskuju Kelti. Me\xc4\x91utim, Kelti se na otoku nisu dulje zadr\xc5\xbeali i nema njihovih ostataka. Prolaskom Kelta, na Krk dolazi drugo ilirsko pleme, Liburni. Oni su se na otoku zadr\xc5\xbeali vi\xc5\xa1e od tisu\xc4\x87u godina i nakon \xc5\xa1to su ih pokorili Rimljani, sve do dolaska Hrvata u 7. st. kada se ostaci romaniziranih Liburna stapaju s njima. Mogu\xc4\x87e je da se manji dio Liburna zadr\xc5\xbeao jo\xc5\xa1 neko vrijeme nakon 7. st._NEWLINE_Iliri su bili sjedila\xc4\x8dki narod koji se bavi ratarstvom i sto\xc4\x8darstvom, lon\xc4\x8darstvom te pomorstvom, naro\xc4\x8dito gusarenjem. Za razliku od pretpovijesnih stanovnika Krka koji su \xc5\xbeivjeli u nizinama u blizini voda i mo\xc4\x8dvara, Iliri grade svoja stani\xc5\xa1ta na vrhovima brda koja dominiraju okolinom kako bi ranije uo\xc4\x8dili pribli\xc5\xbeavanje neprijatelja. Ta svaja stani\xc5\xa1ta redovito ogra\xc4\x91uju s vi\xc5\xa1e koncentri\xc4\x8dnih ovalnih kamenih bedema. Mnogo je ostataka ilirskih naselja na kr\xc4\x8dkim brdima, npr: Mali i Veli Kaslir ju\xc5\xbeno od Punta, Orlavica kraj Stare Ba\xc5\xa1ke, Gradi\xc5\xa1\xc4\x87e kraj Dobrinja, Zagrajini kraj Krasa, Kostrij blizu Vrbnika, Gradac ponad uvale \xc4\x8cavlena. Povjesni\xc4\x8dari smatraju da je ilirsko naselje bilo na svakoj uzvisini koja se naziva Grad, Gradac, Gra\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87e i sli\xc4\x8dno. Time se broj ilirskih naselja na Krku jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e pove\xc4\x87ava.Srednjevjekovni ka\xc5\xa1teli, danas op\xc4\x87inska sredi\xc5\xa1ta, Omi\xc5\xa1alj, Dobrinj, Vrbnik i prvotna Ba\xc5\xa1ka tako\xc4\x91er su ilirska naselja na \xc5\xa1to ukazuje njihov smje\xc5\xa1taj, ali i kod svakog od njih, prona\xc4\x91eni ilirski ostatci. Osim toga, Dobrinj i Vrbnik kroz povijest je okolno stanovni\xc5\xa1tvo \xc4\x8desto nazivalo samo "Grad"._NEWLINE_Grad Krk je tako\xc4\x91er bio ilirsko naselje i to najve\xc4\x87e na otoku, ve\xc4\x87 u to doba s jakim zidinama. Me\xc4\x91utim, romanist Petar Skok vrlo uvjerljivo dokazuje da grad Krk nisu osnovali Iliri nego neko nepoznato predilirsko pleme. Prema Skoku, Kurikta, prvotno ime Krka, je ilirizirana rije\xc4\x8d nepoznatog mediteranskog naroda. Najbolji dokaz o predilirskom osnutku grada Krka je smje\xc5\xa1taj grada. Za razliku od ilirskih nselja, Krk je smje\xc5\xa1ten u neza\xc5\xa1ti\xc4\x87enoj dolini, na obali otvorenog zaljeva. U prilog ove teorije mo\xc5\xbeda ide i pronalazak fragmenata obojene apulijske keramike s vanjske strane zidina, nastale oko 600 godina pr. Kr., prilikom pregra\xc4\x91ivanja dijela gradskog zida iza Vije\xc4\x87nice 1973. Pitanje je da li ta keramika potje\xc4\x8de jo\xc5\xa1 od tog predilirskog naroda ili su u njen posjed do\xc5\xa1li Iliri trguju\xc4\x87i. Ono na \xc5\xa1to nedvojbeno to otkri\xc4\x87e ukazuje jest da je grad Krk bio obzidan zidinama ve\xc4\x87 600 g. pr. Kr. U gradu je prona\xc4\x91eno vi\xc5\xa1e predmeta, nakita i nadgrobnih spomenika ilirskog porijekla._NEWLINE_229. pr. Kr. Iliri su zaratili s Rimljanima te bili pora\xc5\xbeeni, ali Rimljani nisu odmah zauzeli cijelo podru\xc4\x8dje koje su naseljavali Iliri jer su ovi \xc4\x8desto dizali ustanke. Nakon vi\xc5\xa1e od 200 godina borbi Rimljani su kona\xc4\x8dno 9. g. po. Kr. pokorili sav Ilirik. O Krku u tom razdoblju nema zna\xc4\x8dajnijih podataka pa je nemogu\xc4\x87e re\xc4\x87i kada su to\xc4\x8dno Rimljani u tom dugom periodu zauzeli sam otok. Susjedno pleme Histri bili su prvi na udaru Rimljana, no Liburni su se izgleda dugo odupirali. Poznato je da su u posljednjem velikom ustanku, Batonskom ustanku, sudjelovale i liburnske la\xc4\x91e \xc5\xa1to mo\xc5\xbee ukazivat da je Krk kasno pao pod Rimljane budu\xc4\x87i da su Liburni na otoku imali sna\xc5\xbeno utvr\xc4\x91en grad te niz manjih utvr\xc4\x91enih naselja. Na to upu\xc4\x87uje i drugi naziv za spomenuto brdo Kaslir na kojem je bilo ilirsko naselje, a to je Krvava glavica. Taj naziv mo\xc5\xbeda upu\xc4\x87uje na boj izme\xc4\x91u Liburna i Rimljana budu\xc4\x87i da kasnije na tom podru\xc4\x8dju nije bilo borbi._NEWLINE_No, i nakon pada pod Rimsko Carstvo, Liburni ostaju glavno stanovni\xc5\xa1tvo na otoku. Rimljani naseljavaju tek najve\xc4\x87e naselje, grad Krk, i osnivaju samo jedno novo naselje, Fulfinum u uvali Sepen kraj Omi\xc5\xa1lja. Takva podvojenost otoka zadr\xc5\xbeala se sve do dolaska Hrvata. Naime, oni su u 7. st. preuzeli naziv za otok upravo od ilirskog Kurikta, a ne od romanskog Vecla, a \xc5\xa1to ukazuje da su Iliri, iako kroz nekoliko stolje\xc4\x87a velikim dijelom romanizirani, ipak zadr\xc5\xbeali dio svog jezika, obi\xc4\x8daja, vjere, a smatra se, \xc4\x8dak i su\xc4\x91enje po svojim plemenskim obi\xc4\x8dajima. \xc5\xa0tovi\xc5\xa1e postoje teorije da su se male zajednice Ilira zadr\xc5\xbeale jako dugo, \xc4\x8dak do 15. st na nekim podru\xc4\x8djima otoka, npr. Korintija kraj Ba\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nRimljani\n_START_PARAGRAPH_\nS obzirom da se ne zna to\xc4\x8dno kada su Rimljani zagospodarili Krkom, uzima se da je to nedvojbeno bilo 9. godine po Kristu, kada su u potpunosti ugu\xc5\xa1ili ilirski ustanak. Njihova vlast nad otokom trajala je neprekidno sve do 480. godine. O zbivanjima na otoku za vrijeme tih pet stolje\xc4\x87a zna se vrlo malo; uglavnom se zaklju\xc4\x8dci izvode na temelju op\xc4\x87ih zbivanja te manjim dijelom iz arheolo\xc5\xa1kih ostataka. Dio tih ostataka se o\xc4\x8duvao, ali je velik dio propao, a vjeruje se kako jo\xc5\xa1 mnogo toga nije niti otkriveno._NEWLINE_Kao i na drugim osvojenim podru\xc4\x8djima, Rimljani su i nad otokom Krkom pro\xc5\xa1irili djelovanje svojih zakona, gradili ceste (najzna\xc4\x8dajnija je bila izme\xc4\x91u Fulfiniuma i Vecle tj. Omi\xc5\xa1lja i Krka, a njezinu trasu ve\xc4\x87im dijelom prati i dana\xc5\xa1nja glavna oto\xc4\x8dna magistrala), voja\xc4\x8dili mlado stanovni\xc5\xa1tvo u vojsku, djelomi\xc4\x8dno romanizirali zate\xc4\x8dene Ilire, podizali vojni\xc4\x8dke tabore te \xc5\xa1to je osobito va\xc5\xbeno, izgradili novi grad na sjeveru otoka, Fulfinium, a zate\xc4\x8deni grad Krk preuredili i prilagodili prema svojim obi\xc4\x8dajima, stvaraju\xc4\x87i cardo i decumanus, podi\xc5\xbeu\xc4\x87i terme, hramove, zidine, vodovode. Ipak Rimljani nisu bili glavni element stanovni\xc5\xa1tva na otoku jer su to i dalje u velikoj ve\xc4\x87ini bili Iliri. Na to ukazuje i vrlo malo sa\xc4\x8duvanih rimskih natpisa. Iliri koji su \xc5\xbeivjeli u Krku, tj. kako su ga oni nazivali Kurikta, romanizirani su vrlo brzo, ali je ve\xc4\x87ina Ilira izvan spomenutih dvaju gradova jo\xc5\xa1 dugo zadr\xc5\xbeala svoje obi\xc4\x8daje, jezik, kulturu, vjeru. Nakon \xc5\xa1to su Rimljani negdje izme\xc4\x91u 81. i 96. godine izgradili novi grad Fulfinium na strate\xc5\xa1ki va\xc5\xbenom prolazu izme\xc4\x91u Krka i kopna, dotada\xc5\xa1nju Kuriktu po\xc4\x8deli su nazivati Starim gradom, Vecla. Poznati romanist Petar Skok smatrao je, dok nije otkriven kamen koji je jasno ukazao da se Fulfinium nalazio u blizini Omi\xc5\xa1lja, da je Fulfinium bio na podru\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njeg Punta. Na to su ga potakli brojni romanski nazivi lokaliteta, naro\xc4\x8dito oto\xc4\x8di\xc4\x87 Ko\xc5\xa1ljun te lokalitet Kaslone sjeverno od Krka (od castellione, castellum - utvrda), a za koje je smatrao da su bile stra\xc5\xbearnice Krka i tog Novog grada. Osim toga, ju\xc5\xbeno od Punta je uvala Konobe (od lat. canape, canabe - naselje obitelji vojnika, veterana, trgovaca), a nad njom brda Mali i Veli Kaslir (opet od castellum) i polje Sus (lat. svinja), ali i rt Negrit. Me\xc4\x91utim, unato\xc4\x8d romanskom nazivlju lokaliteta u okolici Punta, na tom podru\xc4\x8dju nije na\xc4\x91eno zna\xc4\x8dajnih rimskih ostataka, tek kameni sarkofag s novcem i zlatnim nakitom na Susu, grob od rimskih opeka na Dunatu te nekoliko fragmenata natpisa u samom Puntu. Romansko nazivlje zadr\xc5\xbealo se jer se mjesto Punat po\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti kasno, tek u 19. st., a do tada je bilo mali zaseok, suburbij, predgra\xc4\x91e grada Krka._NEWLINE_Zna\xc4\x8dajni rimski ostatci prona\xc4\x91eni su na podru\xc4\x8dju Ba\xc5\xa1ke, kod ru\xc5\xa1evina kapele svetog Marka gdje su sa\xc4\x8duvani rimski mozaici i tragovi vodovoda. U samoj Ba\xc5\xa1ki su na\xc4\x91eni mozaici, amfore, nakit i veliki kapitel. Utvr\xc4\x91eno je da je i sama crkva svete Lucije u Jurandvoru podignuta na temeljima biv\xc5\xa1eg benediktinskog samostana, a on na, vjerojatno gospodarskom, zdanju (villa rustica) iz rimskog doba. U i podno Risike, kod crkve svetog Mavra nedaleko Vrbnika te kraj \xc5\xa0ila, prona\xc4\x91eni su grobovi s nakitom i novcem, rimske opeke i pod jedan natpis. U samom Omi\xc5\xa1lju je prona\xc4\x91en natpis nekom islu\xc5\xbeenom vojniku, veteranu koji je slu\xc5\xbeio u 8. rimskoj legiji, zvanoj Augusta. Rimski ostatci prona\xc4\x91eni su jo\xc5\xa1 i uz kapelu sveta Fuska kraj Pinezi\xc4\x87a te u Staroj Ba\xc5\xa1ki i Dragi Ba\xc5\xa1\xc4\x87anskoj.\n_START_SECTION_\nDoseljenje Hrvata\n_START_PARAGRAPH_\nSmatra se da su Hrvati naselili otok Krk krajem 6. ili po\xc4\x8detkom 7. st. iako za to nema pouzdanih podataka. Okolnosti za naseljenje otoka bile su povoljne jer se nalazio pod Bizantskom vla\xc5\xa1\xc4\x87u, ali na rubu carstva, a nakon propasti Zapadnog Rimskog Carstva romansko i romanizirano stanovni\xc5\xa1tvo je bilo prorije\xc4\x91eno, bez vojske._NEWLINE_Malo je podataka iz toga doba pa postoji mnogo mogu\xc4\x87nosti. Ne zna se jesu li Hrvati naselili otok bore\xc4\x87i se s domicilnim stanovni\xc5\xa1tvom ili ih je lokalni \xc5\xbeivalj mirno prihvatio i izmje\xc5\xa1ao se s njima. Kako je rimski grad Fulfinium nestao otprilike u to doba mogu\xc4\x87e je da su ga razorili Hrvati. S obzirom da je grad Krk opstao vjerojatno se dio romanskog i romaniziranog stanovni\xc5\xa1tva povukao unutar gradskih zidina. Vjerojatno je i da su preostali Liburni (ili bar dio njih) prihvatili Hrvate. Tome u prilog ide \xc4\x8dinjenica \xc5\xa1to su Hrvati preuzeli naziv za otok i grad Krk od liburnskog Kurikta, a ne od romanskog Vecla iako je on bio u upotrebi ve\xc4\x87 oko 500 godina. \xc4\x8cinjenica \xc5\xa1to su svi ka\xc5\xa1teli podignuti na mjestu dotada\xc5\xa1njih ilirskih naselja mo\xc5\xbee se tuma\xc4\x8dit dvojako; da su se Liburni i Hrvati me\xc4\x91usobno izmje\xc5\xa1ali, ali i da su Hrvati pokorili Liburne i na mjestu razorenih ilirskih naselja izgradili svoje ka\xc5\xa1tele._NEWLINE_Sigurno je da su Hrvati naselili ve\xc4\x87i dio otoka, otprilike do linije Malinska - Stara Ba\xc5\xa1ka. Isto\xc4\x8dno od nje su osnovali \xc4\x8detiri ka\xc5\xa1tela: Omi\xc5\xa1alj, Dobrinj, Vrbnik i Ba\xc5\xa1ku. Zapadno od spomenute linije (podru\xc4\x8dje \xc5\xa0otoventa, okolica grada Krk, podru\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje op\xc4\x87ine Punat) ostao je jo\xc5\xa1 nekoliko stolje\xc4\x87a naseljen prete\xc5\xbeno romanskim stanovni\xc5\xa1tvom, a Hrvati su ga naseljavali postupno, kroz mnogo stolje\xc4\x87a. To\xc4\x8dno su liniju razgrani\xc4\x8denja utvrdili najprije romanist Petar Skok, a kasnije su njezin ju\xc5\xbeni kraj ispravili Mihovil Boloni\xc4\x87 i Ivan \xc5\xbdic Rokov. Prema Petru Skoku linija je i\xc5\xa1la od Punta Pelove kraj Porta u Duba\xc5\xa1nici preko Kaslona i zaseoka Muraj na Treskavac sve do Drage Ba\xc5\xa1\xc4\x87anske. Boloni\xc4\x87 i \xc5\xbdic su ispravno korigirali liniju koja po njima od Muraja ide na Kuku te prolazi tek malo isto\xc4\x8dnije od Punta, isklju\xc4\x8duju\xc4\x87i Treskavac, preko polja Sus na rt Negrit. Utvr\xc4\x91ivanje linije provo\xc4\x91eno je na temelju toponima, a koji su isto\xc4\x8dno od linije hrvatskog porijekla, a zapadno su romanskog (latinskog). Skok kao najstarije hrvatske nazive na Krku navodi Hlam, Njivice, Poljica, Ert i Ret (danas rt), Gabonjin, Kozarin, Jurandvor. Povjesni\xc4\x8dar Vjekoslav Klai\xc4\x87 me\xc4\x91u najstarije nazive ubraja: Hlam/Klam, Kivno/Kibno, Gostinjoc, Poje, Trib\xc3\xb9je, Vetrn\xc3\xa0, \xc5\xbdestiloc, D\xc3\xb2lova, Gabonjin, Su\xc5\xbe\xc3\xa0n, \xc5\xa0ugare, Hlapa._NEWLINE_Najstariji povijesni izvor koji spominje ka\xc5\xa1tele je "Darovnica slavnoga Dragoslava" napisana 1. sije\xc4\x8dnja 1100. glagoljicom. U njoj se govori o Dobrinju na na\xc4\x8din iz kojeg je jasno da je ve\xc4\x87 dugo vremena dobro organizirana komuna, op\xc4\x87ina, a spominje se i Vrbnik. Ka\xc5\xa1tel Omi\xc5\xa1alj se prvi put spominje u jednoj biskupskoj darovnici 1153. Ka\xc5\xa1tel Ba\xc5\xa1ka nalazio se, kao i ostala tri ka\xc5\xa1tela, na uzvisini, na mjestu gdje se danas nalazi tek crkva sv. Ivana Krstitelja i mjesno groblje. Prvi put se spominje 1232. u dokumentu koji govori o dogovoru trojice bra\xc4\x87e kr\xc4\x8dkih knezova o upravljanju otokom._NEWLINE_O starini ka\xc5\xa1tela govori i \xc4\x8dinjenica da se u njima govorio, a i dan-danas se govori specifi\xc4\x8dnim, arhai\xc4\x8dnim oblikom \xc4\x8dakavskog narje\xc4\x8dja. U Omi\xc5\xa1lju i Vrbniku \xc4\x8dekavicom, u Dobrinju naro\xc4\x8dito arhai\xc4\x8dnom \xc4\x8dokavicom, a u Ba\xc5\xa1ki cakavicom._NEWLINE_Naseliv\xc5\xa1i otok Hrvati su kroz stolje\xc4\x87e-dva prihvatili kr\xc5\xa1\xc4\x87anstvo, a zatim i glagoljicu kao svoje pismo. To dokazuje velik broj crkava i kapela koje se spominju ve\xc4\x87 u 11. i 12. stolje\xc4\x87u. Osim toga s Krka potje\xc4\x8du i jedni od najstarijih i najzna\xc4\x8dajnih glagolja\xc5\xa1kih spomenika: Ba\xc5\xa1\xc4\x87anska plo\xc4\x8da, Kr\xc4\x8dki natpis i Jurandvorski fragment. Svi oni nastali su do kraja 11. st. Sa\xc4\x8duvano je i preko 200 glagoljskih rukopisa iz razdoblja 12.-14. st._NEWLINE_Mle\xc4\x8dani su 1248. dali popisati plemi\xc4\x87ke obitelji na otoku, a popis je sa\xc4\x8dinjen prema izjavama petero uglednika. Tom prilikom navedena su \xc4\x8detiri drevna roda: Dognani vjerojatno iz Omi\xc5\xa1lja, Subini\xc4\x87 (Zubini\xc4\x87) vjerojatno iz Dobrinja, Tugomori\xc4\x87 vjerojatno iz Vrbnika i Zudini\xc4\x87 vjerojatno iz Ba\xc5\xa1ke. Pored ta \xc4\x8detiri velika roda postojalo je jo\xc5\xa1 oko 30 plemi\xc4\x87kih obitelji.\n_START_SECTION_\nJezi\xc4\x8dno bogatstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa otoku Krku, prostoru od 405 km\xc2\xb2, govorilo se kroz povijest mnogo razli\xc4\x8ditih jezika i narje\xc4\x8dja. Prvi poznati jezik na otoku bio je ilirski jezik; od slavenskih jezika to je hrvatski, to\xc4\x8dnije \xc4\x8dakavsko narje\xc4\x8dje s nekoliko oblika, a od romanskih jezika i narje\xc4\x8dja to su bili: latinski, veclisun ili veljotski ili kr\xc4\x8dkoromanski, kr\xc4\x8dkorumunjski, mleta\xc4\x8dko-tr\xc5\xa1\xc4\x87anski i talijanski jezik.\n_START_SECTION_\nIlirski i latinski jezik\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi poznati stanovnici, Iliri, to\xc4\x8dnije Liburni, govorili su, oko 1000. pr. Kr., indoeuropskim ilirskim jezikom. Njih su od 3. st. pr. Kr. po\xc4\x8deli pokoravati rimljani \xc5\xa1ire\xc4\x87i time na otoku upotrebu latinskog jezika. Kona\xc4\x8dno su rimljani zauzeli ove krajeve tek po\xc4\x8detkom 1. st. n. Kr. \xc4\x8dime je latinski zna\xc4\x8dajnije potisnuo ilirski jezik, ali ga nikada nije u potpunosti istisnuo iz upotrebe. To dokazuje i \xc4\x8dinjenica da su Hrvati, koji su se na otok Krk doselili krajem 6. i po\xc4\x8detkom 7. st., prihvatili naziv otoka od ilirskog \xe2\x80\x9eKurikta\xe2\x80\x9c, a ne od romanskog \xe2\x80\x9eVecla\xe2\x80\x9c iako je taj naziv bio u upotrebi ve\xc4\x87 petstotinjak godina. Ipak, latinski je na Krku ostavio puno dublji trag od ilirskog jezika, naro\xc4\x8dito na toponime, ali i time \xc5\xa1to se iz latinske vulgate kasnije razvio posebno narje\xc4\x8dje, tzv. veljoto.\n_START_SECTION_\nArhai\xc4\x8dni oblici \xc4\x8dakavskog narje\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nDolaskom Slavena odnosno Hrvata, na Krk dolazi i novi jezik \xe2\x80\x93 starohrvatski tj. staro\xc4\x8dakavski. Hrvati su osnovali \xc4\x8detiri ka\xc5\xa1tela na isto\xc4\x8dnoj strani otoka, Omi\xc5\xa1alj, Dobrinj, Vrbnik i Ba\xc5\xa1ku, a u svakom od tih ka\xc5\xa1tela i pripadaju\xc4\x87im selima govorio se poseban oblik staro\xc4\x8dakavskog. Ti oblici, iako kroz stolje\xc4\x87a bitno izmjenjeni, postoje i danas. Tako se u Omi\xc5\xa1lju i Vrbniku govori \xe2\x80\x9e\xc4\x8dekavicom\xe2\x80\x9c karakteristi\xc4\x8dnom po upitno-odnosnoj zamjenici \xe2\x80\x9e\xc4\x8de\xe2\x80\x9c umjesto \xe2\x80\x9e\xc4\x8da\xe2\x80\x9c, u Dobrinju \xe2\x80\x9e\xc4\x8dokavicom\xe2\x80\x9c, upitno-odnosna zamjenica \xe2\x80\x9e\xc4\x8do\xe2\x80\x9c, a u Ba\xc5\xa1ki \xe2\x80\x9ecakavicom\xe2\x80\x9c, \xe2\x80\x9eca\xe2\x80\x9c. Takvi oblici, osim na Krku, zadr\xc5\xbeali su se i na nekim drugim otocima i u priobalju (npr. Bra\xc4\x8d). Svi ti oblici \xc4\x8dakavice zapravo su arhai\xc4\x8dni oblici kojima danas prijeti izumiranje. Naro\xc4\x8dito se smanjuje broj govornika cakavice i \xc4\x8dokavice. U ba\xc5\xa1\xc4\x87anskim selima Batomlju i Jurandvoru cakavicu je gotovo potpuno zamjenila \xc4\x8dakavica, dok se cakavica donekle odra\xc5\xbeala u Dragi Ba\xc5\xa1\xc4\x87anskoj i Ba\xc5\xa1ki, ali i tamo sve rje\xc4\x91e. I u selima oko Dobrinja \xc4\x8dokavica uzmi\xc4\x8de pred \xc4\x8dakavicom. Najvi\xc5\xa1e se zadr\xc5\xbeala \xc4\x8dekavica, naro\xc4\x8dito u samom Vrbniku. Razlog tome je djelomi\xc4\x8dno i \xc4\x8dinjenica \xc5\xa1to u Vrbniku od svih spomenutih op\xc4\x87ina, ima najmanje prido\xc5\xa1log stanovni\xc5\xa1tva, odnosno najvi\xc5\xa1e autohtonog.\n_START_SECTION_\n"Novi" oblik \xc4\x8dakavskog narje\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nDruga polovina 19. i prva polovina 20. st. razdoblje je sna\xc5\xbenog \xc5\xa1irenja novijeg oblika \xc4\x8dakavskog koju temeljno karakterizira upotreba upitno-odnosne zamjenice \xe2\x80\x9e\xc4\x8da\xe2\x80\x9c. Ta \xe2\x80\x9enova\xe2\x80\x9c \xc4\x8dakavica pro\xc5\xa1irila se prvenstveno na podru\xc4\x8dje Punta, Korni\xc4\x87a, Duba\xc5\xa1nice, \xc5\xa0otoventa, ali i u sam grad Krk. Na podru\xc4\x8dju Duba\xc5\xa1nice i \xc5\xa0otoventa ona je kroz stolje\xc4\x87a postupno istiskivala tzv. kr\xc4\x8dkorumunjsko narje\xc4\x8dje, dok je u Puntu, Korni\xc4\x87u i Krku potiskivala drugi romanski jezik, tzv. veclisun ili veljoto. U samom gradu Krku tijekom 20. st. u potpunosti je potisnula staro mleta\xc4\x8dko-tr\xc5\xa1\xc4\x87ansko narje\xc4\x8dje, a zatim i novi, slu\xc5\xbebeni talijanski jezik. I u dana\xc5\xa1nje vrijeme ta \xe2\x80\x9enova\xe2\x80\x9c \xc4\x8dakavica potiskuje arhai\xc4\x8dne oblike \xc4\x8dakavskog narje\xc4\x8dja, spomenute \xc4\x8dekavicu, \xc4\x8dokavicu i cakavicu, ali to, uz \xc4\x8dakavicu \xc4\x8dini i \xc5\xa1tokavica. Kr\xc4\x8dka \xc4\x8dakavica dio je srednjo\xc4\x8dakavske skupine, a karakterizira ju ikavsko-ekavski govor.\n_START_SECTION_\nKr\xc4\x8dkoromansko ili veclisun ili veljotsko narje\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nPored hrvatskog odnosno \xc4\x8dakavskog govora, na Krku se govorilo i nekoliko romanskih jezika odnosno narje\xc4\x8dja._NEWLINE_Nakon propasti Zapadnog Rimskog Carstva u 5. st., latinski je jezik izgubio svog \xe2\x80\x9enositelja\xe2\x80\x9c. Otok se nalazio tijekom idu\xc4\x87ih nekoliko stolje\xc4\x87a prete\xc5\xbeno pod Bizantom u kojem je od 7. st. glavni jezik bio gr\xc4\x8dki jezik. Me\xc4\x91utim, latinski se nije izgubio nego se na otocima i nekim priobalnim gradovima (Zadar, Dubrovnik) transformirao u dalmatski. Postojalo je vi\xc5\xa1e oblika dalmatskog jezika, npr. raguzejski u Dubrovniku, ali se najdulje me\xc4\x91u njima zadra\xc5\xbeao oblik dalmatskog koji se govorio na Krku. Njega je koncem 19. st. prou\xc4\x8davao istarski iridentist, glotolog Mateo Giulio Bartoli  koji je popisao oko 3000 rije\xc4\x8di, a jezik je nazvao veljotskim prema talijanskom nazivu za Krk \xe2\x80\x9eVeglia\xe2\x80\x9c. Sami govornici su ga nazivali vecklisun. Veclisun se po\xc4\x8deo razvijati negdje oko 7. st. \xc4\x8dime je ve\xc4\x87 od po\xc4\x8detka bio pod utjecajem slavenskog tj. \xc4\x8dakavskog, a naro\xc4\x8dito od 10. st. Od 15. st. veclisun ili veljoto je bio i pod utjecajem mleta\xc4\x8dkog, a u 19. st. i talijanskog jezika. Veljotsko narje\xc4\x8dje se govorilo prvenstveno u samom gradu Krku, ali i u okolnim mjestima (Punat, Korni\xc4\x87) te u dijelovima otoka koje su obra\xc4\x91ivali i koristili stanovnici grada Krka (Picik, \xc5\xa0otovento do naseljenja Vlaha u 15. st.). Posljednjim govornikom toga jezika smatra se Anton Udina Burbur koji je poginuo 1898., iako su i nakon njega pojedinci poznavali neke rije\xc4\x8di tog jezika koji je pripadao zapadnoitalskoj skupini romanskih jezika. Time je veljoto zapravo najdulje odr\xc5\xbeani jezik koji je izravno potekao iz latinskog jezika.\n_START_SECTION_\nKr\xc4\x8dkorumunjsko narje\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nSredinom 15. st., kr\xc4\x8dki knez Ivan VII Frankapan na otok je doselio oko 200 obitelji s Velebita. Naselio ih je na podru\xc4\x8dje Duba\xc5\xa1nice, \xc5\xa0otoventa, u neka sela sjeverne dobrinj\xc5\xa1tine (Su\xc5\xbean, \xc4\x8ci\xc5\xbei\xc4\x87i, \xc5\xa0ugare, Soline), a malo i u neka druga mjesta na otoku (npr. Vrh). Oni su govorili specifi\xc4\x8dnim vla\xc5\xa1kim, arumunjskim jezikom. Taj se jezik danas naziva kr\xc4\x8dkorumunjskim narje\xc4\x8djem. On je pripadao skupini isto\xc4\x8dnoromanskih jezika i konkretno o njemu nema sa\xc4\x8duvanih podataka kao \xc5\xa1to je to slu\xc4\x8daj s veljotskim narje\xc4\x8djem. Me\xc4\x91utim, budu\xc4\x87i da je dio tih doseljenika, Vlaha, ve\xc4\x87 krajem 15. st. odselio u sjevernu Istru, a tamo je zadr\xc5\xbealo taj vla\xc5\xa1ki govor jo\xc5\xa1 oko 1000 govornika, kr\xc4\x8dkorumunjski je najbli\xc5\xbei srodnik dana\xc5\xa1njem istrorumunjskom narje\xc4\x8dju. Kr\xc4\x8dkorumunjsko narje\xc4\x8dje je kroz 300-tinjak godina potpuno potisnuto od \xc4\x8dakavskog narje\xc4\x8dja. Posljednjim govornikom smatra se Mate Baj\xc4\x8di\xc4\x87 Ga\xc5\xa1povi\xc4\x87 koji je umro u Poljicama 1875.\n_START_SECTION_\nMleta\xc4\x8dko-tr\xc5\xa1\xc4\x87ansko narje\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nU 15. st., a naro\xc4\x8dito nakon pada otoka pod Mleta\xc4\x8dku Republiku 1480., po\xc4\x8dinje \xc5\xa1irenje jo\xc5\xa1 jednog romanskog jezika, mleta\xc4\x8dkog. Osim samog mleta\xc4\x8dkog puno je primljenih rije\xc4\x8di i iz tr\xc5\xa1\xc4\x87anskog narje\xc4\x8dja tako da su zapravo u 19. st. Talijani i oni koji su se osje\xc4\x87ali Talijanima zapravo govorili mje\xc5\xa1avinom venecijanskog i tr\xc5\xa1\xc4\x87anskog narje\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nTalijanski jezik\n_START_PARAGRAPH_\nUjedinjenjem Italije sredinom 19. st. i pojavom talijanskog iredentizma, dotada\xc5\xa1nji venecijansko-tr\xc5\xa1\xc4\x87anski govor, naro\xc4\x8dito prisutan u gradu Krku, postepeno potiskuje knji\xc5\xbeevni talijanski jezik (toskanski). To je naro\xc4\x8dito prisutno u prvoj polovini 20. st. kada je otok, u dva navrata, bio nekoliko godina pod talijanskom okupacijom. Zbog toga, mali broj dana\xc5\xa1njih Talijana u Krku govori knji\xc5\xbeevnim talijanskim jezikom s tek primjesama nekada\xc5\xa1njeg venecijansko-tr\xc5\xa1\xc4\x87anskog narje\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nOko 1 km isto\xc4\x8dno od Omi\xc5\xa1lja na otoku se nalazi Zra\xc4\x8dna luka Rijeka (ili Rijeka/Krk I.), zra\xc4\x8dna luka civilnog zrakoplovstva. Od centra Rijeke, za \xc4\x8dije je potrebe izgra\xc4\x91ena, udaljena je oko 17 km zra\xc4\x8dnom linijom, odnosno oko 25 km cestom.\n_START_SECTION_\nKultura i tradicija\n_START_PARAGRAPH_\nNa otoku djeluju 22 folklorne skupine koje su usmjerene na o\xc4\x8duvanje tradicionalnih narodnih no\xc5\xa1nji, sviranja tradicionalnog instrumenta sopila (sopela) te tradicionalnog pjevanja (\xc4\x8dak. "kanat"). Od 1935. odr\xc5\xbeava se festival oto\xc4\x8dnih folklornih skupina. Na 65. festivalu folklora otoka Krka, odr\xc5\xbeanom 2010. godine na dobrinjskoj "Placi", okupilo se vi\xc5\xa1e od 600 sudionika.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTurizam, poljodjelstvo, naftna industrija i prometno \xc4\x8dvori\xc5\xa1te. Od srpnja 2016. Krk ima poljodjelski proizvod \xc4\x8dije je ime za\xc5\xa1ti\xc4\x87eno na razini EU, kr\xc4\x8dko maslinovo ulje.\n_START_SECTION_\nKr\xc4\x8dka biskupija\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Kr\xc4\x8dka biskupija je biskupija sa sjedi\xc5\xa1tem u gradu Krku, a obuhva\xc4\x87a otok Krk te pridru\xc5\xbeena podru\xc4\x8dja povijesne Osorske i Rapske biskupije. Postojala je ve\xc4\x87 u ranokr\xc5\xa1\xc4\x87anskom razdoblju, a prvi poznati biskup bio je Andrija. Na podru\xc4\x8dju biskupije sa\xc4\x8duvan je znatan broj ostataka glagolja\xc5\xa1ke ba\xc5\xa1tine.\n_START_SECTION_\nKomunalna infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nSve jedinice lokalne samouprave na otoku Krku suvlasnici su trgova\xc4\x8dkog komunalnog dru\xc5\xa1tva "Ponikve" koje brine o gospodarenju otpadom te o vodopskrbi i odvodnji otpadnih voda na podru\xc4\x8dju cijelog otoka. U pogledu zbrinjavanja otpadom izme\xc4\x91u 2000. i 2010. godine postignut je veliki napredak. To je naro\xc4\x8dito u pogledu ure\xc4\x91enja i modernizacije jedinstvenog odlagali\xc5\xa1ta odpada za cijeli otok na lokalitetu Treskavac smje\xc5\xa1tenog kraj ceste Punat - Ba\xc5\xa1ka, te u pogledu prikupljanja i zbrinjavanja otpada, a koji sustav je nazvan "Eko otok Krk". To je prvi takav sustav uveden u Hrvatskoj, pokrenut u lipnju 2005. i \xc4\x8dija je investicija vrijedila 37 milijuna kuna. Sredstva su investirana u sanaciju i modernizaciju spomenutog odlagali\xc5\xa1ta "Treskavac" te u nabavku i razmje\xc5\xa1taj 6500 spremnika otpada na 1400 mjesta, a koji spremnici su razvrstani prema 5 skupina otpada (biootpad, papir i karton, plasti\xc4\x8dna ambala\xc5\xbea, staklo te ostalo). Ve\xc4\x87 do 2007. godine postignut je 25 postotni udio razvrstanog otpada, a za \xc5\xa1to je na razini dr\xc5\xbeave kao rok odre\xc4\x91ena tek 2025. godina. U 2010. godini se na taj na\xc4\x8din prikupljalo oko 30\xc2\xa0% razdvojenog otpada, a ostatak se razvrstava na samom odlagali\xc5\xa1tu. Ukupno se godi\xc5\xa1nje na otoku Krku sakupi 19 500 tona komunalnog otpada._NEWLINE_Uspje\xc5\xa1nost u razdvajanju i recilkla\xc5\xbei otpada imala je u\xc4\x8dinak i za najva\xc5\xbeniju oto\xc4\x8dnu gospodarsku granu - turizam. Naime, otok Krk je me\xc4\x91u turistima poznat kao ekolo\xc5\xa1ka destinacija predana za\xc5\xa1titi okoli\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nSvjetlovodna mre\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Krk je 2009. godine pokrenuo projekt realizacije gradske svjetlovodne mre\xc5\xbee kao djela komunalne infrastrukture. Tim projektom Grad Krk \xc5\xbeeli izgraditi svjetlovodnu infrastrukturu do svakog doma\xc4\x87instva i do svakog poslovnog subjekta na podru\xc4\x8dju cijelog Grada, dakle samog mjesta Krk i 14 okolnih naselja. Podru\xc4\x8dje zahvata obuhva\xc4\x87a 6243 stanovnika i 6000 stambenih jedinica. Krenulo se s izradom studije izvodljivosti.  Po\xc4\x8detkom 2013. godine dobivena je lokacijska dozvola a idu\xc4\x87i korak je izrada glavnog projekta i dobivanje gra\xc4\x91evinske dozvole te prijava za sredstva iz Strukturnog fonda EU. Razmi\xc5\xa1lja se o pro\xc5\xa1irivanju projekta i na druge dijelove otoka.'