b'\n_START_ARTICLE_\nKomunisti\xc4\x8dki manifest\n_START_SECTION_\nProgram\n_START_PARAGRAPH_\nProgram opisan u manifestu je izra\xc5\xbeen kao socijalizam ili komunizam. Ova politika uklju\xc4\x8duje, izme\xc4\x91u ostalog, nasilno svrgavanje postoje\xc4\x87eg poretka, ukidanje privatnog vlasni\xc5\xa1tva (tj, njegovo nasilno oduzimanje, bez ikakve naknade) i prava nasljedstva, oporezivanja dohotka progresivnim stopama i op\xc4\x87u nacionalizaciju proizvodnih dobara i prometa (tj., potpunu zabranu privatnog poduzetni\xc5\xa1tva). Manifest u drugom poglavlju govori o ukidanju braka, u kojem da su \xc5\xbeene i djeca porobljeni; i uvo\xc4\x91enje "zajednice \xc5\xbeena". Ova politika, koju bi ostvarila revolucionarna vlada (\xe2\x80\x9ediktatura proletarijata\xe2\x80\x9c), bi prethodila bezdr\xc5\xbeavnom (jer su autori manifesta smatrali da \xc4\x87e dr\xc5\xbeava odumrijeti kada prestane privatno vlasni\xc5\xa1tvo) i besklasnom dru\xc5\xa1tvu koje predvi\xc4\x91aju socijalisti. _NEWLINE_Termin \xe2\x80\x9ekomunizam\xe2\x80\x9c se do danas tako\xc4\x91er koristi za ozna\xc4\x8davanje temeljnog sustava vjerovanja komunisti\xc4\x8dke stranke u stanoviti idealni dru\xc5\xa1tveni ustroj kojega bi trebalo posti\xc4\x87i u neodre\xc4\x91enoj budu\xc4\x87nosti, imaju\xc4\x87i u vidu da su realni ustroji Sovjetskog Saveza i drugih ostvarenih dr\xc5\xbeava predvo\xc4\x91enih komunisti\xc4\x8dkim strankama donekle razlikuju od izvornih koncepcija Marxa i Engelsa._NEWLINE_\xe2\x80\x9eKada, tijekom razvoja, klasne razlike nestanu, a sva se proizvodnja koncentrira u rukama mnogobrojnih udru\xc5\xbeenja cijelog naroda, javna mo\xc4\x87 \xc4\x87e izgubiti svoj politi\xc4\x8dki karakter. Politi\xc4\x8dka mo\xc4\x87 je samo organizirana mo\xc4\x87 jedne klase koja tla\xc4\x8di drugu. Ukoliko proletarijat izgubi bitku s bur\xc5\xbeoazijom, silom prilika, organizirat \xc4\x87e sebe kao klasu; ako, revolucijom postane vode\xc4\x87a klasa, i ukine stari na\xc4\x8din proizvodnje, onda \xc4\x87e u skladu s ovakvim uvjetima, zbrisati uvjete za postojanje klasnih suprotnosti i klasa uop\xc4\x87e, i samim time ukinuti vlastitu klasnu nad\xc4\x8dinjenost.\xe2\x80\x9c _NEWLINE_Ovo je na\xc4\x8din prelaska sa socijalizma na komunizam koji su mnogi kriti\xc4\x8dari Manifesta isticali, ponajprije za vrijeme sovjetskog doba._NEWLINE_Anarhisti, liberali i konzervativci su se pitali kako jedna organizacija, kao \xc5\xa1to je revolucionarna dr\xc5\xbeava, mo\xc5\xbee ikad odumrijeti kao \xc5\xa1to to Marx tvrdi. Oba tradicionalna razumjevanja privla\xc4\x8dnosti politi\xc4\x8dke mo\xc4\x87i i skoriji teoreti\xc4\x8dari organiziranog pona\xc5\xa1anja navode da \xc4\x87e skupina ili organizacija politi\xc4\x8dke mo\xc4\x87i radije te\xc5\xbeiti sa\xc4\x8duvati povlastice, nego dozvoliti ukidanje zarad dr\xc5\xbeave bez povlastica - \xc4\x8dak iako su povlastice dane u ime revolucije i uspostave jednakosti._NEWLINE_Suvremeni marksisti odgovaraju da socijalisti\xc4\x8dka dr\xc5\xbeava uvijek mora biti demokratska, i da se odumiranje dr\xc5\xbeave vr\xc5\xa1i dodjelom velike mo\xc4\x87i neposredno narodu. Druk\xc4\x8dije re\xc4\x8deno, socijalizam prelazi u komunizam kada predstavni\xc4\x8dka demokracija socijalizma prije\xc4\x91e u demokraciju komunizma._NEWLINE_Manifest je pro\xc5\xa1ao brojna izdanja od 1872. do 1890. Djelomi\xc4\x8dno je pisan za laike, kada se obra\xc4\x87a radnicima, a djelomi\xc4\x8dno za vladaju\xc4\x87u klasu, kada napada bur\xc5\xbeoaske \xc4\x8ditatelje. Povijesno govore\xc4\x87i, osigurava osnovu razumijevanja motiva i politike komunista na po\xc4\x8detku njihova pokreta._NEWLINE_\xe2\x80\x9eKomunisti preziru tajenje svojih pogleda i ciljeva. Oni otvoreno ka\xc5\xbeu da njihov cilj mo\xc5\xbee biti postignut samo sna\xc5\xbenim uni\xc5\xa1tenjem svih postoje\xc4\x87ih dru\xc5\xa1tvenih stanja. Neka vladaju\xc4\x87a klasa strepi pred komunisti\xc4\x8dkom revolucijom. Proleteri nemaju \xc5\xa1to izgubiti osim okova. Mogu osvojiti svijet.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_\xe2\x80\x9eProleteri svih zemalja, ujedinite se!\xe2\x80\x9c\n_START_SECTION_\nUtjecaj na suvremene zemlje\n_START_PARAGRAPH_\nNeki stavovi koje savjetuje Manifest su trenutno ra\xc5\xa1ireni u kapitalisti\xc4\x8dkim zemljama. Ve\xc4\x87ina suvremenih dr\xc5\xbeava je provela neke od ideja za koje se u svoje doba zalagao (i) Manifest: progresivno oporezivanje dohotka, uvo\xc4\x91enje centralne banke, javno \xc5\xa1kolovanje za svu djecu u dr\xc5\xbeavnim \xc5\xa1kolama i ukidanje dje\xc4\x8djeg rada._NEWLINE_Me\xc4\x91utim, suvremeni dokumenti o ljudskim pravima - tako Europska konvencija o ljudskim pravima - smatraju pravo na vlasni\xc5\xa1tvo i pravo na privatno poduzetni\xc5\xa1tvo temeljnim slobodama, na kojima po\xc4\x8diva realizacija svih drugih sloboda i sama demokracija; tj. uzimaju posve suprotno stajali\xc5\xa1te od glavnih ideja Komunisti\xc4\x8dkog manifesta, koji propagira da sloboda i demokracija mogu biti ostvarene tek ako ta dva prava budu ukinuta. _NEWLINE_Manji broj zemalja je danas predvo\xc4\x91eno Komunisti\xc4\x8dkim partijama ili ekstremnoljevi\xc4\x8darskim strankama s druga\xc4\x8dijim imenima (npr. Radni\xc4\x8dka partija Koreje u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji): u tim su zemljama pravo na politi\xc4\x8dko organiziranje (u pravilu je rije\xc4\x8d o jednostrana\xc4\x8dkim politi\xc4\x8dkim sustavima), sloboda govora i druga politi\xc4\x8dka i ljudska prava jako ograni\xc4\x8dena ili posve ukinuta. Ekstremna ljevica je s vrlo rijetkim iznimkama ujedno i ateisti\xc4\x8dka, na jedan borben na\xc4\x8din: u zemljama gdje dolazi na vlast biva sloboda vjeroispovijesti po pravilu jako ograni\xc4\x8dena, a obrazovni sustav i mediji provode konstantnu antivjersku propagandu.'