b'\n_START_ARTICLE_\nGra\xc4\x91a mi\xc5\xa1i\xc4\x87a\n_START_SECTION_\nPopre\xc4\x8dnoprugasti mi\xc5\xa1i\xc4\x87i\n_START_PARAGRAPH_\nPopre\xc4\x8dnoprugasti mi\xc5\xa1i\xc4\x87i(skeletni mi\xc5\xa1i\xc4\x87i) se obi\xc4\x8dno hvataju na kostima i prelaze preko nekog zgloba, tako da njihovom kontrakcijom dolazi do primicanja hvati\xc5\xa1ta. Ono se naziva tako jer pod mikroskopom daju efekt popre\xc4\x8dene ispruganosti, a javlja se zbog posebne ultrastrukture miofibrila koje se nalaze u sarkoplazmi (citoplazmi mi\xc5\xa1i\xc4\x87a). Popre\xc4\x8dnoprugastih mi\xc5\xa1i\xc4\x87a ima u tijelu preko 600 i ve\xc4\x87ina su parni mi\xc5\xa1i\xc4\x87i. Popre\xc4\x8dnoprugasto mi\xc5\xa1i\xc4\x87je tvori oko 40% ukupne te\xc5\xbeine tijela(8% je glatko i sr\xc4\x8dano mi\xc5\xa1i\xc4\x87je).\n_START_SECTION_\nMi\xc5\xa1i\xc4\x87no tkivo\n_START_PARAGRAPH_\nMi\xc5\xa1i\xc4\x87ne stanice su duge i tanke i \xc4\x8desto se zovu mi\xc5\xa1i\xc4\x87nim vlaknima. To vlakno je u biti multinuklearna stanica s velikim brojem jezgara \xc5\xa1to varira s obzirom na du\xc5\xbeinu samog vlakna. Vlakno ima oblik cilindra sa zaobljenim krajevima koji zavr\xc5\xa1avaju u vezivnom tkivu tetive. Ona se me\xc4\x91usobno pru\xc5\xbeaju usporedno pa tako na popre\xc4\x8dnom presjeku imaju kru\xc5\xbean ili poligonalan oblik s promjerom od 10 do 100 mikrometara. Duga su od 1 milimetra pa sve do 30\xc2\xa0cm, a neka mogu biti duga kao i sam mi\xc5\xa1i\xc4\x87. Sastoje se od citoplazme, koja se zove sarkoplazma, vi\xc5\xa1e jezgara i stani\xc4\x8dne ovojnice, sarkoleme. Sarkolema ima dva sloja. Unutra\xc5\xa1nji je stani\xc4\x8dna membrana, plazmalema, a vanjski sloj je bazalna membrana koja predstavlja vezu s endomizijem. Jezgre su spljo\xc5\xa1tene i periferno postavljene (samo u popre\xc4\x8dnoprugastom mi\xc5\xa1i\xc4\x87u. Du\xc5\xbeinom vlakna u sarkoplazmi se pru\xc5\xbeaju mi\xc5\xa1i\xc4\x87na vlakanca odnosno miofibrile. Okru\xc5\xbeene su mre\xc5\xbeom srakoplazmatskog retikuluma i sustavom T tubula. Izme\xc4\x91u miofibrila, a posebice ispod stani\xc4\x8dne membrane nalaze se mitohondriji koji slu\xc5\xbee za dobivanje energije u stanici, a u samoj sarkoplazmi je pohranjena i velika koli\xc4\x8dina glikogena. Sve to, omgu\xc4\x87uje mi\xc5\xa1i\xc4\x87nom vlaknu kao osnovnoj jedinici mi\xc5\xa1i\xc4\x87nog tkiva da se mo\xc5\xbee skratiti i rastegnuti za polovicu svoje du\xc5\xbeine od one u mirovanju. Mi\xc5\xa1i\xc4\x87no tkivo nema svoje me\xc4\x91ustani\xc4\x8dne tvari, ali je izme\xc4\x91u vlakana ulo\xc5\xbeeno rahlo vezivno tkivo.\n_START_SECTION_\nStroma mi\xc5\xa1i\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nMi\xc5\xa1i\xc4\x87 se kao parenhimatozni organ sastoji od mi\xc5\xa1i\xc4\x87nog tkiva i strome. Stromu \xc4\x8dini to vezivo koje mi\xc5\xa1i\xc4\x87na vlakna povezuje u organiziranu jedinicu, daju\xc4\x87i mu oblik, a osigurava dovod krvnih \xc5\xbeila, limfnih \xc5\xbeila i \xc5\xbeiv\xc4\x8danih vlakana do svakog mi\xc5\xa1i\xc4\x87nog vlakna. Volumni udio strome u mi\xc5\xa1i\xc4\x87u je 10 do 40\xc2\xa0%. Oko savakog vlakna nalazi se rahlo vezivno tkivo, endomysium (endomizij). U njemu se nalaze kapilare koje anastomoziraju i \xc5\xbeiv\xc4\x8dano vlakno koje pristupa na motornu plo\xc4\x8du na povr\xc5\xa1ini vlakna. Vlakna se udru\xc5\xbeuju u snopi\xc4\x87e koji su isto obavijeni vezivom, kojeg \xc4\x8dini neformirano vezivno tkivo, a zove se perimysium (perimizij). I tu se nalaze \xc5\xbeile i \xc5\xbeivci. A oko cijelog mi\xc5\xa1i\xc4\x87a je isto sloj vezivnog tkiva, epimysium (epimizij). On je povezan s ovojnicom od formiranog vezivnog tkiva, a zove se fascija. Mi\xc5\xa1i\xc4\x87e omataju i \xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87e vezivne ovojnice, fasciae musculorum. Mi\xc5\xa1i\xc4\x87i sa sli\xc4\x8dnim djelovanjem obi\xc4\x8dno se udru\xc5\xbeuju u skupine, a nalaze se u odjeljcima, compartimenta, koje odjeljuju vezivne pregrade odgovaraju\xc4\x87e fascije koja obavija taj dio tijela.\n_START_SECTION_\nKontrakcija\n_START_PARAGRAPH_\nMi\xc5\xa1i\xc4\x87 je putem \xc5\xbeiv\xc4\x8danih vlakana uklju\xc4\x8den u \xc5\xbeiv\xc4\x8dani sustav i funkciju cijelog organizma. Kada \xc5\xbeiv\xc4\x8dani impuls putem \xc5\xbeiv\xc4\x8danog vlakna do\xc4\x91e do motorne plo\xc4\x8de koja se nalazi na stanici, nastaje val depolarizacije stani\xc4\x8dne membrane mi\xc5\xa1i\xc4\x87nog vlakna i pokre\xc4\x87e se proces kontrakcije. Mi\xc5\xa1i\xc4\x87no vlakno mijenja du\xc5\xbeinu tj. ono se skra\xc4\x87uje, a to skra\xc4\x87ivanje omogu\xc4\x87uju miofibrile. U svakoj sarkomeri razlikujemo tva tipa mikrofilamenata, a to su aktin i miozin. Pravilan raspored mikrofilamenata omogu\xc4\x87uje izgled popre\xc4\x8dne ispruganosti ovisno o preklapanju filamenata. Potrebna energija za kontrakciju dolazi iz ATP-a koji nastaje u brojnim mitohondrijima, a interakcijom mikrofilamenata u miofibrili izvodi se kontrakcija.\n_START_SECTION_\nHvati\xc5\xa1te\n_START_PARAGRAPH_\nNa svakom mi\xc5\xa1i\xc4\x87u razlikujemo njegovo hvati\xc5\xa1te ili insertio, te glavu, caput, ili trbuh, venter, ovisno o vrsti mi\xc5\xa1i\xc4\x87a.Prija\xc5\xa1nja anatomska nazivlja razlikovala su polazi\xc5\xa1te, origo, i hvati\xc5\xa1te, insertio, mi\xc5\xa1i\xc4\x87a. Obi\xc4\x8dno se za polazi\xc5\xa1te uzimao proksimalni po\xc4\x8detak mi\xc5\xa1i\xc4\x87a a za zavr\xc5\xa1ni onaj koji se naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e pomi\xc4\x8de. Budu\xc4\x87i da djelovanje mi\xc5\xa1i\xc4\x87a mo\xc5\xbee biti i na njegovu proksimalnu (po\xc4\x8detnom) ili distalnu (krajnjem) kraju, novo nazivlje rabi samo izraz insertio, kao op\xc4\x87eniti izraz za hvati\xc5\xa1te mi\xc5\xa1i\xc4\x87a na kost. Opisuje se proksimalno i distalno hvati\xc5\xa1te. Mi\xc5\xa1i\xc4\x87i obi\xc4\x8dno prelaze preko bar jednog zgloba (i u nemu vr\xc5\xa1e kretnju), i hvataju se na krajeve kostiju. Neki se mi\xc5\xa1i\xc4\x87i, me\xc4\x91utim, hvataju na ko\xc5\xbeu (mimi\xc4\x8dni mi\xc5\xa1i\xc4\x87i lica), a neki na sluznicu (mi\xc5\xa1i\xc4\x87i jezika). Neki su mi\xc5\xa1i\xc4\x87i u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87eni za vezivnu ovojnicu (fasciju), a drugi tvore kru\xc5\xbene vrpce (vanjski analni sfinkter).\n_START_SECTION_\nMi\xc5\xa1i\xc4\x87 i tetiva\n_START_PARAGRAPH_\nNeki mi\xc5\xa1i\xc4\x87i su cijelom svojom du\xc5\xbeinom mesnati i na kost se hvataju kratkim vezivnim zavr\xc5\xa1ecima. Ve\xc4\x87ina mi\xc5\xa1i\xc4\x87a se na jednoj ili obje strane na kost hvata vezivnom vrpcom. Kad je vrpca okrugla zove se tetivom, tendo, a kad je vrpca plo\xc4\x8dasta, onda se zove aponeurosis (primjerice, aponeuroze mi\xc5\xa1i\xc4\x87a trbu\xc5\xa1ne stijenke). Tetiva je gra\xc4\x91ena od snopa paralelnih kolagenih vlakana koji imaju valovit smjer, a izme\xc4\x91u njih su stisnuti fibrociti. Snopvi vlakana su obavijeni rijetkim vezivom (peritendineum internum), a povr\xc5\xa1inu tetive obavija vezivna ovojnica (peritendineum externum). Kolagena vlakna nisu rastezljiva no zbog valovitog oblika se u kontrakciji mi\xc5\xa1i\xc4\x87a mogu izravnati. Na kost se dr\xc5\xbee tako da ura\xc5\xa1taju u periost ili ura\xc5\xa1taju direktno u kost preko Sharpeyevih vlakana._NEWLINE_Mi\xc5\xa1i\xc4\x87ni trbuh mo\xc5\xbee biti prekinut tetivom, tendo intermedius, tako da mi\xc5\xa1i\xc4\x87 ima dva trbuha (primjerice m. digastricus). Tetivne vrpce mogu biti umetnute na vi\xc5\xa1e mjesta du\xc5\xbe mi\xc5\xa1i\xc4\x87nog trbuha, tako da tvore tetivne intersekcije, intersectiones tendineae (primjerice m. rectus abdominis). Tetivni zavr\xc5\xa1etak mo\xc5\xbee biti i u obliku luka, arcus tendineus (primjerice m. soleus). Mi\xc5\xa1i\xc4\x87 se mo\xc5\xbee svijati oko ko\xc5\xa1tane izbo\xc4\x8dine kao kolotur, tako da na njemu opisujemo posebnu tvorbu, trochlea muscularis (primjerice m. obliquus superior bulbi).Mi\xc5\xa1i\xc4\x87ni trbuh i vezivna tetiva imaju razli\xc4\x8dite uloge u radu mi\xc5\xa1i\xc4\x87a. Tetive mogu izdr\xc5\xbeati veliko optere\xc4\x87enje, ali su, zbog slabe opskrbe krvlju, jako osjetljive na upalu i mogu odumrijeti. Mi\xc5\xa1i\xc4\x87ni dio je elasti\xc4\x8dniji, bolje prokrvljen i slabije otporan na infekciju. Prete\xc5\xbeito mi\xc5\xa1i\xc4\x87ni i prete\xc5\xbeito tetivni zavr\xc5\xa1eci mi\xc5\xa1i\xc4\x87a imaju razli\xc4\x8dito djelovanje na kost na koju se hvataju. Mi\xc5\xa1i\xc4\x87na hvati\xc5\xa1ta su \xc5\xa1ira a sila se s njih na kost prenosi na ve\xc4\x87u povr\xc5\xa1inu, tako da ne ostavljaju traga na kosti. Tetivni se zavr\xc5\xa1eci ve\xc5\xbeu na maloj povr\xc5\xa1ini tako da se tamo razvijaju velika optere\xc4\x87enja. Zato tetivni zavr\xc5\xa1eci mi\xc5\xa1i\xc4\x87a izvla\xc4\x8de kvrge, grebene i hrapavosti. Tetive su strahovito jake: tetiva popre\xc4\x8dnog obujma od 6 cm2 mo\xc5\xbee izdr\xc5\xbeati masu od 4 do 8 tisu\xc4\x87a kilograma. Tetivne niti nisu usporedne nego isprepletene, tako da se sila mi\xc5\xa1i\xc4\x87nog dijela prenosi na sve dijelove tetive._NEWLINE_Mi\xc5\xa1i\xc4\x87ne tetive se obi\xc4\x8dno hvataju na proksimalni kraj kosti, blizu osi pokreta. Tako poma\xc5\xbeu odr\xc5\xbeavanje krajeva kostiju u zglobu i u\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87uju ih. Kad se kontrahiraju izazivaju pokret distalnog (slobodnog) kraja kosti. Neki se mi\xc5\xa1i\xc4\x87i hvataju bli\xc5\xbee sredini dijafize kosti, a neki bli\xc5\xbee kraju kosti.\n_START_SECTION_\nSinovijalna vre\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nNa mjestima gdje tetive prelaze preko tvrdih podloga (kost, hrskavica, ligament ili druga tetiva), nalaze se sinovijalne vre\xc4\x87e, bursae synoviales. Sinovijalne vre\xc4\x87e su izgra\xc4\x91ene od vezivnog tkiva i sadr\xc5\xbee tanak sloj teku\xc4\x87ine koji smanjuje trenje i omogu\xc4\x87uje glatke pokrete mi\xc5\xa1i\xc4\x87a. Takva se sinovijalna vre\xc4\x87a naziva podtetivnom, bursa synovialis subtendinea. Neke od njih uvijek komuniciraju sa sinovijalnom \xc5\xa1upljinom zgloba preko kojega prolaze, primjerice sinovijalna vre\xc4\x87a supskapularnog mi\xc5\xa1i\xc4\x87a, bursa subtendinea musculi subscapularis.Sinovijalne vre\xc4\x87e se mogu nalaziti i izme\xc4\x91u sveza i zglobne \xc4\x8dahure, kao \xc5\xa1to je to slu\xc4\x8daj sa subakromijalnom burzom, bursa synovialis subacromialis. Sinovijalna vre\xc4\x87a se mo\xc5\xbee nalaziti i ispod ko\xc5\xbee, bursa synovialis subcutanea. Takve se vre\xc4\x87e nalaze na izbo\xc4\x8denim dijelovima zgloba koji se jako svijaju i gdje se ko\xc5\xbea mora brzo micati. Primjer takvih sinovijalnih vre\xc4\x87a su ona na olekranonu u lakatnom zglobu (bursa subcutanea olecrani) i ispred patele u koljenskom zglobu (bursa subcutanea prepatelaris). Nalaze se i na mjestima gdje je na kosti ili tetivi postoji jako trenje ili optere\xc4\x87enje, primjerice na peti. Ve\xc4\x87ina takvih potko\xc5\xbenih sinovijalnih je ste\xc4\x8dena, tj. ne nalazi se u svih ljudi nego samo u onih koji svojim radom prekomjerno optere\xc4\x87uju neka podru\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nSinovijalna ovojnica\n_START_PARAGRAPH_\nSinovijalne ovojnice, vaginae synoviales, imaju oblik tuljca i obavijaju tetive na mjestima gdje su izlo\xc5\xbeene trenju optere\xc4\x87enju s dvije ili vi\xc5\xa1e strana, primjerice na prednjoj i stra\xc5\xbenjoj strani tetive. to se zbiva na \xc5\xa1aci, stopalu i ramenu: trenje izaziva ko\xc5\xa1tana podloga na kojoj le\xc5\xbei tetiva, te vezivno zadebljanje iznad nje (retinaculum). Kako bi se omogu\xc4\x87io velik raspon pokreta tetiva, sinovijalne ovojnice se prote\xc5\xbeu oko 1\xc2\xa0cm iznad i ispod mjesta na kojima nastaje trenje. Sinovijalna vagina se sastoji od dva sloja, visceralnog i parijetalnog. Visceralni(unutarnji) sloj, pars tendinis, obavija samu tetivu i zapravo je srastao s njom. Od parijetalnog(vanjskog) lista, pars parietalis, odvaja ga sloj teku\xc4\x87ine koja ubla\xc5\xbeava trenje i omogu\xc4\x87uje pokrete tetive. Visceralni i parijetalni list prelaze jedan u drugi u uzdu\xc5\xbenoj osi i kroz taj prostor, mesotendineum, prolaze krvne \xc5\xbeile i \xc5\xbeivci u tetivu. Kad je opseg kretanja tetiva velik, primjerice na dugim pregiba\xc4\x8dima prstiju, mesotendineum se mo\xc5\xbee pro\xc5\xa1iriti tako da nastane vezivni snopi\xc4\x87, vincula tendinum. Tetive dugih pregiba\xc4\x8da prstiju na \xc5\xa1aci i na stopalu imaju, osim sinovijalne, i vezivnu ovojnicu, vagina fibrosa u koju su ulo\xc5\xbeene tetive u sinovijalnoj ovojnici.\n_START_SECTION_\nSr\xc4\x8dani mi\xc5\xa1i\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nSr\xc4\x8dano mi\xc5\xa1i\xc4\x87no tkivo izgra\xc4\x91uje miokard, srednji i najva\xc5\xbeniji sloj stijenke srca. Osnovna jedinica tkiva je vlakno koje se zove sr\xc4\x8dana stanica, koja tako\xc4\x91er pod mikroskopom daje efekt popre\xc4\x8dene ispruganosti \xc5\xa1to ga svrstava u grupu popre\xc4\x8dno ispruganih mi\xc5\xa1i\xc4\x87a. Ono tako\xc4\x91er sadr\xc5\xbei miofibrile, ali sarkoplazmatski ratikulum je ne\xc5\xa1to manje razvijen. Ali funkcionalno je sr\xc4\x8dani mi\xc5\xa1i\xc4\x87 potpuno razli\xc4\x8dit od skeletnog. Sr\xc4\x8dane se stanice na krajevima spajaju jedna na drugu. Granaju se tvore\xc4\x87i izduljene izdanke kojima se opet povezuju sa susjednim stanicama. Me\xc4\x91usobno se spajaju na karakteristi\xc4\x8dana na\xc4\x8din, a to omogu\xc4\x87uju prijelazne plo\xc4\x8de (disci intercalares). Dezmosomi mehani\xc4\x8dki povezuju mi\xc5\xa1i\xc4\x87ne stanice i sprje\xc4\x8davaju njihovo razdvajanje kod neprekindnih kontrakcija, dok tijesni spojevi omogu\xc4\x87uju stalni protok iona. Tako se signal za kontrakciju \xc5\xa1iri poput vala iz stanice u stanicu. Sr\xc4\x8dani je mi\xc5\xa1i\xc4\x87 tako gra\xc4\x91en od gusto zbijenih snopova stanica. U pravilu jedna stanica sadr\xc5\xbei jednu centralno smje\xc5\xa1tenu jezgru (kod stanice popre\xc4\x8dnoprugastog mi\xc5\xa1i\xc4\x87a ona je periferno). Tako opisane sr\xc4\x8dane stanice \xc4\x8dine radnu muskulaturu srca. Uz to postoji i provodna muskulatura, a nalazi se u odre\xc4\x91enoj regiji srca. Zada\xc4\x87a im je stvarati i provoditi impulse na stanice radne muskulature. Takve stanice imaju manje miofibrila, a vi\xc5\xa1e sarkoplazme. Prvo podru\xc4\x8dje provodne muskulature \xc4\x8dini SA \xc4\x8dvor (nodus sinusatrialis) u kojem stanice imaju zada\xc4\x87u stvaranja ritmi\xc4\x8dkog impulsa (pacemaker). Na granici pretlijetke i klijetke se nalazi jo\xc5\xa1 jedan \xc4\x8dvor, AV \xc4\x8dvor (nodus atrioventricularis). Osim tih ograni\xc4\x8denih nakupina stanica tu su i snopovi vlakana koji osiguravaju put preno\xc5\xa1enja nastalih podra\xc5\xbeaja na stanice radne muskulature pretklijetki i klijetki (Hisov snop te lijeva i desna grana). Prema tome impuls u stanicama provodne muskulature nastaje spontano te se iz SA \xc4\x8dvora (kod zdravog srca) prenose na stanice radne muskulature. Oko vlakna je vezivo - endomizij kojeg \xc4\x8dine fibroblasti, kolagen i retikulinska vlakna, bogata mre\xc5\xbea kapilara te \xc5\xbeiv\xc4\x8dana vlakna. Ta \xc5\xbeiv\xc4\x8dana vlakna ne zavr\xc5\xa1avaju na motornoj plo\xc4\x8di vlakna jer ih tu nema, ali \xc5\xbeivac se grana oko mi\xc5\xa1i\xc4\x87ne stanice. Zato . koja inerviraju srce u biti slu\xc5\xbee samo za regulaciju frekvencije srca. Za razliku od skeletnog mi\xc5\xa1i\xc4\x87a tu se mogu na\xc4\x87i i limfne kapilare. Snopovi vlakana su obavijeni perimizijem.\n_START_SECTION_\nGlatko mi\xc5\xa1i\xc4\x87je\n_START_PARAGRAPH_\nGlatko mi\xc5\xa1i\xc4\x87no tkivo je gra\xc4\x91eno od stanica vretenastog oblika koje su najdeblje u svom sredi\xc5\xa1tu, a suzuju se prema krajevima. Jezgra je smje\xc5\xa1tena u sredini stanice (centralno). Ne pokazuje popre\xc4\x8dnu ispruganost jer rijetke aktinske i miozinske niti nemaju raspored re\xc5\xa1etke kao u skeletnom mi\xc5\xa1i\xc4\x87u. Ovo tkivo tvori srednji sloj stijenke \xc5\xa1upljih utrobnih organa (npr. crijevo) koje se zove mi\xc5\xa1i\xc4\x87nica. To tkivo izvodi spore kretnje koje se izvode kontinuirano, spontano i ritmi\xc4\x8dki. Simpati\xc4\x8dka i parasimpati\xc4\x8dka vlakna su rijetko prisutna oko mi\xc5\xa1i\xc4\x87nih vlakana, a djeluju tako\xc4\x91er na frekvenciju. Ve\xc4\x87ina stanica se kontrahira spontano, a impuls za kontrakciju se prenosi s vlakna na vlakno preko stani\xc4\x8dnih veza. To su tijesni spojevi na su\xc5\xbeenim krajevima mii\xc5\xa1i\xc4\x87nih stanica, a omogu\xc4\x87uju kontinuirani prijenos impulsa na sljede\xc4\x87u \xc5\xbeiv\xc4\x8danu stanicu, a u prija\xc5\xa1njoj se de\xc5\xa1ava relaksacija. Tako nastaje peristalti\xc4\x8dko gibanje koje usmjereno potiskuje nekakav sadr\xc5\xbeaj (npr. probavljenu hranu)'