b'\n_START_ARTICLE_\nSrbi u NDH: Broj \xc5\xbertava\n_START_SECTION_\nSa\xc5\xbeetak\n_START_PARAGRAPH_\nBroj stradalih Srba na podru\xc4\x8dju Nezavisne Dr\xc5\xbeave Hrvatske tijekom Drugog svjetskog rata mo\xc5\xbee se procijeniti usporedbom rezultata popisa stanovni\xc5\xa1tva prije i poslije rata, 1931. i 1948. godine. NDH je postojala na podru\xc4\x8dju Hrvatske bez Baranje, cijele Bosne i Hercegovine te Srijema. Na tom je podru\xc4\x8dju 1931. godine popisano 1.790.000 Srba, a 1948. Srbima se izjasnilo 1.829.000. Za usporedbu sa stanjem prije rata, od tog broja treba odbiti Muslimane koji su se izjasnili kao Jugoslaveni, a dodati one koji su iselili u Vojvodinu ili inozemstvo; to daje 1.907.000 "pravih" Srba._NEWLINE_Da bi se dobio stvarni ratni gubitak (broj poginulih ili ubijenih), treba procijeniti koliko je Srba bilo uo\xc4\x8di rata 1941. godine, koliko bi bio 1948. da nije bilo rata, te koliki je \xc4\x8disti demografski gubitak zbog smanjenog nataliteta i pove\xc4\x87anog mortaliteta za vrijeme rata. Ta su demografska istra\xc5\xbeivanja krajem 1980-ih nezavisno jedan od drugog izvr\xc5\xa1ili Vladimir \xc5\xbderjavi\xc4\x87 i Bogoljub Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87. Prvi procjenjuje broj \xc5\xbertava na 335.000, a drugi na 370.000. _NEWLINE_Vladimir \xc5\xbderjavi\xc4\x87 1995. godine iznosi procjenu o 322.000 ukupnih srpskih \xc5\xbertvi s podru\xc4\x8dja NDH, u \xc4\x8demu 82 tisu\xc4\x87a pripadnika partizanskih i 23 tisu\xc4\x87e pripadnika \xc4\x8detni\xc4\x8dkih postrojbi, 25 tisu\xc4\x87a umrlih od tifusa, 20 tisu\xc4\x87a civila stradalih u njema\xc4\x8dkom logoru Sajmi\xc5\xa1te kod Zemuna i daljnjih 45 tisu\xc4\x87a civila pobijenih od Nijemaca na drugim mjestima, 15 tisu\xc4\x87a civila pobijenih od Talijana, 34 tisu\xc4\x87e civila stradalih u borbama usta\xc5\xa1a, \xc4\x8detnika i partizana, 28 tisu\xc4\x87a pobijenih na raznim mjestima, te 50 tisu\xc4\x87a pobijenih u sustavu logora Jasenovac. _NEWLINE_Ovi se rezultati dobro sla\xc5\xbeu sa rezultatima popisa \xc5\xbertava 1964. (cijela Jugoslavija) i 1997. (Jasenovac), te brojem \xc5\xbertava koje daju izvje\xc5\xa1taji za razne regije u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini._NEWLINE_Poku\xc5\xa1aji la\xc5\xbenog prikazivanja broja stradalih Srba u NDH idu do broja od vi\xc5\xa1e 2 milijuna stradalih Srba._NEWLINE_Pitanje broja Srba postradalih u NDH do danas nije dovoljno temeljito istra\xc5\xbeeno. Demograf Stjepan \xc5\xa0terc ukazuje da je propaganda komunisti\xc4\x8dke Jugoslavije dugotrajno mistificirala temu \xc5\xbertava II. svjetskog rata, uve\xc4\x87avaju\xc4\x87i \xc5\xbertve u redovima Srba i trajno \xc5\xa1ute\xc4\x87i o brojnosti \xc5\xbertava me\xc4\x91u drugim narodima. Ukazuje da se od popisa stanovni\xc5\xa1tva Jugoslavije 1931. do onoga iz 1948. godine ukupan broj Srba ipak pove\xc4\x87ao za 735.117, dok se broj Hrvata na tom podru\xc4\x8dju u isto vrijeme umanjio za 12.647. Dodu\xc5\xa1e se pritom broj etni\xc4\x8dkih Srba u SR Hrvatskoj smanjio tijekom tih 17 godina za 89.205 (u SR BiH je u isto vrijeme uve\xc4\x87an za 136.116), ali se sve do danas nije uva\xc5\xbeio utjecaj migracija Srba iz Hrvatske prema SR Srbiji, gdje je osobito doseljavanjem u Vojvodinu suptituirano folksdoj\xc4\x8dersko stanovni\xc5\xa1tvo (400.000 ljudi ili vi\xc5\xa1e) doseljavanjem etni\xc4\x8dkih Srba iz drugih dijelova Jugoslavije._NEWLINE_Prema Mariju Bari, iz Hrvatske je u kolonizaciji Vojvodine neposredno nakon II. svjetskog rata i protjerivanja Folksdoj\xc4\x8dera sudjelovalo oko 7.500 tisu\xc4\x87a obitelji, s prosje\xc4\x8dnih 5,69 \xc4\x8dlanova. Me\xc4\x91u kolonistima, bilo je ukupno 7.134 Hrvata s podru\xc4\x8dja Hrvatske i BiH; tj. najve\xc4\x87i dio osoba koloniziranih u Vojvodinu s podru\xc4\x8dja Hrvatske bili su etni\xc4\x8dki Srbi. Me\xc4\x91u skoro 30.000 obitelji doseljenih u Vojvodinu iz BiH, tako\xc4\x91er su prevladavali Srbi: me\xc4\x91u kolonistima je bilo svega 1.848 osoba muslimanske pripadnosti. Nije istra\xc5\xbeeno koliko je od ukupno 162.447 Srba doseljenih tada u Vojvodinu bilo iz reda onih koji su tijekom II. svjetskog rata bili protjerani ili izbjegli s podru\xc4\x8dja NDH u Srbiju.\n_START_SECTION_\nPopisi stanovni\xc5\xa1tva i stope prirasta\n_START_PARAGRAPH_\nPopis stanovni\xc5\xa1tva na podru\xc4\x8dju Jugoslavije bio je proveden 1921. (sa danom 31. sije\xc4\x8dnja, pa su potrebne sitne korekcije jer imamo malo vi\xc5\xa1e od deset godina razmaka), zatim 31. o\xc5\xbeujka 1931., te nakon Drugog svjetskog rata 15. o\xc5\xbeujka 1948. Iako svaki popis ima odre\xc4\x91enu gre\xc5\xa1ku, slu\xc5\xbebene statisti\xc4\x8dke institucije u doba Druge Jugoslavije priznavale su te rezultate, a tako\xc4\x91er i dana\xc5\xa1nje. _NEWLINE_Naravno, rezultati iz 1921. i 1931. odnose se na tada\xc5\xa1nje podru\xc4\x8dje Jugoslavije, bez dijelova koji su bili pod Italijom (Istra, Rijeka, Kvarnerski otoci, Zadar), pa u usporedbama to treba uzeti u obzir._NEWLINE_Kada se uspore\xc4\x91uju podaci o stanovni\xc5\xa1tvu pojedinih republika, treba imati u vidu da je popis 1921. sa\xc4\x8dinjen, i rezultati iskazivani, po tada\xc5\xa1njim upravnim jedinicama, a onaj iz 1931. po tada\xc5\xa1njih devet banovina (uvedene 1929, nazvane po rijekama), koje nemaju veze sa povijesnim pokrajinama (osim Dravske banovine, koja se poklapa sa teritorijom dana\xc5\xa1nje Republike Slovenije minus dijelovi koji su tada bili pod Italijom). Za iskazivanje broja stanovnika po republikama koje su postojale 1948. (to su dana\xc5\xa1nje dr\xc5\xbeave), treba pa\xc5\xbeljivo, po kotarevima i op\xc4\x87inama, pregledati sve podatke iz 1921. i 1931., pa razdijeliti i pribrojiti republici u \xc4\x8dijem je sastavu 1948. Taj su prora\xc4\x8dun statisti\xc4\x8dari nakon Drugog svjetskog rata obavili; \xc5\xbderjavi\xc4\x87 donosi te brojeve (zaokru\xc5\xbeene na tisu\xc4\x87u stanovnika) u tabeli 1, str. 106, prema knjizi V. Simeunovi\xc4\x87a: Stanovni\xc5\xa1tvo Jugoslavije i socijalisti\xc4\x8dkih republika 1921-1961, Beograd: Savezni zavod za statistiku, 1964. _NEWLINE_Stopa prirodnog prira\xc5\xa1taja stanovni\xc5\xa1tva 1930-ih godina u Jugoslaviji opada, a posebno naglo od 1935. (O tome podrobnije u \xc4\x8dlanku \xc5\xbdrtve Drugog svjetskog rata na podru\xc4\x8dju Jugoslavije, poglavlje Broj stanovnika Kraljevine Jugoslavije 1941.) To treba uzeti u obzir ne samo kada se izra\xc4\x8dunava broj stanovnika 1941., nego i kada se izra\xc4\x8dunava o\xc4\x8dekivani broj stanovnika 1948.\n_START_SECTION_\nBosna i Hercegovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa Bosnu i Hercegovinu, iz rezultata popisa stanovni\xc5\xa1tva, dobivamo ukupno 1.890.000 stanovnika godine 1921, te 2.324.000 godine 1931. Prirast je dakle 434.000, odnosno 23,0\xc2\xa0% za deset godina, \xc5\xa1to daje prosje\xc4\x8dnu stopu prirasta od 2,08% godi\xc5\xa1nje. (Me\xc4\x91utim, ako uzmemo u obzir da se zapravo radi o razmaku od 122 mjeseca izme\xc4\x91u dva popisa a ne 120, broj je ne\xc5\xa1to ni\xc5\xbei, 2,05%. Broj stanovnika na dan 31. sije\xc4\x8dnja 1931. bio bi 2.316.000. \xc5\xbderjavi\xc4\x87 spominje taj \xc4\x8dimbenik na str. 107) To je znatno vi\xc5\xa1e od stope prirasta cijele Jugoslavije u tom periodu, koja je iznosila 1,50% (vidi: Broj stanovnika Kraljevine Jugoslavije 1941)._NEWLINE_Broj stanovnika Bosne i Hercegovine po popisu iz 1948. je 2.565.000 (\xc5\xbderjavi\xc4\x87, tabela 16, str. 129) Dakle, ve\xc4\x87i je za 241.000  od broja stanovnika 1931._NEWLINE_Za usporedbu sa dalje navedenim prora\xc4\x8dunima Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87a i \xc5\xbderjavi\xc4\x87a: ako bismo pretpostavili da je stopa porasta stanovni\xc5\xa1tva ostala 2,05% godi\xc5\xa1nje, koja je bila u razdoblju 1921-1931, stanovni\xc5\xa1tvo bi se u razdoblju od 17 godina pove\xc4\x87alo za 41,2 posto, pa bi za 1948. iznosilo 3.281.000, tj. za 957.000 vi\xc5\xa1e, nego godine 1931. To je pak za 716.000 vi\xc5\xa1e od stvarnog broja stanovnika po popisu 1948. _NEWLINE_Mo\xc5\xbeemo re\xc4\x87i da je taj broj gornja granica s kojom u prora\xc4\x8dunu demografskih gubitaka mo\xc5\xbeemo ra\xc4\x8dunati; nema nikakvih razloga za pretpostavku da bi stopa porasta iznenada porasla i bila \xc4\x8dak i ve\xc4\x87a nego 1920-ih godina. \xc4\x8cak i broj od 2,05% zna\xc4\x8di pretpostavku da bi se trend pada stope, jako izra\xc5\xbeen u drugoj polovici 1930-ih, naglo zaustavio i obrnuo; to je posve nevjerojatno (vidi Izra\xc4\x8dunavanje o\xc4\x8dekivanog broja stanovnika 1948)._NEWLINE_Za Bosnu i Hercegovinu \xc5\xbderjavi\xc4\x87 za razdoblje 1931-1941. ra\xc4\x8duna sa prosje\xc4\x8dnom godi\xc5\xa1njom stopom rasta od 2,06%. S obzirom na pad stope rasta 1935-1939, u izra\xc4\x8dunavanju o\xc4\x8dekivanog broja stanovnika 1948. \xc5\xbderjavi\xc4\x87 ra\xc4\x8duna sa stopom od 1,66% za razdoblje 1941-1948. Ova stopa od 1,66% za razdoblje od sedam godina zna\xc4\x8di pove\xc4\x87anje od 12,22%, dok bi stopa od 2,06%  za sedam godina dala pove\xc4\x87anje od 15,34%. _NEWLINE_Bogoljub Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87 u svojoj studiji izra\xc4\x8dunava za cijelu Jugoslaviju za 1941. i 1948. godinu ne\xc5\xa1to ni\xc5\xbei broj nego \xc5\xbderjavi\xc4\x87, dok se zna\xc4\x8dajnija razlika javlja kod Bosne i Hercegovine, gdje za 1941. navodi 2.814.000 stanovnika (\xc5\xbderjavi\xc4\x87 malo vi\xc5\xa1e: 2.825.000), a za 1948. izra\xc4\x8dunava 3.233.000, vi\xc5\xa1e od \xc5\xbderjavi\xc4\x87a (3.171.000), ali manje od gore navedene gornje granice od 3.281.000. Zato su ukupni demografski gubici za Jugoslaviju kod Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87a ne\xc5\xa1to manji nego kod \xc5\xbderjavi\xc4\x87a (za 1,8%), a za BiH ve\xc4\x87i: 668.000 prema 606.000 (za 10,2%). Razlika dolazi otuda, \xc5\xa1to Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87 za o\xc4\x8dekivanu godi\xc5\xa1nju stopu prirasta u godinama 1941-1948. uzima 2,00% (ne\xc5\xa1to manje od gore spomenutih 2,05% iz razdoblja 1921-1931), a \xc5\xbderjavi\xc4\x87 1,65%. \xc5\xbderjavi\xc4\x87 ka\xc5\xbee da nije jasno na kojoj osnovi Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87 pretpostavlja tako visoku stopu, kada je ona, kako je gore izlo\xc5\xbeeno, tijekom 1930-ih stalno bila u padu. (\xc5\xbderjavi\xc4\x87 komentira Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87evu studiju i razlike na str. 172-177)_NEWLINE_Uz jo\xc5\xa1 neke korekcije i pretpostavke, koje detaljno obrazla\xc5\xbee, \xc5\xbderjavi\xc4\x87 kona\xc4\x8dno u tabeli 17, str. 133, daje podatke o o\xc4\x8dekivanom i stvarno registriranom stanovni\xc5\xa1tvu Bosne i Hercegovine 1948. godine ukupno, te po narodnostima. Za ukupno o\xc4\x8dekivano stanovni\xc5\xa1tvo godine 1948. on daje 3.171.000, \xc5\xa1to je za 110.000 manje od gore navedene gornje granice. Rije\xc4\x8d je dakle od razlici od samo 3,5%._NEWLINE_Stvarno registrirani broj stanovnika, prema popisu iz 1948., kako je navedeno gore, bio je 2.565.000, odnosno za 606.000 manji od o\xc4\x8dekivanog po \xc5\xbderjavi\xc4\x87evom ra\xc4\x8dunu. _NEWLINE_Da bi se dobio demografski gubitak, treba jo\xc5\xa1 ura\xc4\x8dunati emigraciju. Znatan broj stanovnika, gotovo sve Srbi, iselio je nakon rata u Vojvodinu. Neki su Srbi iselili u Srbiju, a Hrvati u Hrvatsku. Ti su brojevi poznati i \xc5\xbderjavi\xc4\x87 ih navodi na str. 125-128. Ukupna je emigracija 126.000, pa to daje ukupni demografski gubitak Bosne i Hercegovine od 480.000. _NEWLINE_Da bi se dobio stvarni ratni gubitak, treba od navedenog broja oduzeti \xc4\x8disti demografski gubitak. Ratne su prilike u Jugoslaviji bile izvanredno te\xc5\xa1ke, a osobito na podru\xc4\x8dju Bosne i Hercegovine. \xc5\xbderjavi\xc4\x87 o tome raspravlja na str. 145-148. U tabeli 28, str. 157, on sumira sve podatke o demografskim i stvarnim gubicima. Kao demografski gubitak za Bosnu i Hercegovinu u cjelini uzima 101.000. Odatle je stvarni demografski gubitak 379.000. _NEWLINE_Nadalje, treba uzeti u obzir i gubitak stanovni\xc5\xa1tva zbog emigracije u inozemstvo. On za Bosnu i Hercegovinu iznosi ukupno 51.000. U tom broju zna\xc4\x8dajne su nacionalne manjine: 13.000 Poljaka, 12.000 Nijemaca, te ne\xc5\xa1to Rusa, Ma\xc4\x91ara i Talijana. Emigriralo je i 10.000 Srba, 6.000 Hrvata i 5.000 Muslimana._NEWLINE_Oduzev\xc5\xa1i tih 51.000 emigranata, dobivamo za ratne gubitke Bosne i Hercegovine 328.000 ljudi. Od toga je 12.000 umrlo u inozemstvu, a 316.000 u zemlji. (\xc5\xbderjavi\xc4\x87, tabela 28, str. 157)\' Taj broj obuhva\xc4\x87a sve poginule, ubijene i umrle uslijed ratnih okolnosti._NEWLINE_Bogoljub Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87, koji kako je gore navedeno ra\xc4\x8duna sa vi\xc5\xa1om stopom rasta, izra\xc4\x8dunava da su ratni gubici Bosne i Hercegovine 382.000 ljudi, tj. za 54.000 odnosno 16,5% vi\xc5\xa1e. (Za Srbiju Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87 izra\xc4\x8dunava manji broj \xc5\xbertava nego \xc5\xbderjavi\xc4\x87.)_NEWLINE_Kao \xc5\xa1to se vidi, ovaj broj \xc5\xbertava dat je na temelju poznatih podataka, te izra\xc4\x8dunavanjima uz neke navedene pretpostavke, koje je te\xc5\xa1ko dovesti u pitanje. Mogu\xc4\x87e su naravno odre\xc4\x91ene gre\xc5\xa1ke, ali ne u stotinama tisu\xc4\x87a. Broj emigranata unutar Jugoslavije dobro je poznat, broj emigranata u inozemstvo tako\xc4\x91er. Da je do pada nataliteta u doba rata do\xc5\xa1lo, sasvim je sigurno. Moglo bi se jo\xc5\xa1 inzistirati da su svi statisti\xc4\x8dki podaci pogre\xc5\xa1ni i da su stope rasta stanovni\xc5\xa1tva u razdoblju 1931-1941. bile znatno ve\xc4\x87e, pa je onda ve\xc4\x87i i broj stanovni\xc5\xa1tva 1941. (ukupno ili za pojedine nacionalnosti), i za isti broj ve\xc4\x87i i broj \xc5\xbertava. Ali  takve se tvrdnje ne mogu zasnivati ni na kakvim postoje\xc4\x87im podacima, nego na posve proizvoljnim pretpostavkama._NEWLINE_Stjepan \xc5\xa0terc ukazuje 2017. godine da je prema podatcima popisa stanovni\xc5\xa1tva bilo 1931. u okviru dana\xc5\xa1njih granica Hrvatske 633.256 pravoslavnog stanovni\xc5\xa1tva u Hrvatskoj (oko 633.000 Srba), a u Bosni i Hercegovini daljnjih 1.028.139 pravoslavaca. Popis stanovni\xc5\xa1tva 1948. godine utvr\xc4\x91uje u Hrvatskoj 543.795 osoba srbijanske etni\xc4\x8dke pripadnosti (dakle, 89.205 manje nego u popisu 1931.), a u Bosni i Hercegovini 1.136.116 (dakle za 136.116  vi\xc5\xa1e nego u popisu 1931.); na razini \xc4\x8ditave Jugoslavije pove\xc4\x87an je u tih 17 godina broj Srba za 14,7%, u BiH za 13,6 posto, dok je u Hrvatskoj umanjen za 14,1 posto: \xc5\xa0terc ukazuje na migracije unutar samog podru\xc4\x8dja Jugoslavije u tom 17-godi\xc5\xa1njem razdoblju, kao vjerojatni razlog stanovitog pada udjela Srba u ukupnom stanovni\xc5\xa1tvu na podru\xc4\x8dju Hrvatske i BiH (tj. u granicama NDH), te zaklju\xc4\x8duje da su vrlo dubiozni izra\xc4\x8duni da su Srbi na tom podru\xc4\x8dju stradavali u nekom ve\xc4\x87em udjelu, u odnosu na stanovni\xc5\xa1tvo drugih etni\xc4\x8dkih pripadnosti. Doista, Srbi s podru\xc4\x8dja koje je 1941.-1945. god bilo obuhva\xc4\x87eno granicama NDH, sudjelovali su nakon 1945. godine u kolonizaciji Vojvodine, gdje su etni\xc4\x8dki Srbi zamijenili preko 400.000 Folksdoj\xc4\x8dera koji su odande organizirano protjerani.\n_START_SECTION_\nVerifikacija demografskog izra\xc4\x8dunavanja za Bosnu i Hercegovinu\n_START_PARAGRAPH_\nPrema Imeni\xc4\x8dnom popisu \xc5\xbertava na osnovi podataka Zemaljske komisije za utvr\xc4\x91ivanje zlo\xc4\x8dina okupatora i njihovih pomaga\xc4\x8da iz 1946. ukupan broj palih antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkih boraca i \xc5\xbertava fa\xc5\xa1izma (svih etni\xc4\x8dkih pripadnosti) na podru\xc4\x8dju Bosne i Hercegovine iznosio je 174.084 (podatak iz knjige \xc4\x90or\xc4\x91a Pejanovi\xc4\x87a: Stanovni\xc5\xa1tvo BiH, Beograd, 1955) .(\xc5\xbderjavi\xc4\x87, str. 71)\n_START_SECTION_\nHrvatska\n_START_PARAGRAPH_\nZa Hrvatsku dajemo samo sumarni broj koje iznosi \xc5\xbderjavi\xc4\x87. Za razja\xc5\xa1njenje o na\xc4\x8dinima izra\xc4\x8dunavanja vidi poglavlje o Bosni i Hercegovini._NEWLINE_Broj stanovnika Hrvatske 1931. godine je 3.430.000. Godine 1948. broj stanovnika je 3.757.000, od \xc4\x8dega je 261.000 na pripojenim podru\xc4\x8djima koja su 1931. bila pod Italijom. Stopa prira\xc5\xa1taja je u Hrvatskoj uvijek bila ni\xc5\xbea nego u Bosni i Hercegovini. \xc5\xbderjavi\xc4\x87 uzima za 1941. godinu 3.780.000 stanovnika, te za 1948. o\xc4\x8dekivano stanovni\xc5\xa1tvo 4.044.000._NEWLINE_Razlika prema broju ustanovljenom popisom je 548.000, od \xc4\x8dega treba oduzeti saldo migracija od 46.000 (emigracija u inozemstvo i u Vojvodinu, imigracija iz Bosne i Hercegovine), pa demografski gubitak iznosi 502.000. (\xc5\xbderjavi\xc4\x87, tablica 19, str. 136) _NEWLINE_Bogoljub Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87, kako upozorava \xc5\xbderjavi\xc4\x87 (str. 175), napravio je kod Hrvatske gre\xc5\xa1ku uspore\xc4\x91uju\xc4\x87i rezultate popisa iz 1948. i iz 1931.: nije uzeo u obzir da su kotarevi Biograd i Preku, koji su nakon pripojenja Zadra bili pripojeni kotaru Zadar, godine 1931. bili u okviru Jugoslavije. Tako on ra\xc4\x8duna da je podru\xc4\x8dje pripojeno Hrvatskoj imalo 317.000 stanovnika, a stvaran broj, kada se spomenuti kotarevi oduzmu, jest 261.000. Ina\xc4\x8de, Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87ev broj gubitaka je gotovo potpuno jednake \xc5\xbderjavi\xc4\x87evom._NEWLINE_Od ukupnog demografskog gubitka od 502.000, \xc4\x8disti demografski gubitak  je 50.000. Stvarni demografski gubitak stanovni\xc5\xa1tva je dakle 452.000. _NEWLINE_Vrlo je velika bila emigracija u inozemstvo: ukupno 157.000, od toga je 90.000 Nijemaca (izbjegli i deportirani) i 30.000 Hrvata (izbjegli). _NEWLINE_Ratni gubici Hrvatske su dakle 295.000, od \xc4\x8dega je 24.000 umrlo u inozemstvu, a 271.000 u zemlji. (\xc5\xbderjavi\xc4\x87, tablica 30, str. 159)\n_START_SECTION_\nVerifikacija demografskog izra\xc4\x8duna za Hrvatsku\n_START_PARAGRAPH_\nPrema Imeni\xc4\x8dnom popisu \xc5\xbertava na osnovi podataka Zemaljske komisije za utvr\xc4\x91ivanje zlo\xc4\x8dina okupatora i njihovih pomaga\xc4\x8da iz 1946. zbroj ukupnog broja \xc5\xbertava fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkog terora na teritoriju Hrvatske iznosio je 138.984.(\xc5\xbderjavi\xc4\x87, str. 71)_NEWLINE_Osim popisa \xc5\xbertava rata iz 1964. godine, \xc4\x8diji rezultati nikada nisu potpuno obra\xc4\x91eni, za \xc4\x8ditavo podru\xc4\x8dje Hrvatske postoji velik broj bro\xc5\xa1ura, u kojima su dati podaci o poginulim borcima NOR-a i \xc5\xbertvama rata u pojedinim kotarevima, regijama, logorima isl. Obradom 49 takve bro\xc5\xa1ure, Imeni\xc4\x8dnog popisa \xc5\xbertava Zemaljske komisije za utvr\xc4\x91ivanje zlo\xc4\x8dina okupatora i njihovih pomaga\xc4\x8da  i prikupljenih dodatnih podataka SUBNOR-a, uz procjenu broja ubijenih usta\xc5\xa1a, domobrana i \xc4\x8detnika,  \xc5\xbderjavi\xc4\x87 dolazi do broja od 266.600 \xc5\xbertava. (str. 188-189)\n_START_SECTION_\nSrbi u Bosni i Hercegovini\n_START_PARAGRAPH_\nPrije drugog svjetskog rata nije bilo kategorije "nacionalnost" u popisima stanovni\xc5\xa1tva. (Pogledajte: Nacionalnosti po popisima 1921. i 1931). Broj Srba u popisima iz 1921. i 1931. dobivamo tako, da od iskazanog broja pravoslavaca odbijemo one, kojima materinji jezik nije srpskohrvatski; to su  Rusi, Ukrajinci, Bugari i Rumunji. Od preostalog broja, treba tako\xc4\x91er odbiti Crnogorce i Makedonce._NEWLINE_Tako za Bosnu i Hercegovinu za 1931. godinu imamo 1.028.723 pravoslavnih. Drugi materinji jezik imalo ih je 12.700, a procjenjuje da je bilo 1.000 Makedonaca i 2.000 Crnogoraca. Tako dobivamo broj od 1.013.023 Srba. (\xc5\xbderjavi\xc4\x87, prilog 9, str. 236-239)_NEWLINE_Na popisu stanovni\xc5\xa1tva 1948. kao Srbi se izjasnilo 1.136.000 stanovnika BiH. Za usporedbu sa predratnim podacima treba me\xc4\x91utim odbiti ljude muslimanske vjere, koji su se te godine izjasnili kao Srbi. Tzv. "Muslimani-Jugoslaveni" (za razliku od Albanaca i drugih muslimana) su se na to popisu izja\xc5\xa1njavali kao neopredijeljeni (ve\xc4\x87ina), kao Srbi ili Hrvati, a u Makedoniji i kao Makedonci. Popis 1948., knjiga IX, str. XVII. navodi da se u BiH 71.995 muslimana izjasnilo kao Srbi, a 25.295 kao Hrvati (\xc5\xbderjavi\xc4\x87, prilog I.8, str. 235). U tabeli 17 na stranici 133 navodi asimilaciju +75 tisu\xc4\x87a, tj. za 3.000 vi\xc5\xa1e, ra\xc4\x8dunaju\xc4\x87i i sa odre\xc4\x91enom asimilacijom Rusa, Bugara i Rumunja koji su se tako\xc4\x91er izjasnili kao Srbi. To daje 1.061.000 "pravih" Srba._NEWLINE_Za Srbe u Bosni i Hercegovini \xc5\xbderjavi\xc4\x87 ra\xc4\x8duna sa stopom prira\xc5\xa1taja jednakom, kao za Bosnu i Hercegovinu u cjelini. To odgovara broju koj je dobiven popisima stanovni\xc5\xa1tva; za Muslimane je stopa prirasta ne\xc5\xa1to ve\xc4\x87a, a za Hrvata ne\xc5\xa1to ni\xc5\xbea. Tako dobija za broj Srba na podru\xc4\x8dju BiH godine 1941. 1.231.000, a o\xc4\x8dekivani broj za 1948. bio bi 1.381.000. Razlika prema stvarnom stanju je 245.000, a uz 75.000 asimiliranih to daje 320.000 demografskih gubitaka. Od toga treba odbiti iseljenike: nakon rata je odselilo 10.000 Srba na u\xc5\xbee podru\xc4\x8dje Srbije (tabela 14, str. 127) i 84.000 u Vojvodinu (tabela 15, str. 128). Dakle demografski gubitak Srba u BiH je 226.000 (tabela 17, str. 133). _NEWLINE_Uz iste pretpostavke kao za BiH u cjelini, \xc4\x8disti demografski  gubitak Srba (zbog smanjenog nataliteta) je 46.000. Stvarni demografski gubitak je dakle 180.000. Emigriralo je u inozemstvo 10.000, te su kona\xc4\x8dno ratni gubici Srba u BiH 170.000, od \xc4\x8dega je 6.000 umrlo u inozemstvu, a 164.000 u zemlji (tabela 28, stranica 157). _NEWLINE_Srbi su imali najve\xc4\x87e ratne gubitke u BiH u apsolutnom iznosu, a druge najve\xc4\x87e (poslije \xc5\xbdidova) u relativnom iznosu (13,8% od izra\xc4\x8dunatog broja stanovnika 1941.). Ratni gubici Muslimana su 78.000 (8,9%), Hrvata 66.000 (10,5%), \xc5\xbdidova 10.000 (oko 80%) te ostalih 4.000._NEWLINE_Ovaj je broj, kao i onaj za cijelu Jugoslaviju, izra\xc4\x8dunat na temelju poznatih podataka i realisti\xc4\x8dnih pretpostavki. Mogu\xc4\x87e su naravno odre\xc4\x91ene gre\xc5\xa1ke; a po prirodi statistike, mogu\xc4\x87e su gre\xc5\xa1ke u postotku ve\xc4\x87e kada baratamo sa manjim brojevima (\xc5\xa1to se vidi npr. usporedbom Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87evih i \xc5\xbderjavi\xc4\x87evih izra\xc4\x8dunavanja). No ra\xc4\x8dunaju\xc4\x87i sa ne\xc5\xa1to ve\xc4\x87om stopom rasta stanovni\xc5\xa1tva, ili eventualno manjom stopom \xc4\x8distih demografskih gubitaka, broj \xc5\xbertava mogao bi se pove\xc4\x87ati za nekoliko desetaka, a ne nekoliko stotina tisu\xc4\x87a. Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87 navodi ratni gubitak Srba iz BiH od 209.000, \xc5\xa1to je za 39.000 odnosno 22,9% vi\xc5\xa1e nego \xc5\xa1to daje \xc5\xbderjavi\xc4\x87._NEWLINE_Novija istra\xc5\xbeivanja ukazuju da je broj Srba iseljenih iz BiH u Vojvodinu bio ne\xc5\xa1to ve\xc4\x87i, nego \xc5\xa1to su bili ra\xc4\x8dunali \xc5\xbderjavi\xc4\x87 i Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87: naime je u nekim dijelovima Jugoslavije interes za kolonizaciju u Vojvodinu bio slabiji od planiranoga, pa su se pove\xc4\x87avale kvote za preseljavanje u onim podru\xc4\x8djima gdje je interesa bilo vi\xc5\xa1e, u principu kod Srba u BiH i Hrvatskoj. Podatci po mjestima odlaska stanovni\xc5\xa1tva nisu za vrijeme Jugoslavije bili ure\xc4\x91eni, ali je popisano 1948. godine da od 225.696 osoba koloniziranih u Vojvodinu iz drugih dijelova Jugoslavije, ima 162.447 Srba, 40.176 Crnogoraca, 12.000 Makedonaca, 7.134 Hrvata, 2.091 Slovenaca i 1.848 Bo\xc5\xa1njaka.\n_START_SECTION_\nSrbi u Hrvatskoj\n_START_PARAGRAPH_\nSrbi u Hrvatskoj imali su ne\xc5\xa1to vi\xc5\xa1u stopu rasta stanovni\xc5\xa1tva nego Hrvati, ali manju nego Srbi i drugi narodi u BiH. Hrvatska je uvijek imala ni\xc5\xbeu stopu rasta od prosjeka Jugoslavije i znatno ni\xc5\xbeu od BiH. Godine 1921-1931. stopa rasta bila je 0,90%. (\xc5\xbdejravi\xc4\x87, tabela 8, str. 119)_NEWLINE_Prema popisu iz 1931. Srba je u Hrvatskoj 633.000. Za godinu 1941. \xc5\xbderjavi\xc4\x87 izra\xc4\x8dunava 704.000, a za 1948. o\xc4\x8dekivani broj od 753.000. Stvarni je broj prema popisu iz 1948. bio 544.000, od \xc4\x8dega 5.000 na pripojenim podru\xc4\x8djima. Razlika je 219.000, od \xc4\x8dega treba oduzeti 60.000 odseljenih u Srbiju (osobito Vojvodinu). Demografski gubitak Srba u Hrvatskoj je dakle 159.000. (Tabela 19, str. 136)._NEWLINE_Od tog broja, \xc4\x8disti demografski gubitak je 10.000. Stvarni demografski gubitak je 149.000. Od toga je emigriralo u inozemstvo 12.000, pa su ratni gubici 137.000. Od toga je 6.000 umrlo u inozemstvu, a 131.000 u zemlji. (Tabela 30, str. 159) Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87 za ratne gubitke Srba u Hrvatskoj izra\xc4\x8dunava 125.000, odnosno za 12.000 ili 8,8% manje.\n_START_SECTION_\nSabirni logor Jasenovac\n_START_PARAGRAPH_\nBroj Srba umorenih u sabirnom logoru Jasenovac \xc5\xbderjavi\xc4\x87 procjenjuje, na temelju izvora, izme\xc4\x91u 45.000 i 52.000. Oko 20.000 Srba iz Srijema, Bosne, Banije, Korduna i Like odvedeno je u nacisti\xc4\x8dki logor Sajmi\xc5\xa1te kraj Beograda i tamo likvidirano (str. 72). Izgleda neobi\xc4\x8dno, s obzirom na zna\xc4\x8denje koje je Jasenovac imao kao simbol pogroma i genocida (i u Srbiji ima i danas) da je od Srba, koji su bili \xc5\xbertve fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkog terora na podru\xc4\x8dju NDH, manje od jedne \xc4\x8detvrtine ubijeno u tom logoru. On naravno jest najve\xc4\x87e pojedina\xc4\x8dno gubili\xc5\xa1te (ukupni broj ubijenih, ra\xc4\x8dunaju\xc4\x87i \xc5\xbdidove, Rome, Hrvate i ostale, \xc5\xbderjavi\xc4\x87 procjenjuje na 83.000, a po Muzeju \xc5\xbertava genocida iz Beograda oko 80.000), ali to je samo manji dio zlo\xc4\x8dina koji su po\xc4\x8dinjeni. \xc2\xbbPotpuno je nelogi\xc4\x8dno usredoto\xc4\x8diti sva nastojanja da se doka\xc5\xbee kako je najve\xc4\x87i broj morao biti ubijen upravo u Jasenovcu kad se nesumnjivo zna da su ljudi za ratnih vihora nalazili smrt na raznim mjestima i na razne na\xc4\x8dine. Zato treba promatrati ukupan broj ubijenih za sve stanovnike neke zemlje, pa i za Srbe u tzv. NDH:\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xbderjavi\xc4\x87, str. 73)_NEWLINE_Ko\xc4\x8dovi\xc4\x87 drugim metodama dolazi do broja od 70.000 ukupno umorenih u Jasenovcu (iako za ukupni broj srpskih \xc5\xbertava daje ve\xc4\x87i broj nego \xc5\xbderjavi\xc4\x87). Poimeni\xc4\x8dni popis \xc5\xbertava na\xc4\x8dinjen 1964. navodi 59.589 \xc5\xbertava u Jasenovcu i Staroj Gradi\xc5\xa1ki (jedinstveni logorski sustav). Popis koji je tiskan u Beogradu 1997. navodi 78.000, a danas se za popis koji vodi Muzej holokausta u Beogradu navodi da sadr\xc5\xbei 80.022 imena poginulih, od \xc4\x8dega 52.000 Srba. Pregledom svih raspolo\xc5\xbeivih izvje\xc5\xa1taja o broju \xc5\xbertava fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkog terora me\xc4\x91u Srbima na podru\xc4\x8dju NDH, \xc5\xbderjavi\xc4\x87 dolazi do pribli\xc5\xbenog broja od oko 48.500. _NEWLINE_Nigdje nema prostora za pretpostavku o mnogo ve\xc4\x87em stvarnom broju ubijenih, osim ako se pretpostavi da je znatan dio od onih oko 170.000 \xc5\xbertava fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkog terora, za koje izvori navode da su ubijeni drugdje (prilikom "\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87enja" terena, u jamama, drugim logorima itd.) zapravo ubijen u Jasenovcu; nema nikakvog razloga za takvu pretpostavku. _NEWLINE_Ako bismo ipak insistirali na broju od 700.000 Srba ubijenih u Jasenovcu, tj. za oko 650.000 ili 14 puta ve\xc4\x87i od onog koji daju ne samo \xc5\xbderjavi\xc4\x87, nego i Muzej holokausta, uz uva\xc5\xbeavanje spomenutog broja drugih poginulih Srba, to bi zna\xc4\x8dilo da o\xc4\x8dekivani broj Srba na podru\xc4\x8dju NDH u 1948. godini nije 2.300.000, nego za odgovaraju\xc4\x87i broj ve\xc4\x87i, tj. 2.950.000. S obzirom da ih je 1931. bilo  1.790.000, to je pove\xc4\x87anje od 64,8% u 17 godina, odnosno 3,0% godi\xc5\xa1nje. Broj daleko od svake realnosti, i u suprotnosti s poznatim podacima o broju ro\xc4\x91enih i umrlih 1931.-1939. i 1947.-1948. A naravno stvarno bi stopa u predratnom razdoblju morala biti znatno ve\xc4\x87a, jer vrlo velik broj ubijenih zna\xc4\x8di naravno i znatno smanjivanje broja ro\xc4\x91ene djece, \xc5\xa1to smanjuje stopu.'