b'\n_START_ARTICLE_\nViktorija, kraljica Ujedinjenog Kraljevstva\n_START_SECTION_\nNasljednica\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevna Viktorija od Kenta ro\xc4\x91ena je u pala\xc4\x8di Kensington, za vrijeme vladavine svoga djeda, \xc4\x90ure III. Bila je jedino dijete princa Edvarda Augusta i Viktorije Saskokobur\xc5\xa1ke. Pedesetogodi\xc5\xa1nji princ umro je od raka osam mjeseci nakon k\xc4\x87erina ro\xc4\x91enja, a samo \xc5\xa1est dana poslije od sifilisa umire i Viktorijin djed. Kruna tako dolazi do Viktorijinog strica, \xc4\x90ure IV._NEWLINE_Kao kraljevna je tijekom \xc5\xa1kolovanja u\xc4\x8dila njema\xc4\x8dki, engleski, talijanski, gr\xc4\x8dki, kineski i francuski. Pored jezika u\xc4\x8dila je o glazbi, aritmetici i povijesti._NEWLINE_Viktorijin stric je umro nad\xc5\xbeivjev\xc5\xa1i svoju jedinu k\xc4\x87er, pa je na prijestolje sjeo njen drugi stric  njegov brat Vilim. Vilim je bio otac desetero vanbra\xc4\x8dne djece, ali kako su sva njegova djeca sa kraljicom Adelaidom umrla u djetinjstvu, Viktorija je progla\xc5\xa1ena njegovom mogu\xc4\x87om nasljednicom. Vilim je imao jo\xc5\xa1 mla\xc4\x91e bra\xc4\x87e, ali Viktorija je bila ispred njih u nasljednom nizu zato \xc5\xa1to je njen otac bio stariji od njih i tako ispred njih. Zakon tada nije imao posebna ograni\xc4\x8denja u pogledu starosti monarha, pa je Viktorija mogla do\xc4\x87i na prijestolje i kao dijete, ali bi u tom slu\xc4\x8daju njena majka, vojvotkinja od Kenta, upravljala dr\xc5\xbeavom kao regent._NEWLINE_Svog prvog ro\xc4\x91aka i budu\xc4\x87eg mu\xc5\xbea, princa Alberta od Sachsencoburga i Gothe, upoznala je kao \xc5\xa1esnaestogodi\xc5\xa1njakinja, ali tek tri godine poslije u pismima spominje svoju ljubav prema njemu.\n_START_SECTION_\nVladavina\n_START_PARAGRAPH_\nVilim IV. umro je posljedica sr\xc4\x8danog udara u 71. godini \xc5\xbeivota. Osamnaestogodi\xc5\xa1nja Viktorija je tako postala kraljica u ranim jutarnjim satima 20. lipnja 1837. godine, a njezina krunidba je odr\xc5\xbeana 28. lipnja 1838. Mlada kraljica navr\xc5\xa1ila je osamnaest godina nepunih mjesec dana prije Vilimove smrti, pa nije bilo potrebe za regenstvom. Smrt Vilima IV. ozna\xc4\x8dila je kraj unije Ujedinjenog Kraljevstva i Hanovera, po\xc5\xa1to Viktorija, kao \xc5\xbeena, nije mogla naslijediti hanoverski tron. Hanover je tako naslijedio njen ro\xc4\x91ak, Ernest August I., koji je bio i kralji\xc4\x8din mogu\xc4\x87i nasljednik sve do ro\xc4\x91enja njenog prvog djeteta._NEWLINE_U vrijeme kada je Viktorija naslijedila prijestolje, vlada je bila pod kontrolom vigovaca do 1830. godine. Njihov premijer, lord Melbourne, kratko je vrijeme bio veoma utjecajan savjetnik mlade i politi\xc4\x8dki neiskusne kraljice. Njegova vlada nije dugo trajala; postajala je sve manje popularna i suo\xc4\x8dila se sa velikim te\xc5\xa1ko\xc4\x87ama u upravi kolonija. 1839. godine, nesposoban da se nosi sa problemima u kolonijama, lord Melbourne je dao ostavku.\n_START_SECTION_\nKraljica u Irskoj\n_START_PARAGRAPH_\nMlada kraljica se zaljubila u Irsku. Izabrala je tu provesti odmor, \xc5\xa1to je Irsku u\xc4\x8dinilo jednim od najpopularnijih turisti\xc4\x8dkih odredi\xc5\xa1ta 19. stolje\xc4\x87a. Njena ljubav prema otoku je bila popra\xc4\x87ena toplinom kojom su Irci do\xc4\x8dekali mladu kraljicu. Godine 1845. Irska je bila pogo\xc4\x91ena velikom gla\xc4\x91u uzrokovanom slabim urodom krumpira. Za \xc4\x8detiri godine izgladnjelo je 500 000 ljudi, a milijun je natjerano u potragu za novim domom. Na ovo te\xc5\xa1ko stanje irskog naroda Viktorija je odgovorila doniranjem 2000 funti. _NEWLINE_Viktorijin prvi slu\xc5\xbebeni posjet Irskoj, 1849. godine, posebno je organizirao George Villiers, lord-zastupnik Irske i vo\xc4\x91a britanske administracije, da bi odvukao pa\xc5\xbenju od krize ali i da bi privukao pa\xc5\xbenju politi\xc4\x8dara kroz kralji\xc4\x8dino prisustvo i skrenuo im pa\xc5\xbenju na ozbiljnost problema nesta\xc5\xa1ice hrane. Bez obzira na negativan utjecaj nesta\xc5\xa1ice na njenu popularnost, kraljica je ostala dovoljno popularna kod nacionalista da joj i dalje pjevaju Bo\xc5\xbee, \xc4\x8duvaj kraljicu, nakon strana\xc4\x8dkih sastanaka. _NEWLINE_Me\xc4\x91utim, do kraja osamdesetih godina devetnaestog stolje\xc4\x87a, utjecaj i popularnost monarha u Irskoj je zna\xc4\x8dajno opala. Dijelom je to rezultat Viktorijine odluke da ne posjeti Irsku, izra\xc5\xbeavaju\xc4\x87i tako svoje nezadovoljstvo odlukom Dublinske korporacije da odbije \xc4\x8destitati njenom sinu, Edvardu VII., brak sa danskom kraljevnom Aleksandrom, kao i da \xc4\x8destita kraljevskom paru ro\xc4\x91enje sina._NEWLINE_Mnogi premijeri, lordovi, pa \xc4\x8dak i \xc4\x8dlanovi kraljevske obitelji su vr\xc5\xa1ili pritisak na kraljicu da odabere Irsku za lokaciju svoje rezidencije, \xc5\xa1to je ona odlu\xc4\x8dno odbijala. U svojim memoarima 1930. godine, William Brodrick, biv\xc5\xa1i vo\xc4\x91a Irske unionisti\xc4\x8dke stranke, opisao je ovu Viktorijinu odluku kao katastrofalnu za britansku vladavinu u Irskoj._NEWLINE_Viktorijin posljednji posjet Irskoj zbio se 1900. godine, kada je do\xc5\xa1la pozvati Irce da se pridru\xc5\xbee britanskoj vojsci i da se bore u Drugom boerskom ratu. Nacionalisti\xc4\x8dke prosvjeda protiv njenog posjeta ra\xc5\xa1irio je Arthur Griffith. On je osnovao organizaciju, Galsku ligu, da bi ujedinio opoziciju. Pet godina kasnije, Griffith je iskoristio kontakte uspostavljene prilikom kampanje protiv kralji\xc4\x8dinog posjeta u svrhu formiranja novog politi\xc4\x8dkog pokreta, Sinn F\xc3\xa9ina.\n_START_SECTION_\nIndijsko carstvo\n_START_PARAGRAPH_\nViktorija je postala svjesna da \xc4\x87e jednog dana njena najstarija k\xc4\x87i, tako\xc4\x91er po imenu Viktorija, postati njema\xc4\x8dka carica onog dana kad joj mu\xc5\xbe postane car. To bi zna\xc4\x8dilo da \xc4\x87e kraljicu po tituli prema\xc5\xa1iti njena k\xc4\x87i - carica, pa makar to bila samo po braku. Viktorija je zato odlu\xc4\x8dila, po savjetu premijera Benjamina Disraelia, svoju dugogodi\xc5\xa1nju koloniju pretvoriti u carevinu, a sebe proglasiti njenom prvom caricom, 1. svibnja 1876. godine. Nakon njene smrti, Indijom su carevala jo\xc5\xa1 \xc4\x8detiri britanska kralja. Titula je prestala postojati tokom vladavine \xc4\x90ure VI., kada Indija dobija neovisnost._NEWLINE_Viktorija je povjerila formiranje nove vlade Robertu Peelu, torijevcu, ali se susrela s problemom poznatim kao Kriza spava\xc4\x87e odaje (Bedchamber Crisis). U to vrijeme je bilo uobi\xc4\x8dajeno da dvorsko osoblje imenuje premijer na osnovu strana\xc4\x8dke pripadnosti. Ve\xc4\x87ina dvorskih dama je bila udata za vigovce, pa ih je Peel \xc5\xbeelio zamjeniti suprugama torijevaca. Viktorija se o\xc5\xa1tro usprotivila uklanjanju ovih \xc5\xbeena sa dvora, koje je smatrala bliskim prijateljicama, a ne obi\xc4\x8dnim \xc4\x8dlanovima ceremonijalne institucije. Robert Peel je smatrao da ne mo\xc5\xbee raditi pod ovim kralji\xc4\x8dinim pravilima, pa je dao ostavku, nakon \xc4\x8dega se na vlast vra\xc4\x87a Melbourne._NEWLINE_Peelova administracija je nai\xc5\xa1la na jo\xc5\xa1 jedan problem - Zakon o \xc5\xbeitaricama. Mnogi torijevci su se protivili ovom zakonu, dok su ga ostali pripadnici te stranke (tzv. "Peeliti") zajedno sa ve\xc4\x87inom liberala podr\xc5\xbeavali. Nedugo nakon \xc5\xa1to je prijedlog jedva usvojen, Peel je dao ostavku, a zamijenio ga je John Russell. Iako liberal, ni Russell ni njegova administracija, nisu bili po kralji\xc4\x8dinoj volji. Viktorija je posebno drskim smatrala ministra vanjskih poslova, lorda Palmerstona, koji je \xc4\x8desto radio bez prethodnih konzultacija sa kabinetom, premijerom ili njom kao kraljicom. Godine 1849. Viktorija je ulo\xc5\xbeila \xc5\xbealbu lordu Johnu Russellu, tvrde\xc4\x87i da je Palmerston poslao slu\xc5\xbebene po\xc5\xa1iljke stranim vladarima bez njenog znanja. \xc5\xbdalbu je ponovila 1850. godine, ali bez uspjeha. Tek je 1851. godine lord Palmerston smijenjen. Tom prilikom je objavio podr\xc5\xa1ku britanske vlade predsjedniku Luju-Napoleonu Bonaparti, te promjeni dr\xc5\xbeavnog ure\xc4\x91enja Francuske bez prethodnih konzultacija s premijerom.\n_START_SECTION_\nPoku\xc5\xa1aji atentata\n_START_PARAGRAPH_\nTijekom Viktorijine prve trudno\xc4\x87e, jedanaestogodi\xc5\xa1nji Edward Oxford poku\xc5\xa1ao je izvr\xc5\xa1iti atentat na kraljicu dok se vozila u ko\xc4\x8diji sa princom Albertom. Dje\xc4\x8dak je pucao dva puta, ali je oba puta proma\xc5\xa1io. Su\xc4\x91eno mu je za veleizdaju, ali je oslobo\xc4\x91en zbog neura\xc4\x8dunljivosti. Narod je odmah posumnjao da je ovo plan Viktorijinog ro\xc4\x91aka, kojim je htio eliminirati Viktoriju i preuzeti njenu krunu. Ova teorija o namjeri stranca da naudi kraljici kod ljudi je izazvala osje\xc4\x87aje domoljublja i lojalnosti. Kasnije su se dogodila jo\xc5\xa1 tri sli\xc4\x8dna poku\xc5\xa1aja atentata, iz kojih je Viktorija iza\xc5\xa1la nepovrije\xc4\x91ena._NEWLINE_Godine 1842. Viktorija je bila na meti atentatora jo\xc5\xa1 dva puta. 29. svibnja John Francis je pucao na kraljicu, ali bez uspjeha. Samo dan prije nego \xc5\xa1to je odre\xc4\x91ena kazna za Francisov zlo\xc4\x8din, jo\xc5\xa1 jedan dje\xc4\x8dak, John William Bean, je pucao na kraljicu. Princ Albert je smatrao da su ovi poku\xc5\xa1aji inspirirani Oxfordovim napadom 3. srpnja iste godine. Iako je Beanova pu\xc5\xa1ka bila napunjena papirom i duhanom, kazna za poku\xc5\xa1aj atentata je bila smrtna. Princ Albert je, me\xc4\x91utim, vidio smrtnu kaznu kao prestrogu i predlo\xc5\xbeio parlamentu da donese zakonski akt kojim \xc4\x87e se upotreba vatrenog oru\xc5\xbeja u prisustvu kraljice ili bilo \xc4\x8dega sli\xc4\x8dnog sa ciljem da se ona uznemiri, ka\xc5\xbenjavati sa sedam godina zatvora i svakodnevnim bi\xc4\x8devanjem. Bean je osu\xc4\x91en na osamnaest mjeseci zatvora, ali ni on, kao ni ostali osu\xc4\x91enici, nisu bi\xc4\x8devani._NEWLINE_Za Viktoriju se izuzetno stresnim pokazao period u kojem je Russell bio premijer. Godine 1849. nezaposleni i nezadovoljni Irac, William Hamilton, poku\xc5\xa1ao je svoje nezadovoljstvo iskazati pucnjevima dok se kraljica vozila ko\xc4\x8dijom. Prema zakonu iz 1842. godine, osu\xc4\x91en je na sedam godina zatvora. Godine 1850. kraljica je povrije\xc4\x91ena u napadu koji je izveo njen biv\xc5\xa1i \xc4\x8dasnik i najvjerovatnije psihi\xc4\x8dki nezdrav Robert Pate. Pate ju je udario pi\xc5\xa1toljem, pri \xc4\x8demu je zadobila lak\xc5\xa1e povrjede. Po\xc5\xa1to nije uspio dokazati neura\xc4\x8dunljivost, osu\xc4\x91en je kao i Hamilton.\n_START_SECTION_\nObiteljski \xc5\xbeivot\n_START_PARAGRAPH_\nViktorija se vjen\xc4\x8dala s princom Albertom 10. velja\xc4\x8de 1840. godine u pala\xc4\x8di St. James\'s. Albert nije samo postao kralji\xc4\x8din \xc5\xbeivotni suputnik, ve\xc4\x87 i zna\xc4\x8dajan politi\xc4\x8dki savjetnik, potiskuju\xc4\x87i lorda Melbourna sa te pozicije._NEWLINE_Poku\xc5\xa1aj atentata 1840. godine nije imao utjecaja na Viktorijino zdravlje i trudno\xc4\x87u. Prvo dijete Viktorije i Alberta, k\xc4\x87er nazvana Viktorija, ro\xc4\x91ena je 21. studenog 1840. godine. Ukupno devetero djece rodit \xc4\x87e se iz iznimno sretnog kraljevskog braka._NEWLINE_Princ Albert je umro 14. prosinca 1861. Njegova je smrt te\xc5\xa1ko pogodila Viktoriju, koja je do kraja \xc5\xbeivota nosila crninu i tugovala za njim. Viktorija je narednih \xc4\x8detrdeset godina nare\xc4\x91ivala da se svakog jutra njegova odje\xc4\x87a pola\xc5\xbee \xc4\x8dista na krevet u dvorcu Windsor. Izbjegavala je pojavljivanje u javnosti i sljede\xc4\x87ih nekoliko godina je rijetko posje\xc4\x87ivala London. Svog je sina, indiskretnog i neozbiljnog mladi\xc4\x87a, krivila za Albertovu smrt. Viktorijina izoliranost je zna\xc4\x8dajno umanjila popularnost monarhije i ohrabrila republikanski pokret. Iako je izvr\xc5\xa1avala svoje du\xc5\xbenosti, Viktorija nije aktivno sudjelovala u vladi, sklanjaju\xc4\x87i se u svoje kraljevske rezidencije, Balmoral u \xc5\xa0kotskoj i Osborne na otoku Wight. Za vrijeme njenog odsustva je donesen jedan od najzna\xc4\x8dajnijih zakonskih akata devetnaestog stolje\xc4\x87a, Reformski akt. Lord Palmerston se \xc5\xbeestoko protivio izbornom sustavu, ali budu\xc4\x87i da je njegova administracja zavr\xc5\xa1ila njegovom smr\xc4\x87u 1865. godine, zakon je usvojen za vrijeme administracije lorda Derbya._NEWLINE_Kako je vrijeme prolazilo Viktorija se po\xc4\x8dela oslanjati na svog slugu, Johna Browna. Kru\xc5\xbeile su glasine o navodnoj romansi pa \xc4\x8dak i o braku izme\xc4\x91u kraljice i Browna. Nema konkretnih dokaza o vrsti njihovog odnosa, ipak, kada je Viktorijino tijelo smje\xc5\xa1teno u kov\xc4\x8deg, dva seta uspomena su smje\xc5\xa1tena sa njom, prema njenom zahtjevu. Pored nje je ostavljena jedno od Albertovih odijela, a u njenu lijevu ruku je polo\xc5\xbeen pramen Brownove kose, zajedno sa njegovom fotografijom. Glasine o aferi i braku zaradile su Viktoriji jo\xc5\xa1 jedan nadimak - "Gospo\xc4\x91a Brown".\n_START_SECTION_\nKasnija vladavina i smrt\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1887. godine Britansko Carstvo je proslavio kralji\xc4\x8din zlatni jubilej. Viktorija je proslavila pedesetu godi\xc5\xa1njicu dolaska na tron 20. lipnja. Priredila je banket na koji je pozvala preko pedeset europskih monarha. Irski anarhisti planirali su, ali nisu uspjeli, raznijeti Westminstersku opatiju, gdje je kraljica sudjelovala u ceremoniji koju je Mark Twain opisao kao "razvu\xc4\x8denu do granica vidokruga u oba pravca". Ove proslave i rasko\xc5\xa1ni balovi opet su Viktoriju vratili na mjesto najpopularnijeg europskog monarha._NEWLINE_Dana 22. rujna 1896. godine Viktorija je zamijenila svog djeda na mjestu najdu\xc5\xbee vladaju\xc4\x87eg britanskog monarha. Kraljica je naredila da se sve slu\xc5\xbebene proslave odlo\xc5\xbee do 1897. godine, odnosno do njenog dijamantnog jubileja. Joseph Chamberlain, kolonijalni tajnik, predlo\xc5\xbeio je da se jubilej proglasi festivalom Britanskog Carstva, pa su na proslavu pozvani upravitelji svih kolonija. Proslava dijamntnog jubileja uklju\xc4\x8divala je trupe iz svih britanskih kolonija i njenih teritorija, zajedno sa vojnicima koje su poslali indijski maharad\xc5\xbee u znak po\xc5\xa1tovanja prema carici. Dijamanstski jubilej je obilje\xc5\xbeen velikim izljevima po\xc5\xa1tovanja prema sedamdesetogodi\xc5\xa1njoj kraljici._NEWLINE_Sljede\xc4\x87i obi\xc4\x8daj koji je odr\xc5\xbeavala nakon Albertove smrti: Viktorija je provela Bo\xc5\xbei\xc4\x87 u ku\xc4\x87i Osborn, na otoku Wight. Umrla je 22. sije\xc4\x8dnja 1901. godine, sa 81 godinom \xc5\xbeivota i 63 godine vladavine. Pored nje su bili njen sin Edvard VII. i njen unuk, njema\xc4\x8dki car Wilhelm II. Sahranjena je 2. velja\xc4\x8de, a po njenoj \xc5\xbeelji, kov\xc4\x8deg su nosili njeni sinovi. Iako je \xc4\x8detrdeset godina nosila crninu tuguju\xc4\x87i za Albertom, Viktorija nije voljela crne pogrebe, pa je London bio u znaku ljubi\xc4\x8daste i bijele boje. Utisak je poja\xc4\x8dao snijeg koji je po\xc4\x8deo padati za vrijeme njenog pogreba. Sahranjena je u mauzoleju Frogmore, pored svog supruga._NEWLINE_Viktoriju je naslijedio njen najstariji sin, Edvard VII. Njegovim dolaskom na tron dinastija Sachsen-Coburg-Gotha zamijenila je dinastiju Hannover.'