b'\n_START_ARTICLE_\nZapadni dijalekt\n_START_SECTION_\nRasprostranjenost\n_START_PARAGRAPH_\nZapadnim dijalektom govori se na \xc5\xa1irokom podru\xc4\x8dju Hrvatske od Gorskoga kotara (Mrkopalj,Li\xc4\x8d) na zapadu, pa preko \xc4\x8ditavog podvelebitskog primorja (Sveti Juraj, Karlobag) i zapadne Like (Gospi\xc4\x87, Lovinac, Udbina) te prema jugoistoku u ve\xc4\x8dem dijelu unutarnje Dalmacije na potezu od Starigrada preko Drni\xc5\xa1a i Sinja pa sve do Metkovi\xc4\x87a na jugu. Uz spomenute krajeve govore zapadnoga dijalekta nalazimo u nekoliko naselja na podru\xc4\x8dju nekih otoka, (Kor\xc4\x8dula-Ra\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87e), (Hvar-Su\xc4\x87uraj), (Bra\xc4\x8du-Sumartin), (\xc5\xa0olta-Maslinica), (Pag-(Dinji\xc5\xa1ka i Vla\xc5\xa1i\xc4\x87i). Osim u spomenutim krajevima ovaj dijalekt rabi se i na dijelu Korduna oko (Cetingrada) te pone\xc5\xa1to u Slavoniji._NEWLINE_Zapadnim dijalektom govori se i u znatnom dijelu Bosne i Hercegovine i to prvenstveno me\xc4\x91u Hrvatima i manjim dijelom Bo\xc5\xa1njacima na crti zapadno od rijeka Bosne, Fojnice i Neretve (zapadna Hercegovina, dio ju\xc5\xbene Bosne, podru\xc4\x8dje srednje Bosne od Jajca i zone sjeverno od Travnika i Zenice do \xc5\xbdep\xc4\x87a, potom oko Dervente, Biha\xc4\x87a, u nizu malih oaza kroz \xc4\x8ditavu Bosansku krajinu). I drugdje u inozemstvu me\xc4\x91u hrvatskim zajednicama tako\xc4\x91er nalazimo govore zapadnoga dijalekta a ima ih me\xc4\x91u Gradi\xc5\xa1\xc4\x87anskim Hrvatima u Austrijskom ju\xc5\xbenom Gradi\xc5\xa1\xc4\x87u, na sjeveru srbijanske pokrajine Vojvodine gdje ga rabe Hrvati Bunjevci te u Talijanskoj pokrajini Molise gdje se rabi sa \xc4\x8dakavskom mje\xc5\xa1avinom me\xc4\x91u Moli\xc5\xa1kim Hrvatima._NEWLINE_Dijalekt je srodan jugozapadno istarskom dijalektu te staro\xc5\xa1\xc4\x87akavskom slavonskom.\n_START_SECTION_\nOsobine zapadnoga dijalekta\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno vokalno obilje\xc5\xbeje zapadnoga dijalekta njegov je ikavski refleks jata. To \xc4\x87e re\xc4\x87i da (i) me\xc4\x91u govornicima ovoga dijalekta dolazi primjeri; (kaobesida, bi\xc4\x8dva, bidan, bis, bi\xc5\xbeat, Blagovist, brig, brimenit, brist, bubrig, cidit, cipat, civanica, crivo, cvit, Cvitna nedilja, \xc4\x8dovik, dilo, dite, donit, grij, grijat, kli\xc5\xa1\xc4\x87a / kli\xc5\xa1ta, lik, linost, lipo, lito, livi, mira, misec, misto, mliko, mri\xc5\xbea, nevista, njidra, onimit, o\xc5\xbedribit, pisma, pivac, potriba, ri\xc4\x8d, rika, rizat, sikira, silo, slizena, smij, snig, srida, stina, strila, svi\xc4\x87a, svit, time, tribat, triska, triznost, vi\xc4\x8dan, vin\xc4\x8danica, vi\xc5\xa1tica, vri\xc4\x87a, zrit, zvirkat, zvizda, \xc5\xbeivit, \xc5\xbelib itd). Me\xc4\x91utim, dolaze i ekavizmi kao \xc5\xbeelezo, cesta ili testa, breza, zenica, ovde, obe, eventualno i pokoji jekavizam (sijeno uz sino). U primjerima kao oraj, oras ili ora "orah" jat je dao a. A je dobiveno i u primjeru praska "breskva". Vjerojatno je da je ikavski refleks jata dobiven od zapadno\xc5\xa1tokavskoga difton\xc5\xa1kog jata. Takvo stanje uglavnom nalazimo i drugdje u zapadnom dijalektu, s time da je najvi\xc5\xa1e iznimki od ikavskog refleksa jata u zapadnoj Bosni i u Lici. Zato se mo\xc5\xbee pomisliti da ikavska zamjena zapadno\xc5\xa1tokavskoga difton\xc5\xa1kog jata nije na tim terenima provedena dosljedno kao drugdje na ikavskim terenima._NEWLINE__NEWLINE_Nekadanji poluglasovi (dakle novije \xc5\xa1wa) redovito su davali a (danas, san, vas "sav", dan itd.), no u primjerima kao pasa G jd., sani "snovi", \xc5\xa1avi "\xc5\xa1avovi" vokaliziran je poluglas u slabu polo\xc5\xbeaju, kao u \xc4\x8dakavaca. Me\xc4\x91u moli\xc5\xa1kim Hrvatima dolazi i malin "mlin", ponegdje i kadi "gdje". Na mnogim podru\xc4\x8djima a od \xc5\xa1wa, kao i svaki drugi a, vrlo su zatvoreni. Stra\xc5\xbenji nazal redovito je davao u (put, zub, subota); isti je rezultat dobiven i od samoglasnoga l: sunce, \xc5\xbeut, jabuka. Tako je svagdje u novo\xc5\xa1tokavskom ikavskom dijalektu._NEWLINE__NEWLINE_Prednji nazal redovito je prelazio u e (npr. meso, pet, greda, jezik), no bilje\xc5\xbeimo i a, npr. \xc5\xbeavica "\xc5\xbealac" u Otoku kod Sinja, prijat "primiti", zajat "posuditi", ja\xc4\x8dmak "je\xc4\x8dam" u Imotskoj krajini i Bekiji, ja\xc4\x8dmik u Klisu, ja\xc4\x8dmer u Mratovu (Promina) itd. Svakako primjeri s a, koji dolaze i u Trnovcu u Lici, u Grudama i Vitini u zapadnoj Hercegovini, u Guberu kod Livna itd., govore o bliskosti tih \xc5\xa1tokavaca s \xc4\x8dakavcima u kojih prijelaza prednjeg nazala u a ima osjetno vi\xc5\xa1e._NEWLINE_Neki hrvatski govori (npr. govori moli\xc5\xa1kih Hrvata, Bo\xc5\xa1njaka u Donjoj Rami, kao i idiomi brojnih \xc4\x8dakavaca) karakterizirani su promjenom ra u re pa imaju primjere tipa krest, rest, rebac ili repac "vrabac". Rest npr. dolazi u Primorskom Dolcu sjeverno od Ka\xc5\xa1tela, u Sinju (\xc4\x8cekaj, magere, dok trava nareste), u Otoku, a i rebac je dobro zastupljeno u govorima Dalmatinske zagore. Krast dolazi na dalmatinskom kopnu (Makarsko primorje, Klis, Nin, Imotski, Opuzen itd.), u ve\xc4\x87em dijelu Rame, u Hercegovini i jugozapadnoj Bosni, u Derventi, Lici i u senjskom zale\xc4\x91u. Sjevernije u Bosni i u ba\xc4\x8dkih Bunjevaca e se obi\xc4\x8dno javlja samo u vrebac. Primjeri tipa greb i greblje tako\xc4\x91er su dobro potvr\xc4\x91eni. Npr. u Otoku kod Sinja zabilje\xc5\xbeeno je Jednon nogon u grebu, a i u Imotskoj krajini i Bekiji svagdje je greb, u Sinju dubletno grop ili grep. Osim u tih \xc5\xa1tokavaca, prijelaz ro u re ja\xc4\x8de je ili slabije zastupljen i u jugoisto\xc4\x8dnih \xc4\x8dakavaca, tako\xc4\x91er u jo\xc5\xa1 nekih \xc5\xa1tokavaca, osobito u zapadnoj Hercegovini._NEWLINE_Vokalne redukcije u Dalmatinskoj zagori vrlo su \xc4\x8deste. Npr. reducira se i u Gali u Cetinskoj krajini, u Otoku, u Lovre\xc4\x87u i Ra\xc5\xa1\xc4\x87anima u Imotskoj krajini ili u Badnju kod Drni\xc5\xa1a (govedna). Vokal e reducira se u Brnazama (Lo\xc5\xa1 jon se pi\xc5\xa1e), u Lovre\xc4\x87u (Ka te klepnen, sve \xc5\xa1 zvizde pobrojit) ili u Sinju (vrteno). O se reducira u Gali u Cetinskoj krajini, u Brnazama, u Otoku (Bi\xc4\x87e\xc5\xa1 mirnija nek teletija majka) ili u Kotezima kod Vrgorca (vaki). Primjere redukcije u nalazimo rijetko (npr. u Sinju), a \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e primjere redukcije a, npr. u Runovi\xc4\x87u (I\xc4\x91en kud me noge nose) ili u Badnju kod Drni\xc5\xa1a (Merika). Takve vokalne redukcije \xc4\x8deste su osobito u sjevernijim bosanskim predjelima, a i u Rami dolazi npr. slobo\xc4\x91enje "oslobo\xc4\x91enje" itd. Me\xc4\x91u moli\xc5\xa1kim Hrvatima javlja se reduciranje ili otpadanje starih kratkih do\xc4\x8detnih vokala. Tako\xc4\x91er se vokali \xc4\x8desto zamjenjuju: npr. prijetelj (Badanj), d\xc5\xbeigarica (Imotska krajina), op\xc4\x87ena "op\xc4\x87ina" (Perkovi\xc4\x87), ve\xc4\x8dara (Jabuka kod Sinja), livoda (Sebi\xc5\xa1ina kod Imotskog), pulicija (Imotska krajina), zabili\xc5\xbeit "zabilje\xc5\xbeiti" (Imotska krajina) itd. Takvih primjera ima mnogo i izvan Dalmatinske zagore, npr. u okolici Dervente ve\xc4\x8dara, ra\xc5\xa1eto, panediljak, subata, na podru\xc4\x8dju Rame dosadi\xc5\xa1nji, dimlji\xc4\x8dar, livoda, \xc4\x8dorapa, katulik i sl. Djelovanje nazala vrlo je izrazito u primjerima kao un \xe2\x80\x93 una \xe2\x80\x93 uno (Ra\xc5\xa1\xc4\x87ane Gornje u Imotskoj krajini), nuga, nus, kunj (Li\xc5\xa1ane Ostrovi\xc4\x8dke) itd. Takvi su primjeri relativno rje\xc4\x91i u drugih ikavaca novo\xc5\xa1tokavaca, no ipak su \xc4\x8desti u zapadnoj Hercegovini. U konsonantizmu govora Dalmatinske zagore va\xc5\xbena je zna\xc4\x8dajka \xc4\x91 kao reflekspraslavenskoga d\' (pre\xc4\x91a, sva\xc4\x91a, \xc5\xbee\xc4\x91a), ali se javlja i j (dosta \xc4\x8desto meja\xc5\xa1, zatim omeja\xc5\xa1it, uglavnom redovito gospoja, tu i tamo prejica). Primjeri s j govore o bliskosti tih \xc5\xa1tokavaca s \xc4\x8dakavcima, a i s mnogim kajkavcima. Ikavci novo\xc5\xa1tokavci ponegdje drugdje imaju j npr. \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e nego u Dalmatinskoj zagori, npr. u Rami, u dolinama Vrbasa i La\xc5\xa1ve, ponegdje ga pak uop\xc4\x87e nemaju. Tako\xc4\x91er dolazi npr. mo\xc5\xbe\xc4\x91ani / mo\xc5\xbedani, zvi\xc5\xbe\xc4\x91at / zvi\xc5\xbedat. Naravno, jedni su primjeri \xc5\xa1\xc4\x87akavski, drugi \xc5\xa1takavski._NEWLINE__NEWLINE_Novo\xc5\xa1tokavski ikavski dijalekt je i \xc5\xa1\xc4\x87akavski (npr. \xc5\xa1\xc4\x87ap, pu\xc5\xa1\xc4\x87a) i \xc5\xa1takavski (kli\xc5\xa1ta, gu\xc5\xa1terica) tako da se po toj zna\xc4\x8dajci dijeli na dva poddijalekta. Takva podjela postoji i u Dalmatinskoj zagori. Ugrubo govore\xc4\x87i, \xc5\xa1\xc4\x87akavski su govori u Dalmaciji izme\xc4\x91u Cetine i Neretve te u \xc5\xa1tokavaca na otocima, u Bosni od Livna i Tomislavgrada do gornjeg Vrbasa i srednjeg toka Bosne, oko Dervente, u Bosanskoj krajini, u Slavoniji (Vuka, \xc5\xa0iroko Polje, Punitovci, Dragotin). \xc5\xa0takavska je zapadna Hercegovina, Dalmacija zapadno od Cetine, Lika i Ba\xc4\x8dka. Uz to su \xc5\xa1takavski Opuzen, Li\xc4\x8d u Gorskom kotaru, Molise. Gledano preciznije, pokazuje se da u Otoku kod Sinja i u Sinju dolazi i \xc5\xa1t i \xc5\xa1\xc4\x87, sli\xc4\x8dno je i u Grudama u zapadnoj Hercegovini, dok je \xc4\x8citluk \xc5\xa1\xc4\x87akavski. Granica na zapadnohercegova\xc4\x8dko \xe2\x80\x93 dalmatinskom podru\xc4\x8dju te\xc4\x8de od Ra\xc5\xa1ke Gore na Neretvi preko \xc4\x8cabulje do Vrani\xc4\x87a i Gruda, zatim izme\xc4\x91u Drinovaca i Ru\xc5\xbei\xc4\x87a do brda Milina zasida odakle se spu\xc5\xa1ta na podno\xc5\xbeje Biokova izme\xc4\x91u Ra\xc5\xa1\xc4\x87ana i Kozice. Kako se zna, Makarsko primorje je \xc5\xa1\xc4\x87akavsko, isto tako i Imotska krajina. U zapadnoj Bosni dolaze i \xc5\xa1takavizmi._NEWLINE__NEWLINE_Fonem f uglavnom ne dolazi u re\xc4\x8denom dijalektu (osim u bo\xc5\xa1nja\xc4\x8dkim govorima) ili je ograni\xc4\x8den na tu\xc4\x91ice i onomatopeje. Dosta je rijetko ufat se, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e uvat se, k tomu se ka\xc5\xbee npr. frigat, fa\xc5\xbeol, fumar, karanfil,\xc5\xa1ofer, fla\xc5\xa1a itd. Zamjenama se dobiva npr. venjer, vu\xc5\xa1tan, vabrika, \xc5\xa1uvit ili prigat, Pilip i pratar. F je relativno frekventno u moli\xc5\xa1kih Hrvata, u ba\xc4\x8dkih Bunjevaca, u Mrkoplju, u Ninu, u Su\xc4\x87urju i u Sumartinu. Fonem h izgubljen je ili rijedak uglavnom svagdje, a prelazi obi\xc4\x8dno u v, j i k. Primjeri bi bili rast "hrast", ajduk, gra, maovina, Duovi, duvan, kruv, gluv, mijur, grij, siromak, oraknja\xc4\x8da. Fonem h dolazi \xc4\x8desto u moli\xc5\xa1kih Hrvata, tako\xc4\x91er u Sumartinu i u ba\xc4\x8dkih Bunjevaca. Bo\xc5\xa1njaci uglavnom redovito imaju oslabjeli izgovor h._NEWLINE__NEWLINE_Prete\xc5\xbeno se d\xc5\xbe \xc4\x8duva (npr. d\xc5\xbeep), ali uz \xc4\x8deste prijelaze u \xc5\xbe u primjerima kao \xc5\xbeep ili sr\xc5\xbeba. Na jugozapadu Imotske krajine d\xc5\xbe prelazi u \xc4\x91, a tako je i ponegdje drugdje (Opuzen, Molise, senjsko zale\xc4\x91e, Nin itd; uglavnom redovito u Bo\xc5\xa1njaka). Uglavnom dolazi do izjedna\xc4\x8denja afrikata \xc4\x8d i \xc4\x87 u njihovoj srednjoj vrijednosti, pogotovo u ima u Dalmatinskoj zagori (Primorski Dolac). Dalmatinska zagora svagdje ima cr-, a \xc4\x8duvanjem \xc4\x8dr- izdvajaju se moli\xc5\xa1ki Hrvati, donekle i Sunger u Gorskom kotaru. Zvu\xc4\x8dnost na kraju rije\xc4\x8di uglavnom se zadr\xc5\xbeava, ali se i djelomi\xc4\x8dno gubi; obezvu\xc4\x8denost na kraju rije\xc4\x8di zna\xc4\x8dajka je govora Sinja i okolice (dit "djed"), zaseoka Mrnjavci u Lovre\xc4\x87u, \xc4\x8desta je u govoru Badnja kod Drni\xc5\xa1a (no\xc5\xa1), a i u Perkovi\xc4\x87u (kri\xc5\xa1) i u Jabuci kod Sinja (grep "grob"). Djelomi\xc4\x8dno gubljenje zvu\xc4\x8dnosti na kraju rije\xc4\x8di dolazi u moli\xc5\xa1kih Hrvata, u zapadnoj Hercegovini i u Opuzenu. Dre\xc5\xbenica (Bo\xc5\xa1njaci) u Hercegovini gubi zvu\xc4\x8dnost na kraju rije\xc4\x8di, kao i mnogi drugi govori u Bosni i Hercegovini. U primjerima kao more "mo\xc5\xbee" uglavnom je svagdje do\xc5\xa1lo do prijelaza \xc5\xbe u r, jedino se ponegdje javljaju dubletni oblici kao mo\xc5\xbee u Otoku, a i u Imotskoj krajini i Bekiji mogu\xc4\x87nosti su razne, npr. ne mogu, ne me\xc5\xbeen, ne moren. Npr. u okolici Dervente dolazi moremo, no ba\xc4\x8dki Bunjevci imaju \xc5\xbe nepromijenjeno. R dolazi i u jerbo. Redovito se javlja do\xc4\x87, po\xc4\x87 i sli\xc4\x8dno, rje\xc4\x91e do\xc4\x91e, po\xc4\x91e i sli\xc4\x8dno. I izvan Dalmatinske zagore \xc4\x8dest je odnos na\xc4\x87, najde, do\xc4\x87, dojdem, a osim toga javlja se i do\xc4\x87, doje\xc5\xa1 ili sli\xc4\x8dno. Nova jotacija nije dosljedno izvedena, a osobito su primjeri kao rod(i)jak i net(i)jak \xc4\x8desti. Zna biti tako i izvan Dalmatinske zagore, i to ne samo rodijak nego i npr. diviji "divlji", kravje "kravlje" itd. Po Liscu, dijalekt se sastoji od dva poddijalekta u ovisnosti u refleksiji skupa \xc5\xa1\xc4\x87a (\xc5\xa1t\'a) i \xc5\xa1ta. Govor je povijesno vezan sa \xc4\x8dakavskim dijalektima (pogotovo ju\xc5\xbeno\xc4\x8dakavskim) na \xc4\x8dija se podru\xc4\x8dja i \xc5\xa1irio.\n_START_SECTION_\nPrimjer uporabe zapadnoga dijalekta\n_START_PARAGRAPH_\nKao primjer govora Imotske krajine u prevodila\xc4\x8dkoj knji\xc5\xbeevnosti navodim jedan sonet talijanskog pjesnika Giuseppea Gioachina Bellija (Rim, 1791 \xe2\x80\x93 Rim, 1863) u prepjevu Mate Marasa:_NEWLINE_Ruke k sebi, govno prigriza Ajme, budala\xc5\xa1a! Svaki put me \xc5\xa1\xc4\x87ine. Guzica mi nije slama da se drpa, nego mlado meso; neman ni kombine, sve \xc5\xa1to nosin to je malo litnji\' krpa. Labrcaj \xc5\xa1ta o\xc4\x87e\xc5\xa1, da san vaka-naka, ali ruke k sebi. Stoj, da nisi ri\xc5\xa1\xc4\x87a! Po napasnin rukan pozna\' \xc4\x87e\xc5\xa1 divljaka, a tvoji su nokti gori nego kli\xc5\xa1\xc4\x87a. Vice, stani, kad ti ka\xc5\xbeen, stani, Vice! Nazad! Ako si mekotu begenisa, ajde pripipavat guzove u Ice. Pu\xc5\xa1\xc4\x87aj, zvirota! Iskopa\' \xc4\x87u ti oko! Urazumi se, dok nisi ovarisa. Bo\xc5\xbee me slobodi! Vrat slomijo, stoko!_NEWLINE_Naravno, iz prepjeva vidimo mnoge zna\xc4\x8dajke govora Imotske krajine (ikavizam, \xc5\xa1\xc4\x87akavizam itd.), no potrebno je dodati rje\xc4\x8dnik: \xc5\xa1\xc4\x87init "u\xc5\xa1tipnuti"; drpati "hvatati i \xc4\x8dupati; navla\xc4\x8diti koga"; labrcat "blebetati"; ri\xc5\xa1\xc4\x87at "usuditi se"; mekota "mlitavo meso"; begenisat "odabrati"; zvirota "zvjerast \xc4\x8dovjek"; ovarisat "nastradati". Razumije se, bilo bi mogu\xc4\x87e navesti i mnogo drugih knji\xc5\xbeevnih tekstova napisanih na temelju govora novo\xc5\xa1tokavskog ikavskog dijalekta. O\xc4\x8dito je npr. da bi i pjesme Vinka Nikoli\xc4\x87a iz zbirke Moj grad, a i neke druge njegove pjesme napisane \xc5\xa1ibenskim govorom, ulazile u taj kontekst. Sve u svemu, govori Dalmatinske zagore tipi\xc4\x8dni su hrvatski idiomi \xc5\xa1tokavskoga narje\xc4\x8dja, ali sa zna\xc4\x8dajkama u kojih uz \xc5\xa1tokavizme nalazimo i niz \xc4\x8dakavizama. Ti govori su, dakle, bliski \xc4\x8dakav\xc5\xa1tini, a to je i naravno kad se zna da su dugo proveli u u\xc5\xbeem govornom dodiru. Naravno, i drugi govori zapadnoga dijalekta tipi\xc4\x8dni su hrvatski \xc5\xa1tokavski idiomi,'