b'\n_START_ARTICLE_\nBotani\xc4\x8dki vrt\n_START_PARAGRAPH_\nBotani\xc4\x8dki vrt je mjesto gdje se uzgajaju biljke iz razli\xc4\x8ditih krajeva svijeta. Najmoderniji botani\xc4\x8dki vrtovi spojeni su sa zoolo\xc5\xa1kima, pa je biljke jo\xc5\xa1 ljep\xc5\xa1e promatrati. U Hrvatskoj nema zajednica botani\xc4\x8dkog vrta i zoolo\xc5\xa1kog vrta. Botani\xc4\x8dki vrtovi su izrazito va\xc5\xbeni za o\xc4\x8duvanje biolo\xc5\xa1ke raznolikosti.\n_START_SECTION_\nPovijesni razvoj botani\xc4\x8dkih vrtova u Europi\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna namjena botani\xc4\x8dkih vrtova u proteklih pet stolje\xc4\x87a njihova postojanja u Europi mijenjala se i prilago\xc4\x91avala potrebama dru\xc5\xa1tva i vremena u kojem su djelovali. Najstariji europski botani\xc4\x8dki vrt osnovan je 1543. godine u Pisi u Italiji radi uzgoja ljekovitog bilja za potrebe studija medicine. I ostali vrtovi osnivani kasnije, u 16. i 17. stolje\xc4\x87u, uzgajali su uglavnom ljekovito bilje. U 18. i 19. stolje\xc4\x87u po\xc4\x8delo se i s uzgojem biljaka koje nisu ljekovite, a najva\xc5\xbenija djelatnost tada\xc5\xa1njih botani\xc4\x8dkih vrtova bila je istra\xc5\xbeivanje srodstvenih odnosa me\xc4\x91u biljkama i imenovanje svake biljne vrste stru\xc4\x8dnim latinskim nazivom._NEWLINE_U isto vrijeme osnivaju se i prvi vrtovi u kolonijama europskih zemalja, u kojima se u po\xc4\x8detku uzgajaju biljke radi egzoti\xc4\x8dnih za\xc4\x8dina, vo\xc4\x87a i drvne gra\xc4\x91e. Usporedo s upoznavanjem brojnih vrsta biljaka iz dalekih podru\xc4\x8dja svijeta, postupno se one donose i uzgajaju i u Europi. Uzgoj tih novih, lijepih biljaka potakao je u botani\xc4\x8dkim vrtovima razvoj hortikulturne djelatnosti. Mo\xc5\xbee se re\xc4\x87i da se u 19. i prvoj polovici 20. stolje\xc4\x87a vrijednost botani\xc4\x8dkih vrtova mjerila brojno\xc5\xa1\xc4\x87u zbirke \xc5\xbeivoga bilja i brojem herbariziranih biljaka, kako egzoti\xc4\x8dnih, tako i predstavnika lokalne flore. Nakon toga po\xc4\x8deli su se postupno razvijati razli\xc4\x8diti usko specijalizirani vrtovi poznati po velikim, vrijednim zbirkama pojedinih skupina biljaka (orhideje, palme, rododendroni, ru\xc5\xbee, planinske biljke, kaktusi itd.). Posljednjih nekoliko desetlje\xc4\x87a, otkad brzi civilizacijski razvitak po\xc4\x8dinje ugro\xc5\xbeavati prirodu, u sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1nim botani\xc4\x8dkim vrtovima \xc5\xa1irom svijeta najve\xc4\x87a se pozornost posve\xc4\x87uje uzgoju i za\xc5\xa1titi doma\xc4\x87ih, autohtonih biljnih vrsta. Tako su danas botani\xc4\x8dki vrtovi uklju\xc4\x8deni u sve svjetske programe za\xc5\xa1tite prirode i o\xc4\x8duvanja biolo\xc5\xa1ke raznolikosti (biodiverzitet).\n_START_SECTION_\nArboretum\n_START_PARAGRAPH_\nRije\xc4\x8d arboretum dolazi od lat. arbor, arboris, \xc5\xa1to zna\xc4\x8di drvo. Arboretum je nasad raznovrsnog doma\xc4\x87eg i stranog drve\xc4\x87a i grmlja koji slu\xc5\xbei za znanstvene, uzgojne i dekorativne svrhe. U arboretumu se prou\xc4\x8davaju biolo\xc5\xa1ka svojstva i odnosi razli\xc4\x8ditih drve\xc4\x87a i grmlja. Razmje\xc5\xa1taj biljnog materijala u arboretumima odgovara ekolo\xc5\xa1kim i umjetni\xc4\x8dkim zahtjevima vrtne arhitekture. Arboretum se tako\xc4\x91er mo\xc5\xbee kombinirati i sa botani\xc4\x8dkim i drugim vrtovima._NEWLINE_Arboretum koji sadr\xc5\xbei samo \xc4\x8detinja\xc4\x8de, naziva se pinetum. Sli\xc4\x8dna zbirka, koja na jednom mjestu sadr\xc5\xbeava razli\xc4\x8dite nasade vinove loze zove se viticetum. Grmove \xc4\x87emo na\xc4\x87i u fruticetumu (lat. frutex - grm)._NEWLINE_Prvi arboretum na svijetu jest onaj u Trstenom; sa sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u se mo\xc5\xbee re\xc4\x87i da je 1492. ve\xc4\x87 postojao. Tada izgra\xc4\x91eni 15 metara dugi akvedukt jo\xc5\xa1 je i danas u funkciji._NEWLINE_Danas u Hrvatskoj postoje \xc4\x8detiri arboretuma: Arboretum Trsteno kraj Dubrovnika,  Arboretum Lisi\xc4\x8dine u selu Lisi\xc4\x8dine kraj Vo\xc4\x87ina u Slavoniji, Arboretum Opeka u op\xc4\x87ini Vinica kod Vara\xc5\xbedina i Arboretum \xc5\xa0umarske i drvodjeljske \xc5\xa1kole u Karlovcu.\n_START_SECTION_\nRadno vrijeme\n_START_PARAGRAPH_\nVrt je za posjetitelje otvoren od 1. travnja do 1. studenog svake godine (po potrebi, zbog lo\xc5\xa1eg vremena ili drugih tehni\xc4\x8dkih problema, otvaranje mo\xc5\xbee biti odgo\xc4\x91eno za tjedan dana). Ulaz u Vrt je slobodan._NEWLINE_Zimi je Botani\xc4\x8dki vrt zatvoren, a kada je otvoren, dostupan je za razgledavanje svaki dan, osim na Veliku Gospu (15. kolovoza) i na Uskrs._NEWLINE_/ ponedjeljak - utorak: 9 - 14.30 sati _NEWLINE_/ srijeda - nedjelja: 9 - 19 sati (18*)_NEWLINE_*u rano prolje\xc4\x87e i kasnu jesen'