b'\n_START_ARTICLE_\nStari vijek\n_START_PARAGRAPH_\nPod pojmom stari vijek podrazumijeva se, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e, razdoblje od uvo\xc4\x91enja pisma odnosno po\xc4\x8detka civilizacije (oko 3500. g. pr. Kr. u Mezopotamiji) do po\xc4\x8detka srednjeg vijeka (sredina petog stolje\xc4\x87a). Obi\xc4\x8dno se pojam koristi samo za prostor oko Sredozemnog mora, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i Bliski Istok (s Perzijom), ali \xc4\x8desto se uklju\xc4\x8duju i drugi dijelovi svijeta. Pojam antika, a naro\xc4\x8dito klasi\xc4\x8dna antika, obuhva\xc4\x87a isklju\xc4\x8divo gr\xc4\x8dko-rimski stari vijek u razdoblju od 12. ili 8. stolje\xc4\x87a pr. Kr. (ovisno o na\xc4\x8dinu razgrani\xc4\x8davanja), pa do po\xc4\x8detka srednjeg vijeka (\xc5\xa1to ponovo nema \xc4\x8dvrstu, jednozna\xc4\x8dnu granicu). Tako je stari vijek \xc5\xa1iri pojam, a obuhva\xc4\x87a i razdoblje antike. _NEWLINE_Po\xc4\x8detak starog vijeka smje\xc5\xa1ta se u vrijeme oblikovanja pisma i  starih orijentalnih carstava prednje Azije odnosno, Mezopotamije (Sumer, Akad (ili Agade), Babilonija, Mitani, Asirija), Iranske visoravni (Elam, Medija, Perzija) i Male Azije/Anatolije (Hetitsko carstvo, Frigija, Lidija), kao i Egipta._NEWLINE_Kraj starog vijeka otprilike se poklapa s raspadom Rimskog Carstva i dr\xc5\xbeavne tvorevine  Sasanida u vrijeme seobe naroda i arapskih ekspanzija (propast Zapadnog rimskog carstva 476./480.; smrt Justinijana 565.; uni\xc5\xa1tenje Sasanidskog carstva 651.). U novije vrijeme se dolazi do stanovi\xc5\xa1ta da bi se prijelazno razdoblje izme\xc4\x91u antike i srednjeg vijeka (od kraja 3. stolje\xc4\x87a do po\xc4\x8detka 7. stolje\xc4\x87a) moglo smatrati kao samostalno razdoblje kasne antike.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8deci u razdoblju mladog neolitika\n_START_PARAGRAPH_\nCivilizacije starog vijeka nastale su iz potpuno razvijenog mladog neolitika koji je bio obilje\xc5\xbeen proizvodnom poljoprivredom (obrada zemlje, uzgoj stoke), dru\xc5\xa1tvo podjele rada, poznavanje osnovnnih tehnika metalurgije, proizvodnja vi\xc5\xa1ka dobara i trgovina izvan vlastite regije kao i sjedila\xc4\x8dki \xc5\xbeivot unutar obzidanih naselja. S kulturama koje su slijedile ovakav razvoj povezuje se razvoj pisma \xc4\x8demu su prethodili piktogrami i ideogrami jo\xc5\xa1 iz vremena mla\xc4\x91eg paleolitika (na primjer, spiljski crte\xc5\xbei). Iz tih crte\xc5\xbea, ili pod njihovim utjecajem, u Mezopotamiji se razvilo klinasto pismo, a u Egiptu hijeroglifi od kojih se zatim, posredovanjem Kanaanaca, od 3. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a pr. Kr. razvio alfabet. Ovakav novi na\xc4\x8din pisanja omogu\xc4\x87io je dr\xc5\xbeavama s trajno ure\xc4\x91enim vladaju\xc4\x87im, upravnim i religijskim aparatima razvoj prvih visokih kultura \xc5\xa1to se smatra po\xc4\x8detkom starog vijeka.\n_START_SECTION_\nMezopotamija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi po\xc4\x8detci razvoja visokih kultura odvijali su se od polovine 4. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a pr. Kr. na jugu Mezopotamije u sumerskim gradovima-dr\xc5\xbeavama od kojih su bili najzna\xc4\x8dajniji  Uruk, Ur, Erid Larsa, Laga\xc5\xa1 i Ki\xc5\xa1, ali ne i jedini. Tu posebno mjesto svojom staro\xc5\xa1\xc4\x87u i veli\xc4\x8dinom ima Uruk. Snaga ovih centara zasnivala se na izgra\xc4\x91enom, razgranatom i dobro odr\xc5\xbeavanom sustavu za navodnjavanje, organiziranom u okviru dr\xc5\xbeavnog hramskog gospodarstva. Zahvaljuju\xc4\x87i na\xc4\x91enim ostatcima lon\xc4\x8darije, bron\xc4\x8danih predmeta i valjkastih \xc5\xa1tambilja, dokazani su njihovi vrlo rani trgovinski odnosi s Arabijom i Indijom. U zna\xc4\x8dajne izume koji su potakli gospodarstvo spadaju svakako kota\xc4\x8d i lon\xc4\x8darsko kolo. Rastu\xc4\x87e potrebe trgovine i poljoprivrede uvjetovali su i istovremeno pogodovali razvoju pisma koje je u po\xc4\x8detku kori\xc5\xa1teno samo za vo\xc4\x91enje poslovnih evidencija. Dokaz prelaska pisma u oblik osobnog i kolektivnog izra\xc5\xbeavanja je ep o Gilgame\xc5\xa1u, jednom mitolo\xc5\xa1kom kralju Uruka iz 26. stolje\xc4\x87a pr. Kr. koji se smatra jednim od najstarijih literarnih svjedo\xc4\x8danstava uop\xc4\x87e. Upadljive podudarnosti pojedinih dijelova s Genezisom i gr\xc4\x8dkim pramitovima (Deukalion i Pyrrha) dokazuju kulturni kontinuitet starog vijeka. _NEWLINE_Svjetovna i duhovna vlast u sumerskim gradovima-dr\xc5\xbeavama objedinavala se u osobama kne\xc5\xbeeva-sve\xc4\x87enika. Arhitektonski izraz nalazi politeisti\xc4\x8dko-kozmolo\xc5\xa1ka religioznost Sumerana u ziguratima, stepenastim piramidama visokim do 50 metara. Pala\xc4\x8de koje su gra\xc4\x91ene pored njih imale su samo reprezentacijsku ulogu. Gradovi su me\xc4\x91usobno bili gotovo neprekidno u konfliktima oko prava na vodu, zbog trgova\xc4\x8dkih putova ili pla\xc4\x87anja tributa, ali ratovi nisu imali velike posljedice, a vlast koja bi nadi\xc5\xa1la granice gradova nije se nikada oblikovala. Od 3. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a pr. Kr. dolaze sa sjevera nomadi. To dokazuje popis sumerskih kraljeva na kojem se pojavljuju semitska imena (sumerski jezik do danas nije razvrstan u ni jednu jezi\xc4\x8dnu grupu). U tom razdoblju, kada dolazi do razaranja monumentalnih hramova, razbija se jedinstvo svjetovne i duhovne vlasti. Vladari iz ovog razdoblja pokazuju svoju svjetovnu mo\xc4\x87 kako davanjem funkcionalnog zna\xc4\x8denja pala\xc4\x8dama, tako i grobovima u kojima se sahranjuju zajedno s pratnjom. Krajem ovog takozvanog ranodinasti\xc4\x8dkog razdoblja koje je trajalo od 26. do 25. stolje\xc4\x87a pr. Kr., po prvi put se podru\xc4\x8dje sumerskog utjecaja \xc5\xa1iri do sredozemlja.\n_START_SECTION_\nEgipat\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliku od Sumera, u Egiptu se politi\xc4\x8dko objedinjavanje u dr\xc5\xbeavu dogodilo ve\xc4\x87 krajem 4. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a. Pri tome je zemljopisna izoliranost (okru\xc5\xbeenost pustinjom) pru\xc5\xbeala za\xc5\xa1titu od vanjskih utjecaja i vjerojatno pogodovala razvoju zaokru\xc5\xbeenog carstva. Ve\xc4\x87i broj manjih kraljevstava koja su se grupirala u dva  labavo povezana podru\xc4\x8dja utjecaja Gornjeg (centar u Nekhenu) i Donjeg Egipta (s centrom u Butu) objedinjen je u procesu koji je trajao vi\xc5\xa1e generacija oko sredine 32. stolje\xc4\x87a pr. Kr. pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u Gornjeg Egipta. Na po\xc4\x8detku povijesnog vremena i prijelazu iz protodinastijskog u ranodinastijski period pojavljuju se najstariji pisani tragovi s imenima vladara Skorpiona, Narmera i Ahe koje kasnija predaja objedinjuje u mitolo\xc5\xa1ki lik Menesa, ujedinitelja carstva. Krajem ranodinastijskog perioda (kraj 28. stolje\xc4\x87a pr. Kr.) egipatska vlast se prote\xc5\xbee do Sinaja, a trgovina do Bilbosa u Libanonu._NEWLINE_Ve\xc4\x87 prve dinastije temelje svoju vlast na centralnoj upravi i bo\xc5\xbejem kraljevstvu, u kojem se kao ljudska manifestacija pojavljuje nebeski Bog Horus u liku sokola. Religiju su i ina\xc4\x8de obilje\xc5\xbeavali bo\xc5\xbeanski likovi \xc5\xbeivotinja (lav, bik i krava) na \xc4\x8dije mjesto tek krajem razdoblja dolaze likovi sa \xc5\xbeivotinjskim glavama i ljudskim tijelom. Vjera u zagrobni \xc5\xbeivot je bila jako izra\xc5\xbeena. Od opeke ra\xc4\x91ene od nilskog blata u tom razdoblju grade se ogromne grobnice u Sakari kod Memfisa i u Abidosu. Ujedinjeni Egipat temeljio se na visoko razvijenoj kulturi i zanimanju za civilizacijski napredak jo\xc5\xa1 iz protodinastijskog perioda.\n_START_SECTION_\nGr\xc4\x8dka - polo\xc5\xbeaj i povijesni prostor\n_START_PARAGRAPH_\nStara Gr\xc4\x8dka nalazi se na jugu Balkanskog poluotoka, a prostirala se i obalom i otocima Egejskog mora. Taj je dio sredozemlja prepoznatljiv po mno\xc5\xa1tvu manjih i ve\xc4\x87ih otoka, dok je obala izrazito planinska, s vrhuncima koji ponegdje dose\xc5\xbeu i do 3000 metara. Padine planina vrlo su strme, a plodne ravnice malene i razbacane. Gr\xc4\x8dko primorje, me\xc4\x91utim, obiluje lu\xc4\x8dicama i uvalama pogodnim za pomorstvo, a u unutra\xc5\xa1njosti ima kamenoloma te ponegdje nalazi\xc5\xa1ta dragocjenih metala._NEWLINE_Gr\xc4\x8dka je klima sredozemna, s vru\xc4\x87im i suhim ljetima koja su rijeke \xc4\x8desto svodila na poto\xc4\x8di\xc4\x87e, te ki\xc5\xa1nim zimama uz snijeg na najvi\xc5\xa1im padinama planina. Sve je to zna\xc4\x8dajno utjecalo na gr\xc4\x8dke kulture poti\xc4\x8du\xc4\x87i prije svega obrt, trgovinu i pomorstvo, te pogoduju\xc4\x87i razvoju malih, odvojenih zajednica kakve \xc4\x87e dominirati gr\xc4\x8dkom povije\xc5\xa1\xc4\x87u.\n_START_SECTION_\nNajstariji stanovnici Gr\xc4\x8dke\n_START_PARAGRAPH_\nPremda se ne zna to\xc4\x8dno kada su doselili, u 2 tisu\xc4\x87lje\xc4\x87u prije Krista u Gr\xc4\x8dkoj ve\xc4\x87 \xc5\xbeivi vi\xc5\xa1e indoeuropskih plemena me\xc4\x91u kojima su najzna\xc4\x8dajniji bili Ahejci i Dorani. Premda su pokorili postoje\xc4\x87e stanovni\xc5\xa1tvo, Pelazge, s vremenom su se pomije\xc5\xa1ali s njima i prihvatili njihov na\xc4\x8din \xc5\xbeivota. Pod utjecajem kretske civilizacije razvili su se trgovina, gradovi i pismo. Premda nikad nisu stvorili zajedni\xc4\x8dku dr\xc5\xbeavu, a \xc4\x8desto su i ratovali, gr\xc4\x8dki su gradovi i plemena osje\xc4\x87ali kulturno zajedni\xc5\xa1tvo jer su govorili istim jezikom i \xc5\xa1tovali iste bogove.\n_START_SECTION_\nKreta\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Kreta nalazi se usred isto\xc4\x8dnog dijela Sredozemnog mora, na raskri\xc5\xbeju pomorskih putova koji su povezivali Gr\xc4\x8dku, Aziju i sjevernu Afriku te Egipat. Taj povoljan polo\xc5\xbeaj, potpomognut plodnim ravnicama koje pogoduju ratarstvu, omogu\xc4\x87io je Kreti da razvije bogatu kulturu zasnovanu na trgovini i obrtu. Kretski brodovi, sli\xc4\x8dni egipatskim, prevozili su hranu, kovine i robove te osigurali dodir izme\xc4\x91u Istoka i Zapada._NEWLINE_Kretski je \xc5\xbeivot bio organiziran oko pala\xc4\x8da, velikih zgrada s vi\xc5\xa1e katova, koje su bile opremljene kanalizacijom s olovnim cijevima, kupali\xc5\xa1tima i vrtovima. Stupovi pala\xc4\x8da bili su \xc5\xbeivih boja, a zidovi ukra\xc5\xa1eni freskama s prizorima iz svakodnevnog \xc5\xbeivota. U sredi\xc5\xa1njem dvori\xc5\xa1tu odr\xc5\xbeavale su se predstave, obredi te natjecanja u jahanju i preskakivanju bikova, u kojim su sudjelovale i \xc5\xbeene. Kre\xc4\x87ani su poznavali i pismo, a proizvodili su predmete od dragocijenih metala i slonove kosti. Posebno je poznata njihova keramika: proizvodili su velike glinene posude za prijevoz \xc5\xbeita, maslinova ulja i vina, a ukra\xc5\xa1avali su ih biljnim i \xc5\xbeivotinjskim motivima. U pala\xc4\x8de su donosili hranu koja se zatim dijelila svim stanovnicima. Novac se na Kreti nije koristio jer za tim nije bilo potrebe.\n_START_SECTION_\nMikena - uspon gr\xc4\x8dke kulture\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc4\x8detkom 2. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a pr. Krista Ahejci na poluotoku Peloponezu osnivaju grad Mikenu, koji se razvija pod sna\xc5\xbenim utjecajem Krete, a na vrhuncu svoje mo\xc4\x87i, u 17. stolje\xc4\x87u pr. Kr, \xc4\x8dak je i zasjenjuje. Poput kretskog, i mikenski se \xc5\xbeivot odvijao oko pala\xc4\x8da, od kojih se najve\xc4\x87a nalazi upravo u Mikeni. Gornji dio grada, akropola, bio je utvr\xc4\x91en velikim zidinama koje nazivamo kiklopskim. Zidovi su, naime, izgra\xc4\x91eni od velikih kamenih blokova, bez ikakvog veziva: stoje samo zbog svoje te\xc5\xbeine i majstora koji su ih isklesali. Stoga su Grci vjerovali da su ih slo\xc5\xbeili kiklopi, mitski jednooki divovi. Taj je stil bio ra\xc5\xa1iren Sredozemljem u 13. stolje\xc4\x87u pr. Krista. Mikenjani su se bavili trgovinom i odr\xc5\xbeavali pomorske veze sa \xc5\xa0panjolskom, Francuskom i Sicilijom. Bili su vrsni obrtnici i graditelji. No krajem 12. stolje\xc4\x87a pr. Kr. mikenska kultura naglo slabi te zapo\xc4\x8dinje ono \xc5\xa1to nazivamo mra\xc4\x8dno doba gr\xc4\x8dke povijesti koje \xc4\x87e potrajati tri stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nSparta\n_START_PARAGRAPH_\nGrad-dr\xc5\xbeava Sparta nalazio se na jugoistoku poluotoka Peloponeza, u pokrajini Lakoniji. Spartanci su se smatrali potomcima Dorana, a svoj su polis (grad-dr\xc5\xbeavu) osnovali 900. godine pr. Krista, pokoriv\xc5\xa1i Ahejce koji su ondje \xc5\xbeivjeli prije njih. Kad su Spartanci do\xc5\xa1li neki su se Ahejci predali, dok su se ostali odupirali. Oni koji su se odupirali, izgubili su sva prava i postali robovi, koje su nazivali helotima. Ahejci koji su prihvatili spartansku vlast nisu mogli sudjelovati u dr\xc5\xbeavnim poslovima, ali su ostali slobodni. Njih nazivamo perijecima._NEWLINE_Kako je helota bilo sedam puta vi\xc5\xa1e nego Spartanaca, pobjednici su bili prisiljeni zadr\xc5\xbeati vrlo strog na\xc4\x8din \xc5\xbeivota. Istovremeno, zbog svog polo\xc5\xbeaja na prili\xc4\x8dno divljem dijelu Sredozemlja, Spartanci nikada nisu razvili ljubav i vje\xc5\xa1tinu prema plovidbi kakvu su imali drugi gr\xc4\x8dki gradovi. Spartanci su se prvenstveno bavili dr\xc5\xbeavnim i vojnim poslovima. Premda su bili vlasnici najplodnije zemlje, za njih su je obra\xc4\x91ivali heloti, dok su se perijeci bavili trgovinom i obrtom, a mogli su imati i male njive.\n_START_SECTION_\nVladavina i dr\xc5\xbeavna tijela Sparte\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc4\x8delu spartanske dr\xc5\xbeave bila su dva kralja. Uz njih, vladalo je i vije\xc4\x87e staraca, koje se sastojalo od 28 predstavnika najuglednijih spartanskih obitelji, starijih od 60 godina. Jednom mjese\xc4\x8dno sastajala se i narodna skup\xc5\xa1tina, koju su \xc4\x8dinili svi Spartanci s pravom glasa - odrasli mu\xc5\xa1karci koji su pro\xc5\xa1li ratni\xc4\x8dku obuku. Kako je jedinstvo Spartanaca bilo va\xc5\xbeno, narodna je skup\xc5\xa1tina uvijek prihva\xc4\x87ala prijedloge vije\xc4\x87a staraca. No to ne zna\xc4\x8di da je vije\xc4\x87e staraca moglo provesti \xc5\xa1to je god ono htjelo: obi\xc4\x8daj je bio da se prijedlog koji bude do\xc4\x8dekan neodobravanjem povu\xc4\x8de jo\xc5\xa1 prije glasanja.\n_START_SECTION_\nOdgoj Spartanaca\n_START_PARAGRAPH_\nZbog stalnog straha od pobune helota, Spartanci su svoju dr\xc5\xbeavu organizirali sli\xc4\x8dno vojni\xc4\x8dkome taboru. Dje\xc4\x8daci su \xc5\xbeivjeli sa svojom majkom do svoje sedme godine, a zatim bi ih slali u vojarne u kojima bi ostajali do svoje punoljetnosti. Dje\xc4\x8dake su Spartanci namjerno pothranjivali i tjerali na kra\xc4\x91u ne bi li ih pou\xc4\x8davali snala\xc5\xbeljivosti. Kako bi se pripremili na te\xc5\xa1ko\xc4\x87e ratni\xc4\x8dkoga \xc5\xbeivota, dje\xc4\x8daci uhva\xc4\x87eni u kra\xc4\x91i bivali su strogo ka\xc5\xbenjavani. Nisu smjeli progovoriti dok im se netko stariji ne bi obratio te su poznati kao ljudi skloni kratkom i jezgrovitom izra\xc5\xbeavanju. Svi su Spartanci morali ostati u vojarni do svoje tridesete godine. Ako bi se o\xc5\xbeenili ranije morali su se no\xc4\x87u iskradati ka suprugama ili bi opet bivali ka\xc5\xbenjeni. Svakoga su dana bili du\xc5\xbeni jesti u zajedni\xc4\x8dkoj kantini u koju bi svatko donosio po ne\xc5\xa1to. Sve mu\xc5\xa1karce starije od sebe morali su nazivati ocem kako bi se \xc5\xa1to vi\xc5\xa1e oja\xc4\x8dao duh zajedni\xc5\xa1tva. Jednom godi\xc5\xa1nje mladi\xc4\x87e bi se javno bi\xc4\x8devalo. Prema tome kako bi se tom prilikom iskazao, prema izrazu lica pri bi\xc4\x8devanju, rastao im je ili opadao ugled. Spartanci su nosili du\xc5\xbeu kosu no ostali Grci: tako su pokazivali da ne moraju raditi, \xc4\x8dime su se vrlo ponosili.\n_START_SECTION_\nAtena\n_START_PARAGRAPH_\nAtena se razvila na poluotoku Atici. U po\xc4\x8detku je bila monarhija, no kada su aristokrati, (najbogatiji i najugledniji gra\xc4\x91ani) oduzeli vlast kralju, postala je aristokratska republika. Demos (narod-obrtnici, trgovci, seljaci) tako\xc4\x91er je \xc5\xbeelio sudjelovati u vlasti. Nakon mnogih sukoba provedene su reforme i Atena se razvila u demokratsku dr\xc5\xbeavu. Izdigla se iznad ostalih gr\xc4\x8dkih gradova svojim gra\xc4\x91evinama, razvojem umjetnosti, knji\xc5\xbeevnosti i znanosti, pa je postala simbol sveukupne gr\xc4\x8dke kulture.\n_START_SECTION_\nGr\xc4\x8dko-perzijski ratovi\n_START_PARAGRAPH_\nNova sila s istoka, velika i mo\xc4\x87na Perzija, prisilila je gr\xc4\x8dke polise na suradnju i zajedni\xc4\x8dki otpor. Perzijanci su pod vodstvom kralja Darija I. napali Gr\xc4\x8dku 490. godine pr.Kr. U sukobu na Maratonskom polju Grci su zaustavili perzijsku vojsku. Darijev nasljednik Kserkso I. poveo je 480. godine pr.Kr. novu vojsku protiv Grka. Pobijedio je spartanskog kralja Leonidu u Termopilanskom klancu te do\xc5\xa1ao do Atene koju je zauzeo i spalio. Odlu\xc4\x8duju\xc4\x87a bitka bila je pomorska bitka kod Salamine u Salaminskom tjesnacu. Grci su uni\xc5\xa1tili perzijsku mornaricu i prisilili Perzijance na povla\xc4\x8denje. Teritorij Gr\xc4\x8dke postao je slobodan._NEWLINE_Nakon sukoba s Perzijancima u politi\xc4\x8dkom \xc5\xbeivotu Atene sve se vi\xc5\xa1e isticao Periklo (499.-429. pr.Kr). U njegovo doba Atena je postala demokratskom republikom. Bogata\xc5\xa1ima je nametnuo velike poreze, a novac koristio za ure\xc4\x91enje Atene, posebice Akropole. Tada su napravljena brojna veli\xc4\x8danstvena djela gr\xc4\x8dke umjetnosti.Stoga se razdoblje Periklove vlasti naziva zlatno doba Atene.\n_START_SECTION_\nPeloponeski rat\n_START_PARAGRAPH_\nBogatstvo i mo\xc4\x87 Atene i njena prevlast na Sredozemlju smetali su Sparti. Suprotnosti i zao\xc5\xa1travanja odnosa doveli su 431.godine pr.Kr. do samouni\xc5\xa1tavaju\xc4\x87eg Peloponeskog rata. Slabost i nejedinstvo gr\xc4\x8dkih polisa uskoro je iskoristila nova sila sa sjevera, Makedonija\n_START_SECTION_\nPropast gr\xc4\x8dke, helenizam\n_START_PARAGRAPH_\nMakedonija je postala jakom silom za vladavine Filipa II. (359-336. pr. Kr.). Filip II. poznavao je prilike u Gr\xc4\x8dkoj i slabost Gr\xc4\x8dke zbog me\xc4\x91usobnog ratovanja. Izvr\xc5\xa1io je reformu vojske i porazio Grke u bitci kod Heroneje 338.godine pr. Kr. Nesloga Grka i podijeljenost na Filipove prista\xc5\xa1e (\xc5\xbeele \xc4\x8dvrstu vlast i vladara koji \xc4\x87e ih povesti u rat protiv Perzije) i protivnike (\xc5\xbeele da Gr\xc4\x8dka bude slobodna i samostalna zemlja) olak\xc5\xa1alo je pobjedu Makedonije._NEWLINE_Filipa II. je naslijedio sin Aleksandar. Aleksandar je nakon tri bitke porazio Perzijance i stigao sve do Indije. Pod utjecajem svog u\xc4\x8ditelja, gr\xc4\x8dkog filozofa Aristotela, nastojao je pro\xc5\xa1iriti helensku kulturu. Zato razdoblje njegova vladanja, kao i razdoblje nakon njega, nazivamo helenizam. Centar helenisti\xc4\x8dke kulture bila je Aleksandrija, grad koji je osnovao Aleksandar nakon osvajanja Egipta. U Aleksandriji je sagra\xc4\x91ena najve\xc4\x87a knji\xc5\xbenica staroga vijeka s vi\xc5\xa1e od 500.000 rukopisnih djela. Kada su tisu\xc4\x87u godina kasnije Arapi osvojili Aleksandriju, spalili su ovu glasovitu knji\xc5\xbenicu. Nakon Aleksandrove smrti do\xc5\xa1lo je do podjele njegova carstva na vi\xc5\xa1e slabih dr\xc5\xbeava.\n_START_SECTION_\nTehnologija drevnih civilizacija\n_START_PARAGRAPH_\nTehnologija drevnih civilizacija se odnosi na urbanu revolucija, koja ozna\xc4\x8dava kraj kamenoga doba i po\xc4\x8detak bron\xc4\x8danoga doba, kraj prapovijesti i po\xc4\x8detak povijesti, koja je zapo\xc4\x8dela prije otprilike 6000 godina na Bliskom istoku i u kona\xc4\x8dnici je dovela do prvih civilizacija, sa svim dru\xc5\xa1tvenim i povijesnim posljedicama koje ih prate: visoka gusto\xc4\x87a stanovni\xc5\xa1tva (ve\xc4\x87e populacije), gradovi, razvoj slo\xc5\xbeenih i raslojenih dru\xc5\xa1tava (specijalizacija struka i o\xc5\xa1trija podjela rada), centralizirana politi\xc4\x8dka i gospodarska vlast (nastanak i organiziranje regionalnih dr\xc5\xbeava), institucije prisile (vojska, prikupljanja poreza, policija), vjerske institucije i klasa sve\xc4\x87enika, monumentalna arhitektura (pala\xc4\x8de, hramovi, spomenici), \xc5\xa1irenje trgovine, novac, standardizirani utezi i mjere, kontrola nad mineralnim izvorima, nastanak pisma, matematike i astronomije.\n_START_SECTION_\nTehnologija stare Gr\xc4\x8dke\n_START_PARAGRAPH_\nTehnologija stare Gr\xc4\x8dke je u toku \xc4\x8ditave antike bila potpuno odvojena od starogr\xc4\x8dke znanosti i filozofije. Stotine malih novih tehnologija i tehni\xc4\x8dkih pobolj\xc5\xa1anja se pojavilo tijekom 1200 godina antike, poput no\xc5\xbenog kola dodanog lon\xc4\x8darskom kolu, ali se u cjelini tehnolo\xc5\xa1ki temelj proizvodnje nije promijenio tijekom cijelog razdoblja. U nekim se granama tehnologije, poput rudarstva, pojavio industrijski stil proizvodnje, a postala je uobi\xc4\x8dajena i trgovina na velike udaljenosti. No ve\xc4\x87ina proizvodnje je ostala zasnovana na obrtni\xc5\xa1tvu i lokalna, a obrtnici, tradicionalno skloni skrivanju svog umije\xc4\x87a, su nastojali monopolizirati svoje vje\xc5\xa1tine, ne oslanjaju\xc4\x87i se na pisanu rije\xc4\x8d, znanost ili filozofiju prirode.\n_START_SECTION_\nTehnologija starog Rima\n_START_PARAGRAPH_\nTehnologija starog Rima je dala najve\xc4\x87e tehni\xc4\x8dare i in\xc5\xbeenjere anti\xc4\x8dkoga svijeta i neki \xc4\x8dak ka\xc5\xbeu da je sama rimska civilizacija jedno veliko tehni\xc4\x8dko postignu\xc4\x87e. \xc4\x8cinjenica da je stari Rim dao nama poznate in\xc5\xbeenjere, od kojih su neki pisali knjige (\xc5\xa1to uop\xc4\x87e nije bilo uobi\xc4\x8dajeno za in\xc5\xbeenjere), poput Vitruvija i Frontina (oko 40. \xe2\x80\x93 103.) sama po sebi svjedo\xc4\x8di o va\xc5\xbenosti in\xc5\xbeenjerstva i tehnologije za rimsku civilizaciju. Gra\xc4\x91ene su poplo\xc4\x8dene ceste, javne zgrade, \xc5\xa1portski objekti i akvadukti. U tom razdoblju nije bilo ve\xc4\x87ih otkri\xc4\x87a u tehnologiji, ali su postoje\xc4\x87a umije\xc4\x87a i naprave razvijena i pobolj\xc5\xa1ana za uporabu u velikim razmjerima. Rimljani su bili veliki improvizatori, bitno su pobolj\xc5\xa1ali postoje\xc4\x87u tehnologiju, ali su dali tek rijetke nove izume. Manje uzvi\xc5\xa1en izum, ali ne i manje va\xc5\xbean za rimsku civilizaciju, je cement, koji je bio klju\xc4\x8dna nova tehnologija koju su uveli Rimljani, a koja je gradnju od kamena u\xc4\x8dinila mnogo jednostavnijom i jeftinijom, \xc5\xa1to je doslovno zacementiralo \xc5\xa1irenje Rimskoga carstva. Dok je rimska tehnologija cvjetala, rimske znanosti gotovo da i nema. Vrlo je malo djela prevedeno s starogr\xc4\x8dkog. Rimljani nisu cijenili gr\xc4\x8dku matematiku, znanosti i u\xc4\x8denost u cjelini. Rim nije dao znanstvenike. To zbunjuje one koji smatraju da su znanost i tehnologija uvijek i nu\xc5\xbeno povezane.'