b'\n_START_ARTICLE_\nBeli\xc5\xa1\xc4\x87e\n_START_SECTION_\nGradska naselja\n_START_PARAGRAPH_\nU sastav grada ulazi 9 naselja (stanje 2006.), to su: Beli\xc5\xa1\xc4\x87e, Bistrinci, Bocanjevci, Gat, Gorica Valpova\xc4\x8dka, Kiti\xc5\xa1anci, Tiborjanci, Veli\xc5\xa1kovci i Vinogradci.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nKretanje broja stanovnika 1857.-2011._NEWLINE__NEWLINE_Iskazuje se kao naselje od 1890. Podaci za 1880. odnose se na pripadaju\xc4\x87i dio naselja. _NEWLINE_Prema popisu stanovni\xc5\xa1tva 2001. godine grad Beli\xc5\xa1\xc4\x87e je imao 11786 stanovnika. Najve\xc4\x87e je naselje Beli\xc5\xa1\xc4\x87e sa 7197 stanovnika. Ukupan broj zaposlenih je 2688._NEWLINE_Prema popisu stanovni\xc5\xa1tva 2011. godine grad Beli\xc5\xa1\xc4\x87e je imao 10825 stanovnika. Najve\xc4\x87e je naselje Beli\xc5\xa1\xc4\x87e sa 6518 stanovnika.\n_START_SECTION_\nZemljopisni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nBeli\xc5\xa1\xc4\x87e se nalazi na desnoj obali rijeke Drave, sjeverozapadni je rubni dio Pridravske nizine Osijeka, kao jedne od regija Isto\xc4\x8dne Hrvatske. Na zapadu grani\xc4\x8di s regijom Slavonske podravine, na sjeveru prete\xc5\xbeno rije\xc4\x8dnim tokom Drave odijeljen je od ju\xc5\xbene Baranje, a na liniji jugozapad-sjeveroistok ima granicu s podru\xc4\x8djem grada Valpovo._NEWLINE_Geoprometni polo\xc5\xbeaj Beli\xc5\xa1\xc4\x87a vrlo je povoljan zbog polo\xc5\xbeaja na rijeci Dravi, ali i dobra cestovna povezanost s ostatkom Hrvatske, posebice Osijekom, ali i cestom do Donjeg Miholjca, Slatine i Virovitice. Od 2001. godine povezan je Mostom 107. brigade HV sa Belim Manastirom, Baranjom i Ma\xc4\x91arskom. Tako\xc4\x91er \xc5\xbeeljeznicom je povezan preko Bizovca na longitudinalni pravac Osijek-Zagreb. Najbli\xc5\xbea zra\xc4\x8dna luka je u Klisi kod Osijeka._NEWLINE_Grad Beli\xc5\xa1\xc4\x87e le\xc5\xbei na dvije rijeke: rijeci Dravi i rijeci Kara\xc5\xa1ici, a kroz prigradsko naselje Bocanjevci i Goricu Valpova\xc4\x8dku prolazi rijeka Vu\xc4\x8dica.\n_START_SECTION_\nPrapovijest\n_START_PARAGRAPH_\nTragovi najranijega ljudskoga \xc5\xbeivota i djelovanja na prostoru grada Beli\xc5\xa1\xc4\x87a potje\xc4\x8du iz prapovijesti, u vremenu izme\xc4\x91u 6. i 3. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a pr. Kr. Na\xc4\x91eni su ostaci naselja iz mla\xc4\x91eg kamenog doba i bakrenog doba (arheolo\xc5\xa1ko nalazi\xc5\xa1te \xe2\x80\x9cStaro Valpovo\xe2\x80\x9d) i bron\xc4\x8danog odnosno \xc5\xbeeljeznog doba (Beli\xc5\xa1\xc4\x87e \xe2\x80\x93 Zagajci I). Me\xc4\x91u najstarijim poznatim stanovnicima ovih krajeva bila su panonska i keltska plemena u \xc5\xbeeljeznom dobu (1000 g. pr. Krista \xe2\x80\x93 po\xc4\x8detak I. stolje\xc4\x87a). Poslije toga, ovdje su du\xc5\xbee ili tek u prolazu Rimljani, Goti, Gepidi, Langobardi, Avari, Franci i Bugari, da bi na kraju \xc4\x8ditav prostor Slavonije prepustili na\xc5\xa1im davnim precima \xe2\x80\x93 Slavenima, Hrvatima. Srednjovjekovno naseljavanje ranih Slavena u beli\xc5\xa1\xc4\x87anski kraj utvrdilo je arheolo\xc5\xa1ko istra\xc5\xbeivanje na lokalitetu Beli\xc5\xa1\xc4\x87e \xe2\x80\x93 Zagajci II (druga polovica 7. stolje\xc4\x87a i 8. stolje\xc4\x87e po. Kr.).\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8detak industrije\n_START_PARAGRAPH_\nBeli\xc5\xa1\xc4\x87e je nastalo 1884.godine kao naselje za radnike u drvnoprera\xc4\x91iva\xc4\x8dkoj industriji ma\xc4\x91arskog veletrgovca i tvorni\xc4\x8dara Salamona Heinricha Gutmanna koji je godine 1884. ovdje otvorio veliku pilanu tada najve\xc4\x87u u Europi za prorez hrasta, a kasnije i tvornice za proizvodnju parketa, tanina i drvno-destilacijskih proizvoda i ba\xc4\x8dava, te privatnu prugu za potrebe tvornice. Parcele desne strane Drave na kojoj je napravljena pilana 1884. kupljena je od valpova\xc4\x8dke vlastele na desetogodi\xc5\xa1nje kori\xc5\xa1tenje._NEWLINE_S vremenom, ovdje se nastanjuju radnici iz pilane i tvornica, te polako rastu dijelovi Beli\xc5\xa1\xc4\x87a poznati kao Mitrovica, Pekmez ulica i Bijela ku\xc4\x87a. Prva izgra\xc4\x91ena zgrada za stanovanje bila je Velika ku\xc4\x87a (dana\xc5\xa1nja uprava Beli\xc5\xa1\xc4\x87a d.d.), a 1905. izgra\xc4\x91ena je Pala\xc4\x8da Gutmann - jedna od najve\xc4\x87ih arhitektonskih ostvarenja onog doba u ovom dijelu Hrvatske. Do Prvog svjetskog rata (1914.) pilana je ostvarivala veliki profit.\n_START_SECTION_\nPrvi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nZa vrijeme rata poslovna organizacija stagnira zbog podre\xc4\x91enosti gospodarstva dr\xc5\xbeavi, te se onda 1918. sjedi\xc5\xa1te poslovne organizacije seli iz Budimpe\xc5\xa1te u Beli\xc5\xa1\xc4\x87e, te postaje dioni\xc4\x8dkim dru\xc5\xa1tvom sa ve\xc4\x87inskim dijelom u posjedu obitelji Gutmann. U me\xc4\x91uratnom razdoblju (1918. - 1939.) dolazi do stagnacije u proizvodnji i prodaji zbog tehnolo\xc5\xa1ke zastrajelosti, pa je tvornica primorena preorijentaciji (nova proizvodnja briketiranoga drvnog ugljena, proizvodnja kestenovoga taninskog ekstrakta, i dr.) i modernizaciji. Postaje jedna od vode\xc4\x87ih tvornica u drvnoj industriji Hrvatske. Godine 1927. Beli\xc5\xa1\xc4\x87e je dobilo status samostalne op\xc4\x87ine koje \xc4\x87e ostati sve do 1955. godine.\n_START_SECTION_\nDrugi svjetski rat\n_START_PARAGRAPH_\nNakon Drugog svjetskog rata tvorni\xc4\x8dki pogoni nastavljaju s radom ali u dr\xc5\xbeavnom vlasni\xc5\xa1tvu biv\xc5\xa1e SFRJ. 1960. je presudna godina u daljnjem razvoju tvornice - tada su pu\xc5\xa1tene u rad tvornice poluceluloze, papira i ambala\xc5\xbea od valovitog kartona (a zatvorene su tvornice za proizvodnju parketa, tanina, ba\xc4\x8dava i drvno-destilacijskih proizvoda) i tako postaje jedno od vode\xc4\x87ih sredi\xc5\xa1ta celulozno-papirne industije u cijeloj jugoisto\xc4\x8dnoj Europi.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8daj \xc5\xbeeljeznice\n_START_PARAGRAPH_\nVrlo zna\xc4\x8dajnu ulogu imala je \xc5\xbeeljeznica, u po\xc4\x8detku privatna i malog kolosijeka od svega 100 cm, a poslije 1889. godine u vlasni\xc5\xa1tvu Slavonsko-podravska \xc5\xbeeljeznica d.d., koja je povezivala Beli\xc5\xa1\xc4\x87e-Osijek, od 1945. u dr\xc5\xbeavnom vlasni\xc5\xa1tvu SFRJ. Industrijska pruga normalnoga kolosijeka Beli\xc5\xa1\xc4\x87e-Bizovac izgra\xc4\x91ena je i pu\xc5\xa1tena u promet 1970. godine.\n_START_SECTION_\nVjerski \xc5\xbeivot\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1891. godine kada je na beli\xc5\xa1\xc4\x87anskome groblju izgra\xc4\x91ena rimokatoli\xc4\x8dka kapelica posve\xc4\x87ena Maloj Gospi do 1966. godine kada grad Beli\xc5\xa1\xc4\x87e dobiva \xc5\xbeupu te zapo\xc4\x8dinje izgradnja \xc5\xbeupne crkve sv. Josipa Radnika (zavr\xc5\xa1ena 1970.) vjernici su pripadali pod valpova\xc4\x8dku \xc5\xbeupu. Pored crkve je samostan franjevaca tre\xc4\x87oredaca glagolja\xc5\xa1a. Crkveni god je na blagdan sv. Josipa Radnika, 1. svibnja, koji je ujedno dan Grada Beli\xc5\xa1\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nStanovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nZa vrijeme izgradnje i rada tvornice doseljavali su se, u po\xc4\x8detku, ljudi iz Valpov\xc5\xa1tine i Miholj\xc5\xa1tine, te naro\xc4\x8dito Like, a kasnije i iz cijele Jugoslavije, naro\xc4\x8dito Srbi i Hercegovci, pa i dalje (Rusija, Ma\xc4\x91arska, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka)._NEWLINE_U Domovinskom ratu grad je pretrpio zna\xc4\x8dajna razaranja zbog granatiranja JNA i srpskih paravojnih postrojba iz okupirane Baranje. Sve je vi\xc5\xa1e malih i srednjih poduzetnika. Uz Beli\xc5\xa1\xc4\x87e d.d. nastaje drugi po va\xc5\xbenosti gospodarski subjekt - ThyssenKrupp kao vlasnik nekada\xc5\xa1nje Tvornice strojeva u sastavu Beli\xc5\xa1\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nOd osnutka pilane godine 1884. prete\xc5\xbeno se u podru\xc4\x8dje Beli\xc5\xa1\xc4\x87a, odn. sa desne strane Drave, na neplodnoj rudini, naseljavaju okru\xc5\xbeni stanovnici iz Valpov\xc5\xa1tine i Miholj\xc5\xa1tine. Polako dolaze i Li\xc4\x8dani "trbuhom za kruhom". Stru\xc4\x8dno radna snaga uglavnom je bila iz \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, Njema\xc5\xa1ke i op\xc4\x87enito iz Autro-Ugarske. Do po\xc4\x8detka Prvog svjetkog rata naseljeno je prete\xc5\xbeno doma\xc4\x87e stanovni\xc5\xa1tvo. Nakon 1918. godine na ovo podru\xc4\x8dje po\xc4\x8dinju se doseljevati Srbi i Rusi jer je Beli\xc5\xa1\xc4\x87e bilo u sastavu Kraljevstva Srba, Hrvata i Slovenaca (kasnije Kraljevina SHS odn. Kraljevina Jugoslavija), pa je bilo u procesu koloniziranja srpskog stanovni\xc5\xa1tva. Nakon 1945. godine i uspostave Jugoslavije (u to vrijeme se tvornica brani od poku\xc5\xa1aja ga\xc5\xa1enja i preseljenja u Bosnu) dolaze na ovo podru\xc4\x8dje Bosanci, Hercegovci, Dalmatinci i Hrvati iz ostalih dijelova Lijepe na\xc5\xa1e. Prvi stanovnici kao i kasniji doseljenici u Beli\xc5\xa1\xc4\x87e sa sobom su donijeli svoje obi\xc4\x8daje i religiju. Ve\xc4\x87inom su to bili katolici, ali i pravoslavci, \xc5\xbeidovi, evangelici i drugi._NEWLINE_Grad Beli\xc5\xa1\xc4\x87e prema zadnjem popisu stanovni\xc5\xa1tva iz 2001. godine ima oko 12 000 stanovnika. Najve\xc4\x87e je naselje Beli\xc5\xa1\xc4\x87a sa oko 7000 stanovnika. Popis stanovni\xc5\xa1ta 2011. godine \xc4\x87e dati pregledan rasplet i uvid u broj stanovnika, ali se ve\xc4\x87 unaprijed mo\xc5\xbee zaklju\xc4\x8diti da \xc4\x87e mortalitet biti ve\xc4\x87i nego natalitet, te da grad polagano "umire". Iako je grad prete\xc5\xbeito industrijski grad, potrebno mu je vi\xc5\xa1e kulturnih sadr\xc5\xbeaja da se ponovno o\xc5\xbeivi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nBeli\xc5\xa1\xc4\x87e, grad \xc5\xa1porta u kojem djeluje 16 grana sportova s vi\xc5\xa1e od 1000 registriranih sporta\xc5\xa1a. U riznici medalja i priznanja ima pokale sa svih velikih europskih i svjetskih natjecanja, OI, SP, EP kao i osvojenih dr\xc5\xbeavnih prvenstava, a ime Beli\xc5\xa1\xc4\x87a diljem svijeta pronijeli su kajaka\xc5\xa1i, kanuisti, kugla\xc5\xa1i, ribolovci._NEWLINE_Nastavno-\xc5\xa1portska dvorana za 800 posjetitelja, objekt je koji unosi kvalitetu u rad tzv. dvoranskih \xc5\xa1portova. Posebna atrakcija je umjetna stijena, najkvalitetnija u Hrvatskoj, visoka 9 metara s nagibima za po\xc4\x8detnike i naprednije penja\xc4\x8de. Unutar sportsko-rekreacijskog centra nalaze se brojna vanjska igrali\xc5\xa1ta za nogomet, ko\xc5\xa1arku, rukomet, tenis, odbojku na pijesku i bo\xc4\x87anje.\n_START_SECTION_\nObrazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrva ustanova za obrazovanje bila je \xc5\xa1kolska u\xc4\x8dionica iz 1886. godine, a onda se 1890. godine podi\xc5\xbee i zgrada pu\xc4\x8dke \xc5\xa1kole (dana\xc5\xa1nji Centar mladih). Dana\xc5\xa1nja Osnovna \xc5\xa1kola Ivana Kukuljevi\xc4\x87a ima preko 1000 u\xc4\x8denika i s tim brojem jedna je od najve\xc4\x87ih u Republici Hrvatskoj. No taj broj se iz godine u godinu sve vi\xc5\xa1e smanjuje, jer grad polako "umire"._NEWLINE_Dje\xc4\x8dji vrti\xc4\x87 Masla\xc4\x8dak zapo\xc4\x8dinje sa radom 1942. godine i ima oko 200-tinjak djece._NEWLINE_U Ulici kralja Tomislava nalazi se i Amatersko kazali\xc5\xa1te koje datira iz 1957. godine. Svake godine tradicionalno se odr\xc5\xbeavaju poznate Rombergove ve\xc4\x8deri (Romberg je bio poznati beli\xc5\xa1\xc4\x87anski glazbenik i kompozitor koji je ve\xc4\x87inu \xc5\xbeivotu proveo u Americi, skladao je Beli\xc5\xa1\xc4\x87anski mar\xc5\xa1 - skladbu koju je posvetio svome rodnome gradu - Beli\xc5\xa1\xc4\x87u) i ostale kulturolo\xc5\xa1ke priredbe._NEWLINE_Tako\xc4\x91er u Beli\xc5\xa1\xc4\x87u postoji i gradska knji\xc5\xbenica i \xc4\x8ditaonica koja je smje\xc5\xa1tena u novu upravnu zgradu u Ulici kralja Tomislava. Knji\xc5\xbenica trenuta\xc4\x8dno ima preko 21000 knjiga.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nU u\xc5\xbeem sredi\xc5\xa1tu mjesta nalaze se do danas sa\xc4\x8duvani objekti povijesne industrijske arhitekture, posebice ku\xc4\x87e (Pekmez ulica) i zgrade za stanovanje (Velika ku\xc4\x87a, Bijela ku\xc4\x87a - dana\xc5\xa1nje kino) tada\xc5\xa1njih radnika beli\xc5\xa1\xc4\x87anskih tvornica. Osim njih, u sredi\xc5\xa1tu mjesta nalazi se i velika Guttmanova pala\xc4\x8da iz 1905. godine koja je na\xc5\xbealost te\xc5\xa1ko stradala u Domovinskom ratu pogotkom zapaljive granate iz Baranje \xc4\x8dije je obnavljanje u tijeku._NEWLINE_Pored Gutmannove pala\xc4\x8de nalazi se spomenik Gater - prvi gater iz one davne Gutmannove pilane._NEWLINE_Spomenik palim borcima i \xc5\xbertvama fa\xc5\xa1izma u Drugom svjetskom ratu postavljen je 1948. godine ispred Pala\xc4\x8de Gutmann._NEWLINE_Spomen-vlak nekada\xc5\xa1nje uskotra\xc4\x8dne Slavonsko-podravske \xc5\xbeeljeznice nalazi se u krugu Beli\xc5\xa1\xc4\x87a d.d. s lokomotivom iz 1913. godine izra\xc4\x91ene u M\xc3\xbcnchenu. Od postavljanja do danas kompozicija je vi\xc5\xa1e puta restaurirana, a od propadanja spa\xc5\xa1ena je lokomotiva, tender, putni\xc4\x8dki vagon, jedan zatvoreni i dva otvorena teretna vagona._NEWLINE_Na centru grada je spomenik-fontana postavljena 1976. godine._NEWLINE_Park hrvatskih dragovoljaca Domovinskog rata u sredi\xc5\xa1tu grada krasi bron\xc4\x8dana skulptura Susret (Ptice)._NEWLINE_Smje\xc5\xa1tena u park blizu beli\xc5\xa1\xc4\x87anske po\xc5\xa1te Beli\xc5\xa1\xc4\x87anska ratna knjiga podsje\xc4\x87a na godine razaranja i postojanosti Beli\xc5\xa1\xc4\x87a._NEWLINE_Preko Mosta 107. brigade u Baranji, s desne stane ceste, nalazi se spomenik poginulim braniteljima 107. brigade HV Knjiga mrtvih._NEWLINE_Muzej Beli\xc5\xa1\xc4\x87e otvoren je 1975. godine, uglavnom prikazuje povijest Beli\xc5\xa1\xc4\x87a od nastanka pilane pa do danas. Muzej je specifi\xc4\x8dan po tematici i sadr\xc5\xbeaju te nema sli\xc4\x8dnosti s drugim muzejima u Slavoniji. Sa stra\xc5\xbenje strane Gutmannove pala\xc4\x8de u podrumskom ateljeu nalazi se Galerija - objekt kulturno-obrazovnog sadr\xc5\xbeaja u kojem mo\xc5\xbeete pogledati izlo\xc5\xbebe beli\xc5\xa1\xc4\x87anskih amatera slikara, ali i u\xc4\x8denika Osnovne \xc5\xa1kole Ivana Kukuljevi\xc4\x87a. Galerija pripada pod za\xc5\xa1titu Muzeja Beli\xc5\xa1\xc4\x87e._NEWLINE_Jedna od najpoznatijih znamenitosti, koja slu\xc5\xbei kao atribut u nadmetanju Barabera i \xc5\xbdabara, je beli\xc5\xa1\xc4\x87anski olimpijski bazen izgra\xc4\x91en 1978. godine. Za vrijeme ljetnih mjeseci odr\xc5\xbeavaju se poznate Igre na vodi koje dovode natjecatelje iz cijele Hrvatske._NEWLINE_Beli\xc5\xa1\xc4\x87e je poznato kao grad sporta i kao grad papira._NEWLINE_U Beli\xc5\xa1\xc4\x87u se organiziraju Rombergove glazbene ve\xc4\x8deri od 1970. godine u spomen na skladatelja Sigmunda Romberga, koji je djetinjstvo proveo u Beli\xc5\xa1\xc4\x87u, a poslije je ostvario veliki glazbenu karijeru u SAD-u.'