b'\n_START_ARTICLE_\nPovijest umjetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPovijest umjetnosti je humanisti\xc4\x8dka znanstvena disciplina koja se bavi povijesnim razvojem likovnih umjetnosti (arhitektura, slikarstvo, kiparstvo, grafika i primijenjene umjetnosti), odnosima me\xc4\x91u pojedinim umjetni\xc4\x8dkim djelima, \xc5\xbeivotom i stvarala\xc5\xa1tvom pojedinih umjetnika, opisivanjem, analizom i valorizacijom sadr\xc5\xbeaja i oblika umjetni\xc4\x8dkih djela (formalna analiza, ikonografija), te prou\xc4\x8davanjem odnosa me\xc4\x91u razli\xc4\x8ditim kulturama uzimaju\xc4\x87i u obzir politi\xc4\x8dke, dru\xc5\xa1tvene, vjerske i nacionalne \xc4\x8dimbenike. Povijest umjetnosti kao znanstvena disciplina ne smije se mije\xc5\xa1ati sa sveukupnim umjetni\xc4\x8dkim stvarala\xc5\xa1tvom nastalim u pro\xc5\xa1losti, kao npr. "povijest svjetske umjetnosti" ili "povijest hrvatske umjetnosti".\n_START_SECTION_\nNastanak i razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nZanimanje za spomenike javilo se antici (Vitruvije), potom je obnovljeno u renesansi (Leon Battista Alberti, Lorenzo Ghiberti i dr.). Velik doprinos dali su pisci \xc5\xbeivotopisa umjetnika kao Giorgio Vasari ("\xc5\xbdivoti", 1550.), J. von Sandrart (1675.-79.) i dr._NEWLINE_Johann Joachim Wincklemann svojim djelom "Povijest umjetnosti staroga vijeka" iz 1764. god. udario je temelje modernoj povijesti umjetnosti. Ocem moderne povijesti umjetnosti mnogi smatraju Heinricha W\xc3\xb6lfflina (1864.-1945.), koji je studirao kod Burckhardta in Baselu. On uvodi znanstveni pristup baziran na tri koncepta u povijest umjetnosti: najprije koristi psihologiju, potom uvodi komparativnu metodu, i na kraju prou\xc4\x8dava umjetnost sa stajali\xc5\xa1ta naroda i nacija.Tijekom stolje\xc4\x87a su se mijenjali stilovi vizualnih umjetnosti. Te razlike odra\xc5\xbeavaju promjene u vjerovanjima i tradicijama kojih su se ljudi prigr\xc5\xbeavali u sporedno sa razvojem njihova \xc5\xbeivota. Mijenjali su se i materijali, a to je umjetnicima omogu\xc4\x87avalo traganje za novim na\xc4\x8dinima izra\xc5\xbeavanja svijeta kojim su okru\xc5\xbeeni.\n_START_SECTION_\nZapadnoeuropska umjetnost\n_START_PARAGRAPH_\nZapadna umjetnost je izraz za umjetni\xc4\x8dku produkciju zapadne Europe i Sjeverne Amerike koja ima korijene u umjetnosti Anti\xc4\x8dke Gr\xc4\x8dke i Rima, te se karakterno razlikuje od isto\xc4\x8dne umjetnosti Bizantskih i Islamskih korijena, kao i od Indijske, Kineske, Japanske, Afri\xc4\x8dke umjetnosti i umjetnosti Amerike prije Kolumba.\n_START_SECTION_\nAmeri\xc4\x8dka domoroda\xc4\x8dka umjetnost\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Sofisticirane domoroda\xc4\x8dke ameri\xc4\x8dke dru\xc5\xa1tvene zajednice, kao \xc5\xa1to su Azteci i Maya u Meksiku te Inka u Peruu, stvorile su osebujne umjetni\xc4\x8dke i arhitektonske stilove. Gotovo 3000 godina nomadski narodi u Sjevernoj i Ju\xc5\xbenoj Americi ozna\xc4\x8davali su na tlu skulpture inspirirane strahom ili stvarali zemljane nasipe \xc4\x8diji oblici se mogu vidjeti samo visoko iz zraka._NEWLINE_Slo\xc5\xbeena oblika i vrlo vje\xc5\xa1to izrezbareni, totemski \xc5\xa1tapovi prikazuju status mnogih poglavica sjevernoameri\xc4\x8dkih Indijanaca._NEWLINE_Na jugozapadu su sjevernoameri\xc4\x8dki Indijanci na glatku podlogu lagano sipali obojeni pijesak ili mljeveno kamenje te tako stvarali kratkotrajne simboli\xc4\x8dne slike obredne va\xc5\xbenosti.'