b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cudnovati kljuna\xc5\xa1\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nTijelo mu je pokriveno kratkom i vrlo masnom sme\xc4\x91om dlakom i spljo\xc5\xa1teno. Na glavi s kratkim i neistaknutim vratom ima \xc5\xa1irok plosnat kljun poput patke, koji je na rubu ko\xc5\xbenat i ima nosne otvore na prednjoj tre\xc4\x87ini. Mesnati jezik pokriven je ro\xc5\xbenatim zubi\xc4\x87ima i potpuno ispunjava usnu \xc5\xa1upljinu. Petoprste kratke noge imaju pliva\xc4\x87e ko\xc5\xbeice. Mu\xc5\xbejak na stra\xc5\xbenjim nogama ima ro\xc5\xbenate ostruge s otvorima kroz koji se izlijeva sadr\xc5\xbeaj bedrenih \xc5\xbelijezda otrovan poput zmijskog otrova. Nije poznato brani li se \xc5\xbeivotinja time. Naraste oko 50 (mu\xc5\xbejaci, a \xc5\xbeenke oko 43 cm) centimetara u du\xc5\xbeinu, od \xc4\x8dega na rep otpada oko 14 centimetara. U repu se pohranjuju masno\xc4\x87e._NEWLINE_Za razliku od drugih sisavaca, njihova tjelesna temperatura je s 32\xc2\xb0C vrlo niska. Je li ta \xc4\x8dinjenica bila svojstvena svim sisavcima koji su legli jaja ili je to posebna prilagodba na na\xc4\x8din \xc5\xbeivota, danas vi\xc5\xa1e, na temelju malog broja vrsta jednootvornih \xc5\xbeivotinja, nije mogu\xc4\x87e pouzdano utvrditi._NEWLINE_Godine 2004. otkrivena je jo\xc5\xa1 jedna posebnost \xc4\x8dudnovatog kljuna\xc5\xa1a: \xc5\xbeenke imaju deset  X-kromosoma, a mu\xc5\xbejaci 5 X- i 5 Y-kromosoma (kromosomi koji odre\xc4\x91uju spol), dok ve\xc4\x87ina ostalih sisavaca (uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i i \xc4\x8dovjeka) ima po dva (\xc5\xbeenke XX, mu\xc5\xbejaci XY). U nekim aspektima sustav kromosoma ovih \xc5\xbeivotinja li\xc4\x8di na sustav kakav imaju ptice za koji se do sad pretpostavljalo da se razvio nezavisno od sisavaca.\n_START_SECTION_\nStani\xc5\xa1te\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivi u rukavcima rijeka obraslih drve\xc4\x87em. U obalama kopa svoje podzemne tunele s vi\xc5\xa1e izlaza i otvorom ispod povr\xc5\xa1ine vode. \xc5\xbdivi u Australiji i na Tasmaniji.\n_START_SECTION_\nHranjenje\n_START_PARAGRAPH_\nDok roni, \xc4\x8dudnovati kljuna\xc5\xa1 dr\xc5\xbei zatvorene o\xc4\x8di, u\xc5\xa1i i nosnice. Oslanja se jedino na svoj vrlo osjetljiv kljun pomo\xc4\x87u kojeg nalazi hranu. Kljun hvata si\xc4\x87u\xc5\xa1ne elektri\xc4\x8dne titraje koje oda\xc5\xa1ilje njegov plijen. Njegov kljun je zapravo duga nju\xc5\xa1ka pokrivena mekom savitljivom ko\xc5\xbeom. Hrani se kukcima i li\xc4\x8dinkama te drugim malim vodenim \xc5\xbeivotinjama. Okretan je u vodi, a spor na kopnu.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeavanje\n_START_PARAGRAPH_\nIzvan razdoblja parenja \xc4\x8dudnovati kljuna\xc5\xa1i su samotnjaci. U vrijeme parenja, koje pada u kasnu zimu ili prolje\xc4\x87e (lipanj do listopad), \xc5\xbeenka se pribli\xc5\xbeava mu\xc5\xbejaku i neprekidno ga gladi po krznu. Nakon toga, mu\xc5\xbejak kljunom uhvati \xc5\xbeenku za rep i zajedno plivaju u krug. Samo parenje, tijekom kojeg mu\xc5\xbejak uvodi penis u \xc5\xbeenkinu kloaku, odvija se u vodi. _NEWLINE_Za podizanje mladunaca \xc5\xbeenka kopa ve\xc4\x87e, ponekad do 20 metara duge, podzemne kanale. Na kraju iskapa ve\xc4\x87u jamu koju obla\xc5\xbee dijelovima bilja. Materijal za oblaganje "gnijezda" donosi stisnut savijenim repom uz trbu\xc5\xa1ni dio tijela. Izme\xc4\x91u 12 i 14 dana nakon oplodnje, \xc5\xbeenka pola\xc5\xbee naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e 3 bijela jaja. Velikim \xc5\xbeutanjkom i ljuskom kao pergament, jaja im vi\xc5\xa1e podsje\xc4\x87aju na jaja reptila nego na pti\xc4\x8dja jaja. \xc5\xbdenka grije jaja to\xc4\x8dno 10 dana, a mladunci se vale goli, zatvorenih o\xc4\x8diju i veliki 25 mm. Nakon toga, majka ih hrani mlijekom koje lu\xc4\x8de \xc5\xbelijezde u prsnom podru\xc4\x8dju, stvaraju\xc4\x87i na krznu "mlije\xc4\x8dno polje". Kako majka nema bradavice, mladunci li\xc5\xbeu mlijeko s maj\xc4\x8dinog krzna. Mu\xc5\xbejaci ne sudjeluju u podizanju mladunaca koji ostaju u maj\xc4\x8dinom tunelu oko 5 mjeseci, no majka ih doji i nakon toga. _NEWLINE_\xc4\x8cudnovati kljuna\xc5\xa1i su spolno zreli s dvije godine. Najdu\xc5\xbei poznati \xc5\xbeivotni vijek jednog kljuna\xc5\xa1a koji je \xc5\xbeivio u zato\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu bio je 17 godina, a du\xc5\xbeina \xc5\xbeivotnog vijeka u prirodi je nepoznata. Procjenjuje se na oko 5 do 8 godina.'