b'\n_START_ARTICLE_\nZvonimir Remeta\n_START_PARAGRAPH_\nZvonimir Remeta (Klobuk kod Ljubu\xc5\xa1kog, 1909. - Sarajevo, 1964.), hrvatski knji\xc5\xbeevnik.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nGimnaziju je zavr\xc5\xa1io u Travniku, u \xc4\x8duvenom katoli\xc4\x8dkom samostanu koji je nadbiskup Stadler povjerio na upravljanje isusovcima, a studij prava u Zagrebu. Doktorat iz prava stekao je 1933. Rigorozom. Pisao je i radio  kao odvjetnik u Mostaru, Metkovi\xc4\x87u, Zagrebu. Znaju\xc4\x87i da za hrvate ne\xc4\x87e biti slobode pod "novim re\xc5\xbeimom"- povla\xc4\x8de\xc4\x87i se s hrvatskim civilima i vojskom prema Bleiburgu, biva uhi\xc4\x87en od strane zloglasne OZNE i 1945. osu\xc4\x91en na smrt, u montiranom politi\xc4\x8dkom procesu\xc2\xa0; kazna je potom pretvorena u do\xc5\xbeivotni zatvor. (Komunisti\xc4\x8dki zlo\xc4\x8dinci tra\xc5\xbee od njega da im se pridru\xc5\xbei, ali on ne pristaje: "Neka Isus  blagoslovi, po\xc5\xbeivi i u\xc4\x8dvrsti na\xc5\xa1u, na\xc5\xbealost, toliko izmu\xc4\x8denu domovinu Hrvatsku , da bi kona\xc4\x8dno prosvijetlilo i na nas sunce slobode i vremenitog blagostanja za kojim tolike vijeke u molitvi \xc4\x8deznemo. Makar me to muke i suza pa i \xc5\xbeivota stajalo")                                U tamnicama je proveo punih  15 godina i 7 dana \xc5\xa1to spada u epske razmjere robijanja. _NEWLINE_Postao je jedan od sinonima za apsurdne situacije u kojima se \xc4\x8dovjek na\xc4\x91e, bez svoje krivice, a iz kojih se ne mo\xc5\xbee izvu\xc4\x87i logikom, ve\xc4\x87 mo\xc5\xbee samo prihvatiti stanje u kojem jest.   _NEWLINE_Zadnje godine \xc5\xbeivota proveo je u Sarajevu i Metkovi\xc4\x87u zapisuju\xc4\x87i dojmove i sje\xc4\x87anja. _NEWLINE_Godine 1995., odlukom Vlade Republike Hrvatske, Zvonimir Remeta progla\xc5\xa1en je jednom od "najapsurdnijih \xc5\xbertava"  biv\xc5\xa1eg sistema, zahvaljuju\xc4\x87i sinu Mariju koji je dokazao o\xc4\x8devu nevinost._NEWLINE_O Remeti kao \xc4\x8dovjeku najbolje govori ovaj \xc4\x8dlanak:_NEWLINE_ \xe2\x80\x9eStigla nam je \xc5\xbealosna vijest o  smrti poznatog hrvatskog knji\xc5\xbeevnika i katoli\xc4\x8dkog djelatnika dr. Zvonimira Remete. Na\xc5\xa1li su ga mrtva jednog jutra u velja\xc4\x8di, u njegovoj skromnoj sobici. Umro je ne\xc4\x87ujno, tiho, ne smetaju\xc4\x87i nikog, onako kako je i \xc5\xbeivio; tiho, obazrivo i skromno. Opet je Hrvatska izgubila jednog od rijetkih! Izgubila je \xc4\x8dovjeka koji je pripadao onim "izabranima": duha, zna\xc4\x8daja i pro\xc5\xbeivljene vjere; \xc4\x87ovjeka koji je kroz patnju i stradanja svjedo\xc4\x8dio za Boga i Hrvatsku. Mnogi su \xc4\x8duli, a mo\xc5\xbeda i poznaju Remetu. Marakovi\xc4\x87 ga je predstavio hrvatskoj \xc4\x8ditala\xc4\x8dkoj javnosti kao novo knji\xc5\xbeevno obe\xc4\x87anje i odredio mu prvo mjesto u skali hrvatske moderne knji\xc5\xbeevnosti. Nas nekoliko prezivjelih njegovih supatnika iz te\xc5\xa1kih dana stradanja kroz kaznione i logore du\xc5\xbeni smo posvjedo\xc4\x8diti o Remeti kao uzoru i nesalomivom primjeru \xc4\x8dovje\xc4\x8dnosti i vjernosti Bo\xc5\xbejim i hrvatskim idealima. Upoznali smo ga u Lonjskim mo\xc4\x87varama, krvavom mar\xc5\xa1u do Vr\xc5\xa1ca, na sudu u Trogiru, i u tisu\xc4\x8dama prilika gdje je sa sveta\xc4\x8dkom strpljivos\xc4\x87u dijelio i zadnji komadi\xc4\x87 svoga srca da nam olak\xc5\xa1a patnje i progone. Povijest hrvatskih progona i stradanja ne mogu se zamisliti bez Remete, bez nesalomivog Remete, kojeg nisu mogle pokolebati ni poni\xc5\xbeenja, glad, ni zima, a niti primamiti sirenska obe\xc4\x87anja tla\xc4\x8ditelja, koji su tek tra\xc5\xbeili da ne\xc5\xa1to napise o novom \xc4\x8dovjeku i "socijalizmu", a za uzvrat nudili su mu "slobodu" i otete vile u kojima se \xc5\xa1epure razna piskarala. Remeta je znao da se ne moze trgovati s na\xc4\x87elima, pa ni onda kada glad mu\xc4\x8di, zima bije, nostalgija razdire srce a o\xc4\x87i ne vide sunca ni svjetla. Trpio je i molio. Svjedo\xc4\x8dio je svim svojim bi\xc4\x87em i u svakoj prilici za Boga i Hrvatsku. Njegov trpe\xc4\x87i lik postao je izvor snage za sve njegove voljene, a on zivi oltar molitve u te\xc5\xa1kim danima i tamnim no\xc4\x87ima zlodjela nezasitih crvenih krvnika. Tukli su ga i udarali, on je \xc5\xa1utio; prevtali ono malo vru\xc4\x87e vode kada se pred jelo kri\xc5\xbeao, a on se opet kri\xc5\xbeao.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevno stvarala\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nU knji\xc5\xbeevnosti se javio jo\xc5\xa1 kao gimnazijalac pjesmama u \xc4\x91a\xc4\x8dkom listu \xe2\x80\x9cNadi\xe2\x80\x9d. Potom objavljuje kratke proze i novele u \xe2\x80\x9cHrvatskoj prosvjeti\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cLu\xc4\x8di\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cHrvatskoj stra\xc5\xbei\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cHrvatskoj reviji\xe2\x80\x9d, "Katoli\xc4\x8dkom tjedniku", "Glasniku sv. Ante", "Kalendaru sv. Ante", "Hrvatskoj stra\xc5\xbei", " i drugima. _NEWLINE_Remeta je autor sedam uspjelih, tematski vrlo srodnih djela. Prvijenac \xe2\x80\x9cGrieh\xe2\x80\x9d (1942.) nazna\xc4\x8dio je osnovnu problematiku\xc2\xa0: _NEWLINE_..ponori du\xc5\xa1e, eti\xc4\x8dke dileme, pitanje odgovornosti, mogu\xc4\x87nost katarze. _NEWLINE_Poput Dostojevskog, na koga se povremeno sna\xc5\xbeno naslanja, Remeta je analitik disharmonije u \xc4\x8dovjeku i me\xc4\x91uljudskim odnosima. Njegova je pozicija moralisti\xc4\x8dka, a izlaz i rje\xc5\xa1enja uvijek tra\xc5\xbei u vjeri i kr\xc5\xa1\xc4\x87anskoj etici.  U romanima \xe2\x80\x9cTako svr\xc5\xa1ava\xe2\x80\x9d (1943.) i \xe2\x80\x9cSentimentalna reporta\xc5\xbea\xe2\x80\x9d (1944.) tematizira se obiteljski kompleks, posebice odnos izme\xc4\x91u roditelja i djece. Radnja je disperzirana a \xc4\x8ditatelj ulazi u unutarnju dramu likova i slo\xc5\xbeen psiholo\xc5\xa1ki mozaik. Obiteljske nesre\xc4\x87e razli\xc4\x8dito motivirane, povod su za ispitivanje tajanstvenih strana ljudske prirode. _NEWLINE_Objavljeni u NDH, \xc5\xa1tovi\xc5\xa1e nagra\xc4\x91eni i najvi\xc5\xa1im dr\xc5\xbeavnim nagradama za roman 1943. i 1944. godine ("Antunovska nagrada"), Remetini su romani poslije dijelili sudbinu svojega autora: bili su proskribirani i prognani iz hrvatske knji\xc5\xbeevnosti.\n_START_SECTION_\nZanimljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nU Ljubu\xc5\xa1kome, zaslugom Franjeva\xc4\x8dkog reda, jedna ulica nosi njegovo ime._NEWLINE_Malo je poznato da je Remeta prvi preveo niz povijesnih romana: Raffi: "Samuel", A. Hublet: "Za jedno kraljevstvo, Jean de la Brete: "Gospo\xc4\x91ica de Lavalle", M. Dally: "Robinja", Emil Bauman: "Znak na rukama", Georges Bernanos: "Zlo\xc4\x8din" (na koga se sna\xc5\xbeno oslanjao)._NEWLINE_ANTOLOGIJSKI roman  "GRIEH" do\xc5\xbeivio je dva pretiska i to: 2002. u izdanju DHK-HB-Mostar, 2003. u izdanju ku\xc4\x87e Plinarec & Plavi\xc4\x87 iz Zagreba._NEWLINE_Roman "Tako svr\xc5\xa1ava..." do\xc5\xbeivio je pretisak u izdanju ku\xc4\x87e Mlinarec & Plavi\xc4\x87 2003._NEWLINE_Roman "Sentimentalna reporta\xc5\xbea " dobio je pretisak 2006. godine, nakladni\xc4\x8dke ku\xc4\x87e Dora Krupi\xc4\x87eva Zagreb._NEWLINE_Posebno treba istaknuti  novelu \xe2\x80\x9eAn\xc4\x91eli nad timpanom u Radovanovu portalu\xe2\x80\x9c,_NEWLINE_djelo koje je posthumno objavljeno u knjizi \xe2\x80\x9eZadnji \xc4\x8dasovi, iz dnevnika\xe2\x80\x9c_NEWLINE_(MH, 2003.). Ta \xe2\x80\x9enovela Zvonimira Remete zauzima sasvim izdvojeno,_NEWLINE_zasebno mjesto, jer, na tako malome prostoru, izra\xc5\xbeava \xc5\xbeivot u zatvoru i duhovna_NEWLINE_previranja u du\xc5\xa1i nevinog zatvorenika._NEWLINE_Remeta je bio prema samome sebi jako kriti\xc4\x8dan i neprestano je mijenjao_NEWLINE_tekstove svojih nedovr\xc5\xa1enih romana. Tako je u romanu \xe2\x80\x9eTako_NEWLINE_svr\xc5\xa1ava\xe2\x80\x9c izmijenio \xc4\x8dak tre\xc4\x87inu teksta. \xe2\x80\x9eMeni se samome ne svi\xc4\x91aju moja_NEWLINE_djela. Htio bih bolje. Bojim se vlastite kritike, koja je puno stro\xc5\xbea nego_NEWLINE_tu\xc4\x91a. Vidim manjkavosti, stil mi se \xc4\x8dini tvrd, i \xc5\xbeelim se rije\xc5\xa1iti svega, i zato_NEWLINE_djelo \xc5\xa1aljem na put.\xe2\x80\x9c Taj Remetin stav podsje\xc4\x87a na ono \xc5\xa1to je napisao William Faulkner: \xe2\x80\x9cKad bih sve \xc5\xa1to sam napisao mogao iznova napisati, uvjeren sam da bih to bolje u\xc4\x8dinio. To je najzdravije stanje za umjetnika. _NEWLINE_Bog je trajno prisutan u Remetinom \xc5\xbeivotu i djelima: "Ovaj nesretni rat ...samo je scenarij da bi Bog mogao sa_NEWLINE_svakim od nas  raspraviti  neke svoje stvari. I mene i tebe_NEWLINE_On propituje o mojoj i tvojoj tvojoj ku\xc4\x87i, o djeci, o \xc5\xbeeni, bli\xc5\xbenjima... i pita znala\xc4\x8dki:_NEWLINE_Jesi li im rekao lijepu rije\xc4\x8d? Jesi li ih nau\xc4\x8dio moliti, zahvaljivati ...po\xc5\xa1tivati starije? "Nitko nam ne mo\xc5\xbee oduzeti dostojanstvo, ako si ga sami ne oduzmemo. Strahovi i krivnje svih prisiljavaju da vje\xc4\x8dno nosimo \xe2\x80\x9ele\xc5\xa1" u Srcu. Svatko ima pravo na Ljubav. Stoga ka\xc5\xbeem: \xe2\x80\x9eNe \xc5\xbeivi \xc4\x8dovjek samo o kruhu nego i od LJUBAVI". Upravo je ta Ljubav posvjedo\xc4\x8dena na Kri\xc5\xbeu. Na\xc4\x87i je, zna\xc4\x8di kona\xc4\x8dno \xc5\xbdivjeti._NEWLINE_Zahvaljuju\xc4\x87i stru\xc4\x8dnim  observacijama uva\xc5\xbeenih akademika; Dubravka Jel\xc4\x8di\xc4\x87a i Kre\xc5\xa1imira Nemeca, a posebice doc. dr. sc. Marije Vasilj... Remeta je sa svojim romanima, pjesmama  i novelama iznova sa nama._NEWLINE_"O Zvonimiru i mnogim drugima gurnutima u zape\xc4\x87ak, jo\xc5\xa1 \xc4\x87e se mnogo vi\xc5\xa1e \xc4\x8duti. Bit \xc4\x87e to kad hrvatska dr\xc5\xbeava stane malo bolje na svoje noge i po\xc4\x8dne razgrtati povijesni mrak, podlih jugoslavensko komunisti\xc4\x8dkih obmana i la\xc5\xbei".'