b'\n_START_ARTICLE_\nPoliti\xc4\x8dka mitologija\n_START_PARAGRAPH_\nPoliti\xc4\x8dki mit je ideolo\xc5\xa1ko obja\xc5\xa1njenje politi\xc4\x8dkog fenomena u \xc4\x8diju istinitost vjeruju dijelovi pu\xc4\x8danstva. Va\xc5\xbena osobina mita je da se u njega vjeruje bez dokaza o istinitosti. Politi\xc4\x8dki mitovi su "ugodno jednostavni" i na jednostavan na\xc4\x8din obja\xc5\xa1njavaju slo\xc5\xbeene povijesne doga\xc4\x91aje. Njihovom \xc5\xa1irenju ide u prilog to \xc5\xa1to zadovoljavaju neke duboke dru\xc5\xa1tvene, ali i individualne psiholo\xc5\xa1ke potrebe. Vi\xc5\xa1e politi\xc4\x8dkih mitova tvori politi\xc4\x8dku mitologiju._NEWLINE_Fenomen politi\xc4\x8dkog mita, kao neizostavni dio svake politi\xc4\x8dke kulture, uprkos sna\xc5\xbenom emotivnom naboju nije ne\xc5\xa1to a priori negativno. Politi\xc4\x8dki mit predstavlja mitsku pri\xc4\x8du koja koristi odre\xc4\x91ena zajednice. Njegov prototip predstavljaju t.zv. osniva\xc4\x8dki mitovi koji \xc4\x8dine va\xc5\xbean dio politi\xc4\x8dke kulture svakog dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_Francuski povjesni\xc4\x8dar Raoul Girardet, navodi \xc4\x8detiri velika politi\xc4\x8dka mita modernog doba: mit o uroti, mit o spasitelju, mit o zlatnom dobu, mit o jedinstvu.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cinjenice\n_START_PARAGRAPH_\nJosip Broz Tito (1892. - 1980.) bio je predsjednik SFRJ, u\xc4\x8dinio je puno nevjerojatnih stvari, ali je napravio i mnogo pogre\xc5\xa1aka. Jedna od mnogobrojnih pogre\xc5\xa1aka je \xc5\xa1irenje mr\xc5\xbenje: Udarajte nemilosrdno po neprijateljskim kolonama i uni\xc5\xa1tavajte njihovu \xc5\xbeivu silu. \xc4\x8cim vi\xc5\xa1e fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkih kostiju ostane u na\xc5\xa1oj zemlji vi\xc5\xa1e \xc4\x87ete se odu\xc5\xbeiti onim bezbrojnim \xc5\xbertvama koje su pale od zlo\xc4\x8dina\xc4\x8dke ruke fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dkih osvaja\xc4\x8da, takvih je primjera mnogo od strane komunisti\xc4\x8dkih mo\xc4\x87nika (Tito, Kardelj), i njihovih poslu\xc5\xa1nika partijskih sekretara. Sljede\xc4\x87a pogre\xc5\xa1ka, zapravo zlo\xc4\x8din o\xc4\x8dituje se po ubojstvima bez suda: Javni tu\xc5\xbeitelj FD Hrvatske ukazuje 14. srpnja 1945. javnom tu\xc5\xbeitelju DF Jugoslavije na niz pote\xc5\xa1ko\xc4\x87a nastalih uz ostalo i samovoljom JA, OZN-e, Narodne milicije i raznih tijela \xe2\x80\x9cnarodnih\xe2\x80\x9d vlasti, koji su \xe2\x80\x9cu danima velikih zarobljavanja, a i poslije, naredjivali i dopu\xc5\xa1tali ubijanje bez suda, javno ili \xc4\x8dak po nekim neodgovornim elementima nevine ljude, ubijene ostavljali skoro nezakopane i sl. Odgovornost za ubojstva civila i zarobljenika je na najvi\xc5\xa1em jugoslavenskom komunisti\xc4\x8dkom vrhu, dakle Titu. Masovne likvidacije zarobljenika, jasno je, nisu mogli po\xc4\x8diniti usamljeni, pa ni masovni osvetnici, zadojeni mr\xc5\xbenjom. U bleibur\xc5\xa1kom slu\xc4\x8daju ne radi se o osobnoj osveti nekoga pijanog Sime Dubaji\xc4\x87a ili stotina ili tisu\xc4\x87a takvih lu\xc4\x91aka.\n_START_SECTION_\nMit\n_START_PARAGRAPH_\nMitski Tito bio je mo\xc5\xbeda grofov sin, ruski kirurg ili ruski \xc5\xa1pijun njema\xc4\x8dkoga podrijetla.'