b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Paul Rubens\n_START_SECTION_\nRani dani\n_START_PARAGRAPH_\nRubens je ro\xc4\x91en u Siegenu, Njema\xc4\x8dka, od roditelja Jana Rubensa i Marije Pypelincks. Njegov otac i majka kalvinisti pobjegli su iz Antwerpena u K\xc3\xb6ln 1568. godine nakon poja\xc4\x8danih vjerskih previranja i progona protestanata za vrijeme \xc5\xa1panjolske vladavine Nizozemskom Fernanda \xc3\x81lvareza od Toleda, tre\xc4\x87eg vojvode od Albe. Jan Rubens je postao pravnim savjetnikom (i ljubavnikom) Anne Saske, druge \xc5\xbeene Williama I. te se doselio u njen dvor u Siegenu 1570. godine. Uslijedilo je pritvaranje zbog preljuba, a Peter Paul Rubens se rodio 1577. godine. Obitelj se vratila u K\xd3\xa7ln sljede\xc4\x87e godine. Godine 1589., dvije godine nakon o\xc4\x8deve smrti, Rubens se s majkom vratio u Antwerpen gdje je primljen u katoli\xc4\x8dku \xc5\xa1kolu. Religija je odigrala va\xc5\xbenu ulogu u njegovom kasnijem radu i Rubens je kasnije postao vode\xc4\x87i glas katoli\xc4\x8dkog protureformatorskog slikarstva._NEWLINE_U Antwerpenu, Rubens je zavr\xc5\xa1io humanisti\xc4\x8dko obrazovanje, u\xc4\x8dio latinski i klasi\xc4\x8dnu literaturu. S \xc4\x8detrnaest godina zapo\xc4\x8deo je umjetni\xc4\x8dku naobrazbu kod ponajboljih gradskih slikara tog doba. Ve\xc4\x87ina njegovog obrazovanja sastojao se u kopiranju ranijih djela, kao \xc5\xa1to su drvorezi Hansa Holbeina mla\xc4\x91eg i grafike Marcantonia Raimondija prema Rafaelu. Rubens je zavr\xc5\xa1io svoje naukovanje 1598. u vrijeme kada je primljen u \xe2\x80\x9cCeh sv. Luke\xe2\x80\x9d kao neovisan majstor._NEWLINE_Godine 1600. Rubens je putovao u Italiju, najprije u Veneciju, gdje je vidio djela Tiziana, Veronesea i Tintoretta prije no \xc5\xa1to se smjestio u Mantovi na dvoru vojvode Vincenza I. Gonzage. Odabir boje i kompozicije Veronesea i Tintoretta imale su direktan u\xc4\x8dinak na Rubensovo slikarstvo, a na njegov kasniji, zreli stil utjecao je vi\xc5\xa1e Tizian. S vojvodinom financijskom podr\xc5\xa1kom Rubens je otputovao do Rima i Firence 1601. godine, gdje je prou\xc4\x8davao djela klasi\xc4\x8dne gr\xc4\x8dke i rimske umjetnosti i kopirao djela talijanskih majstora. Helenisti\xc4\x8dka skulptura Laokontova skupina je imala osobit utjecaj na njega, kao i umjetnost Michelangela, Rafaela i Leonarda. Na njega su tako\xc4\x91er utjecale i iznimno naturalisti\xc4\x8dke slike Caravaggia. Kasnije je \xc4\x8dak napravio kopiju njegova Polaganja u grob, te je predlo\xc5\xbeio svom meceni, vojvodi od Mantove, da kupi od Caravaggia njegovu \xe2\x80\x9cSmrt djevice\xe2\x80\x9d (Louvre)._NEWLINE_Rubens je putovao u \xc5\xa0panjolsku u diplomatskoj misiji 1603. godine nose\xc4\x87i poklone obitelji Gonzaga na dvor Filipa III. Dok je bio ondje vidio je bogatu kolekciju Rafaelovih i Tizianovih djela koje je skupio kralj Filip II. Ovo je bilo prvo njegovo putovanje od mnogih u karijeri, na kojima je kombinirao umjetnost i diplomaciju. _NEWLINE_Od 1604. proveo je \xc4\x8detiri godine u Mantovi, Genovi i Rimu gdje je naslikao brojne portrete koji \xc4\x87e kasnije utjecati na rad slikara kao \xc5\xa1to su Anthonis van Dyck, Joshua Reynolds i Thomas Gainsborough. U to vrijeme zapo\xc4\x8dinje oslikavati gradske pala\xc4\x8de i crkvene oltare kao \xc5\xa1to je trodijelni oltar u rimskoj crkvi Santa Maria in Vallicella._NEWLINE_Utjecaj Italije na Rubensa bio je izniman. Pored umjetni\xc4\x8dkih utjecaja, Rubens se nastavio dopisivati s talijanskim prijateljima cijeli svoj \xc5\xbeivot; \xc4\x8dak se i potpisivao kao "Pietro Paolo Rubens" i \xc4\x8desto govorio o povratku na poluotok \xe2\x80\x93 \xc5\xbeelja koja mu se nije ostvarila.\n_START_SECTION_\nZrele godine u Antwerpenu (1609.\xe2\x80\x931621.)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cuv\xc5\xa1i za maj\xc4\x8dinu bolest 1608. godine, Rubens se uputio u Antwerpen, no majka mu je umrla prije njegova dolaska. Njegov povratak u Antwerpen se podudarao s godinama novog prosperiteta zahvaljuju\xc4\x87i \xe2\x80\x9cAntwerpenskom sporazumu\xe2\x80\x9d iz 1609. kojim je nastupilo \xe2\x80\x9cdvanestogodi\xc5\xa1nje primirje\xe2\x80\x9d. U listopadu iste godine Rubens je postavljen za dvorskog slikara austrijskog vojvode Alberta i Isabelle \xc5\xa0panjolske, upravitelja Nizozemskih pokrajina. Dozvoljeno mu je da svoj studio iz dvora u Bruxellesu preseli u Antwerpen. S nadvojvotkinjom Isabellom ostao je u dobrim odnosima sve do njene smrti 1633. godine, ne samo kao njezin slikar nego i veleposlanik. Jo\xc5\xa1 je vi\xc5\xa1e u\xc4\x8dvrstio veze s gradom 1609. godine o\xc5\xbeeniv\xc5\xa1i Isabellu Brandt, k\xc4\x87erku vode\xc4\x87eg Antwerpenskog gra\xc4\x91anina i humanista Jana Brandta. _NEWLINE_Godine 1610. Rubens se preselio u novu ku\xc4\x87u s ateljeom koji je sam dizajnirao u maniri talijanskih vila. Danas poznata kao Rubenshuis muzej u centru Antwerpena, njemu je slu\xc5\xbeila kao radionica, ali i kao \xc5\xa1kola za njegove u\xc4\x8denike i galerija za njegovu osobnu kolekciju umjetnina i knjiga koja je bila najve\xc4\x87a u Antwerpenu. Njegov najpoznatiji u\xc4\x8denik bio je Anthonis van Dyck, koji \xc4\x87e postati vode\xc4\x87im flamanskim portretistom koji je \xc4\x8desto sura\xc4\x91ivao s Rubensom. Tako\xc4\x91er je sura\xc4\x91ivao s drugim umjetnicima u gradu, poput slikara \xc5\xbeivotinja i mrtvih priroda Fransa Snydersa, koji je zaslu\xc5\xbean za orla na njegovoj slici Okovani Prometej, kao i slikarom cvije\xc4\x87a i mrtvih priroda te njegovim dobrim prijateljem Janom Brueghelom starijim._NEWLINE_Oltarne slike za Gospinu katedralu u Antwerpenu su utvrdile njegovo mjesto kao vode\xc4\x87eg slikara Flandrije. \xe2\x80\x9cPodizanje kri\xc5\xbea\xe2\x80\x9d, sredi\xc5\xa1nja slika oltara, na primjer, pokazuje njegovu sposobnost da uklopi Tintorettovo Raspe\xc4\x87e iz Venecije, Michelangelove dinami\xc4\x8dne figure i svoj osobni stil. Ova slika postala je reprezentativnim primjerom baroknog sakralnog slikarstva._NEWLINE_Rubens je iskoristio tiskane ilustracije u knjigama kako bi jo\xc5\xa1 vi\xc5\xa1e pro\xc5\xa1irio svoju slavu \xc5\xa1irom Europe. Izuzev nekoliko sjajnih bakropisa, on je samo crtao predl\xc5\xa1ke po kojima su stru\xc4\x8dnjaci kao Lucas Vorsterman pravili grafike.  Ipak je sam izradio nekoliko drvoreza.\n_START_SECTION_\nRad za Mariju de\' Medici i diplomatske misije (1621.\xe2\x80\x931630.)\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1621., kraljica Francuske, Marija de\' Medici naru\xc4\x8dila je od Rubensa dvije velike alegorijske slike koje su trebale slaviti njezin \xc5\xbeivot i njezina mu\xc5\xbea Henrika IV. za \xe2\x80\x9cLuxembur\xc5\xa1ku pala\xc4\x8du\xe2\x80\x9d u Parizu. Louvreu, postavljena je 1625., ali nikada nije bila potpuno dovr\xc5\xa1ena. Mariju je protjerao iz Francuske njezin sin Luja XIII. i umrla je u K\xc3\xb6lnu 1642. godine, u istoj ku\xc4\x87i u kojoj je Rubens \xc5\xbeivio kao dje\xc4\x8dak._NEWLINE_Po isteku Dvanaestogodi\xc5\xa1njeg primirja 1621. godine, \xc5\xa1panjolski Habsburgovci su povjerili Rubensu vi\xc5\xa1e diplomatskih misija i on je bio veoma aktivan do 1630. Kretao se od engleskog do \xc5\xa1panjolskog dvora u poku\xc5\xa1aju da postigne mir izme\xc4\x91u \xc5\xa1panjolske Nizozemske i Nizozemskih ujedinjenih pokrajina. Tako\xc4\x91er je putovao u sjevernu Nizozemsku kao umjetnik, ali i kao diplomat gdje je prepoznat kao izniman gospodin. U tom razdoblju dvaput je primio vite\xc5\xa1ki naslov, najprije od kralja Filipa IV. \xc5\xa0panjolskog 1624., a potom i od kralja Karla I. Engleskog 1630. Primio je i po\xc4\x8dasnu titulu majstora umjetnosti sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Cambridgeu 1629._NEWLINE_Rubens je proveo nekoliko mjeseci u Madridu od 1628.\xe2\x80\x931629. gdje je pored svoje diplomatske misije naslikao i nekoliko va\xc5\xbenih djela za kralja Filipa IV. Tu se sprijateljio sa slikarom Velazquezom, te su njih dvojica planirali skupa otputovati u Italiju, ali Rubens se morao vratiti u Antwerpen i Vel\xc3\xa1zquez je putovao bez njega._NEWLINE_Rubens je ubrzo morao otputovati u London gdje je ostao do 1630. i naslikao jednu od najva\xc5\xbenijih slika ovog perioda \xe2\x80\x93 Alegorija Mira i Rata (1629.; Nacionalna galerija u Londonu.  Ona oslikava umjetnikovo sna\xc5\xbeno zalaganje za mir, a poklonjena je kralju Karlu I.\n_START_SECTION_\nPosljednje godine (1630.\xe2\x80\x931640.)\n_START_PARAGRAPH_\nRubens je posljednje desetlje\xc4\x87e \xc5\xbeivota proveo u Antwerpenu i okolici. Iako je bio zaokupljen slikanjem za svod Dvorane za bankete arhitekta Inigo Jonesa u Pala\xc4\x8di Witehall u Londonu, na\xc5\xa1ao je vremena za osobna umjetni\xc4\x8dka istra\xc5\xbeivanja._NEWLINE_Godine 1630., \xc4\x8detiri godine nakon smrti njegove supruge, 53-godi\xc5\xa1nji slikar o\xc5\xbeenio je 16-godi\xc5\xa1nju H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Fourment. H\xc3\xa9l\xc3\xa8na je inspirirala pozama\xc5\xa1ne figure na mnogo njegovih slika od 1630-ih, uklju\xc4\x8duju\xc4\x87i: Venerina gozba (Kunsthistorisches Museum, Be\xc4\x8d), Tri Gracije (Prado, Madrid) i Parisov sud (Prado, Madrid). U kasnijim slikama koje je radio za \xc5\xa1panjolski dvor, umjetnikovu mladu \xc5\xbeenu su prepoznali na slikama. _NEWLINE_Godine 1635. Rubens je kupio imanje izvan Antwerpena, dvorac de Steen (Het Steen) gdje je proveo mnogo svog vremena slikaju\xc4\x87i pejza\xc5\xbee koji odra\xc5\xbeavaju njegov kasni stil koji se oslanja na Nizozemsku tradiciju Pietera Brueghela. _NEWLINE_Rubens je preminuo od gihta 30. svibnja, 1640. Pokopan je u crkvi sv. Jakova u Antwerpenu. Ostavio je za sobom osmero djece, tri s Isabellom i petero s H\xc3\xa9l\xc3\xa8nom; njegovo najmla\xc4\x91e dijete je ro\xc4\x91eno osam mjeseci nakon njegove smrti.\n_START_SECTION_\nDjela\n_START_PARAGRAPH_\nRubens je bio plodan autor koji je stvarao uglavnom religijske teme, povijesne motive i lova\xc4\x8dke scene u koje je uklju\xc4\x8divao mitolo\xc5\xa1ke likove. Naslikao je nekolikoportreta, uglavnom prijatelja i autoportrete, kao i nekoliko pejza\xc5\xbea pred kraj svog \xc5\xbeivota. Dizajnirao je tapiserije i grafike, ali i svoju ku\xc4\x87u.   _NEWLINE_Njegovi crte\xc5\xbei su iznimno sna\xc5\xbeni ali bez detalja; tako\xc4\x91er je \xc4\x8desto koristio skice s uljenim bojama. Posljednji je umjetnik koji je pored slikanja na platnu jo\xc5\xa1 slikao i na drvenim plo\xc4\x8dama, te oltarne slike na kamenu \xc5\xa1kriljevcu kako bi izbjegao refleksije.  _NEWLINE_Kako je bilo uobi\xc4\x8dajeno u to vrijeme, Rubens je imao veliku radionicu u kojoj je slikao, ali ponekad dopu\xc5\xa1taju\xc4\x87i drugim slikarima da slikaju pojedine dijelove slike, a ponekad samo nadgledaju\xc4\x87i stvaranje slike._NEWLINE_Njegova strast za slikanjem puna\xc5\xa1nih \xc5\xbeena postala je pojmom za \'Rubensizam\' ili \'Rubensovski\', dok se koristi i izraz \xe2\x80\x9cRubensovske\xe2\x80\x9d za puna\xc5\xa1ne \xc5\xbeene, naro\xc4\x8dito u Nizozemskoj._NEWLINE_Na aukciji ku\xc4\x87e Sotheby\'s 10. lipnja 2002., Rubensova novoprona\xc4\x91ena slika \xe2\x80\x9cMasakr nevinih\xe2\x80\x9d prodana je za \xc2\xa349.5 milijuna, ili 76.2 milijuna USA $ lordu Thompsonu.'