b'\n_START_ARTICLE_\nMleta\xc4\x8dki kolonat\n_START_SECTION_\nMleta\xc4\x8dki kolonat u Dalmaciji\n_START_PARAGRAPH_\nKolonat u Dalmaciji za vrijeme Mleta\xc4\x8dke vlasti ima  temelj na anti\xc4\x8dkom kolonatu i bizantskoj emfiteuzi. Posjednici te\xc5\xbee uspostavi feudalizma zapadno europskog tipa na svojim posjedima, uvodi se \xe2\x80\x9czla petina\xe2\x80\x9c (te\xc5\xbeaku pripada 2/5 uroda a gospodaru 3/5).Splitski nadbiskup u Dilatu dobiva privilegij da sudi svojoj posluzi i te\xc5\xbeacima u civilnim i kriminalnim parnicama,iako je na crkvenim posjedima dominikal iznosio \xc2\xbc, za razliku od privatnih posjeda gdje on iznosi 1/3. Gradovi statutima odre\xc4\x91uju kolonatske odnose. Trogirski statut iz 1322. posebnu pa\xc5\xbenja posvetio je kolonatskim obnosima; poljodjelske  radnje su vremenski odre\xc4\x91ene kao i visina dnevnica. Veliko vije\xc4\x87e donijelo je odluku 1396. godine da najve\xc4\x87i dominikal  mo\xc5\xbee biti 1/3 uroda. Sve nagodbe koje nisu bile uskla\xc4\x91ene sa statutom smatrane su neva\xc5\xbee\xc4\x87im. Mleta\xc4\x8dko pravo t.j. kolonat, u Dalmaciji je uz manje izmjene na snazi  do agrarne reforme u prvoj Jugoslaviji._NEWLINE_.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbea\xc4\x8dka nagodba\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbea\xc4\x8dka nagodba je ugovor koji se sklapao izme\xc4\x91u kolona (te\xc5\xbeaka) koji je uzimao u najam zemlji\xc5\xa1te i vlasnika  zemlji\xc5\xa1ta . U praksi, gospodar je sklapao ugovor s te\xc5\xbeakom, gospodari zemalja \xc4\x8desto su zadr\xc5\xbeavali istog te\xc5\xbeaka i nakon isteka ugovora, te su zemlje generacijama obra\xc4\x91ivale iste te\xc5\xbea\xc4\x8dke obitelji (emifiteuza). Te\xc5\xbeak je smatrao da svoj dio vlasni\xc5\xa1tva na tu\xc4\x91oj zemlji mo\xc5\xbee prodati, dati u miraz, ili otu\xc4\x91iti na drugi na\xc4\x8din, to pravo nazivamo je  te\xc5\xbea\xc5\xa1\xc4\x87ina._NEWLINE_Te\xc5\xbeak je mogao razvr\xc4\x87i ugovor samo u o\xc4\x91re\xc4\x91enom djelu godine a vlasnik uvijek._NEWLINE_Te\xc5\xbeak je mogao sklopiti nekoliko nagodbi s razli\xc4\x8ditim vlasnicima._NEWLINE_Vlasnik odlu\xc4\x8duje o kulturi koja \xc4\x87e se uzgajati na zemlji\xc5\xa1tu, uz rubove zemlji\xc5\xa1ta sadnja maslina je bila obavezna._NEWLINE_Te\xc5\xbeak se obavezuje da \xc4\x87e obra\xc4\x91ivati zemlji\xc5\xa1te, davati 1/3 svih plodova za dominikal, ne smije po\xc4\x8deti berbu bez dozvole gospodara ili zakupnika, ne smije dijeliti zemlju ve\xc4\x87 mora biti u jednoj cjelini. Kod  oranicu dominikal je \xc2\xbd , masline su obra\xc4\x91ivane na \xc2\xbd ulja._NEWLINE_Pobolj\xc5\xa1ice, te\xc5\xbea\xc4\x8dka prava, mogu otkupljuju i seljaci i vlasnici._NEWLINE_Vinogradi se nisu smjeli saditi bez odobrenja vlasnika, kada bi do\xc5\xa1lo do iscrpljivanja vinograda (ne bi imao propisani rod, tj \xc2\xbd badnja po vretenu) vlasnik je vinograd mogao dati drugom te\xc5\xbeaku. Pudarinu pla\xc4\x8da te\xc5\xbeak._NEWLINE_Stoka se tako\xc4\x91er davala na \xc4\x8duvanje na temelju ugovora. Pastir je preuzimao rizik da \xc4\x87e vlasniku nakon odre\xc4\x91enog roka vratiti svu preuzetu stoku. Dominkal je 1/3 od sira, vune i ostalih proizvoda.\n_START_SECTION_\nKolonat na podru\xc4\x8dju Splita i Trogira\n_START_PARAGRAPH_\nNakon pada Bosne u Turske ruke 1463. godine, mleta\xc4\x8dka vlast nije mogla za\xc5\xa1titi teritorij Podmorja i Dilata od plja\xc4\x8dka\xc5\xa1kih upada, te dolazi do iseljavanja stanovni\xc5\xa1tva u susjedne gradove, na otoke i Italiju. Zbog za\xc5\xa1tite svojih posjeda i da bi sprije\xc4\x8dili odlazak kolona, plemi\xc4\x87i i Crkva tra\xc5\xbee i dobivaju dozvolu za izgradnju utvrda (ka\xc5\xa1tela) i utvr\xc4\x91enih naselja du\xc5\xbe obale Ka\xc5\xa1telanskog zaljeva. Izgradnja ka\xc5\xa1tela i blizina nemirne granice za posljedicu  imaju  poseban kolonatski sistem,. Ka\xc5\xa1telanski te\xc5\xbeaci i posjednici imali su prava i obaveze jedinstvena u tom vremenu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivot u utvr\xc4\x91enim naseljima (ka\xc5\xa1telima)\n_START_PARAGRAPH_\nDolaskom u utvr\xc4\x91eno selo (ka\xc5\xa1tel) te\xc5\xbeak  je od gospodara ka\xc5\xa1tela dobio mjesto za izgradnju ku\xc4\x87e unutar zidina i vrt. Ku\xc4\x87e su prizemnice , dimenzija 2 x 4 pa\xc5\xa1a, izgra\xc4\x91ene su tehnikom suhozida, i bile su pokrivene slamom ili kamenim plo\xc4\x8dama. Godi\xc5\xa1nji najam iznosio je 1 moceningo ili jedna koko\xc5\xa1. Vlasnik ku\xc4\x87e morao je gospodaru davati minel i pla\xc4\x87ati pandure (u iznosu 2 lire). Te\xc5\xbeaci su jednom godi\xc5\xa1nje morali raditi nekoliko dana, na gospodarevom  imanju, za dnevnicu od 8 soldi dnevno. Ako su posjedovali volove za oranje morali su kod gospodara raditi tri dana na godinu za 24 sold dnevno. Te\xc5\xbeaci su du\xc5\xbeni davati po\xc4\x8dasti (onorancije), i darove (regalije). Gospodari ka\xc5\xa1tela su jedini imali pravo da dr\xc5\xbee tijesak za masline u selu i njihovi te\xc5\xbeaci su morali mljeti masline samo na tom tijesku i davati im petnaestinu ulja koja se dijelila gospodaru tijeska i cariniku za tjeskove za masline. Ovo pravo u Mleta\xc4\x8dkoj Republici  imali su samo ka\xc5\xa1telanski plemi\xc4\x87i, taj privilegij su dobili u ime naknade za izgradnju ka\xc5\xa1tela. Svaki ka\xc5\xa1tel (naselje) mogao je imati samo dva ru\xc4\x8dna \xc5\xbervnja, ostalo \xc5\xbeito se moralo mljeti u mlinovima na Pantani. Gospodari ka\xc5\xa1tela biraju ga\xc5\xa1talda, ako je vi\xc5\xa1e gospodara ka\xc5\xa1tela bira se ovisno o udjelu u vlasni\xc5\xa1tvu. Gospodaru ka\xc5\xa1tela pripadao je jezik od svakog ubivenog goveda, glava i dio vrata od svake ubivene svinje. Mesari i ostali trgovci prvo moraju s robom ponuditi gospodara ka\xc5\xa1tela. Iz seoskog zdenca prva voda se nosila gospodaru ka\xc5\xa1tela.\n_START_SECTION_\nVrtovi\n_START_PARAGRAPH_\nSvakom naseljeniku u utvr\xc4\x91eno naselje, vlasnik ka\xc5\xa1tela bi dodijelio vrt do \xc2\xbd  vretena u najam za 2-6 soldi._NEWLINE_Vrtovi su se iznamljivali  u najam (affitto) za odre\xc4\x91enu cijenu ili trajni najam (livelo perpetuo) za odre\xc4\x91eni iznos. Kod trajnog najma te\xc5\xbeak je  bio du\xc5\xbean jednom godi\xc5\xa1nje na\xc4\x87i radnike za branje maslina, koje je vlasnik pla\xc4\x87ao i mazge ili konje za prenos maslina. Ne ispunjavanjem obaveze, te\xc5\xbeak pla\xc4\x8da sve tro\xc5\xa1kove branja i gubi pravo na vrt.\n_START_SECTION_\nJavni radovi i vojna obaveza\n_START_PARAGRAPH_\nU Mleta\xc4\x8dkoj Republici nije se pla\xc4\x87ao porez, ve\xc4\x87 su postojali javni radovi, fa\xc5\xa1ine (tal. fazioni). Javni radovi su bili obavezni za sve zdrave mu\xc5\xa1karce, o tome se vodio popis \xe2\x80\x9euomim di fatti\xe2\x80\x9c.  Obavljanje fa\xc5\xa1ine bili su oslobo\xc4\x91eni: plemi\xc4\x87i, aramba\xc5\xa1e, alfiri, ser\xc5\xbeenti, desetnici i \xc4\x8dau\xc5\xa1i, seoski suci, nadglednik trgovine (giustrziere) i \xc4\x8dlanovi njihovih obitelji._NEWLINE_Od mu\xc5\xa1karca sposobnih za vojnu slu\xc5\xbebu, regrutirala se redovita vojska i vesla\xc4\x8di na galijama (galijoti, vesla\xc4\x8di su se birali kockom). Svi ostali su vojna obavezu slu\xc5\xbeili u teritorijalnim jedinicama (\xc4\x8dernide). U slu\xc4\x8daju potrebe organizirane su \xe2\x80\x9eseksane\xe2\x80\x9c, preno\xc5\xa1enje vojne oprema na mazgama._NEWLINE_Svako selo ima svoju \xc4\x8detu kojom zapovijeda aramba\xc5\xa1a, svaki seljak ima svoje oru\xc5\xbeje koje mu vjerovnik nije mogao zaplijeniti.\n_START_SECTION_\nPrava gospodara u crkvi\n_START_PARAGRAPH_\nCrkvenjak (remeta) nije smio zvoniti za misu bez dozvole gospodara,u procesijama \xc4\x8dlanovi gospodareve porodice bi nosili \xc5\xa1titnicu (nebo) , a ostali \xc4\x8dlanovi porodice  i\xc5\xa1li su odmah iza sve\xc4\x87enika. Imali su svoje klupe u crkvi koje se nisu smjele pomicati \xc4\x8dak i kod radova u crkvi bez pristanka gospodara.\n_START_SECTION_\nSudbena vlast\n_START_PARAGRAPH_\nVlasnici i gospodari ka\xc5\xa1tela nisu imali neposrednu suda\xc4\x8dku vlast nad te\xc5\xbeacima, sporove je rje\xc5\xa1avao op\xc4\x87inski sud (prvo stupanjski sud). Na presude se moglo \xc5\xbealiti pokrajinskom sudu u Zadru i dr\xc5\xbeavnim organima u Veneciji. Zbog velikh  tro\xc5\xa1kova, pojedina\xc4\x87no,  te\xc5\xbeaci se nisu odlu\xc4\x87ivali na \xc5\xbealbe. Ka\xc5\xa1telani brane\xc4\x87i svoja prava \xc4\x8desto su nastupali zajedni\xc4\x8dki u parnicama protiv gospodara. Otpor te\xc5\xbeaka gospodarima \xc4\x87inili su okosnicu ka\xc5\xa1telanske  povjesti  za vrijeme Mleta\xc4\x8dke Republike. Razmirice me\xc4\x91u te\xc5\xbeacima rje\xc5\xa1avao je sud \xe2\x80\x9edobrih ljudi\xe2\x80\x9c.'