b'\n_START_ARTICLE_\nHangul\n_START_PARAGRAPH_\nHangul ili korejsko pismo je pismo, kojim se pi\xc5\xa1e na Korejskom poluotoku u Sjevernoj i Ju\xc5\xbenoj Koreji.  To je slovno pismo korejskoga jezika. Upotrebljava se s\xc3\xa1mo ili u kombinaciji sa znakovima kineskoga podrijetla koji slu\xc5\xbee za zapisivanje cijelih rije\xc4\x8di ili osnova. Do konca VII. st. u Koreji se pisalo samo kin. pismom i jezikom. God. 692. na\xc4\x8dinjeno je od kineskih znakova slogovno pismo. Oko 1400. izumljen je tisak s pokretnim slovima, pa je na\xc4\x8dinjeno jednostavnije, dana\xc5\xa1nje slovno pismo, u kojem su posebni znakovi za suglasnike i posebni za samoglasnike. Po predaji 1446. na\xc4\x8dinio ga je kralj Sed\xc5\xbeon. Vjerojatno je da se za na\xc4\x8dela ugledao na mongolsko pismo galik, koje je tako\xc4\x91er slovno. Izgled slova je proizvoljan, temelji se na jednostavnim geometrijskim elementima. Za na\xc4\x8din kombiniranja slova uzor je u kineskom pisanju.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nNastalo je sredinom 15. stolje\xc4\x87a za vrijeme korejskog kralja Sejonga Velikoga. Do tada su Korejci koristili kinesko pismo, koje je bilo previ\xc5\xa1e slo\xc5\xbeeno za obi\xc4\x8dan puk pa su \xc4\x8ditati i pisati znali samo pripadnici priviligiranog plemstva, obi\xc4\x8dno mu\xc5\xa1karci. Ve\xc4\x87ina Korejaca bila je gotovo nepismena prije uvo\xc4\x91enja hangula. Pismo je tako osmi\xc5\xa1ljeno, da ga svi mogu lako nau\xc4\x8diti. U dokumentu, koji je pratio nastanak hangula pisalo je, da \xc4\x87e mudrac nau\xc4\x8diti hangul ve\xc4\x87 isto jutro, a glupom \xc4\x87e trebati deset dana. Neki konfucijski u\xc4\x8denjaci smatrali su, da je kinesko pismo jedino pravo i gledali su hangul kao prijetnju. No, on je jako dobro prihva\xc4\x87en, pogotovo me\xc4\x91u \xc5\xbeenama i piscima beletristike. Tako je dobro poslu\xc5\xbeio, za \xc5\xa1irenje informacija me\xc4\x91u pukom, da ga je paranoidni korejski kralj Yeonsangun zabranio 1504. godine._NEWLINE_U kasnijim stolje\xc4\x87ima, hangul je ponovno za\xc5\xbeivio i udoma\xc4\x87io se. Tek 1894. postao je slu\xc5\xbebeno pismo u dr\xc5\xbeavnim dokumentima, 1895. u\xc5\xa1ao je u \xc5\xa1kole, a 1896. po\xc4\x8dele su izlaziti prve dvojezi\xc4\x8dne novine na hangulu i engleskom jeziku "Tongnip Sinmun". Kada je Japan aneksirao Koreju 1910., japanski jezik postao je slu\xc5\xbebeni, a hangul se nastavio koristiti. Ortografija je djelomi\xc4\x8dno ure\xc4\x91ena 1912. godine, a potpuno 1946., nakon uspostavljanja nezavisnosti. Kinesko pismo se sve manje koristilo. Korejci nastoje pro\xc5\xa1iriti kori\xc5\xa1tenje hangula u Aziji. Izvan Koreje, po\xc4\x8deo se koristiti i na dijelu indonezijskog otoka Sulawesija od 2009. godine.'