b'\n_START_ARTICLE_\nCrkva sv. Cecilije na Stupovima\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCrkva na stupovima je trobrodna i troapsidalna bazilika, dimenzija tlocrta 35x13m. Ra\xc5\xa1\xc4\x8dlanjena je sa dva niza pilona kri\xc5\xbenog presjeka i o\xc4\x8dito je bila presvo\xc4\x91ena. Na zapadnoj strani se nalazi predvorje, a pred njim zvonik \xc4\x8detvrtaste osnove, postavljen u osi crkve. Predvorje je sa zvonikom i nekada\xc5\xa1njom galerijom \xc4\x8dinilo westwerk, nastao prema karolin\xc5\xa1kom utjecaju. Uzdu\xc5\xbeni zidovi crkve su oja\xc4\x8dani gusto poredanim kontraforima, osim u sredi\xc5\xa1njem dijelu ju\xc5\xbenog zida, gdje se nalazi sporedni ulaz i prigra\xc4\x91ena kapelica.\n_START_SECTION_\nCrkveni namje\xc5\xa1taj\n_START_PARAGRAPH_\nPri revizijskom istra\xc5\xbeivanju prona\xc4\x91eno je mno\xc5\xa1tvo ve\xc4\x87ih ili manjih ulomaka crkvenog namje\xc5\xa1taja, poput dijelova oltarne pregrade, pulta ambona, fragmenata \xc5\xa1kropionice, itd. Za dataciju su najva\xc5\xbeniji ostaci zabata i arhitrava oltarne pregrade, koji se prema stilskim karakteristikama mogu vezati za jednu radionicu iz vremena kneza Branimira, kojoj pripada primjerice namje\xc5\xa1taj iz crkve sv. Spasa na vrelu Cetine, kao i iz crkava u Otresu, Mu\xc4\x87u, Ninu, itd. Na ulomku luka jednog od zabata nalazi se ostatak natpisa koji se mo\xc5\xbee restituirati te se \xc4\x8dita [...sancta]E CE[ciliae...]. Iz tog natpisa, kao i iz toponima Cecela mo\xc5\xbee se zaklju\xc4\x8diti da se uistinu radi o crkvi sv. Cecilije, s kojom je povezana i legenda o smrti kralja Zvonimira.\n_START_SECTION_\nDatacija\n_START_PARAGRAPH_\nIako u ranijoj literaturi uglavnom datirana u 11. st., crkva sv. Cecilije (Stupovi) na Kosovu polju pripada skupini crkava s oblim kontraforima, westwerkom i troapsidalnim sveti\xc5\xa1tem, koje se sve datiraju u drugu polovicu 9. st., preciznije u vrijeme kneza Branimira (tu spadaju: Lopu\xc5\xa1ka glavica i "\xc4\x8detvrta crkva" u Biskupiji, sv. Spas na vrelu Cetine, Biogradska katedrala), a istome vremenu pripada i crkveni namje\xc5\xa1taj (iako M. Jurkovi\xc4\x87 isti\xc4\x8de i postojanje jedne ranije oltarne pregrade, iz vremena kneza Trpimira).'