b'\n_START_ARTICLE_\nGraf Zeppelin\n_START_SECTION_\nIdeja\n_START_PARAGRAPH_\nU vremenu nakon dolaska Hitlera na vlast (1933.) njema\xc4\x8dki vojni i politi\xc4\x8dki vrh nastojao je na svaki mogu\xc4\x87i na\xc4\x8din izigrati odredbe Versajskog ugovora koje su sile pobjednice iz I. svjetskog rata nametnule pora\xc5\xbeenim silama, me\xc4\x91u njima i Njema\xc4\x8dkoj. Odredbama Versajskog ugovora pora\xc5\xbeenoj Njema\xc4\x8dkoj nije bilo zabranjeno da gradi nosa\xc4\x8de zrakoplova. Problem se zapravo sastojao u tome \xc5\xa1to je tona\xc5\xbea bilo koje i bilo kakve klase ratnog broda kumulativno ulazila u dopu\xc5\xa1teni ukupni deplasman ratne mornarice. Trebalo je izgraditi odgovaraju\xc4\x87e plovne jedinice prema tehni\xc4\x8dkim zahtjevima svog vremena i istodobno "u\xc5\xa1tedjeti" od nekoliko stotina do nekoliko tisu\xc4\x87a tona po plovnoj jedinici. Zbog toga tehni\xc4\x8dki podaci vezani za deplasman \xc4\x8desto su bili la\xc5\xbeirani do krajnjih granica tolerancije._NEWLINE_U zimu 1933./34. godine njema\xc4\x8dki konstruktori dobili su zada\xc4\x87u da otpo\xc4\x8dnu s konstruiranjem prvog njema\xc4\x8dkog nosa\xc4\x8da zrakoplova. Da bi od pobjedni\xc4\x8dkih sila Antante (zapravo od Britanije) dobili dopu\xc5\xa1tenje za izgradnju takvog tipa broda formulirali su konstrukcijske zahtjeve koji su bili u granicama "dopu\xc5\xa1tenog". Budu\xc4\x87i nosa\xc4\x8d trebao je imati deplasman do 20 000 tona, brzinu do 33 \xc4\x8dvora i mogao bi ponjeti 50 - 60 zrakoplova. Takvi planovi su odgovarali britanskim stratezima koji su dopustili izgradnju broda. Sredinom lipnja, to\xc4\x8dnije 18. lipnja 1935. Njema\xc4\x8dka je i slu\xc5\xbebeno dobila i potpisala Ugovor o dopu\xc5\xa1tenju gradnje broda u potpisanim gabaritima. Odmah potom odobrena su i financijska sredstva za njegovu izgradnju. Iste godine napravljen je i financijski kostur plana za izgradnju drugog nosa\xc4\x8da iz iste klase._NEWLINE_Nosa\xc4\x8d zrakoplova je trebao osigurati zrakoplovnu za\xc5\xa1titu njema\xc4\x8dkim kapitalnim ratnim brodovima, pomo\xc4\x87nim krstaricama (rajderima) ali i trgova\xc4\x8dkom brodovlju koje je u Njema\xc4\x8dku dopremalo strate\xc5\xa1ke sirovine kroz savezni\xc4\x8dku pomorsku blokadu. Istodobno, nosa\xc4\x8di zrakoplova trebali su u znatnoj mjeri pove\xc4\x87ati ofenzivne sposobnosti Kriegsmarine na Atlantiku. Njema\xc4\x8dki kratkoro\xc4\x8dni planovi u razdoblju od 1936. do 1938. podrazumijevali su konstrukciju i izgradnju dva nosa\xc4\x8da zrakoplova istovjetnih karakteristika. U planovima su nazvani "Nosa\xc4\x8d A" i "Nosa\xc4\x8d B" i oba su trebala biti zavr\xc5\xa1ena do 1940. godine. Prije nego \xc5\xa1to je i otpo\xc4\x8dela izgradnja brodova, mornarica je po\xc4\x8dela s radovima na ure\xc4\x91enju baze u Bremerhavenu gdje su nosa\xc4\x8di trebali bazirati. Sagra\xc4\x91ena su potrebna postrojenja. Ve\xc4\x87 tada se planiralo mjesto i za druge nosa\xc4\x8de koji su se trebali graditi._NEWLINE_Na ju\xc5\xbenom sidri\xc5\xa1tu luke iskopane su goleme rupe u kojima su naliveni temelji za spremi\xc5\xa1ta goriva koji su se u njima trebali instalirati (Nikada nisu instalirani - u rupama se s vremenom nakupila golema koli\xc4\x8dina mulja. Rupe su nakon kapitulacije rabile ameri\xc4\x8dke snage za odlaganje svog otpada). Tijekom 1935. njema\xc4\x8dki glavni sto\xc5\xbeer uputio je u Japan jedno mornari\xc4\x8dko-tehni\xc4\x8dko izaslanstvo koje je trebalo saznati japanska iskustva u izgradnji i uporabi nosa\xc4\x8da zrakoplova. Izaslanstvo je imalo priliku posjetiti i dobro upoznati i iskoristiti tehni\xc4\x8dka rje\xc5\xa1enja na japanskom nosa\xc4\x8du zrakoplova "Akagi".\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8detak izgradnje\n_START_PARAGRAPH_\nPosao na izgradnji prvog njema\xc4\x8dkog nosa\xc4\x8da zrakoplova dobilo je brodogradili\xc5\xa1te "Deutsche Werke AG" u Kielu. Po\xc4\x8detak radova najavljen je slu\xc5\xbebeno 16. studenoga 1935. U istom brodogradili\xc5\xa1tu gradilo se u tom vremenu mnogo brodova istodobno: bojni brod "Gneisenau", oklopni krsta\xc5\xa1 "Bl\xc3\xbccher", nekoliko razara\xc4\x8da i podmornica. Prenatrpanost navoza i ograni\xc4\x8denost proizvodnih kapaciteta uzrokovala je zaka\xc5\xa1njenje polaganja kobilice i stvarni po\xc4\x8detak radova bio je tek 28. prosinca 1936. Nakon dvije godine kontinuiranih radova "Nosa\xc4\x8d A" sve\xc4\x8dano je 8. prosinca 1938. u nazo\xc4\x8dnosti Hitlera, G\xc3\xb6ringa (koji je odr\xc5\xbeao sve\xc4\x8dani govor), Keitela, Brauchitscha i Raedera porinut u more. Novogradnju broj 252 u brodogradili\xc5\xa1tu Deutsche Werke u Kielu koja je u more kliznula s navoza broj 1 krstila je grofica Hella von Brandenstein - Zeppelin, k\xc4\x87erka poznatog grofa Zeppelina. Prvi zapovjednik Grafa Zeppelina bio je kapetan bojnoga broda Helmuth Brinkmann - ina\xc4\x8de jedan od kasnijih zapovjednika krstarice Prinz Eugen. Izgradnja broda se nastavila po planovima, ali ne bez te\xc5\xa1ko\xc4\x87a. U trenutku izbijanja II. svjetskog rata na "Grafu Zeppelinu" bilo je zavr\xc5\xa1eno 85\xc2\xa0% radova._NEWLINE_Nijemci dotad nisu imali nikakvih iskustava u izgradnji nosa\xc4\x8da zrakoplova. Iskustva koja su donijeli iz Japana bila su vrlo vrijedna, ali njihov nosa\xc4\x8d nije bio kopija "Akagija" nego potpuno druk\xc4\x8diji projekt pa stoga nisu znali kako bi rije\xc5\xa1ili nastale tehni\xc4\x8dke probleme s kojima su se znatno prije suo\xc4\x8dili ameri\xc4\x8dki, britanski i japanski brodograditelji u njihovim po\xc4\x8detnim poku\xc5\xa1ajima izgradnje te klase ratnih brodova. Unato\xc4\x8d intenzivnim naporima, tada\xc5\xa1njih brodogra\xc4\x91evnih stru\xc4\x8dnjaka, znanstvenoj potpori i ispitivanjima na modelima i preina\xc4\x8denim trgova\xc4\x8dkim brodovima izgradnja je sporo napredovala._NEWLINE_Za razliku od njih, Velika Britanija je, po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od svog prvog pravog nosa\xc4\x8da zrakoplova Furios kojeg su slijedili Hermes, Eagle, Courageous i Glorious stekla velika iskustva na tom polju i do\xc4\x8dekala rat zasigurno s najboljom flotom nosa\xc4\x8da zrakoplova na svijetu. Bio je to rezultat apsolutnog prioriteta koje je britansko vojno i politi\xc4\x8dko vodstvo dalo opremanju mornarice i shva\xc4\x87anju uloge i va\xc5\xbenosti koju \xc4\x87e u budu\xc4\x87nosti imati nosa\xc4\x8d zrakoplova. SAD su tako\xc4\x91er slijedile taj trend. Prvi ameri\xc4\x8dki nosa\xc4\x8d bio je Langley, a poslije njega u ameri\xc4\x8dku ratnu flotu ulazili su redom nosa\xc4\x8di Ranger, Yorktown, Enterprise, Saratoga, Lexington, Wasp i Hornet. Japanski stratezi tako\xc4\x91er su vrlo brzo shvatili kakvu \xc4\x87e ulogu imati nosa\xc4\x8d zrakoplova u budu\xc4\x87em sukobu. Rezultat takvih promi\xc5\xa1ljanja bila je flota nosa\xc4\x8da zrakoplova koju su \xc4\x8dinili Hosho, Kaga, Akagi, Ryujo, Soryu, Hiryu, Shokaku i Zuikaku. Francuzi su imali tako\xc4\x91er odre\xc4\x91enih iskustava. Njema\xc4\x8dka je debelo kasnila za svima njima._NEWLINE_Unato\xc4\x8d svim te\xc5\xa1ko\xc4\x87ama, za konac 1940. godine trebalo je otpo\xc4\x8deti zavr\xc5\xa1no opremanje i prva probna ispitivanja ure\xc4\x91aja i opreme na vezu. Zbog gubitaka u norve\xc5\xa1koj operaciji i malog broja podmornica zapovjedni\xc5\xa1tvo Kriegsmarine te\xc5\xbei\xc5\xa1te radova prebacuje na hitnu izgradnju razara\xc4\x8da i \xc5\xa1to ve\xc4\x87eg broja podmornica. Zbog toga su radovi na "Grafu Zeppelinu" znatno usporeni, a uskoro je stigla zapovijed da se s njega demontiraju topovi od 150 mm koji su ugra\xc4\x91eni kao obalne baterije (Marine k\xc3\xbcsten batterie- MKB) u utvrdama po norve\xc5\xa1koj obali._NEWLINE_\xc4\x8cetiri topa instalirana su u MKB 6/514 u Sore Korsnesu blizu Altafjorda u prosincu 1943. i bili su operativni od sije\xc4\x8dnja 1944. U mjesecu studenom iste godine premje\xc5\xa1teni su na MKB 5/ 512 u Karlsoy. Poslije rata topovi su premje\xc5\xa1teni u Grotoyu, blizu Harstada, a norve\xc5\xa1ka vojska ih je rabila sve do prije petnaestak godina. Druga \xc4\x8detiri topa instalirana su na rtu Romanov u rujnu 1942. godine. Nakon \xc5\xa1to su ih Sovjeti osvojili rabili su ih za svoju obalnu obranu kod Fiskerihalvoya sve do listopada 1944. kad su uni\xc5\xa1teni.\n_START_SECTION_\nPrekid radova\n_START_PARAGRAPH_\nIznenada 29. travnja 1940. prekinuti su svi radovi na "Grafu Zeppelinu". Zbog opasnosti od britanskih bombardera nosa\xc4\x8d je 6. lipnja 1940. otegljen iz kielskog brodogradili\xc5\xa1ta do sidri\xc5\xa1ta u Gotenhafenu (dana\xc5\xa1nja Gdyinya u Poljskoj). Premje\xc5\xa1tanje je bilo izvedeno samo 16 dana prije po\xc4\x8detka operacije "Barbarosa" (kodni naziv za operaciju napada na SSSR). Iz Gotenhafena brod je premje\xc5\xa1ten u luku Stettin (dana\xc5\xa1nji Szcecin u Poljskoj) zbog straha od eventualnog sovjetskog zra\xc4\x8dnog protuudara. Kad su njema\xc4\x8dke postrojbe duboko za\xc5\xa1le u sovjetski teritorij te vi\xc5\xa1e nije bilo straha od njihovog zrakoplovstva Graf Zeppelin je otegljen natrag u Gotenhafen. Tamo se mogla nastaviti izgradnja i opremanje jer je tamo\xc5\xa1nje brodogradili\xc5\xa1te imalo vi\xc5\xa1e slobodnih kapaciteta. Tek nakon japanskog napada na ameri\xc4\x8dku mornari\xc4\x8dko-zrakoplovnu bazu u Pearl Harbouru i uloge koju su u tom napadu odigrali nosa\xc4\x8di zrakoplova, njema\xc4\x8dki general\xc5\xa1tab shva\xc4\x87a kakav prioritet mora dati svom nosa\xc4\x8du. Zapovjedni\xc5\xa1tvo ratne mornarice izvr\xc5\xa1ilo je veliki pritisak na sve relevantne \xc4\x8dimbenike da se opremanje, ispitivanje i uvo\xc4\x91enje u operativnu uporabu izvede \xc5\xa1to je god mogu\xc4\x87e prije. Sredinom travnja, to\xc4\x8dnije 16. travnja 1942. na sastanku kod Hitlera donesena je odluka da se Graf Zeppelin mora zavr\xc5\xa1iti najkasnije do po\xc4\x8detka ljeta 1943. godine. U skladu s tom odlukom napisana je i zapovijed kojom su od 13. svibnja 1942. nastavljeni radovi na brodu. U me\xc4\x91uvremenu je konstrukcioni biro izradio niz preinaka na originalnom projektu pa je brod dobio bolji sustav katapulta, oklopljeni zapovijedni most, novi te\xc5\xa1ki jarbol sa zapovjednim mjestom ukrcanog zrakoplovstva i modificirani dimnjak. Tako\xc4\x91er je po\xc4\x8dela modifikacija na oklopnom pojasu u visini vodene linije. Na oba boka po du\xc5\xbeini broda ugra\xc4\x91ena su polucilindri\xc4\x8dna pro\xc5\xa1irenja. Na naj\xc5\xa1irem mjestu popre\xc4\x8dni presjek pove\xc4\x87an je za 2,4 metra, a konstrukcija je zavarena preko ljuljne kobilice. Ta konstrukcija je na lijevom boku broda bila napravljena od brodogra\xc4\x91evnog \xc4\x8delika ST 52, a ona na desnom boku broda od mnogo tanjeg 1,8 mm brodogra\xc4\x91evnog standardnog \xc4\x8delika. \xc5\xa0upljine unutar te konstrukcije uzdu\xc5\xbe broda rabile su se kao spremi\xc5\xa1ta goriva \xc5\xa1to je znatno pove\xc4\x87alo doplov broda. Znatno je pove\xc4\x87ana i podvodna za\xc5\xa1tita protiv mina i torpeda. Tako\xc4\x91er je izvedeno oklopljavanje montiranih PZO topova (za njih je na brodu bilo predvi\xc4\x91eno 56 000 granata)._NEWLINE_Nakon obavljenih radova u Gotenhafenu, brod je dobio kodni naziv "Zender" i ponovno je otegljen do brodogradili\xc5\xa1ta u Kielu i tamo je podignut na dok. Radovi na njemu izvodili su se sve do 30. sije\xc4\x8dnja 1943. kad je Hitler osobno svojom zapovijedi prekinuo sve radove na velikim plovnim jedinicama njema\xc4\x8dke mornarice. Razlog za to je bio dublje naravi. U Njema\xc4\x8dkoj su veliki povr\xc5\xa1inski brodovi uvijek smatrani velikom vrijedno\xc5\xa1\xc4\x87u i vrlo skupom imovinom (\xc5\xa1to je u osnovi bilo to\xc4\x8dno). Mo\xc5\xbeda je zbog tog duboko ukorijenjenog stava proizlazilo pomanjkanje odlu\xc4\x8dnosti u uporabi tih plovnih jedinica te nespremnost da se preuzme rizik koji se na to nadovezivao. Sve to je jo\xc5\xa1 bilo povezano s odre\xc4\x91enim osje\xc4\x87ajem inferiornosti pred britanskom Royal Navy. Takvo stanje dovelo je do debakla koji se dogodio u pomorskoj bici u Barentsovom moru 31. prosinca 1942. Tada su britanski razara\xc4\x8di i krstarice, koji su bili u pratnji arkti\xc4\x8dkog konvoja JW51B, svojim topovima znatno manjeg kalibra zadr\xc5\xbeali na pristojnoj udaljenosti sna\xc5\xbene njema\xc4\x8dke brodove Hippera i L\xc3\xbctzowa (biv\xc5\xa1i Deutschland). To je bila pomorska bitka koja je potaknula Hitlera da zapovjedi napu\xc5\xa1tanje gradnje velikih povr\xc5\xa1inskih jedinica, \xc5\xa1to je bila prili\xc4\x8dno \xc4\x8dudna odluka, budu\xc4\x87i da su njegove odluke, zapovijedi i naputci pripomogli stvaranju situacije u kojoj njema\xc4\x8dka mornarica nije uspjela dokazati da je o njezinim brodovima stvoreno krivo mi\xc5\xa1ljenje. Zapovjednik njema\xc4\x8dke Kriegsmarine, admiral Raeder, na to je reagirao izjavom da je ta F\xc3\xbcrerova odluka predstavljala zapravo najjeftiniju i najlak\xc5\xa1u pobjedu Britanije nad Njema\xc4\x8dkom. Zbog te izjave Hitler ga je trenuta\xc4\x8dno smijenio i na njegovo mjesto postavio svog osobnog favorita i miljenika, admirala Doenitza (zapovjednika podmorni\xc4\x8darskih snaga) kojeg je kasnije bio imenovao i svojim nasljednikom na mjestu F\xc3\xbcrera. Zapovijed o prestanku svih radova na brodu stigla je u brodogradili\xc5\xa1te ve\xc4\x87 2. velja\xc4\x8de 1943. Brod je ponovno otegljen do luke Stettin gdje je bio privezan u rijeci M\xc3\xb6nne, jednoj od pritoka u blizini u\xc5\xa1\xc4\x87a rijeke Odre (va\xc5\xbeno je napomenuti da je u spomenutu rje\xc4\x8dicu brod jedva uplovio jer je od njegove kobilice do dna bilo jedva jo\xc5\xa1 jedan metar). Tamo je do\xc4\x8dekao i vrijeme kad su se sovjetske trupe pribli\xc5\xbeile njema\xc4\x8dkim granicama. Kad je sovjetska vojska u\xc5\xa1la u Pomeraniju, ovla\xc5\xa1teni zapovjednik isto\xc4\x8dnog mora u Stettinu, kapetan bojnog broda Wolfgang K\xc3\xa4hler zapovjedio je da se s nosa\xc4\x8da skinu svi ure\xc4\x91aji i oprema koji se mogu demontirati i da se poslije toga brod potopi. Otvaranjem kingstona na brodskoj oplati izvedeno je potapanje broda koji je jednostavno "sjeo" na rije\xc4\x8dno dno. Desetoro\xc4\x8dlana ekipa njema\xc4\x8dkih diverzanata dobila je zada\xc4\x87u da minira i uni\xc5\xa1ti pogonsko postrojenje. Posebna postrojba njema\xc4\x8dke vojske uni\xc5\xa1tila je palubne instalacije zra\xc4\x8dnog katapulta. To\xc4\x8dno u 18 sati 25. travnja 1945. kapetan bojnog broda Wolfgang K\xc3\xa4hler izdao je zapovijed da se detoniraju postavljeni eksplozivni naboji.\n_START_SECTION_\nSovjetsko potapljanje\n_START_PARAGRAPH_\nNakon kapitulacije Njema\xc4\x8dke sovjetske okupacijske trupe uspjele su podi\xc4\x87i potopljeni brod s rije\xc4\x8dnog dna, popraviti o\xc5\xa1te\xc4\x87enja nastala prilikom potapanja i oteglili su ga u Swinem\xc3\xbcnde gdje je bio koliko - toliko popravljen da mo\xc5\xbee poslu\xc5\xbeiti kao plutaju\xc4\x87a baza i skladi\xc5\xa1te pa \xc4\x8dak i kao vojarna za sovjetske trupe. Brod je bio natovaren razli\xc4\x8ditim "ratnim plijenom", njegovo potpalublje bilo je natovareno sekcijama njema\xc4\x8dkih podmornica koje su Sovjeti zatekli u izgradnji po raznim brodogradili\xc5\xa1tima a na sletnoj palubi bilo je puno ostalih glomaznih dijelova, strojeva i instalacija kojih je pora\xc5\xbeena Njema\xc4\x8dka bila "oslobo\xc4\x91ena". Od 3. velja\xc4\x8de 1947. na njemu se nalazila i grupa sovjetskih in\xc5\xbeenjera i projektanata sovjetske mornarice koji su prou\xc4\x8davali njegove nacrte i konstrukciju. Nakon \xc5\xa1to su oni zavr\xc5\xa1ili svoj posao brod je pod oznakom PB-101 otegljen (nakrcan ratnim plijenom) 27. rujna 1947. u Lenjingrad. Brod je nakon devet mjeseci ponovno stavljen u tegalj, dotegljen na poziciju 55\xe2\x81\xb048\' N i 18\xe2\x81\xb030\' E u Finskom zaljevu gdje su Sovjeti avionskim bombama i torpedima na najizravniji na\xc4\x8din isku\xc5\xa1avali njema\xc4\x8dku kvalitetu \xc4\x8delika i kvalitetu brodogra\xc4\x91evnih radova._NEWLINE_Vje\xc5\xbebe ga\xc4\x91anja poslu\xc5\xbeile su i za testiranje njema\xc4\x8dkih prora\xc4\x8duna i konstrukcije (\xc4\x8dime su se sovjetski brodograditelji obilato koristili u svojim kasnijim projektima). Otpo\xc4\x8dele su 16. kolovoza 1947. Sovjeti su postavili zrakoplovne bombe na sletnu palubu, hangar i \xc4\x8dak u unutra\xc5\xa1njost glavnog dimnjaka. Bio je to dodatak zrakoplovnim bombama izba\xc4\x8denim sa zrakoplova i dvama 533 mm torpedima ispaljenim s torpednog \xc4\x8damca OE-503 i razara\xc4\x8da "Slavny". Sve u svemu, prije svog potonu\xc4\x87a nosa\xc4\x8d je pretrpio 24 te\xc5\xa1ka pogotka i to: dvije bombe od 1000 kg, dvije bombe od 500 kg, tri bombe od 250 kg, pet zrakoplovnih bombi od 100 kg, zatim \xc4\x8detiri pogotka 180 mm zrna te\xc5\xa1kih 92 kg, \xc5\xa1est bombi bacili su bombarderi za obru\xc5\xa1avanje i kona\xc4\x8dno \xc4\x8deli\xc4\x8dna kralje\xc5\xbenica njema\xc4\x8dkog kolosa bila je slomljena pogocima dvaju torpeda. Graf Zeppelin je potonuo nakon 23 minute. Tako se zavr\xc5\xa1io \xc5\xbeivotni put broda koji nikada nije uspio biti zav\xc5\xa1en i nikada nije postao perjanicom njema\xc4\x8dke ratne flote.\n_START_SECTION_\nTrup broda\n_START_PARAGRAPH_\n"Graf Zeppelin" bio je porinut kao klasi\xc4\x8dni nosa\xc4\x8d s palubnim otokom. To zna\xc4\x8di da je nadgra\xc4\x91e broda skoncentrirano u jednu cjelinu tzv. otok na desnoj strani broda. Radi kompenziranja te\xc5\xbeine na desnom boku i balansiranja \xc4\x8ditavog brodskog dizajna brodski hangar pod palubom pomaknut je svojom \xc4\x8ditavom duljinom pola metra prema lijevom boku broda. Trup je bio podijeljen u devetnaest vodonepropusnih prostora. Ispod vodene povr\xc5\xa1ine pramac je zavr\xc5\xa1avao bulbom u obliku tzv. Taylorove kru\xc5\xa1ke. Originalno brod je imao okomiti pramac koji je 1940. godine radi pobolj\xc5\xa1avanja maritimnih svojstava broda i smanjenja zalijevanja pramca preina\xc4\x8den u tzv. atlantski pramac. Nakon promjene pramca duljina broda pove\xc4\x87ana je za 5,2 metra. Bo\xc4\x8dni oklopni pojas imao je debljinu od 60 mm u blizini pramca i krme te 100 mm u sredi\xc5\xa1njem dijelu trupa. Letna paluba je bila oklopljena \xc4\x8deli\xc4\x8dnim plo\xc4\x8dama debljine 20 mm te oklopom od 45 mm debljine oko 3 brodska lifta. Most, navigacijska kabina i zapovjedna mjesta brodskog topni\xc5\xa1tva imala su 17 mm oklopne za\xc5\xa1tite dok su pozicije PZO topni\xc5\xa1tva bile za\xc5\xa1ti\xc4\x87ene oklopom od 14 mm.\n_START_SECTION_\nPogonsko postrojenje\n_START_PARAGRAPH_\nNa nosa\xc4\x8du zrakoplova Graf Zeppelin ugra\xc4\x91en je parno-turbinski pogonski sustav koji je snagu od 200 000 KS davao na \xc4\x8detiri pogonske osovine. Ugra\xc4\x91ene su \xc4\x8detiri parne turbine tipa Brown, Bovery & Co. svaka od 50 000 KS. Napajanje turbina parom osiguravalo je 16 LaMont kotlova koji su bili postavljeni u skupine po \xc4\x8detiri kotla. Svaka grupa kotlova bila je instalirana u svojoj kotlovnici. Kotlovi su osiguravali turbinskom postrojenju 50 tona/sat pregrijane pare pritiska 75 bara i temperature 450 \xc2\xb0C. Svaka od \xc4\x8detiri propelerske osovine pogonila je svoju \xc4\x8detverokraku elisu promjera 4,4 metra. Maksimalni broj okretaja propelerske osovine bio je 300 okr/minutu. Maksimalna brzina od gotovo 34 \xc4\x8dvora (33,8) mogla se dosti\xc4\x87i i nakon ugradnje bo\xc4\x8dnih polucilindri\xc4\x8dnih oja\xc4\x8danja na oklopnom pojasu._NEWLINE_Elektri\xc4\x8dno postrojenje sastojalo se od pet turbogeneratora po 460 KW, pet dizelskim motorom pokretanih generatora po 350 KW te jednog manjeg turbogeneratora od 230 KW. Na taj na\xc4\x8din osigurana je snaga od 4280 KW. Graf Zeppelin se koristio Voith-Schneiderovim sustavom kormilarenja. Budu\xc4\x87i da je brod imao vi\xc5\xa1e od 4500 m\xc2\xb2 bo\xc4\x8dne povr\xc5\xa1ine (na svakom boku) bilo je lako mogu\xc4\x87e da ga sna\xc5\xbeni vjetar skrene s njegovog kursa ili ga baci na obalu prilikom plovljenja kroz Kielski kanal koji je za Njema\xc4\x8dku bio od strate\xc5\xa1ke va\xc5\xbenosti. Zbog toga su na pram\xc4\x8danom dijelu trupa s obje strane broda ugra\xc4\x91ena dva elektri\xc4\x8dna propelerska sustava snage 330 Kw (svaki) \xc4\x8dija je namjena bila da poni\xc5\xa1tavaju moment stvoren puhanjem vjetra i kompenziraju vjetrom uzrokovano skretanje s kursa.\n_START_SECTION_\nNaoru\xc5\xbeanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvobitnoj ideji nosa\xc4\x8d zrakoplova Graf Zeppelin trebao je dobiti glavno topni\xc5\xa1tvo kalibra 203 mm. Od te ideje se odustalo pa je instalirano te\xc5\xa1ko topni\xc5\xa1tvo od 150 mm. Instalirano je 16 takvih topova u dvocijevnim topovskim kulama. Brodski komplet za te topove iznosio je 1840 granata (po 115 granata za svaki top). Ugra\xc4\x91eno je 12 PZO topova od 105 mm u dvostrukim kulama, zatim 22 PZO topa od 37 mm tako\xc4\x91er u dvocijevnim kulama i na posljetku 7 jednocijevnih 20 mm topova. Redukcija kalibra glavnog topni\xc5\xa1tva dogodila se zbog promijenjene uloge i namjene broda jer su njema\xc4\x8dki pomorski stratezi ulogu broda za potporu promijenili u napadnu ulogu.\n_START_SECTION_\nZra\xc4\x8dni katapulti\n_START_PARAGRAPH_\nKod konstruiranja Grafa Zeppelina njema\xc4\x8dki konstruktori po\xc5\xa1li su od zahtjeva da zrakoplovi koji budu ukrcani na nosa\xc4\x8d mogu u kriti\xc4\x8dnim situacijama vrlo brzo uzlijetati s nosa\xc4\x8da. Predvidjeli su da s palube nosa\xc4\x8da svakih 20 sekundi mo\xc5\xbee poletjeti jedan zrakoplov, odnosno najmanje 8 zrakoplova u 3 minute. Zbog toga su na palubu nosa\xc4\x8da ugra\xc4\x91ena dva, komprimiranim zrakom pokretana brza katapulta za uzlijetanje. Du\xc5\xbeina svakog katapulta bila je 23,5 metara. Boce visokokomprimiranog zraka imale su dovoljno veliki kapacitet tako da je bilo mogu\xc4\x87e izvr\xc5\xa1iti \xc4\x8detiri starta (polijetanja) prije nego \xc5\xa1to bi se automatski uputili kompresori koji su punili boce. Zra\xc4\x8dni katapulti rabili su komplicirani povratni sustav vodilice za start zrakoplova. Sustavi su bili ugra\xc4\x91eni "u" palubu i s donje strane palube su se vra\xc4\x87ali u startnu poziciju. Za zaustavljanje zrakoplova koji slije\xc4\x87u bile su predvi\xc4\x91ene \xc4\x8detiri \xc4\x8deli\xc4\x8dne sajle o koje bi zrakoplov morao zapeti svojom kukom prilikom spu\xc5\xa1tanja na palubu.\n_START_SECTION_\nBrodski hangari\n_START_PARAGRAPH_\nBrodski hangar pod palubom bio je podijeljen u dva dijela; gornji i donji. Donji hangar bio je predvi\xc4\x91en za smje\xc5\xa1taj 18 zrakoplova, a gornji za 25 zrakoplova. Za podizanje zrakoplova iz hangara na palubu konstruirana su tri lifta oktogonalnog oblika koji su bili smje\xc5\xa1teni po uzdu\xc5\xbenoj simetrali broda. Za no\xc4\x87no slijetanje bilo je predvi\xc4\x91eno adekvatno osvjetljenje ugra\xc4\x91eno po uzdu\xc5\xbenoj simetrali sletne palube.\n_START_SECTION_\nKontrola paljbe\n_START_PARAGRAPH_\nBrodsko topni\xc5\xa1tvo bilo je upravljano iz dva brodska topni\xc4\x8dka kontrolna sredi\xc5\xa1ta. Pram\xc4\x8dana i krmena mjesta glavnog topni\xc5\xa1tva bila su na palubama "otoka". Ugra\xc4\x91en je 6 metarski za\xc5\xa1ti\xc4\x87eni sustav za odre\xc4\x91ivanje mjera cilja i dva sustava za odre\xc4\x91ivanje udaljenosti ciljeva. PZO topovi od 105 mm bili su postavljeni na roll-off stabilizirana postolja tipa SL-6. Na glavnom jarbolu i glavnom dimnjaku bila su ugra\xc4\x91ena ukupno \xc4\x8detiri sna\xc5\xbena brodska reflektora koji su rabili za osvjetljavanje ciljeva. Planovima ugradnja radara bila predvi\xc4\x91ena u razdoblju 1938. - 1939. isto kao i ugradnja podvodnog pasivnog sonarnog sustava.'