b'\n_START_ARTICLE_\nTrojezi\xc4\x8dna hereza\n_START_PARAGRAPH_\nTrojezi\xc4\x8dna hereza je naziv kojim je sv. Konstantin \xc4\x86iril po\xc4\x8detkom 9. stolje\xc4\x87a, okarektizirao ideju stanovitih teologa toga vremena, koji su zastupali gledi\xc5\xa1te da su samo tri jezika dostojna oltara: gr\xc4\x8dki, latinski i \xc5\xbeidovski. _NEWLINE_Sredi\xc5\xa1nji dio Konstantinove polemike vidimo u njegovim mislima: \xe2\x80\x9eNe daje li Bog ki\xc5\xa1u svima jednako? Ili zar sunce ne sja svima? Ne di\xc5\xa1emo li zrak svi jednako? Zar vas nije sram odrediti samo tri jezika, a svim drugim narodima i plemenima \xc5\xbeeljeti da budu slijepi i gluhi?\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Papa Ivan VIII. potvr\xc4\x91uje ispravnost stajali\xc5\xa1ta sv. Konstantina \xc4\x86irila i sv. Metoda primaju\xc4\x87i ih vrlo sve\xc4\x8dano u Rimu: ondje su oni u bazilici na grobu sv. Petra pred samim papom odr\xc5\xbeali misu na slavenskom jeziku. Katoli\xc4\x8dka crkva u zapadnim je zemljama - od Portugala do \xc5\xa0vedske - ipak stolje\xc4\x87ima u bogoslu\xc5\xbeju nastavila koristiti samo latinski jezik - makar je pravo na uporabu brojnih drugih jezika potvr\xc4\x91ivala u brojnim isto\xc4\x8dnim crkvama u uniji sa Rimom. Bulom Industriae tuae iz 880. godine taj papa potvr\xc4\x91uje uporabu slavenskog jezika u bogoslu\xc5\xbeju. Pravo da se liturgija Rimskog obreda slu\xc5\xbei na bilo kojem jeziku izuzev latinskog ostalo je stolje\xc4\x87ima tek osobitost podru\xc4\x8dja koje je svojedobno prihvatilo glagoljicu, naposljetku - sve do 1960.- ih godina - samo nekih biskupija u Hrvatskoj.'