b'\n_START_ARTICLE_\nDrevni Egipat\n_START_PARAGRAPH_\nDrevni Egipat bila je drevna civilizacija u sjeveroisto\xc4\x8dnoj Africi, smje\xc5\xa1tena uz rijeku Nil \xc5\xa1to je danas moderna dr\xc5\xbeava Egipat. Egipatska civilizacija je srasla oko 3150. godine prije Krista (prema konvencionalnoj egipatskoj kronologiji) zajedno s politi\xc4\x8dkim ujedinjenjem Gornjeg i Donjeg Egipta pod prvim faraonom. Povijest drevnog Egipta doga\xc4\x91ala se u nizu stabilnih kraljevstva, odvojeni razdobljima relativne nestabilnosti poznatih kao srednja razdoblja: Staro kraljevstvo iz ranog bron\xc4\x8danog doba, Srednje kraljevstvo iz srednjeg bron\xc4\x8danog doba i Novo kraljevstvo iz kasnog bron\xc4\x8danog doba. Egipat je dosegnuo vrhunac svoje snage tijekom Novog kraljevstva u periodu Ramesside, nakon \xc4\x8dega su u\xc5\xa1li u period polaganog opadanja. Egipat su napadale i osvajale mnoge strane sile (kao \xc5\xa1to su Libijci, Nubijci, Asirci, Babilonci, Perzijci i Makedonci) u Tre\xc4\x87em prijelaznom, te u Kasnom periodu. U razdoblju nakon smrti Aleksandara Velikog, jedan od njegovih generala Ptolemej I. Soter, postavio je sebe kao novog vladara Egipta. Ptolemejsko kraljevstvo je vladalo Egiptom do 30. godine prije Krista, kada je pao pod vlast Rimskog Carstva i postao rimska provincija._NEWLINE_Uspjeh drevne egipatske civilizacije je do\xc5\xa1ao dijelom iz njegove sposobnosti da se prilagodi uvjetima doline rijeke Nil. Predvidljive poplave i kontrolirano navodnjavanje plodne doline proizvelo je vi\xc5\xa1ak usjeva, koji su pokretali dru\xc5\xa1tveni razvoj i kulturu.\n_START_SECTION_\nOsnove\n_START_PARAGRAPH_\nEgipat je transkontinentalna nacija smje\xc5\xa1tena uglavnom u Sjevernoj Africi, s Sinajskim poluotokom koji se nalazi u Aziji. Ima obalu na Sredozemnom moru,  Crvenom moru, Sueskom zaljevu i zaljevu Aqaba. Grani\xc4\x8di s Libijom na zapadu, Sudanom na jugu, i pojasom Gaze pod palestinskom upravom i Izraelom na istoku. Drevni Egipat je bio podijeljen na dvije dr\xc5\xbeave, poznate kao Gornji i Donji Egipat. Rijeka Nil te\xc4\x8de prema sjeveru od ju\xc5\xbene to\xc4\x8dke do Sredozemnog mora. Nil, oko kojeg se okupila ve\xc4\x87ina stanovni\xc5\xa1tva Egipta, bio je \xc5\xbeila kucavica egipatske kulture jo\xc5\xa1 od kamenog doba i kulture Naqada._NEWLINE_Podru\xc4\x8dje oko Nila zvalo se Kemet ("crna zemlja"), ime je dobila po tamnoj zemlji nanesenu poplavnim vodama Nila. Pustinja je imala ime De\xc5\xa1ret ("crvena zemlja") _NEWLINE_Nomadski lovci-sakuplja\xc4\x8di po\xc4\x8deli su \xc5\xbeivjeti uzdu\xc5\xbe Nila tijekom pleistocena. Tragovi tih ranih ljudi javljaju se u obliku rukotvorina uzdu\xc5\xbe nilskih terasa i u oazama. Do oko 6000 p.K. u dolini Nila se javilo organizirano ratarstvo i velike gra\xc4\x91evine.\n_START_SECTION_\nNarod\n_START_PARAGRAPH_\nPostoje mnoge teorije o porijeklu ranih Egip\xc4\x87ana, ta je tema jo\xc5\xa1 uvijek protkana proturje\xc4\x8dnostima._NEWLINE_Egipatsko dru\xc5\xa1tvo bilo je spoj naroda sjevera i sjeverozapada Afrike sa narodima jugozapadne Azije. Nedavna istra\xc5\xbeivanja geneti\xc4\x8dara potvr\xc4\x91uju ovu teoriju, ali rasprave o toj temi jo\xc5\xa1 uvijek traju._NEWLINE_Egipatska kultura bila je izuzetno stabilna i mijenjala se vrlo malo kroz razdoblje od gotovo 3000 godina. To uklju\xc4\x8duje religiju, obi\xc4\x8daje, umjetni\xc4\x8dko izra\xc5\xbeavanje, arhitekturu i dru\xc5\xa1tvenu strukturu._NEWLINE_Povijest drevnog Egipta zapravo po\xc4\x8dinje s Egiptom kao ujedinjenom dr\xc5\xbeavom, \xc5\xa1to se dogodilo oko 3000 p.K. Narmer, koji je ujedinio Gornji i Donji Egipat, bio je prvi faraon; iako arheolo\xc5\xa1ki dokazi pokazuju da je razvijeno egipatsko dru\xc5\xa1tvo postojalo i znatno prije toga: Preddinastijski Egipat._NEWLINE_U 10. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87u p.K. uzdu\xc5\xbe Nila kulturu uzgajiva\xc4\x8da \xc5\xbeitarica koji su koristili najraniji oblik srpova, zamijenila je kultura lovaca, ribara i lovaca-sakuplja\xc4\x8da koji su koristili kamena oru\xc4\x91a. Postoje i dokazi o ljudskim prebivali\xc5\xa1tima u jugozapadnom dijelu Egipta, blizu granice sa Sudanom, prije 8000 p.K. Klimatske promjene i/ili pretjerana ispa\xc5\xa1a oko 8000 p.K. po\xc4\x8dele su isu\xc5\xa1ivati egipatske pa\xc5\xa1njake, s vremenom oblikuju\xc4\x87i Saharu oko 2500 p.K.], pa su rana plemena selila prema Nilu gdje su razvili sjedila\xc4\x8dko gospodarstvo i centraliziranije dru\xc5\xa1tvo. Postoje dokazi pastoralizma i uzgoja \xc5\xbeitarica u isto\xc4\x8dnoj Sahari u 7. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87u p.K. Do 6000 p.K. stari su uzgajali stoku i gradili velike gra\xc4\x91evine. Gradnja uz pomo\xc4\x87 \xc5\xbebuke bila je u upotrebi od 4000 p.K._NEWLINE_Arheolozi \xc4\x8desto izlaze s razli\xc4\x8ditim kronologijama drevnog Egipta, tako\xc4\x91er \xc4\x87e se \xc4\x8desto na\xc4\x87i u istom radu navedeno vi\xc5\xa1e alternativnih kronologija. Iz ovog razloga mo\xc5\xbee biti razlika izme\xc4\x91u datuma koji su prikazani ovdje, i onih u ostalim \xc4\x8dlancima. Isto tako, \xc4\x8desto postoji i vi\xc5\xa1e varijanti pisanja imena. Egiptolozi obi\xc4\x8dno dijele povijest faraonske civilizacije koriste\xc4\x87i raspored kojeg je izradio Maneton u svome djelu Aegyptaica.\n_START_SECTION_\nOporezivanje\n_START_PARAGRAPH_\nEgipatski su vladari nametnuli razli\xc4\x8dite poreze svome narodu. Budu\xc4\x87i da u to doba nije bilo nikakvog poznatog oblika valute, porezi su pla\xc4\x87ani "u naturi" (robom ili radom). Vezir je nadzirao porezni sustav kroz dr\xc5\xbeavne odjele. Ti su odjeli morali svakodnevno podnositi izvje\xc5\xa1taje o koli\xc4\x8dini raspolo\xc5\xbeive robe, kao i kolike je se ubudu\xc4\x87e o\xc4\x8dekuje. Porez je bio pla\xc4\x8dan ovisno o zanatu ili du\xc5\xbenostima pojedinca. Zemljoposjednici su pla\xc4\x87ali porez u \xc5\xbeitu i ostalim proizvodima koje su uzgojili na svojoj zemlji. Obrtnici su pla\xc4\x87ali u robi koju su proizvodili. Lovci i ribari pla\xc4\x87ali su od onoga \xc5\xa1to je bilo ulovljeno u rijeci, mo\xc4\x8dvari ili pustinji. Jedan \xc4\x8dlan svakog ku\xc4\x87anstva bio je obvezan platiti porez javnim radom, kopanjem kanala u radom u rudniku, nekoliko tjedana godi\xc5\xa1nje. No, bogatiji plemenita\xc5\xa1i mogli su unajmiti siroma\xc5\xa1nijeg \xc4\x8dovjeka da otplati njihov porez radom.\n_START_SECTION_\nPismo\n_START_PARAGRAPH_\nNarmerova plo\xc4\x8da dugo je bila najstariji zapis hijeroglifima. Prona\xc4\x91ena je tijekom iskapanja u Hierakonpolisu (dana\xc5\xa1nji Kawm al-Ahmar) 1890-ih, a starost joj je odre\xc4\x91ena na 3200 p.K. no novija istra\xc5\xbeivanja pokazuju da simboli na keramici iz Gerzeje, iz 4000 p.K., sli\xc4\x8de tradicionalnim hijeroglifskim oblicima. 1998. tim njema\xc4\x8dkih arheologa pod vodstvom Guntera Dreyera je, na iskapanjima kod Abydosa, otkrio grobnicu koja je pripadala preddinastijskom vladaru. U njoj su prona\xc5\xa1li 3 stotine oznaka zapisanih  proto-hijeroglifima, starost im je odre\xc4\x91ena na oko 33.st.p.K._NEWLINE_Egiptolozi egipatsko pismo zovu egipatski hijeroglifi, oni su danas najstarije poznato pismo. Hijeroglifi su bili dijelom slogovni i dijelom slikovni. Hijeratski je kurzivna oblik egipatskih hijeroglifa a prvi puta se koristio za vrijeme prve dinastije (oko  2925.p.K.\xe2\x80\x93oko 2775.p.K.). Demotski egipatski je pojam koji ozna\xc4\x8dava pismo i jezik  koji je slijedio kasnoegipatskom. Koptski je jezik pre\xc5\xbeivio u govoru do srednjeg vijeka, a danas ga koristi kr\xc5\xa1\xc4\x87anska manjina kao liturgijski jezik._NEWLINE_Po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od oko 2700.p.K., Egip\xc4\x87ani koriste piktograme da bi predstavili zvu\xc4\x8dne glasove \xe2\x80\x93 suglasnike i samoglasnike. Do 2000.p.K., koristilo se 26 piktograma da bi se opisalo 24 (koja su poznata) egipatska zvu\xc4\x8dna glasa. _NEWLINE_Hijeroglifi su se prestali koristiti oko 4.st.n.e. Nakon 15.st.n.e. po\xc4\x8deli su poku\xc5\xa1aji da se hijeroglifi de\xc5\xa1ifriraju.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nEgipatske religije nastale su preuzimanjem vjerovanja egipatskog naroda od preddinastijskog razdoblja pa sve do pojave kr\xc5\xa1\xc4\x87anstva i islama u Gr\xc4\x8dko-rimskom razdoblju. _NEWLINE_Sve \xc5\xbeivotinje koje su, od Preddinastijskog razdoblja,  prikazivane i obo\xc5\xbeavane u umjetnosti, pismu i religiji drevnog Egipta, bile su autohtone afri\xc4\x8dke \xc5\xbeivotinje. To se promijenilo dolaskom Gr\xc4\x8dko-rimskog razdoblja. Jednogrba deva, koja je prvo pripitomljena u Arabiji, u Egiptu se pojavljuje po\xc4\x8detkom 2. tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a prije Krista._NEWLINE_Hram je bio sredi\xc5\xa1te naselja starog Egipta. Slu\xc5\xbeio je kao gradska vije\xc4\x87nica, sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1te, knji\xc5\xbenica, kao i za religijske funkcije._NEWLINE_Religiozna priroda egipatske civilizacije utjecala je na njen doprinos umjetnostima drevnog svijeta. Mnoga velika djela drevnog Egipta prikazuju bogove, bo\xc5\xbeice i faraone, koji su tako\xc4\x91er smatrani bo\xc5\xbeanstvima. Umjetnost drevnog Egipta je op\xc4\x87enito obilje\xc5\xbeena idejom reda. _NEWLINE_Mumije i piramide koje su prona\xc4\x91ene i izgra\xc4\x91ene izvan drevnog Egipta pokazuju utjecaj vjerovanja drevnog Egipta na druge prapovijesne kulture. Jedan od na\xc4\x8dina \xc5\xa1irenja njihovog utjecaja bio je i put svile. Neke od dr\xc5\xbeava s kojima je drevni Egipat bio povezan bile su Nubija i Punt na jugu, Egejska i drevna Gr\xc4\x8dka na sjeveru, Levant i druga podru\xc4\x8dja na Bliskom Istoku, i Libija na zapadu._NEWLINE_Podrobniji \xc4\x8dlanak o temi: Umjetnost drevnog Egipta\n_START_SECTION_\nEgiptologija\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Egiptologija je znanost koja prou\xc4\x8dava Drevni Egipat i egipatske starine te je regionalni i tematski ogranak \xc5\xa1irih znanstvenih displina drevne povijesti i arheologije. _NEWLINE_Znanstvenici koji se bave ovom disciplinom nazivaju se egiptolozi, iako se egiptologijom bave i stru\xc4\x8dnjaci iz srodnih znanstvenih podru\xc4\x8dja._NEWLINE_Egiptologija se bavi istra\xc5\xbeivanjem podru\xc4\x8dja staroegipatske kulture ( jezik, knji\xc5\xbeevnost, povijest, religija, umjetnost, gospodarstvo i etika ) od petog tisu\xc4\x87lje\xc4\x87a pr. Kr. do kraja rimske vladavine u \xc4\x8detvrtom stolje\xc4\x87u. _NEWLINE_Po\xc4\x8detkom moderne egiptologije smatra se godina 1822., kad  je de\xc5\xa1ifriran sustav egipatskoga pisma - hijeroglifa.'