b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8ce\xc4\x8denija\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1783. Rusija pod Katarinom Velikom pripaja Gruziju stje\xc4\x8du\xc4\x87i tako formalno i vlast nad \xc4\x8ce\xc4\x8denijom. Prvi sukob Rusa i \xc4\x8ce\xc4\x8dena zbiva se 1830. kada ruski car Nikola I. poku\xc5\xa1ava osvojiti Kavkaz. Slijede Kavkaski ratovi okon\xc4\x8dani 1864. Pod vodstvom Imama \xc5\xa0amila, kojemu je bio cilj osnovati islamsku dr\xc5\xbeavu, \xc4\x8ce\xc4\x8deni se uspje\xc5\xa1no odupiru ruskoj invaziji sve do 1859. kada je njihov vo\xc4\x91a \xc5\xa0amil uhva\xc4\x87en. O njemu pi\xc5\xa1e Lav Tolstoj u romanu Had\xc5\xbei Murat. Manji sukobi traju tijekom 1860-ih, uglavnom oko rijeke Terek. Od 1859. \xc4\x8ce\xc4\x8deni su deportirani ili sami bje\xc5\xbee u Osmansko Carstvo._NEWLINE_Tijekom ruske revolucije 1917. \xc5\xa1eik Uzun Had\xc5\xbei osnovao je 1919. Sjevernokavkaski emirat. \xc4\x8ce\xc4\x8denija progla\xc5\xa1ava neovisnost, ali je bolj\xc5\xa1evi\xc4\x8dka vojska okupira i 1920. osniva \xc4\x8ce\xc4\x8densku autonomnu oblast. U sije\xc4\x8dnju 1921. u Vladikavkazu zasjedao kongres te je ustanovljena SS autonomna planinska republika iz koje se \xc4\x8ce\xc4\x8denija izdvojila u studenom 1922. \xc4\x8ce\xc4\x8denija se 1934. spaja sa Ingu\xc5\xa1kom autonomnom obla\xc5\xa1\xc4\x87u u \xc4\x8ce\xc4\x8densko-ingu\xc5\xa1ku autonomnu oblast koja pak 1936. postaje \xc4\x8ce\xc4\x8densko-ingu\xc5\xa1ka Autonomna Sovjetska Socijalisti\xc4\x8dka Republika. U studenom 1940. njema\xc4\x8dke su trupe bile nadomak \xc4\x8ce\xc4\x8denije, ali su se povukle. Staljin je deportirao oko 400.000 \xc4\x8ce\xc4\x8dena i Ingu\xc5\xa1a. Dana 23. i 24. velja\xc4\x8de 1944. ruske trupe su ih sustavno trpale u kamione i prebacivale na istok. \xc4\x8ce\xc4\x8deni i Ingu\xc5\xa1i su 1957. vra\xc4\x87eni iz Kazahstana i Kirgistana u svoju domovinu na inicijativu Hru\xc5\xa1\xc4\x8dova.  _NEWLINE_Nakon raspada Sovjetskog Saveza D\xc5\xbeohar Dudajev, \xc4\x8de\xc4\x8denski politi\xc4\x8dar i biv\xc5\xa1i sovjetski general izabran je za predsjednika \xc4\x8ce\xc4\x8denije te u studenom 1991. progla\xc5\xa1ava neovisnost. Dana 11.12.1994. predsjednik Jeljcin \xc5\xa1alje trupe u Grozni. Poginulo je 70-80.000 ljudi, uglavnom \xc4\x8de\xc4\x8denskih civila. Uz velike gubitke Rusi okupiraju Grozni i dvije tre\xc4\x87ine \xc4\x8ce\xc4\x8denije. U lipnju 1995. \xc4\x8ce\xc4\x8deni zarobljavaju stotine talaca u bolnici u Budenovsku, u ju\xc5\xbenoj Rusiji. Ruski komandosi rje\xc5\xa1avaju krizu u akciji u kojoj je poginulo vi\xc5\xa1e od stotinu talaca. U travnju 1996. Dudajev je ubijen projektilom dok je telefonirao satelitskim telefonom. Jeljcin je nakon neuspjelih poku\xc5\xa1aja potpisivanja primirja poslao generala Aleksandra Ljebeda da s Mashadovim dogovori povla\xc4\x8denje ruskih postrojbi te se Rusija 1996. povla\xc4\x8di pora\xc5\xbeena. U prvoj vojnoj kampanji poginulo je 3826 ruskih vojnika i izme\xc4\x91u 60.000 i 100.000 civila. \xc4\x8ce\xc4\x8deni 1996. uspijevaju ponovo uspostaviti nadzor nad Groznim, mirovni ugovor s Rusijom slu\xc5\xbebeno je potpisan u svibnju 1997, kojim je predvi\xc4\x91eno da \xc4\x8ce\xc4\x8denija i Rusija u razdoblju od pet godina postignu politi\xc4\x8dki dogovor o kona\xc4\x8dnom statusu \xc4\x8ce\xc4\x8denije._NEWLINE_Tako 1997. \xc4\x8ce\xc4\x8denija stje\xc4\x8de de facto neovisnost po\xc5\xa1to je Rusija priznala Mashadovljevu vladu. Na tome bi ostalo, ali po\xc4\x8detkom 1999. Mashadov je prisiljen uvesti \xc5\xa1erijatski zakon. Naime u\xc4\x8destali su zlo\xc4\x8dini i otmice, ja\xc4\x8da islam i snage \xc5\xa0amila Basajeva napadaju Dagestan. Mashadov ne podr\xc5\xbeava napad. Ipak, Rusija prekida pregovore sa \xc4\x8ce\xc4\x8denijom i odlu\xc4\x8duje upravljati njome iz Moskve. Predsjednik Jeljcin naglo daje ostavku, a vlast preuzima radikalniji Putin koji se surovo obra\xc4\x8dunava sa \xc4\x8de\xc4\x8denskim vo\xc4\x91ama, ne \xc5\xa1tede\xc4\x87i pritom ni civile._NEWLINE_Dana 13. velja\xc4\x8de 2004. u Dohi u Kataru ubijen je tada biv\xc5\xa1i \xc4\x8de\xc4\x8denski predsjednik Zelimhan Jandarbijev, a na drugom frontu ubijen je Ahmad Kadirov u ekspoziji na stadionu 9. svibnja 2004. Mashadov je ubijen 8. o\xc5\xbeujka 2005. Njegovo tijelo nije predano obitelji, nego je pokopan na tajnom mjestu. \xc5\xa0amilu Basajevu ne uspijeva, me\xc4\x91utim nitko dosko\xc4\x8diti sve dok 10. srpnja 2006. nije poginuo u eksploziji vagona ispunjenog eksplozivom. Nedugo zatim, \xc4\x8de\xc4\x8denski su pobunjenici obznanili da ne odustaju od daljnje borbe.\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce\xc4\x8denija je republika na jugu europskoga dijela Rusije, povr\xc5\xa1ine 17.300 km\xc2\xb2, s 1.268.989 stanovnika, uglavnom \xc4\x8ce\xc4\x8deni (95.3%), zatim Rusi (1.9%), i ostali - Ingu\xc5\xa1i, Armenci, Ukrajinci i drugi - (2.9%). Glavni grad je D\xc5\xbeohar-Gala (ranije Grozni), a ve\xc4\x87i gradovi su: Gudermes, A\xc4\x8dkoj-Martan, Urus-Martan, Argun, \xc5\xa0ali. Na jugu obuhva\xc4\x87a s obronke Velikoga Kavkaza (Tebulosmta, 4493 m), na sjeveru Nogajsku stepu, a izme\xc4\x91u njih su \xc5\xa1iroke plodne doline Tereka i pritoka Sun\xc5\xbee. U vegetaciji prevladava stepa i niska \xc5\xa1uma. Klima je prete\xc5\xbeno kontinentalna. Na natapanim povr\xc5\xa1inama sjevernoga nizinskog dijela poljoprivreda (ri\xc5\xbea i druge \xc5\xbeitarice, vinogradarstvo, vo\xc4\x87arstvo, povrtlarstvo), u vi\xc5\xa1em, kavkaskom dijelu, sto\xc4\x8darstvo. Glavna gospodarska grana je proizvodnja i prerada nafte. Glavna le\xc5\xbei\xc5\xa1ta su u dolini Sun\xc5\xbee izme\xc4\x91u D\xc5\xbeohar-Gale i Gudermesa. Rafinerija u D\xc5\xbeohar-Gali me\xc4\x91u najve\xc4\x87ima u Rusiji. Naftovod se prote\xc5\xbee do Maha\xc4\x8dkale na Kaspijskom jezeru i Tuapsea na Crnome moru. Razvijene su Strojogradnja, kemijska, drvna i prehrambena industrija.'