b'\n_START_ARTICLE_\nCrkva Hora\n_START_PARAGRAPH_\nCrkva Krista Spasitelja u polju ili Crkva Hora (gr\xc4\x8dki: \xe1\xbc\xa1 \xe1\xbc\x98\xce\xba\xce\xba\xce\xbb\xce\xb7\xcf\x83\xce\xaf\xce\xb1 \xcf\x84\xce\xbf\xcf\x85 \xe1\xbc\x8d\xce\xb3\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x85 \xce\xa3\xcf\x89\xcf\x84\xe1\xbf\x86\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82 \xe1\xbc\x90\xce\xbd \xcf\x84\xe1\xbf\x83 \xce\xa7\xcf\x8e\xcf\x81\xe1\xbe\xb3 ili \xce\x9c\xce\xbf\xce\xbd\xce\xae \xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82 \xce\xa7\xcf\x8e\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x82, "Crkva Krista Spasitelja u polju" ili "Manastir Chora"; turski: Kariye Camii ili Kariye Kilisesi, "D\xc5\xbeamija Hora" ili "Crkva Hora") se smatra jednom od najljep\xc5\xa1ih primjera bizantskih crkvi, najvi\xc5\xa1e zbog prelijepih freski i mozaika u njezinoj unutra\xc5\xa1njosti. Crkva se nalazi u Istanbulskoj \xc4\x8detvrti Edirnekapi ("Vrata prema Edirneu") koja se nalazi u zapadnom dijelu op\xc4\x87ine (belediye) Fatih. Crkvu su u 16. stolje\xc4\x87u Osmanski Turci pretvorili u d\xc5\xbeamiju, a 1948. godine je sekularizirana i pretvorena u muzej. Danas je, uz Aja Sofiju i Cisternu Baziliku, jedna od najposje\xc4\x87enijih bizantskih atrakcija u Istanbulu.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nIme joj potje\xc4\x8de od njezine lokacije, naime Chora ("u polju") je ozna\xc4\x8davalo kako se radi o crkvi koja je bila izvan zidina Konstantinopola, ju\xc5\xbeno od tzv. "Zlatnog roga". Izvorna crkva je podignuta u ranom 5. stolje\xc4\x87u, izvan Konstantinovih zidina, no izgradnjom Teodozijevih zidina (413.-414.) crkva se na\xc5\xa1la unutar gradskih zidina._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nji izgled crkva je dobila za dinastije Paleologa od 1077.-1081. godine, kada je Marija Dukaina, punica cara Aleksija I. Komnena, obnovila crkvu u tada popularnom locrtu upisanog gr\xc4\x8dkog kri\xc5\xbea. Nakon potresa obnovio ju je kraljevi\xc4\x87 Izak Komnen, Aleksijev tre\xc4\x87i sin, no dovr\xc5\xa1ena je tek dva stolje\xc4\x87a kasnije (1315.-21.), za vladavine ministra Teodora Metohita, kada su zavr\xc5\xa1ene njezine impresivne freske i mozaici._NEWLINE_Za vrijeme posljednje Osmanske opsade Konstantinopola 1453. godine, njezina ikona Gospa od Odigitrije ("Ona koja pokazuje put") je izno\xc5\xa1ena kako bi pomogla braniteljima grada Oko pola stolje\xc4\x87a kasnije, veliki vezir Atik Ali Pa\xc5\xa1a je naredio njezino pretvaranje u d\xc5\xbeamiju za \xc5\xa1to su njezine freske i mozaici prekrivene slojem gipsa._NEWLINE_God. 1948., nakon \xc5\xa1to je progla\xc5\xa1ena Muzejom Hora (Kariye M\xc3\xbczesi), Thomas Whittemore i Paul A. Underwood s Ameri\xc4\x8dkog bizantskog instituta u Dumbarton Oaksu su pokrenuli njezinu obnovu.'