b'\n_START_ARTICLE_\nBan\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nNaziv vjerojatno dolazi od mongolsko-turske rije\xc4\x8di bajan (bogat, imu\xc4\x87an), koja je u hrvatski jezik u\xc5\xa1la preko Avara. Postoje i pretpostavke da se radi o ilirskoj izvedenici.\n_START_SECTION_\nNagodbeno razdoblje (1868.-1918.)\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Osuvremenjivanjem dr\xc5\xbeavne uprave i na osnovi Hrvatsko-ugarske nagodbe iz 1868. godine, banski je polo\xc5\xbeaj oslabljen. Ban je po polo\xc5\xbeaju predsjednik hrvatske vlade, a funkcija mu je znatno reducirana, jer ga je po Nagodbi imenovao kralj na prijedlog ugarskog ministra predsjednika i nije vi\xc5\xa1e smio biti vojna osoba. Njegove upravne djelatnosti bile su: predsjedanje sjednicama Sabora i predsjedanje Hrvatskog kraljevskog vije\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj bana 1918.-1921.\n_START_PARAGRAPH_\nPoslije propasti Austro-Ugarske i sjedinjenjem hrvatskih zemalja s okolnim slavenskim zemljama u novu politi\xc4\x8dku tvorevinu 1918. godine, banska je slu\xc5\xbeba ukinuta Vidovdanskim ustavom iz 1921. godine. Za vrijeme \xc5\xa0estosije\xc4\x8danjske diktature postavljani su banovi za tada\xc5\xa1nje banovine, ali oni su bili samo najvi\xc5\xa1i upravni \xc4\x8dinovnici, \xc4\x8dvrsto podre\xc4\x91eni centralisti\xc4\x8dkoj vlasti u Beogradu.\n_START_SECTION_\nBanovina Hrvatska (1939.-1941.)\n_START_PARAGRAPH_\nSporazumom Cvetkovi\xc4\x87-Ma\xc4\x8dek iz 1938. ustrojena je posebna teritorijalno-administrativna jedinica unutar Kraljevine Jugoslavije, pod imenom Banovina Hrvatska. Banska funkcija je dobila ne\xc5\xa1to \xc5\xa1ire ovlasti. Za bana je imenovan politi\xc4\x8dar Ivan \xc5\xa0uba\xc5\xa1i\xc4\x87. Kapitulacijom Kraljevine Jugoslavije i uspostavom NDH u travnju 1941. ukinuta je funkcija i polo\xc5\xbeaj hrvatskog bana.\n_START_SECTION_\nBanovac (podban)\n_START_PARAGRAPH_\n_NEWLINE_Zamjenik bana bio je podban (lat. vicenbanus). Podbana je birao Sabor ve\xc4\x87inom glasova, dok je ban predlagao kandidate. Podban je dolazio iz redova najbogatijih plemi\xc4\x87a, a do 1756. bio je i veliki \xc5\xbeupan Kri\xc5\xbeeva\xc4\x8dke i Zagreba\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije, dok te dvije \xc5\xbeupanije nisu dobile zasebne \xc5\xbeupanijske uprave. Podban je sudjelovao u radu Oktavalnog suda, a od 1723. i u radu Banskog stola, kao banov zamjenik. U sastav banske kancelarije ulazio je i banski protonotar kojeg je birao Sabor na prijedlog bana._NEWLINE_U drugoj polovici 18. stolje\xc4\x87a javlja se institucija banskog namjesnika. Najprije su bila birana dvojica namjesnika. Prvi je, obi\xc4\x8dno zagreba\xc4\x8dki biskup, bio zadu\xc5\xbeen za pravne poslove, dok je drugi, velika\xc5\xa1 u kojeg je kralj imao povjerenja, bio zadu\xc5\xbeen za vojne poslove. Uskoro je (1773.) kralj uveo samo jednog banskog namjesnika.\n_START_SECTION_\nSjedi\xc5\xa1te\n_START_PARAGRAPH_\nU po\xc4\x8detku je ban stolovao u svom vlastitom dvorcu ili utvrdi koje je posjedovao te nije bilo stalnog sjedi\xc5\xa1ta banske vlasti. Kako je ban u po\xc4\x8detnom razdovlju bio i vrhovni vojni zapovjednik Hrvatske, sjedi\xc5\xa1te je odre\xc4\x91ivao i ovisno o vojnim potrebama obrane kraljevine od Osmanlija. Od 16. stolje\xc4\x87a u Zagrebu se sve vi\xc5\xa1e koncentriraju politi\xc4\x8dke institucije te sabor sve \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e zasjeda upravo na zagreba\xc4\x8dkom Gornjem gradu, pa tako i ban mora sve \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e tu boraviti. 1808. slijedom zaklju\xc4\x8dka Sabora ban Ignjat Gyulay kupio je privatnu pala\xc4\x8du baruna Franje Kulmera na zapadnoj strani Markovog trga kako bi dobio novu kraljevinsku ku\xc4\x87u za trajan stan banova, sjedi\xc5\xa1te sudova, pohranu javnih spisa i kraljevinskih knjiga, odnosno saborskih zapisnika. Kupoprodajni ugovor o prodaji pala\xc4\x8de skopljen je 1. kolovoza 1808. Takvim je rasporedom u prvom redu rije\xc5\xa1eno pitanje stana za bana pa je pala\xc4\x8da i dobila naziv "banska pala\xc4\x8da", a kasnije "banski dvori". Do po\xc4\x8detka 1809. pala\xc4\x8da je renovirana i nadogra\xc4\x91ena te su u njoj smje\xc5\xa1teni kraljevski Zemaljski arhiv, Banski i zemaljski sudbeni stol, te hrvatska sabornica. Godine 1837. od obitelji Rauch kupljen je i sjeverni kompleks, sjeverno krilo sada\xc5\xa1njih Banskih dvora, a nakon dogradnje zapadnog i sjevernog krila zgrade u taj dio pala\xc4\x8de premje\xc5\xa1ta se Banski i Sudbeni stol. Posljednja velika nadogradnja i pro\xc5\xa1irenje sjeverozapadnog dijela kompleksa obavljena je 1882., pri kraju banovanja prvog bana pu\xc4\x8danina Ivana Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nBanska zastava\n_START_PARAGRAPH_\nBanu je prilikom instalacije do 1869. uru\xc4\x8divana banska zastava kao simbol njegove vlasti. Obi\xc4\x8dno je bila bogato izvezena i ure\xc5\xa1ena, u obliku konjani\xc4\x8dkih guidona, te simbolizira banski vojni autoritet. Na \xc4\x8desto jednobojnom, crvenom licu je nosila grbove kraljevina Hrvatske, Slavonije i Dalmacije, a na nali\xc4\x8dju osobni grb bana ili grb njegove obitelji te obi\xc4\x8dno banov monogram. Instalacijska zastava bana Jela\xc4\x8di\xc4\x87a iz 1848. prva je uporaba crveno-bijelo-plave trobojnice kao zastave koja predstavlja Hrvatsku. Osim zastave, i stijeg je bio bogato ukra\xc5\xa1en i izrezbaren, a na vrhu je obi\xc4\x8dno bio pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x87en plamenac (vrpca) sa sloganom. Ban Levin Rauch prilikom instalacije 1869. na vrpci je nosio slogan "Za kralja, dom i zakon.-Barun Levin Rauch, ban 1869.", a banu Jela\xc4\x8di\xc4\x87u 1848. na darovanoj vrpci bilo je ispisano "Jela\xc4\x8di\xc4\x87u banu - domorodne d\xc4\x9bvojke".\n_START_SECTION_\nBansko \xc5\xbeezlo\n_START_PARAGRAPH_\nOsim banske zastave, ban je imao i bansko \xc5\xbeezlo (buzdovan) kao simbol banske vrhovne sudbene i upravne vlasti. Od Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87evog vremena i njegovih liberalnih reformi uvedena je dioba vlasti te ban vi\xc5\xa1e nije imao vrhovnu sudbenu vlast u Kraljevini Hrvatskoj, Slavoniji i Dalmaciji te je bansko \xc5\xbeezlo izgubilo i simboli\xc4\x8dnu va\xc5\xbenost.\n_START_SECTION_\nInstalacija bana\n_START_PARAGRAPH_\nOd srednjeg vijeka pa sve do 1869. hrvatski ban je ustoli\xc4\x8davan na du\xc5\xbenost na trgu i u crkvi svetog Marka u Zagrebu, u sve\xc4\x8danoj ceremoniji, s plemi\xc4\x87kim povorkama i rasko\xc5\xa1nim ceremonijalom. Obi\xc4\x8dno se za prigodu uzimalo prvo zasjedanje sabora nakon kraljevog imenovanja bana. Ban je polagao prisegu te su mu predavane banska zastava kao simbol vojne te \xc5\xbeezlo kao simbol sudbene vlasti. Obi\xc4\x8dno u crkvi sv. Marka, dr\xc5\xbee\xc4\x87i u desnoj ruci \xc5\xbeezlo, a u lijevoj zastavu, stoje\xc4\x87i na uzvi\xc5\xa1enu mjestu, izricao bi ban prisegu okupljenom plemstvu i predstavnicima stale\xc5\xbea. Prisegu bi mu \xc4\x8ditao kraljev povjerenik. Ban bi preuzimanjem zastave i sve\xc4\x8danim okupljanjem banskog banderija postajao vojni zapovjednik Kraljevine u svojim ovlastima, \xc5\xa1to je bilo naru\xc5\xa1eno pri prisezi 1615. _NEWLINE_1739. na Trgu je izgra\xc4\x91ena kraljevska ku\xc4\x87a kako bi se na stalnom mjestu smjestio sabor i dr\xc5\xbeavne instucije, a od 1776. tu stalno zasjeda Hrvatski sabor. Otkako je na Trgu stalno smje\xc5\xa1ten Sabor, ban bi obi\xc4\x8dno bio u sve\xc4\x8danoj povorci, pra\xc4\x87en crkvenim, gradskim i plemi\xc4\x87kim izaslanstvima sa zastavama \xc5\xbeupanija te zastavama Hrvatske, Slavonije i Dalmacije doveden na Trg sv. Marka te bi onda u\xc5\xa1ao u sabornicu, gdje je \xc4\x8ditana kraljeva odluka o imenovanju banom. Uglavnom bi odluku i pozdravni govor \xc4\x8ditao zagreba\xc4\x8dki biskup ili drugi crkveni velikodostojnik. Ban je potom u Saboru polagao prisegu pred stale\xc5\xbeima, u kojoj bi obe\xc4\x87ao da \xc4\x87e se dr\xc5\xbeati ustava i zakona. Time se isticala autonomija plemstva i redova Kraljevine Hrvatske. Potom bi ga, uz pucnjavu topova i zvonjavu zvona, plemstvo diglo triput zajedno sa stolicom u zrak, uzvikuju\xc4\x87i "vivat!" (lat. "\xc5\xbeivio!"). Nakon toga, iz sabornice bi ban oti\xc5\xa1ao u crkvu sv. Marka na misu zahvalnicu, dok bi dva plemi\xc4\x87a pred njim nosila \xc5\xbeezlo i zastavu, \xc4\x8dime bi zavr\xc5\xa1avao slu\xc5\xbebeni dio instalacije._NEWLINE_Od 18. st. banovi su prigodom ustoli\xc4\x8denja (instalacije) nosili crvenu odoru ugarskog konjani\xc5\xa1tva, a ban Jela\xc4\x8di\xc4\x87 je prvi koji je dao na\xc4\x8diniti odoru u bojama hrvatske trobojnice i u narodnom kroju. Kasnije su banovi prilikom instalacije uglavnom nosili plemi\xc4\x87ka odijela, dok se Ivan Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87, prvi ban pu\xc4\x8danin, u svom sve\xc4\x8danom nastupu pred Saborom 1873. pojavio u gra\xc4\x91anskom odijelu. Instalacijske sve\xc4\x8danosti trajale bi vi\xc5\xa1e dana, organizirale su se pu\xc4\x8dke sve\xc4\x8danosti, bakljade i sve\xc4\x8dani plesovi. Od kraja 18. stolje\xc4\x87a u po\xc4\x8dast novog bana spjevali bi se i hvalospjevi i pozdravne pjesme - primjerice, 1783. u \xc4\x8dast instalacije Franje Eszterh\xc3\xa1zyja tiskana je pjesni\xc4\x8dka zbirka A. Hoffmana Componimenti poetici\xe2\x80\xa6. Banu u \xc4\x8dast prigodom ustoli\xc4\x8denja pisali bi se i sve\xc4\x8dani govori kojim bi ga kakav vrsan govornik do\xc4\x8dekao (primjerice, Ivan pl. Bedekovi\xc4\x87-Komorski odr\xc5\xbeao je govor banu Franji Vla\xc5\xa1i\xc4\x87u prilikom njegova dolaska na ustoli\xc4\x8denje u Zagreb 1832.)._NEWLINE_Osobito su sve\xc4\x8dane bile instalacije bana Ivana V. Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x87a 1732. te posebno ona bana Jela\xc4\x8di\xc4\x87a 5. lipnja 1848., prilikom koje je njegova banska crveno-bijelo-plava zastava postala hrvatskom zastavom. Instalacija bana Levina Raucha 8. i 9. rujna 1869. bila je posljednja sve\xc4\x8dana tradicionalna instalacija bana Kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije, odr\xc5\xbeana u feudalnom duhu._NEWLINE_Kako je nakon 1868. Hrvatski sabor izgubio pravo predlaganja i potvrde bana, koji je postao vi\xc5\xa1e \xc4\x8dinovnik ugarske vlade nego izvr\xc5\xa1ni, vojni i sudski poglavar kraljevine, banske instalacije su ukinute. Kasniji banovi su nakon imenovanja od strane kralja svoj prvi sve\xc4\x8dani nastup imali nastupnim govorom u Saboru u kojem bi izlagali svoj program, uz kasniju pozdravnu misu u crkvi sv. Marka te uz eventualni do\xc4\x8dek \xc4\x8dinovnika i zastupnika na trgu ili ispred Banskih dvora.'