b"\n_START_ARTICLE_\nLondon Stock Exchange\n_START_PARAGRAPH_\nLSE (skra\xc4\x87eno od engleskog naziva London Stock Exchange) najzna\xc4\x8dajnija je londonska i europska, a ujedno i jedna od najpoznatijih i najzna\xc4\x8dajnih svjetskih burza vrijednosnih papira. Smje\xc5\xa1tena je na trgu Paternoster Square, nedaleko Katedrale sv. Pavla u Londonu. U lipnju 2011. godine ukupna vrijednost dionica kompanija koje su kotirale na ovoj burzi bila je 3,75 bilijuna ameri\xc4\x8dkih dolara, \xc5\xa1to londonsku burzu vrijednosnih papira \xc4\x8dini najve\xc4\x87om burzom u Europi po opsegu trgovanja te \xc4\x8detvrtom bruzom u svijetu. Burzom upravlja London Stock Exchange Group (LSEG).\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8deci\n_START_PARAGRAPH_\nEngleski trgovac i financija\xc5\xa1 Thomas Gresham bio je osniva\xc4\x8d i pokretak kraljevske burze u Londonu, po modelu na tada ve\xc4\x87 postoje\xc4\x87u burzu u Antwerpenu. Godine 1571. burzu je otvorila kraljica Elizabeta I. Kasnije, tijekom 17. stolje\xc4\x87a trgovcima vrijednosnim papirima bio je zabranjen ulaz na burzu zbog njihova nepristojna pona\xc5\xa1anja. Zbog toga su se morali snalaziti na razne na\xc4\x8dine pa su trgovali na drugim lokacijama u blizini, kao primjerice u poznatoj gostionici Johnatan's coffe house. Godine 1698. u toj gostionici broker po imenu John Casting po\xc4\x8deo je izlistavati cijene nekoliko vrijednosnih papira, njihove te\xc4\x8dajeve te cijene nekih va\xc5\xbenijih proizvoda, poput soli, ugljena i papra. Popis cijena nije osvje\xc5\xbeavan na dnevnoj bazi, nego se mijenjao svakih nekoliko dana. Spomenute aktivnosti i popis kasnije su pre\xc5\xa1li u gostionicu Garraway\xe2\x80\x99s coffee house. Javne aukcije toga vremena trajale su toliko vremena za koliko bi izgorjela improvizirana svije\xc4\x87a od slanine, a bile su poznate i kao \xe2\x80\x9eaukcije za in\xc4\x8d svije\xc4\x87e\xe2\x80\x9c. Broj dionica s kojima se trgovalo s vremenom je rastao te se sve vi\xc5\xa1e tada\xc5\xa1njih kompanija uklju\xc4\x8dilo u kotaciju._NEWLINE_Nakon \xc5\xa1to je u velikom londonskom po\xc5\xbearu izgorjela zgrada postoje\xc4\x87e Kraljevske (Greshamove) burze, godine 1699. izgra\xc4\x91en je novi objekt i burza je ponovno otvorena. Ovo je zna\xc4\x8dio korak naprijed od gostionica i napredak prema modernom na\xc4\x8dinu trgovanja. Nova Kraljevska burza nije imala samo vlastite brokere, nego su sudjelovali i trgovci izvan te organizacije. Po\xc4\x8delo se voditi ra\xc4\x8duna o ure\xc4\x91enju na\xc4\x8dina trgovanja, koji je do tada bio pril\xc4\x8dno velik problem, jer mnogi koji su trgovali nisu imali odgovaraju\xc4\x87u dozvolu. Tako je 1697. godine Britanski parlament donio zakon o financijskom i fizi\xc4\x8dkom ka\xc5\xbenjavanju onih koji su trgovali bez dozvole. Tako\xc4\x91er, broj brokera ograni\xc4\x8den je na najvi\xc5\xa1e 100, \xc5\xa1to je kasnije pove\xc4\x87avano s rastom opsega trgovine. Ova ograni\xc4\x8denja s vremenom su dovela do problema pa su trgovci iz raznih razloga po\xc4\x8deli napu\xc5\xa1tati burzu i trgovati na ulicama Londona. Ulica u kojoj se odvijalo najvi\xc5\xa1e trgovanja u narodu je prozvana Change or exchange alley (prevedeno na hrvatski: Ulica zamjene i razmjene), a nalazila se u blizini sjedi\xc5\xa1ta Bank of England (Engleske sredi\xc5\xa1nje banke). Naravno, Parlament je nastojao sankcionirati ovakvu vrstu trgovanja. Mnoge kompanije toga doba \xc4\x8dije su se dionice prodavale na\xc5\xa1le su se u problemima budu\xc4\x87i sa su me\xc4\x91u trgovcima kolale i dionice \xe2\x80\x9eumjetnih\xe2\x80\x9c kompanija te su drasti\xc4\x8dne oscilacije njihovih dionica na\xc5\xa1tetile \xe2\x80\x9epravim\xe2\x80\x9c kompanijama._NEWLINE_Nakon svr\xc5\xa1etka Sedmogodi\xc5\xa1njeg rata (1756. \xe2\x80\x93 1763.) ponovno se aktiviralo trgovanje u gostionici Jonathan's coffee house. Godine 1773. Johnatan je zajedno sa jo\xc5\xa1 150 drugih brokera osnovao udru\xc5\xbeenje te otvorio novu i ne\xc5\xa1to formalniju \xe2\x80\x9eBurzu vrijednosnih papira\xe2\x80\x9c u ulici Sweeting alley. Uvedena je i naplata ulaznica ukoliko je netko htio trgovati.\n_START_SECTION_\n19. stolje\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\nGodine 1801. u Londonu je otvorena prva slu\xc5\xbebena burza, koja je imala svoj pravilnik, a nazvana je Subscription room (prevedeno na hrvatski: Potpisni\xc4\x8dka soba). Me\xc4\x91utim, ve\xc4\x87 prvog dana trgovanja do\xc5\xa1lo je do problema, kada su policajci morali silom izbaciti trgovce bez dozvole. Zbog ovakvih i jo\xc5\xa1 raznih razloga ova burza je bila nepogodna, pa je donesena odluka da se izgradi nova zgrada londonske burze. Dana 18. svibnja 1801. William Hamond polo\xc5\xbeio je temeljni kamen i radovi su po\xc4\x8deli. Objekt je dovr\xc5\xa1en relativno brzo, a 30. prosinca iste godine odr\xc5\xbeano je sve\xc4\x8dano otvorenje._NEWLINE_Godine 1812. donesen je prvi pravilnik burze, koji je, iako je bio kratak i sa\xc5\xbeet, unio zna\xc4\x8dajan red u trgovanje. Sa svojom novom, dr\xc5\xbeavnom upravom te rastom opsega trgovine Londonska burza vrijednosnih papira postala je sastavni dio financijskog \xc5\xbeivota grada. Tako\xc4\x91er, unato\xc4\x8d velikom javnom protivljenju, Britanska vlada putem burze prikupljala je velik dio novca za rat protiv Napoleona Bonapartea._NEWLINE_Nakon svr\xc5\xa1etka rata i zna\xc4\x8dajnog rasta gospodarske aktivnosti op\xc4\x87enito u cijelom svijetu, davanje zajmova dr\xc5\xbeavama poput Brazila, \xc4\x8cilea ili Perua bilo je perspektivno ulaganje. Vezano za to, Me\xc4\x91unarodni odjel burze omogu\xc4\x87avao je sudionicima da sudjeluju u svim transakcijama vezanima za inozemna ulaganja. Protekom vremena trgovanje inozemnim vrijednosnim papirima postaje uobi\xc4\x8dajeno. Me\xc4\x91unarodne financijske aktivnosti u to vrijeme mnogo pridonose britanskom gospodarstvu, svoje burze vrijednosnih papira dobivaju i gradovi Liverpool i Manchester._NEWLINE_Iz razloga stalnog pove\xc4\x87anja broja trgovaca i \xc4\x8dlanova burze, vlasti su 1853. godine odlu\xc4\x8dile o gradnji potpuno nove zgrade, budu\xc4\x87i da postoje\xc4\x87a vi\xc5\xa1e nije bila adekvatna a i nije se imala kamo pro\xc5\xa1iriti. Za glavnog arhitekta odabran je Thomas Allason. Novi objekt bio je pravo osvje\xc5\xbeenje, a imao je dvostruko ve\xc4\x87i prostor za trgovanje. Sredinom 19. stolje\xc4\x87a izumljeni su i u uporabu se uvode telefon i telegraf, \xc5\xa1to znatno doprinosi razvoju burzovnog poslovanja.\n_START_SECTION_\n20. stolje\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\nKako su tada i Burza, ali i London bili financijsko sredi\xc5\xa1te svijeta, po\xc4\x8detak Prvog svjetskog rata zna\xc4\x8dajno je uzdrmao britansko gospodarstvo. Odmah nakon po\xc4\x8detka sukoba dogodio se o\xc5\xa1tar pad cijena vrijednosnih papira. U srpnju 1914. Burza je zatvorena te se takvo stanje zadr\xc5\xbeava do po\xc4\x8detka 1915. godine._NEWLINE_Uli\xc4\x8dno trgovanje privremeno opet postaje aktualno. Dana 4. sije\xc4\x8dnja 1915. godine Burza je ponovno otvorena, ali ovaj put rad optere\xc4\x87uju velika ograni\xc4\x8denja, poput onog da transakcije moraju biti isklju\xc4\x8divo gotovinske. Tijekom Prvog svjetskog rata Burzu je napustilo oko 1.000 trgovaca._NEWLINE_Po\xc4\x8detkom Drugog svjetskog rata vlada op\xc4\x87a bojazan da \xc4\x87e London biti metom zra\xc4\x8dnih napada pa je Burza povremeno zatvorena, a trgovanje koje se odvija obavlja se uglavnom telefonskim putem. Tako\xc4\x91er, tijeom rata zgrada je o\xc5\xa1te\xc4\x87ena u jednom od po\xc5\xbeara u no\xc4\x87i 29. prosinca 1940. te 1945. kada ju je pogodila jedna V-2 raketa._NEWLINE_Nakon ratova dolazi vrijeme stabilizacije i gospodarskog procvata. Vlasti su ponovno primorane izgraditi ve\xc4\x87i prostor za trgovanje. Godine 1967. zapo\xc4\x8dinje izgradnja poslovnog tornja visokog 100 m koji se prostire na 26 katova. Dana 8. studenog 1972. godine objekt je dovr\xc5\xa1en te predstavlja jedan od novih simbola grada, a otvara ga kraljica Elizabeta II. Godine 1973. doga\xc4\x91aju se dvije zna\xc4\x8dajne promjene. Prva od njih dopu\xc5\xa1ta \xc5\xbeenama i strancima trgovanje na Burzi, dok druga povezuje britanske i irske regionalne burze. Burza po prvi put po\xc4\x8dinje djelovati pod slu\xc5\xbebenim imenom The London Stock Exchange. U velja\xc4\x8di godine 1984. uveden je burzovni indeks FTSE 100. Tako\xc4\x91er, osamdesetih godina 20. stolje\xc4\x87a dolazi i do Big Banga na Londonskoj burzi \xe2\x80\x93 ukidaju se mnoga ograni\xc4\x8denja, \xc5\xa1to zna\xc4\x8dajno poti\xc4\x8de razvoj trgovanja, a uveden je i sustav objave te\xc4\x8daja vrijednosnih papira na elektroni\xc4\x8dkim zaslonima. Godine 1997. uvodi se elektroni\xc4\x8dko trgovanje.\n_START_SECTION_\nNovo tisu\xc4\x87lje\xc4\x87e\n_START_PARAGRAPH_\nNovo tisu\xc4\x87lje\xc4\x87e obilje\xc5\xbeava uvo\xc4\x91enje niza novih financijskih proizvoda i novina u trgovanju. Osim toga, s uvo\xc4\x91enjem elektroni\xc4\x8dkog trgovanja Burzovni toranj postaje suvi\xc5\xa1an, a Burza 2004. godine seli na trg Paternoster Square. Godine 2007. The London Stock Exchange spaja se sa organizacijom Bursa Italiana, stvoriv\xc5\xa1i udru\xc5\xbeenje London Stock Exchange Group. Kasnije je bilo jo\xc5\xa1 nekoliko poku\xc5\xa1aja da se novonastalo udru\xc5\xbeenje ja\xc4\x8de pove\xc5\xbee sa ameri\xc4\x8dkim i kanadskim tr\xc5\xbei\xc5\xa1tima kapitala, ali ti poslovnih pothvati nisu realizirani.\n_START_SECTION_\nTrgovanje\n_START_PARAGRAPH_\nLondonska burza pru\xc5\xbea velike mogu\xc4\x87nosti ulaganja i trgovanja, a ondje kotiraju dionice vi\xc5\xa1e od 2.900 kompanija iz vi\xc5\xa1e od 60 zemalja diljem svijeta. Trgovanje se odvija elektroni\xc4\x8dkim putem. Burza je otvorena od ponedjeljka do petka, a radno vrijeme je ujutro od 08:00 h do 16:30 h poslijepodne. Neradni su dani subota, nedjelja oni praznici za koje Burza to unaprijed najavi.\n_START_SECTION_\nIndeksi\n_START_PARAGRAPH_\nKako se na Burzi trguje \xc5\xa1irokim spektrom vrijednosnih papira, postoji niz indeksa koji ih prate, kao primjerice: FTSE 100 Index, FTSE 250 Index, FTSE 350 Index, FTSE SmallCap Index ili FTSE All-Share Index. Najzna\xc4\x8dajniji je FTSE 100 Index."