b'\n_START_ARTICLE_\nHidroelektrana Dubrava\n_START_PARAGRAPH_\nHidroelektrana Dubrava ili HE Dubrava je hidroelektrana smje\xc5\xa1tena na rijeci Dravi i posljednja je u nizu od 3 hidroelektrane kojima se ure\xc4\x91uje i koristi Drava u Hrvatskoj do u\xc5\xa1\xc4\x87a Mure. Morfolo\xc5\xa1ka i druga svojstva rijeke na toj su dionici uvjetovale da se najve\xc4\x87i pad posti\xc5\xbee usporavanjem. U odnosu na uzvodne hidroelektrane, brana HE Dubrava je najvi\xc5\xa1a, umjetno jezero (Dubravsko jezero) najve\xc4\x87e (iza Peru\xc4\x8de i Kru\xc5\xa1\xc4\x8dice, tre\xc4\x87e po veli\xc4\x8dini umjetno akumulacijsko jezero u Hrvatskoj), a derivacijski kanal najkra\xc4\x87i. Hidroelektrana se sastoji od istih glavnih dijelova kao i uzvodne elektrane. Mnoga posebna rje\xc5\xa1enja koja su prvi put primijenjena na prvoj uzvodnoj brani, ponovljena su ovdje s mnogo vi\xc5\xa1e iskustva i sigurnosti. Izgra\xc4\x91ena je jedinstvena gra\xc4\x91evna jama za pokretni dio brane, u koju je procje\xc4\x91ivanje vode smanjeno glinobetonskim uspravnim "vise\xc4\x87im" zidovima, \xc4\x8dime je ostvarena velika u\xc5\xa1teda tro\xc5\xa1kova gra\xc4\x91enja. Nadalje, pokretnom branom postiglo se 0,5 metara vi\xc5\xa1i uspor nego na uzvodnoj brani pa je do\xc5\xa1lo do pove\xc4\x87anja proto\xc4\x8dnosti (gotovo 6 000 m\xc2\xb3/s), a u\xc4\x8dinjena su i neka druga pobolj\xc5\xa1anja. Pripremni su radovi zapo\xc4\x8deli u rujnu 1984., a po\xc4\x8detak rada HE Dubrava bio je u o\xc5\xbeujku 1990. Bio je ugovoren rok izgradnje od 4 godine, a radovi su zavr\xc5\xa1eni 9 mjeseci prije roka.\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dki podaci\n_START_PARAGRAPH_\nHE Dubrava je vi\xc5\xa1enamjenska proto\xc4\x8dno derivacijska hidroelektrana dravskog sliva koja predstavlja posljednju stepenicu na dionici Drave od granice Slovenije do utoka Mure. Koristi potencijal rijeke Drave za proizvodnju elektri\xc4\x8dne energije, pove\xc4\x87ava za\xc5\xa1titu od poplava, pobolj\xc5\xa1ava odvodnju, omogu\xc4\x87uje gravitacijsko natapanje poljoprivrednih povr\xc5\xa1ina te omogu\xc4\x87uje uvjete za razvoj \xc5\xa1porta i rekreacije. Ukupna instalirana snaga HE Dubrava je 76 MW (2 cijevna agregata x 38 MW iz 1989.). Uz HE Dubrava se nalazi i MHE Dubrava (Mala hidroelektrana Dubrava) koja ima jedan cijevni agregat snage 1,1 MW iz 1989. i mHE Dubrava (Mini hidroelektrana Dubrava 1 i 2) koja ima dvije male Kaplanove turbine snage 0,34 MW iz 1991. Raspolo\xc5\xbeivi bruto konstruktivni pad vode je 17,5 metara. Ukupni instalirani volumni protok je 500 m\xc2\xb3/s. Koristan obujam umjetnog jezera je 16,6 hm\xc2\xb3. Srednja godi\xc5\xa1nja proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije je 349 GWh, dok je masimalna proizvodnja bila 436,6 GWh (2009.). Normalni uspor umjetnog jezera je 149,6 metara nad morem.\n_START_SECTION_\nHidroenergetski sustav Drave\n_START_PARAGRAPH_\nRijeka Drava ukupne je slivne povr\xc5\xa1ine 42 238 km\xc2\xb2 , a protje\xc4\x8de kroz 5 europskih dr\xc5\xbeava. Njena duljina u Hrvatskoj je 323 kilometra. Na Dravi su izgra\xc4\x91ene 3 hidroelektrane: HE Vara\xc5\xbedin (1975.), HE \xc4\x8cakovec (1982.) i HE Dubrava (1989.), a ukupno na cijelom toku su 22 hidroelektrane. Hidroelektrane su vi\xc5\xa1enamjenske, a glavne namjene su: proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije, opskrba vodom, obrana od poplava, za\xc5\xa1tita zemlji\xc5\xa1ta od izjedanja (erozija), navodnjavanje, odvodnja, promet. Hidroelektrane su niskotla\xc4\x8dne, derivacijske i s umjetnim jezerima za potpuno dnevno i djelomi\xc4\x8dno tjedno izravnanje. Sve tri hidroelektrane imaju mali agregat (proizvodnu jedinicu biolo\xc5\xa1kog minimuma smje\xc5\xa1tenu na brani). Osim toga, HE \xc4\x8cakovec ima jednu, a HE Dubrava dvije male proizvodne jedinice na lijevom drena\xc5\xbenom jarku. Radom sve tri hidroelektrane upravlja se daljinski iz jednog sredi\xc5\xa1ta, iz tzv. komande lanca smje\xc5\xa1tene u Vara\xc5\xbedinu. Time se ostvaruje pove\xc4\x87anje proizvodnje elektri\xc4\x8dne energije optimizacijom kori\xc5\xa1tenja voda, pove\xc4\x87anje pogonske spremnosti agregata planiranjem termina i trajanja poslova odr\xc5\xbeavanja i sigurno provo\xc4\x91enje velikih vodnih valova kroz sustav hidroelektrana.\n_START_SECTION_\nPoplave na Dravi\n_START_PARAGRAPH_\nDrava je u pro\xc5\xa1losti \xc4\x8desto plavila. Nama dostupni pisani podaci o plavljenju rijeke Drave spominju, primjerice, velike poplave i javne radove na podizanju obrambenih nasipa uz rijeku Dravu kod Vara\xc5\xbedina (na sjednicama Hrvatskoga Sabora u Vara\xc5\xbedinu i Zagrebu 1633., 1649., 1678., 1692. i 1698.). Poplava u rujnu 1965. bila je najve\xc4\x87i vodni val na Dravi uzvodno od u\xc5\xa1\xc4\x87a Mure u proteklih 120 godina. Te godine u mjesec dana pro\xc5\xa1la su 3 vodna vala od kojih je tre\xc4\x87i dosegao najvi\xc5\xa1u razinu na vodomjernoj letvi Vara\xc5\xbedin od +424 cm i uzrokovao poplavu u Vara\xc5\xbedinu. Protok velike vode se procjenjuje na 2800 m\xc2\xb3/s. Zbog znatnih \xc5\xa1teta koje su prouzro\xc4\x8dile poplave (\xc5\xa1tete od poplave u Vara\xc5\xbedinu 1965. godine vi\xc5\xa1estruko su prema\xc5\xa1ile cijenu izgradnje nasipa), tih se godina intenzivirala izgradnja obrambenih nasipa. Time je postavljena i sada aktualna granica u prostoru kojom su odijeljene zemlji\xc5\xa1ne povr\xc5\xa1ine za poljoprivrednu proizvodnju (i druge antropogene aktivnosti) od prostora.\n_START_SECTION_\nStara korita rijeke Drave\n_START_PARAGRAPH_\nNakon izgradnje hidroelektrana gotovo sva koli\xc4\x8dina vode preusmjerena je na postrojenja za proizvodnju elektri\xc4\x8dne struje. Starim koritom HE Vara\xc5\xbedin, kojim je prije tekla srednja voda od 333 m\xc2\xb3/s, sada proti\xc4\x8de od 10 do 12 m\xc2\xb3/s vode. S druge strane, i dalje se javljaju velike vode koje hidroenergetski objekti ne mogu u cijelosti propustiti. To su protoci ve\xc4\x87i od 500 m\xc2\xb3/s (oko 2 000 m\xc2\xb3/s), koji se javljaju 1, 2 ili 3 puta godi\xc5\xa1nje u trajanju od nekoliko dana, a protje\xc4\x8du starim koritima. Osim toga, izgradnjom hidroelektrana prakti\xc4\x8dno je prekinut transport nanosa (prvenstveno \xc5\xa1ljunka). Prilikom gradnje autoceste Zagreb \xe2\x80\x93 Gori\xc4\x8dan, zbog velike potrebe za \xc5\xa1ljunkom, otvorili su se radovi na ure\xc4\x91enju starog korita uz HE \xc4\x8cakovec. Razina vode u okolnom terenu se podigla, a velika voda posti\xc5\xbee razinu u koritu ni\xc5\xbeu nego prije izvo\xc4\x91enja zahvata. To je dodatni razlog da se dovr\xc5\xa1i izgradnja nasipa za obranu od velikih voda. Pri tome treba imati na umu nasip ne samo kao objekt koji \xc5\xa1titi zaobalje od velikih voda, ve\xc4\x87 i kao pregradu koja \xc5\xa1titi prostor oko rijeke od utjecaja \xc4\x8dovjeka.'