b'\n_START_ARTICLE_\nMe\xc4\x91unarodni Crveni kri\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nCrveni kri\xc5\xbe me\xc4\x91unarodna je humanitarna organizacija sa sjedi\xc5\xa1tem u \xc5\xbdenevi. Utemeljio ju je Henri Dunant. U svakoj dr\xc5\xbeavi postoji samo jedan nacionalni Crveni kri\xc5\xbe (koji se dijeli na gradske i op\xc4\x87inske organizacije itd.), a nacionalna dru\xc5\xa1tva ujedinjuju se u Me\xc4\x91unarodnu federaciju Crvenog kri\xc5\xbea i Crvenog polumjeseca.\n_START_SECTION_\nUloga Me\xc4\x91unarodnog Crvenog kri\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nUloga je Me\xc4\x91unarodne federacije pomaganje razvoja humanitarnih djelatnosti nacionalnih dru\xc5\xa1tava, koordinacija njihovim operacijama pomo\xc4\x87i \xc5\xbertvama prirodnih katastrofa (potresi, poplave, po\xc5\xbeari...), te da se brine za izbjeglice izvan podru\xc4\x8dja sukoba. Zadatak joj je tako\xc4\x91er edukacija ljudi o Pokretu._NEWLINE_Me\xc4\x91unarodni pokret CK/CP \xc4\x8dini Me\xc4\x91unarodni odbor CK, koji je osniva\xc4\x8dko tijelo CK. Me\xc4\x91unarodni odbor neutralan je posrednik u oru\xc5\xbeanim sukobima i nemirima, te poku\xc5\xa1ava na temelju \xc5\xbdenevskih konvencija pru\xc5\xbeiti za\xc5\xa1titu i pomo\xc4\x87 \xc5\xbertvama me\xc4\x91unarodnih i gra\xc4\x91anskih ratova i unutarnjih nemira, a organizira i bolnice na otvorenom. Djelatnost mu dolazi do izra\xc5\xbeaja ponajprije u ratno vrijeme.\n_START_SECTION_\nIskustvo Henryja Dunanta\n_START_PARAGRAPH_\nNedaleko od Solferina, malenog mjesta na sjeveru Italije, sukobile su se 24. lipnja 1859. austrijske vojne jedinice sa savezni\xc4\x8dkom francusko-talijanskom vojskom. Vodila se posljednja bitka za neovisnost poslije koje su Austrijanci protjerani sa sjevera Italije. Francuski car Napoleon III. pritekao je Italiji u pomo\xc4\x87. Krvava bitka koja je trajala 15 sati ostavila je sa sobom 40 000 ranjenih koji su umirali na bojnom polju. Sanitetske slu\xc5\xbebe ne znaju\xc4\x87i da je bitka zapo\xc4\x8dela bile su daleko od ovog prizora. Svega nekoliko lije\xc4\x8dnika, koji su se ondje zatekli, trudili su se da sa neznatnim sredstvima pru\xc5\xbee pomo\xc4\x87 ranjenicima, ali za ve\xc4\x87inu njih spasa nije bilo._NEWLINE_Mladi trgovac iz \xc5\xbdeneve koji se zatekao u blizini bojnog polja, bio je svjedok strahovitog prizora. Zvao se Henry Dunant, imao je 31 godinu i bio vo\xc4\x91en iznenadnim nagonom da pru\xc5\xbei pomo\xc4\x87 svima u nevolji. Ali vidjev\xc5\xa1i nevjerojatan broj ranjenika koji su se nalazili oko njega, vrlo je brzo ustanovio da je on sam nemo\xc4\x87an i da ne\xc4\x87e mo\xc4\x87i mnogo u\xc4\x8diniti za njih. Tada spontano poku\xc5\xa1ava na\xc4\x87i volontere me\xc4\x91u civilnim stanovni\xc5\xa1tvom Solferina koji su se u po\xc4\x8detku pokazali vrlo nevoljnim. Henry Dunant im tada povika \xe2\x80\x9eTuttti fratelli!\xe2\x80\x9c-\xe2\x80\x9eSvi smo bra\xc4\x87a!\xe2\x80\x9c Svojim gromkim pozivom uspio je slomiti otpor i otvoriti srca tih mu\xc5\xa1karaca i \xc5\xbeena. Ranjenici su odvedeni daleko od bojnog polja, u crkve i privatne ku\xc4\x87e, gdje im je stanovni\xc5\xa1tvo svim srcem pru\xc5\xbeilo pomo\xc4\x87. _NEWLINE_Neumoran, Henry Dunant brinuo se 3 dana i 3 no\xc4\x87i o ranjenicima. Donosio je vodu onima koji su imali groznicu, tje\xc5\xa1io je umiru\xc4\x87e, obe\xc4\x87avaju\xc4\x87i da \xc4\x87e njihovoj obitelji prenijeti posljednju poruku. Nalazi vremena i da ohrabri druge dobrovoljce da pomognu. Ti dobrovoljci bili su puni dobre volje, ali nisu bili u  mogu\xc4\x87nosti pru\xc5\xbeiti odgovaraju\xc4\x87u pomo\xc4\x87, jer im je nedostajalo znanja i potrebne obuka._NEWLINE_Henry Dunant je shvatio: da se u Solferinu tada na\xc5\xa1ao veliki broj dobrovoljaca koji su imali dobru medicinsku obuku, koliko je nepotrebnih patnji moglo biti izbjegnuto? Koliko mladih obe\xc4\x87avaju\xc4\x87ih \xc5\xbeivota je moglo biti spa\xc5\xa1eno? Shvatio je da treba stvoriti me\xc4\x91unarodno dru\xc5\xa1tvo za pomo\xc4\x87, koje bi se temeljilo na ugovoru i koje bi pravno obvezivalo dr\xc5\xbeave. Tri godine nakon tih doga\xc4\x91aja po\xc4\x8deo je Henry Dunant pisati  \xe2\x80\x9eSje\xc4\x87anje na Solferino\xe2\x80\x9c u kojoj je jasno iznio svoje ideje. Tra\xc5\xbei da bude potpisana me\xc4\x91unarodna konvencija koja \xc4\x87e osigurati za\xc5\xa1titu civila \xc5\xbertava rata i da budu stvorena, u svim zemljama, dru\xc5\xa1tva za pru\xc5\xbeanje pomo\xc4\x87i, koja \xc4\x87e biti zasnovana na principu nepristranosti i koja \xc4\x87e okupiti dobrovoljce obu\xc4\x8dene u pru\xc5\xbeanju pomo\xc4\x87i ranjenicima.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8detak pokreta\n_START_PARAGRAPH_\nKnjigu objavljuje o svom tro\xc5\xa1ku u 400 primjeraka i \xc5\xa1alje je va\xc5\xbenim osobama i svojim prijateljima. General Guillaume-Henri Dufour i pravnik Gustave Moynier, koji su pro\xc4\x8ditali njegovu knjigu, smatraju da su njegove ideje i planovi ostvarivi te stupaju u kontakt sa njim. 9. velja\xc4\x8de 1863. godine, \xc5\xbeenevsko \xe2\x80\x9eDru\xc5\xa1tvo javne koristi\xe2\x80\x9c na \xc4\x8delu s Moynierom, osniva odbor koji treba ispitati Dunatove ideje. Ovaj odbor \xc4\x8dine, osim Moyniera, Dunanta i Dufoura, i ratni kirurg Louis Appia i lije\xc4\x8dnik Th\xc3\xa9odore Maunoir. Ova petorice prvi se put sastaju 17. velja\xc4\x8de 1863. i ustanovljuju ve\xc4\x87 tada \xe2\x80\x9eMe\xc4\x91unarodni odbor za pomo\xc4\x87 ranjenicima\xe2\x80\x9c. Ovaj \xe2\x80\x9eOdbor petorice\xe2\x80\x9c kratko nakon toga po\xc4\x8dinje \xc5\xa1iriti svoje ideje u svijetu. U ljeto te iste 1863. godine, odbor poziva jedan broj zemalja u \xc5\xbdenevu na me\xc4\x91unarodni kongres. 26. listopada general Dufour otvara ovu konferenciju koja je okupila 36 predstavnika iz 16 zemalja. Nakon 4 dana kongresa, skup donosi deset odluka i izra\xc5\xbeava tri \xc5\xbeelje: stvaranje, u svakoj od zemalja, jednog \xe2\x80\x9enacionalnog odbora za pomo\xc4\x87 ranjenicima\xe2\x80\x9c, a kao uvjet i temelj, zahtijeva da sanitetske slu\xc5\xbebe, dobrovoljci i ranjenici budu za\xc5\xa1ti\xc4\x87eni, odnosno da budu progla\xc5\xa1eni \xe2\x80\x9eneutralnim\xe2\x80\x9c ili \xe2\x80\x9enepovredivim\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nZnak i \xc5\xbdenevske konvencije\n_START_PARAGRAPH_\nSkup usvaja kao znak za\xc5\xa1tite i raspoznavanja crveni kri\xc5\xbe na bijelom polju, obrnuto od boja \xc5\xa1vicarske zastave. Dunantova vizija postaje stvarnost: ro\xc4\x91ena je svjetska organizacija Crvenog kri\xc5\xbea. Na dan 22. kolovoza 1864. godine, tek godinu dana nakon konferencije, u \xc5\xbdenevi je potpisana prva Konvencija, (a postoje 4 \xc5\xbdenevske konvencije) koja se odnosi na za\xc5\xa1titu ranjenika u kopnenim snagama. Godine 1868. za\xc5\xa1tita je pro\xc5\xa1irena na ranjenike pomorskih snaga i brodolomnike. Ali bit \xc4\x87e potrebno jo\xc5\xa1 vremena kako bi ova na\xc4\x8dela postala univerzalno obvezna (1899.-1907.)._NEWLINE_U godinama koje su slijedile, postupno se stvaraju nacionalna dru\xc5\xa1tava Crvenog kri\xc5\xbea, \xc5\xa1to je bio jedan od Dunantovih ciljeva. 17. srpnja 1866. utemeljen je \xc5\xa1vicarski Crveni kri\xc5\xbe. U cijelom svijetu po\xc4\x8dinje obuka dobrovoljaca za pru\xc5\xbeanje prve pomo\xc4\x87i bolesnima i ranjenima. Snabdijevaju se skladi\xc5\xa1ta zavojnim materijalom, pokriva\xc4\x8dima i drugim potrep\xc5\xa1tinama za pomo\xc4\x87; sve je spremno za slu\xc4\x8daj izbijanja sukoba. Crveni kri\xc5\xbe vrlo je brzo stavljen na probu prilikom izbijanja francusko-njema\xc4\x8dkog rata 1870. godine, koji je odnio mnogo \xc5\xbertava. Ali po prvi put u povijesti, pomo\xc4\x87nici Crvenog kri\xc5\xbea obu\xc4\x8deni su za pru\xc5\xbeanje ranjenicima u\xc4\x8dinkovite pomo\xc4\x87i na licu mjesta._NEWLINE_Prvo dru\xc5\xa1tvo Crvenog kri\xc5\xbea na Balkanu osnovano je 1875. godine u Crnoj Gori, kao dvadeset drugo po redu u svijetu._NEWLINE_U okviru tada\xc5\xa1nje Austro-Ugarske, u Hrvatskoj je prvo dru\xc5\xa1tvo osnovano u Zadru.\n_START_SECTION_\nRazvoj do Prvog svjetskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nOd osnivanja Crvenog kri\xc5\xbea 1863. godine, 35 nacionalnih dru\xc5\xa1tava Crvenog kri\xc5\xbea ili Crvenog polumjeseca stvoreno je u Europi u osvit 20. stolje\xc4\x87a, u vrijeme kad je Europa podijeljena. \xc4\x8covje\xc4\x8danstvo se nalazi pred dru\xc5\xa1tvenim krizama i gla\xc4\x91u. Suo\xc4\x8dena s razornim snagama, organizacija Crvenog kri\xc5\xbea nastoji \xc4\x8duvati i braniti ljudska prava.  Uporaba zrakoplova kao sredstva za vo\xc4\x91enje borbe daje novu dimenziju neprijateljstvima. Shodno tome, poljske bolnice i \xc5\xa1atori Crvenog kri\xc5\xbea moraju biti prepoznatljivi i s neba._NEWLINE_Veliki broj ratnih zarobljenika bio je razmijenjen posredstvom Me\xc4\x91unarodnog odbora Crvenog kri\xc5\xbea (MOCK) \xc5\xa1to je omogu\xc4\x87ilo da se zarobljenici vrate u svoju domovinu. Ve\xc4\x8der uo\xc4\x8di Bo\xc5\xbei\xc4\x87a 1917. godine ljudi su svjedo\xc4\x8dili dirljivim scenamana na \xc5\xbeeljezni\xc4\x8dkom kolodvoru u \xc5\xbdenevi: povratak ratnih zarobljenika, a \xc5\xbeenevski volonteri Crvenog kri\xc5\xbea ukra\xc5\xa1avaju perone bo\xc5\xbei\xc4\x87nim drvcima i pru\xc5\xbeaju okrijepu ranjenicima._NEWLINE_Prije nego \xc5\xa1to je zavr\xc5\xa1en Prvi svjetski rat, MOCK suo\xc4\x8dio se s potpuno novom i posebno osjetljivom situacijom: ruska revolucija i za\xc5\xa1tita ranjenika u slu\xc4\x8daju gra\xc4\x91anskog rata. U okviru ovog sukoba, pojavit \xc4\x87e se, osim Dru\xc5\xa1tva CK koje je postojalo u carsko doba, dru\xc5\xa1tvo koje su snovali revolucionari. Ali u skladu s na\xc4\x8delom, priznaje se samo jedno nacionalno dru\xc5\xa1tvo. Kasnije, na konferenciji u Stockholmu 1948. godine bit \xc4\x87e stoga prihva\xc4\x87eno novo pravilo da tijekom sukoba nijedno novo dru\xc5\xa1tvo ne mo\xc5\xbee biti priznato; pa, ipak, de facto se odr\xc5\xbeavaju odnosi sa svakim dru\xc5\xa1tvom koje se bavi stvarnim aktivnostima.\n_START_SECTION_\nNakon Prvog svjetskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nPosljedica rata i lo\xc5\xa1ih uvjeta \xc5\xbeivota, glad poga\xc4\x91a vi\xc5\xa1e milijuna osoba izme\xc4\x91u 1920. i 1923. godine._NEWLINE_Usto, po zavr\xc5\xa1etku Velikog rata, europsko stanovni\xc5\xa1tvo ima samo jednu \xc5\xbeelju: da vi\xc5\xa1e nikad ne bude rata. U toj se nadi 1919. godine nacionalna dru\xc5\xa1tva ujedinjuju i stvaraju Federaciju nacionalnih dru\xc5\xa1tava Crvenog kri\xc5\xbea. U Europi se tijekom dvadesetih i tridesetih godina pojavljuju totalitarni re\xc5\xbeimi: prvo u Italiji, zatim u Njema\xc4\x8dkoj, \xc5\xa0panjolskoj. Za Crveni kri\xc5\xbe, ovo je jedno od najte\xc5\xbeih razdoblja u povijesti, jer osim \xc5\xa1to osje\xc4\x87a dolazak novog rata, ve\xc4\x87 je suo\xc4\x8den s dr\xc5\xbeavama koje ignoriraju humanitarna na\xc4\x8dela._NEWLINE_Europska nacionalna dru\xc5\xa1tva CK pru\xc5\xbeaju pomo\xc4\x87 uz podr\xc5\xa1ku autohtonih dru\xc5\xa1tava._NEWLINE_Nakon Prvog svjetskog rata, dru\xc5\xa1tva CK sudjeluju u borbi protiv latentnih bolesti, organiziraju\xc4\x87i informativne kampanje i obrazovanje o zdravlju. Prevencija, higijena i uravnote\xc5\xbeena prehrana tri su oslonca ove borbe koja je zapo\xc4\x8deta protiv bolesti i epidemija.\n_START_SECTION_\nU Drugom svjetskom ratu\n_START_PARAGRAPH_\nU Drugom svjetskom ratu Crveni kri\xc5\xbe prisutan je na svim bojnim poljima, na svim frontovima u Europi. Pru\xc5\xbea pomo\xc4\x87 ranjenicima, njeguje ih i upu\xc4\x87uje u poljske bolnice koje se nalaze u pozadini fronta. Koriste se sva raspolo\xc5\xbeiva sredstva u borbi protiv ljudske bijede; u slu\xc4\x8daju da se pokvare kola, bez oklijevanja se koriste konji, \xc4\x8dak i psi. Tokom ovog rata, zara\xc4\x87ene dr\xc5\xbeave na svojim su teritorijima otvorile mnogobrojne logore za ratne zarobljenike. Zahvaljuju\xc4\x87i postoje\xc4\x87im konvencijama, CK je mogao obaviti vi\xc5\xa1e od 11.000 posjeta logorima, uru\xc4\x8diti 24 milijuna pisama i podijeliti pomo\xc4\x87 u vrijednosti od 3,4 milijarde \xc5\xa1vicarskih franaka. Jedno od najtamnijih poglavlja ovog razdoblja bez sumnje je poglavlje koncentracijskih logora nacional-socijalisti\xc4\x8dkog re\xc5\xbeima, u kojima je vi\xc5\xa1e milijuna osoba, \xc4\x8diju su ve\xc4\x87i \xc4\x8dinili \xc5\xbdidovi, bilo ubijeno. CK je u svojim nastojanjima bio sprije\xc4\x8den._NEWLINE_Tijekom i nakon Drugog svjetskog rata slu\xc5\xbeba tra\xc5\xbeenja ostvaruje nemogu\xc4\x87e. Stotine tisu\xc4\x87a obitelji koje je rat odvojio sjedinjene su, stotine tisu\xc4\x87a vojnika koji su bili prijavljeni kao nestali ili su smatrani mrtvima na taj su na\xc4\x8din mogli ponovo na\xc4\x87i svoje supruge i djecu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdenevske konvencije\n_START_PARAGRAPH_\nPrva konvencija \xc5\xa1titi ranjene i bolesne vojnike, kao i sanitetsko osoblje u kopnenim snagama. _NEWLINE_Druga jam\xc4\x8di za\xc5\xa1titu ranjenih, bolesnih vojnika ili brodolomaca i za\xc5\xa1titu sanitetskog osoblja pomorskih snaga._NEWLINE_Tre\xc4\x87a je posve\xc4\x87ena pobolj\xc5\xa1anju tretmana ratnih zarobljenika._NEWLINE_\xc4\x8cetvrta konvencija najzad pru\xc5\xbea za\xc5\xa1titu civilima prilikom oru\xc5\xbeanih sukoba i na okupiranim teritorijima. Potpisana je nakon Drugog svjetskog rata, i najzna\xc4\x8dajnija je odluka \xc5\xbdenevske konvencije. _NEWLINE_\xc4\x8cetiri konvencije su 1977. god. dopunjene dopunskim Protokolima koji uzimaju u obzir metode modernog rata i jam\xc4\x8de bolju za\xc5\xa1titu civilima.'