b"\n_START_ARTICLE_\nAbasidi\n_START_PARAGRAPH_\nAbasidi (arapski: \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb9\xd8\xa8\xd9\x91\xd8\xa7\xd8\xb3\xd9\x8a\xd9\x91\xd9\x88\xd9\x86, fonetski: Abb\xc4\x81s\xc4\xaby\xc5\xabn) su vladari iz arapske dinastije koja je vladala u Bagdadu od 750. do 1258. i od 1261. do 1517. godine, dakle tijekom 764 godina sa jednim kratkim prekidom. Ukupno je imala 54 vladara kalifa. Abasidski kalifat osnovali su potomici Abasa ibn Abd al-Mutaliba.\n_START_SECTION_\nPovijesni pregled\n_START_PARAGRAPH_\nAbasidi su svrgnuli sa vlasti Omejide i zauzeli prijestolje na osnovu krvne veze sa Poslanikom Muhamedom. Poticali su od Muhamedovog najmla\xc4\x91eg amid\xc5\xbee (stric) Abbas ibn Abd al-Muttaliba. Smatrali su da imaju ve\xc4\x87e pravo na prijestolje nego Emevije koji nisu bile ni potomci plemena Kurej\xc5\xa1ija. Prvo \xc5\xa1to su u\xc4\x8dinili je premje\xc5\xa1tanje prijestolnice u Bagdad \xc4\x8dime su i ugodili i pribli\xc5\xbeili se Perzijskom carstvu koje im je pomoglo pri dolasku na vlast. Zahvaljuju\xc4\x87i ovome do\xc5\xa1lo je do zauzimanja vladarskih pozicija i od strane ne-Arapa, \xc5\xa1to je kasnije omogu\xc4\x87ilo da istaknuti muslimani koji nisu imali nikakvih veza sa vladarskim pozicijama postanu uticajne vojskovo\xc4\x91e, emiri ili veziri._NEWLINE_Abasidi su ve\xc4\x87inom bili orijentirani na vladanje unutar carstva, a ratovi za pro\xc5\xa1irivanje carstva ve\xc4\x87inom nisu bili vo\xc4\x91eni. Carstvo je bilo veliko i morali su postaviti regionalne vladare, me\xc4\x91utim problemi su nastali u njihovoj borbi za vlast i \xc5\xbeelji da i njihove pozicije budu nasljedne. Jedan od ovih poduhvata je rezultirao i sada poznatom titulom sultana. Naime, ve\xc4\x87 u 11. stolje\xc4\x87u Mahmud od Ghazne se proglasio sultanom svog teritorija odbijaju\xc4\x87i na taj na\xc4\x8din bilo kakvu vezu sa Abasidima, pa i formalnu koja se realizirala u nazivima titula. _NEWLINE_Posljednji Abasid, Al-Musta'sim, potomak Poslanikove loze je ubijen 1258. Ubio ga je Hulagu Khan nakon osvajanja Bagdada. Me\xc4\x91utim, vladavina Abasida se nastavila i iako su izgubile stvarnu vlast nad zemljom, sve do kalifa Selima I smatrali su se vladarima, prvenstveno u vjerskim pitanjima. Do kraja svoje dinastije djelovali su iz Egipta pod vla\xc5\xa1\xc4\x87u Memluka.\n_START_SECTION_\nRaskol sa \xc5\xa1ijitima\n_START_PARAGRAPH_\nU ranom periodu vladavine je do\xc5\xa1lo do prvog zna\xc4\x8dajnijeg raskola izme\xc4\x91u muslimana sunita i \xc5\xa1ijita. Prvenstveno, Abasidi su zanijekali \xc5\xa1ijite jer su podr\xc5\xbeavali Omejidisku vlast, a nijekali abasidsko pravo na prijestolje putem krvne veze sa Poslanikom. Rezultat su bili mnogi sukobi izme\xc4\x91u ovih dvaju skupina koji su zavr\xc5\xa1ili osnivanjem neovisne dr\xc5\xbeave \xc5\xa1iita u sjevernoj Africi 801. godine.\n_START_SECTION_\nMemluci\n_START_PARAGRAPH_\nU vrijeme abasidske vladavine, u 9. stolje\xc4\x87u osnovana je sna\xc5\xbena memlu\xc4\x8dka vojska. Cilj je bio podr\xc5\xbeavanje Abasida i odr\xc5\xbeavanje njihove vlasti. Sa\xc4\x8dinjavali su je ve\xc4\x87inom Turci, ali i ne\xc5\xa1to Slavena i Barbara. Iako su omogu\xc4\x87ili dinastiji Abasida da rije\xc5\xa1e unutra\xc5\xa1nje i vanjske probleme, oni su ih i svrgnuli sa vlasti i osnovali mo\xc4\x87no Osmansko carstvo.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8daj\n_START_PARAGRAPH_\nU doba vladavine Abasida kalifat je dobio me\xc4\x91unarodni karakter, pru\xc5\xbeen je doprinos prevo\xc4\x91enju knjiga sa drugih jezika, prvenstveno gr\xc4\x8dkog, pa ba\xc5\xa1 zahvaljuju\xc4\x87i njima uspjela su se sa\xc4\x8duvati djela velikih mislioca poput Platona i Aristotela. Postigli su zna\xc4\x8dajna dostignu\xc4\x87a vezana za medicinu, a najzna\xc4\x8dajnija djela su prevo\xc4\x91ena na latinski i hebrejski. Prou\xc4\x8davali su ljudsku anatomiju i uzroke bolesti. U tom periodu je djelovao i Ibn Sina. Bavili su se astronomijom, razvili algebru. Doprinijeli su i na drugim poljima nauke, izme\xc4\x91u ostalog i napravili jedan od prvih, ako ne i prvi globus."