b'\n_START_ARTICLE_\nToma\xc5\xa1nica\n_START_SECTION_\nZemljopis\n_START_PARAGRAPH_\nToma\xc5\xa1nica se nalazi u Gornjem Pokuplju. Gornjim Pokupljem ili Me\xc4\x91urje\xc4\x8djem smatra se dio prostora hrvatske mikroregije Pokuplja izme\xc4\x91u rijeka gornje Kupe, donje Dobre i Mre\xc5\xbenice. To je ujedno jugozapadni rub Panonske nizine koji grani\xc4\x8di s Gorskim Kotrom na jugu, Slovenijom na zapadu i Kordunom na istoku. Sama Toma\xc5\xa1nica se nalazi na to\xc4\x8dki gdje se susre\xc4\x87u podru\xc4\x8dja gradova Karlovca, Duge Rese (odnosno op\xc4\x87ine Netreti\xc4\x87) i Ozlja. Toma\xc5\xa1nica administrativno pripada gradu Ozlju, a crkveno staroj hrvatskoj \xc5\xbeupi Uzvi\xc5\xa1enja Svetog Kri\xc5\xbea u Zavr\xc5\xa1ju Netreti\xc4\x87kom koja spada u Ozaljsko - lipni\xc4\x8dki dekanat Zagreba\xc4\x8dke nadbiskupije. Okru\xc5\xbeena je naseljima Grdun, Donje Stative, Zavr\xc5\xa1je Netreti\xc4\x87ko i rijekom Dobrom, kr\xc5\xa1kom ponornicom i jednom od najljep\xc5\xa1ih hrvatskih rijeka na \xc4\x8dijoj se desnoj obali nasuprot Toma\xc5\xa1nice nalazi naselje Zadobarje. Rijeka Dobra se nedaleko Karlovca ulijeva u rijeku Kupu._NEWLINE_Kroz Toma\xc5\xa1nicu, uz Dobru od Donjih Stativa pa dalje preko Grduna prema Ozlju, vodi stara frankopanska cesta._NEWLINE_Toma\xc5\xa1nica je \xc5\xbeivopisno mjesto u dolini Dobre, prepuno \xc5\xbeivopisnih bre\xc5\xbeuljaka, vinograda, \xc5\xa1uma te brojnih vodotoka. Najdu\xc5\xbei potok je jednostavno zvan Potok, u njega se ulijeva izvor Marulja, zatim postoje jo\xc5\xa1 potok i izvor \xc5\xbdlibanja, potok i izvor Beloslavina, izvor Vitunjac, Mikina Mlaka, Vuljani\xc4\x87ev Zdenac, izvori\xc5\xa1ta Popov\xc5\xa1\xc4\x87ak I i II itd. Tip sela je ra\xc5\xa1trkani s nekoliko me\xc4\x91usobno odvojenih zaselaka. Taj kraj se nalazi na samom po\xc4\x8detku preddinarskog kr\xc5\xa1kog krajolika \xc5\xa1to uvelike odre\xc4\x91uje njegovu floru i faunu._NEWLINE_Starinsku drvenu arhitekturu je jo\xc5\xa1 i danas mogu\xc4\x87e na\xc4\x87i u gotovo svakom zaselku, a postoji i nekoliko o\xc4\x8duvanih starih zidanih zgrada bogatijih obitelji. Danas uz stare drvene ku\xc4\x87e u Toma\xc5\xa1nici ni\xc4\x8du nove obiteljske ku\xc4\x87e. Stanovni\xc5\xa1tvo je oduvijek homogeno, hrvatsko rimokatoli\xc4\x8dke vjeroispovijesti._NEWLINE_Toma\xc5\xa1\xc4\x8dane stanovnici okolnih mjesta (a posebno Zadobarci koji tako nazivaju sve preko vode) znaju nazivati Brajcima iako taj termin nikada nije potpuno obja\xc5\xa1njen pa neki pod njim podrazumijevaju stanovni\xc5\xa1tvo na lijevoj obali Dobre, neki pak stanovni\xc5\xa1tvo Netreti\xc4\x87a, a neki sve koji \xc5\xbeive u blizini Dobre. Neki Brajcima smatraju samo one na lijevoj obali Dobre, a neki sve izme\xc4\x91u rijeka Dobre i Kupe s Netreti\xc4\x87em kao sredi\xc5\xa1njim brajskim mjestom. Podrijetlo tog termina je tako\xc4\x91er nejasno. Po obja\xc5\xa1njenju lokalnog stanovni\xc5\xa1tva taj naziv dolazi od starinskog naziva Dobrajsko za podru\xc4\x8dje uz Dobru pa bi stanovnici bili (Do)Brajci dok neka literatura tako\xc4\x91er spominje ilirsko pleme Breuca koje je nekada \xc5\xbeivjelo na okolnim prostorima pa taj termin izvode iz naziva tog plemena, a Brajcima smatraju svo hrvatsko stanovni\xc5\xa1tvo od Bele Krajine u Sloveniji pa sve do Karlovca._NEWLINE_Pojam Brajci se tako\xc4\x91er jo\xc5\xa1 izvodi iz imenice brajda odnosno pridjeva brajdski, dovodi se u vezu s obli\xc5\xbenjim toponimom Brajak Brdo i prezimenima Brajak i Brajkovi\xc4\x87, ali \xc4\x87e mu to\xc4\x8dno podrijetlo vjerojatno zauvijek ostati nepoznato._NEWLINE_Uz naziv Brajci, u karlova\xc4\x8dkoj okolici postoji jo\xc5\xa1 mjesnih neslu\xc5\xbebenih naziva za odre\xc4\x91eni kraj pa se tako za kraj izme\xc4\x91u Dobre i Mre\xc5\xbenica (Novigrad na Dobri, Dubravci, Zagradci, Mra\xc4\x8din, sve do Duge Rese) ka\xc5\xbee Paurija, a za stanovnike Pauri dok se za stanovni\xc5\xa1tvo u okolici Ribnika  ka\xc5\xbee Kostenjari zbog bogatstva kestenovih \xc5\xa1uma u tom kraju._NEWLINE_Nekada se za Toma\xc5\xa1\xc4\x8dane tako\xc4\x91er govorilo da su \xc5\xbdivi\xc4\x8dari jer \xc5\xbeive u \xc5\xbeivici  (\xc5\xa1umi), ali je taj pomalo pogrdan izraz ve\xc4\x87 polako zaboravljen. Naziv \xc5\xbdivi\xc4\x8dari je u \xc5\xa1irem smislu tako\xc4\x91er obuhva\xc4\x87ao taj kraj te je ozna\xc4\x8davao \xc4\x8dvrste, "\xc5\xbeilave"  ljude i njihov naporan selja\xc4\x8dki i te\xc5\xbea\xc4\x8dki \xc5\xbeivot._NEWLINE_Toma\xc5\xa1nica je me\xc4\x91u mjesnim stanovni\xc5\xa1tvom podijeljena na Donju Toma\xc5\xa1nicu (kraj uz Dobru), Srednju Toma\xc5\xa1nicu (Poto\xc4\x8dko Selo, Pavli\xc4\x87 Brdo) te Gornju Toma\xc5\xa1nicu (kraj uz granicu s Gornjim Grdunom) iako ta podjela administrativno ne postoji._NEWLINE_Toma\xc5\xa1\xc4\x8danski zaselci su: Bani, Belavi\xc4\x87i (Belavi\xc4\x87i, Ma\xc4\x8daki, Bosiljevci), Dume\xc5\xa1i\xc4\x87i, Hrastov\xc4\x8daki (Rastu\xc4\x8daki), Mo\xc5\xa1kuni (lokacija naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e zvana Marulja po obli\xc5\xbenjem izvoru), Mravunci, Pavli\xc4\x87 Brdo (Matakovi\xc4\x87i, Pavli\xc4\x87i, Belavi\xc4\x87i), Poto\xc4\x8dko Selo (Mun\xc4\x8di\xc4\x87i, Ku\xc5\xa1ani, Bani i dr.), Sarovsko selo (zvano jo\xc5\xa1 i Star\xc4\x8di\xc4\x87i, iako tog prezimena danas nema u Toma\xc5\xa1nici, danas se tu nalaze Hrvoji, Mik\xc4\x8devci, Mikulandri\xc4\x87i, Mravunci, Bosiljevci...), Sohan (Matakovi\xc4\x87i), Suci, Vuljani\xc4\x87i (Vuljani\xc4\x87i, Matakovi\xc4\x87i), \xc5\xa0emetari (Dvor, Na Toma\xc5\xa1nici), taj naziv se odnosi na vlastelinski dvor (kuriju) i okolna polja, tu danas \xc5\xbeive Dume\xc5\xa1i\xc4\x87i zvani \xc5\xa0emetari, za taj dio mjesta se \xc4\x8desto govori da je to prava Toma\xc5\xa1nica, dok se ostali zaselci nazivaju svojim imenima\xc2\xa0; Kri\xc5\xbeanja (ku\xc4\x87e Hrastov\xc4\x8daka, Kru\xc5\xbei\xc4\x87a...) je pak glavno raskri\xc5\xbeje gdje se kri\xc5\xbeaju ceste za Zadobarje, Stative, Grdun i Zavr\xc5\xa1je._NEWLINE_Na Kri\xc5\xbeanji se nalazi spomenik palim vojnicima iz Drugog svjetskog rata._NEWLINE_Pu\xc5\xa1\xc4\x87ike su vinorodno podru\xc4\x8dje gdje mnogi Toma\xc5\xa1\xc4\x8dani, a i mnogi izvan Toma\xc5\xa1nice imaju svoje vinograde, tu se prete\xc5\xbeito uzgaja doma\xc4\x87e necijepljeno gro\xc5\xbe\xc4\x91e zvano drajsan ili direktor odnosno derektor, ostala vina karakteristi\xc4\x8dna za ovaj kraj su jo\xc5\xa1 aninos i francoz tj. francuz. Pi\xc5\xa1\xc4\x87anka (Pisjanka) je jedan od najvi\xc5\xa1ih vrhova u Toma\xc5\xa1nici i okolici koji se nalazi u \xc5\xa1umi Lazina. Uz Potok se nalazi kamenolom jednostavno zvan Kamenik odakle su ovda\xc5\xa1nji ljudi uzimali pijesak i kamen za vlastite potrebe.  Jo\xc5\xa1 jedan manji kamenolom se tako\xc4\x91er nalazi na usponu prema zaselku Belavi\xc4\x87i tj. prema Zavr\xc5\xa1ju. U blizini Zavr\xc5\xa1ja nalaze se izvori\xc5\xa1ta pitke vode "Popov\xc5\xa1\xc4\x87ak I" i Popov\xc5\xa1\xc4\x87ak II" koji ostvaruju koli\xc4\x8dinu pitke vode od oko 13 l/sek. Zahva\xc4\x87ene koli\xc4\x8dine vode podi\xc5\xbeu se mehani\xc4\x8dkim putem u vodospremu "Zavr\xc5\xa1je" pa zatim u vodospremu "Podbil" iz koje se snabdijeva najve\xc4\x87i dio potro\xc5\xa1a\xc4\x8da op\xc4\x87ine Netreti\xc4\x87._NEWLINE_Ostali toponimi karakteristi\xc4\x8dni za Toma\xc5\xa1nicu, a koji danas ve\xc4\x87 polako izlaze iz upotrebe me\xc4\x91u ostalima su \xc4\x8catrnja, Luke, Kuti, Struge, Topola, Klinovice, Roga\xc4\x8dka, Kri\xc5\xbeanja, Lazina, Pi\xc5\xa1\xc4\x87anka, Glavice, Velika Loza, Vuk\xc5\xa1ini\xc4\x87ev Mostac, Vitunjac, Jak\xc5\xa1evac, Mi\xc5\xa1i\xc5\xa1njak, Obr\xc5\xa1ak, Beloslavina, Kr\xc4\x8devina, Cagar, Na Peruti, \xc5\xa0pica, Lisvina, Obrovnica, Rasti\xc4\x87i, Kamenik, Vrh, Selo, Pu\xc5\xa1\xc4\x87ike, Rebar, Grabar, Dugi Slogi, Sridnjak, Dolac, Nad Malinum, Fundu\xc5\xa1, Draga, Potok, Marulja, \xc5\xbdlibanja, Peralo, Brodac, Mlaka, Slap, U\xc5\xa1\xc4\x87e, Popov\xc5\xa1\xc4\x87ak, Graja, Hrjak, Bajeri, Pa\xc5\xa1\xc4\x87i Jarak, Resa, \xc5\xbdliba i mnogi drugi. Prije Drugog svjetskog rata je u \xc4\x8catrnji na ulazu u Donje Stative postojalo maleno romsko naselje, a manje naseobine Roma su se nalazile i u ostalim susjednim mjestima.\n_START_SECTION_\nPrezimena\n_START_PARAGRAPH_\nPrezimena s podru\xc4\x8dja Toma\xc5\xa1nice su Ban, Belavi\xc4\x87, Bosiljevac, Brajak, Broz, Cerovac, Cvitak, Dume\xc5\xa1i\xc4\x87, Hrastov\xc4\x8dak, Hrvoj, Ku\xc5\xa1an, Kru\xc5\xbei\xc4\x87, Laslo, Lovras, Ma\xc4\x8dak, Matakovi\xc4\x87, Mik\xc4\x8devac, Mikulandri\xc4\x87, Mo\xc5\xa1kun, Mravunac, Mun\xc4\x8di\xc4\x87, Pavli\xc4\x87, Pra\xc5\xa1in, Renduli\xc4\x87, Star\xc4\x8di\xc4\x87, Sudac, \xc5\xa0i\xc5\xa1novi\xc4\x87, Vuksan, Vuk\xc5\xa1ini\xc4\x87, Vuljani\xc4\x87 i druga._NEWLINE_Neka prezimena su karakteristi\xc4\x8dna posebno za Toma\xc5\xa1nicu, rijetka u drugim krajevima (npr. Mun\xc4\x8di\xc4\x87, Dume\xc5\xa1i\xc4\x87, Hrastov\xc4\x8dak, Mik\xc4\x8devac)._NEWLINE_Neka su karakteristi\xc4\x8dna za \xc5\xa1iri kraj uz Dobru (npr. Vuljani\xc4\x87, Lovras, Brajak)._NEWLINE_Odre\xc4\x91ena prezimena vuku podrijetlo iz dugore\xc5\xa1kog kraja (Matakovi\xc4\x87, Belavi\xc4\x87). Neka prezimena su do\xc5\xa1la u Toma\xc5\xa1nicu u novije vrijeme (npr. Kru\xc5\xbei\xc4\x87, Mikulandri\xc4\x87, Laslo)._NEWLINE_Neka prezimena predstavlja samo jedna ili dvije obitelji u Toma\xc5\xa1nici (npr. Ku\xc5\xa1an, Hrvoj, Mo\xc5\xa1kun, Mikulandri\xc4\x87) dok neka predstavljaju odnosno predstavljali su cijeli zaselci (npr. Suci, Bani, Mravunci itd.)_NEWLINE_Dosta tih prezimena je danas pred izumiranjem, a neka, nekad brojna prezimena su ve\xc4\x87 izumrla poput prezimena Star\xc4\x8di\xc4\x87, Lovras ili Vuk\xc5\xa1ini\xc4\x87, a uspomena na njih se sa\xc4\x8duvala u nekim toponimima (npr. zaselak Star\xc4\x8di\xc4\x87i, Vuk\xc5\xa1ini\xc4\x87ev Mostac itd.)._NEWLINE_Mnoge obitelji i pojedinci imaju i nadimke (pri\xc5\xa1varke), \xc4\x8desto puta vrlo ma\xc5\xa1tovite i zanimljive poput\xc2\xa0: \xc5\xa0emetari, Fugini, Milu\xc5\xa1i, Pizdovage, Jurinovi, Sohanci, Mazalica, Perac, \xc4\x8combe, Herbe\xc4\x8dan, Kesten, Kokot, \xc4\x90ever, Bracek, Hazo, Me\xc5\xa1ki\xc4\x87, Milanko, Jole, Paraga, Fric, Cvok, Pajcan, Mihi\xc4\x87ak, Lovre, Turki\xc4\x87, Per\xc4\x8dac, Vuhan, Kranjac, Dule, Zubati, Filipovka, \xc5\xa0o\xc5\xa1tarka, Kuni\xc4\x87anka, \xc5\xa0i\xc5\xa1novi\xc4\x87ka, Kljuna, Katinka i drugi. \xc4\x8cesto puta ti nadimci postaju sastavni dio imena, pa \xc4\x8dak u govoru i potpuno zamjenjuju ne\xc4\x8dije ime ili prezime. Me\xc4\x91utim, danas ti nadimci tako\xc4\x91er polako ulaze u zaborav.\n_START_SECTION_\nGovor\n_START_PARAGRAPH_\nGovor Toma\xc5\xa1nice je karakteristi\xc4\x8dan za cijelu karlova\xc4\x8dko-dugore\xc5\xa1ko-ozaljsku regiju s odre\xc4\x91enim varijacijama od kraja do kraja. To je izvorno \xc4\x8dakavski ikavski govor u koji su s vremenom u\xc5\xa1le mnoge kajkavske , a zatim i \xc5\xa1tokavske rije\xc4\x8di pa se tako izgubila upitna zamjenica \xc4\x8da u korist rije\xc4\x8di kaj, ali su o\xc4\x8duvani i mnogi \xc4\x8dakavski elementi (npr. zamjenice za\xc4\x8d=za\xc5\xa1to, va\xc4\x8d=u \xc5\xa1to, po\xc4\x8d=po \xc5\xa1to, na\xc4\x8d=na \xc5\xa1to, ki=tko, va=u  itd.) te se alternacija staroslavenskog glasa jat naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e ostvaruje kao i tj. na \xc4\x8dakavskoj ikavici (npr. rije\xc4\x8di lipo, dite, lik, tribati, cvi\xc4\x87e, mliko, sikira, sime, vrime, kripost, nimati, vriditi, mi\xc5\xa1ati, miriti, rizati, ispovid, grih, gri\xc5\xa1iti i mnoge druge). Tako\xc4\x91er su o\xc4\x8duvani mnogi arhai\xc4\x8dni oblici i rije\xc4\x8di (npr. dru\xc5\xbeina=obitelj, bra\xc4\x87a=\xc4\x8dlanovi obitelji, stara mati=baka, gospodinjstvo=doma\xc4\x87instvo, gospodinja=doma\xc4\x87ica, kr\xc5\xa1\xc4\x87enik=kr\xc5\xa1\xc4\x87anin, \xc4\x8dovjek, tanjir=tanjur, to\xc4\x8dka=ju\xc4\x8der, sino\xc4\x87, kadi=gdje, nu=po\xc5\xa1tapalica koja se mo\xc5\xbee ozna\xc4\x8diti kao\xc2\xa0: samo daj, izvoli, i mnogi drugi). Samoglasnik o se \xc4\x8desto zamjenjuje samoglasnikom u npr. rije\xc4\x8di  uno=ono, una=ona, unaj=onaj, smu=smo i dr._NEWLINE_Taj se izmije\xc5\xa1ani, hibridni govor stru\xc4\x8dno naziva govor ozaljskog knji\xc5\xbeevnog kruga ili tzv. brajski govor._NEWLINE_Kajkavske su osobine izrazitije na isto\xc4\x8dnom rubu tog podru\xc4\x8dja (Ozalj, Pribi\xc4\x87, Bregana, Kobili\xc4\x87), a \xc4\x8dakavske u zapadnijim krajevima (Duga Resa, Barilovi\xc4\x87, Ogulin). Tzv. brajski govor ima dodirnih to\xc4\x8daka i sa susjednim slovenskim govorima kojima je u odre\xc4\x91enim povijesnim trenutcima bio vrlo sli\xc4\x8dan. Tako\xc4\x91er su od \xc5\xa1tokavskih govora susjednog Korduna ovi \xc4\x8dakavsko-kajkavski govori poprimili i poneku \xc5\xa1tokavsku osobinu (npr. divan, divaniti=govor, govoriti i dr...)._NEWLINE_Za Toma\xc5\xa1nicu je zanimljivo da se govor po naglasku i nekim drugim osobinama razlikovao \xc4\x8dak i od zaselka do zaselka pa su tako Hrastov\xc4\x8daki govorili druga\xc4\x8dije od onih s Pavli\xc4\x87 Brda, dok je za Suce bilo karakteristi\xc4\x8dno zavla\xc4\x8denje u govoru. Tijekom jednog razdoblja je toma\xc5\xa1\xc4\x8danski govor bio vrlo sli\xc4\x8dan susjednom slovenskom govoru._NEWLINE_U razgovornom \xc5\xbeargonu je prisutan velik broj germanizama (fajercek=upalja\xc4\x8d, cajt=vrijeme, luteran=nevjeran i lo\xc5\xa1 \xc4\x8dovjek) itd._NEWLINE_Govorom ozaljskog knji\xc5\xbeevnog kruga su pisali slavni hrvatski plemi\xc4\x87i Zrinski i Frankopani, knji\xc5\xbeevnici i jezikoslovci okupljeni u ozaljskom knji\xc5\xbeevnom krugu poput slavnog autora Gazophylaciuma, sve\xc4\x87enika pavlina Ivana Belostenca.Tom je jezi\xc4\x8dnom tipu npr. pripadao Raj du\xc5\xa1e Nikole De\xc5\xa1i\xc4\x87a iz 1560, a to je bio molitvenik Ane Katarine Zrinske, supruge Nikole Zrinskoga Sigetskoga. Tim su govorom,odnosno \xc4\x8detvrtim hrvatskim narje\xc4\x8djem u potpunosti ili djelomi\xc4\x8dno pisali tako\xc4\x91er Ferenc \xc4\x8crnko, Franjo Glavini\xc4\x87, Juraj Ratkaj Velikotaborski, Matija Magdaleni\xc4\x87, Pavao Ritter Vitezovi\xc4\x87 i drugi.\n_START_SECTION_\nToma\xc5\xa1nica do dvadesetog stolje\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nToma\xc5\xa1nica se spominje 1441. godine zajedno s Grdunom, Dobrom (Novigrad na Dobri) i  Zadobarjem (Zadoborjem), dok se \xc5\xbeupa Sv. Kri\xc5\xbea u Zavr\xc5\xa1ju (Zavrhi) Netreti\xc4\x87kom spominje 1334. godine u statutu biskupije zagreba\xc4\x8dke nad\xc4\x91akona gori\xc4\x8dkog Ivana kao jedna od \xc5\xbeupa podgorskog kotara gori\xc4\x8dkog arhi\xc4\x91akonata._NEWLINE_Hrvati su te prostore naselili ve\xc4\x87 u 7. stolje\xc4\x87u te se za vrijeme hrvatskih narodnih vladara i kasnije organiziraju u \xc5\xbeupe ili \xc5\xbeupanije. Ovaj dio srednjovjekovne Hrvatske je obuhva\xc4\x87ala gori\xc4\x8dka \xc5\xbeupanija koja se prostirala ju\xc5\xbeno od rijeke Kupe. U opsegu stare gori\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije \xc5\xbeivjelo je ve\xc4\x87 u najstarije vrijeme vi\xc5\xa1e slobodnih plemenskih op\xc4\x87ina, ili kako su se one same nazivale: bratstva plemenitih ljudi._NEWLINE_Karlova\xc4\x8dki povjesni\xc4\x8dar iz 19. stolje\xc4\x87a Radoslav Lopa\xc5\xa1i\xc4\x87 u svom djelu Oko Kupe i Korane donosi pregled hrvatskih slobodnih plemenskih op\xc4\x87ina na podru\xc4\x8dju gori\xc4\x8dke \xc5\xbeupanije.  Za kraj oko rijeke Dobre ka\xc5\xbee kako tamo ve\xc4\x87 u srednjem vijeku nalazimo slobodnu op\xc4\x87inu zadobarsku, o\xc5\xa1trovr\xc5\xa1ku, stativsku, zavr\xc5\xa1ku i toma\xc5\xa1ni\xc4\x8dku te ka\xc5\xbee da su ve\xc4\x87 u 16. stolje\xc4\x87u ove op\xc4\x87ine spadale pod grad Ozalj. Ozljem i okolicom kao i velikim dijelom Hrvatske tada vladaju ugledne hrvatske plemi\xc4\x87ke obitelji knezova Zrinskih i Frankopana. Na \xc4\x8delu op\xc4\x87inama je stajao sudac, kod nekih nazivan rihtarom, dok je u Zadoborju kao i u Dragani\xc4\x87u nazivan starim hrvatskim imenom \xc5\xbeupan. Ove su slobodne plemenske op\xc4\x87ine imale svoje obi\xc4\x8daje i uredbe, bile su vrlo samostalne i neovisne, radnje koje su imale obavljati bile su namijenjene op\xc4\x87em dobru, a poglavito obrani od neprijatelja. No to se s vremenom sve vi\xc5\xa1e mijenjalo._NEWLINE_Sve ove plemenske op\xc4\x87ine u podru\xc4\x8dju grada Ozlja su tijekom 16. stolje\xc4\x87a izgubile svoju slobodu i nezavisnost, a slobodni \xc5\xbeitelji su ve\xc4\x87inom postali kmetovi. Tome je posebno pogodovalo \xc5\xa1to su Zrinski i Frankopani po\xc4\x8deli dijeliti dijelove ogromnog ozaljskog vlastelinstva svojim miljenicima i odanim vazalima. Tako ve\xc4\x87 po\xc4\x8detkom 15. stolje\xc4\x87a na plemi\xc4\x87kom dobru  Toma\xc5\xa1nica (naziv Toma\xc5\xa1nica se i danas u u\xc5\xbeem smislu odnosi najvi\xc5\xa1e na stari plemi\xc4\x87ki dvor i okolna polja uz Dobru koja su sa\xc4\x8dinjavala nekada\xc5\xa1nje plemi\xc4\x87ko imanje) nalazimo ozaljskog vazala Stjepana Tatara Mla\xc4\x8dkog (Mlaka na Mre\xc5\xbenici), a kasnije Fabijana \xc5\xa0afara od Doljana u Gackoj, koji je po svemu sude\xc4\x87i tako\xc4\x91er bio pripadnik porodice Tatari\xc4\x87a. Vjerojatno su ovi mre\xc5\xbeni\xc4\x8dki Tatari potomci Tatara, koji su za kralja Bele IV. provalili u Hrvatsku i tu trajno ostali._NEWLINE_U uvodnici kaptola zagreba\xc4\x8dkog iz 1441. godine se spominje da Fabijana \xc5\xa0afara od Doljana u Gackoj, ka\xc5\xa1telana grada Ozlja u dvor Toma\xc5\xa1nicu na Dobri uvedo\xc5\xa1e plemi\xc4\x87i Ivan Grdunski (de Gardo), Franjo Dobranski (de Dobrijan), Luka Ivankovi\xc4\x87 Stativski (Ztathauich), Matija Fabijanov od Zadoborja (Zadobran) i Juraj Mikli\xc4\x87, \xc5\xbeupan u Zadoborju dok je svjedok bio vlastelin Juraj sin Mateja od Zve\xc4\x8daja. Godine 1453. uvedo\xc5\xa1e po nalogu bana Fridrika Celjskoga, Petar, Andrija i Gjurko Barilovi\xc4\x87i od Gorice, kao povjerenici banovi, sinove Fabijana Doljanskoga, ka\xc5\xa1telana ozaljskoga i plemi\xc4\x87a gackoga, Jurja, Ivana, Bartola i \xc5\xa0imuna u dobro Toma\xc5\xa1nicu na Dobri dok su svjedoci bili plemi\xc4\x87i Ivan Grdanec od Toma\xc5\xa1nice, Martin Pertati\xc4\x87 od Stativa, pa Martin Dioni\xc5\xbeev i Urban sin Blagoje od Stativa, Grdoc od Zavrha (Sv. Kri\xc5\xbea \xe2\x80\x93 Zavr\xc5\xa1ja) i napokon Martin od Pi\xc5\xa1\xc4\x87etaka._NEWLINE_Godine 1550. i 1661. se Toma\xc5\xa1nica spominje kao slobodna su\xc4\x8dija u diobenom spisu ozaljskog vlastelinstva. To je burno vrijeme turskih provala, krvavih bitaka, plja\xc4\x8dki i pale\xc5\xbea, iseljavanja i preseljavanja stanovni\xc5\xa1tva \xc5\xa1to je zacijelo i Toma\xc5\xa1nica osjetila budu\xc4\x87i da se taj hrvatski kraj uz rijeke Kupu, Dobru, Mre\xc5\xbenicu i Koranu nalazio blizu same granice s krajevima kojima su gospodarili Turci._NEWLINE_\xc5\xbdupa Sv. Kri\xc5\xbea - Zavr\xc5\xa1je je poznata po tome \xc5\xa1to se u njoj dugo odr\xc5\xbealo glagolja\xc5\xa1tvo i glagoljsko hrvatsko pismo, a vizita \xc5\xbeupe 1686. godine ka\xc5\xbee da u \xc5\xbeupi nema latinskog misala, ve\xc4\x87 samo glagoljski. O o\xc4\x8duvanosti glagoljske tradicije u tom kraju govore i nedavno otkrivene bogate freske i glagoljski natpisi u kapeli Sv. Antuna Pustinjaka u Zadobarju \xc4\x8diji je najstariji dio sagra\xc4\x91en jo\xc5\xa1 u srednjem vijeku. Bogate glagoljske freske su tako\xc4\x91er prona\xc4\x91ene u susjednoj crkvi BD Marije u Novigradu na Dobri. Na glagoljici su bili pisani i spisi i pe\xc4\x8dati plemenskih op\xc4\x87ina i su\xc4\x8dija._NEWLINE_Hrvatski ban Nikola Zrinski je 1620. godine Ivanu Peranskomu, sinu Stjepanovu dodijelio plemi\xc4\x87ko dobro Toma\xc5\xa1nicu, a osim toga ugledna plemi\xc4\x87ka obitelj Peranski iz starog grada Perne na Kordunu  je kupila od knezova Zrinskih imanja i kmetove u Pi\xc5\xa1\xc4\x87etkama, Stativama i Dre\xc5\xbeniku, postav\xc5\xa1i tako vrlo imu\xc4\x87na i ugledna vlastela u karlova\xc4\x8dkoj okolici. Mjesto se tako\xc4\x91er spominje u popisima imanja Zrinskih i Frankopana nakon njihovog pogubljenja 1671. godine u Be\xc4\x8dkom Novom Mjestu. Spominje se i u oporuci plemkinje Barbare Peranski iz 1696. godine gdje se zapravo spominje crkva Sv. Antuna u Zadobarju koja je ober Toma\xc5\xa1nice. Navo\xc4\x91enje Toma\xc5\xa1nice kao to\xc4\x8dke za orijentaciju dokazuje da je tada Toma\xc5\xa1nica u to vrijeme bila va\xc5\xbena i poznata lokacija. Tokom tog razdoblja plemi\xc4\x87ko dobro Toma\xc5\xa1nica se spominje u mnogim spisima, dokumentima i povijesnim svjedo\xc4\x8danstvima. Iz tih davnih vremena mo\xc5\xbeda potje\xc4\x8de i vrlo bogat vo\xc4\x87njak na Pavli\xc4\x87 Brdu koji se djelomi\xc4\x8dno o\xc4\x8duvao do dana\xc5\xa1njih dana._NEWLINE_U prvoj polovici 19. stolje\xc4\x87a plemi\xc4\x87ko dobro Toma\xc5\xa1nica je u posjedu obitelji Spi\xc5\xa1i\xc4\x87._NEWLINE_Obitelj Spi\xc5\xa1i\xc4\x87 nalazimo 1782. u popisu plemi\xc4\x87a u Gornjem Lukavcu. Po\xc4\x8detkom 19. stolje\xc4\x87a spominje se Ivan Krstitelj Spi\xc5\xa1i\xc4\x87 kao turopoljski bilje\xc5\xbenik i kapetan militiae insurrectionalis. Njegova supruga bila je Henrika Bedekovich. Godine 1846. nalazimo Ferdinanda Spi\xc5\xa1i\xc4\x87a kao poru\xc4\x8dnika 1. banova\xc4\x8dke regimente. Gustav pl. Spi\xc5\xa1i\xc4\x87 de Japra (1821.\xe2\x80\x931903.), umirovljeni poru\xc4\x8dnik Honveda 1848., katastralni procjenitelj na zagreba\xc4\x8dkom Gornjem gradu, kraljevski savjetnik u miru i mecena \xc5\xa1kole u Zavr\xc5\xa1ju bio je sin Nikole Spi\xc5\xa1i\xc4\x87a de Toma\xc5\xa1nica i Franciske, ro\xc4\x91ene Hoch. Gustav se 1851. u Toma\xc5\xa1nici vjen\xc4\x8dao s Albertinom (Bertom) Hrussoczy od Miklo\xc5\xa1i\xc4\x87-Re\xc4\x8dice (1832.\xe2\x80\x931897.). Gustav i Albertina Spi\xc5\xa1i\xc4\x87 posjedovali su dobro Toma\xc5\xa1nica. Njihova k\xc4\x87i Gizela Katarina Josipa Spi\xc5\xa1i\xc4\x87 rodila se 1862. u Zavr\xc5\xa1ju. Umrla je 1939. u Zagrebu._NEWLINE_Neki stariji ljudi spominju postojanje kapelice u Toma\xc5\xa1nici pod imenom Sv. Katarina, ali to je mo\xc5\xbeda tek pu\xc4\x8dka predaja iako su odre\xc4\x91eni temelji prona\xc4\x91eni u \xc5\xa1umi Lazina, na podru\xc4\x8dju vinograda Glavice. Vjerojatno je tu nekad postojala kapelica pa je s vremenom napu\xc5\xa1tena.\n_START_SECTION_\nToma\xc5\xa1nica po\xc4\x8detkom dvadesetog stolje\xc4\x87a\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc4\x8detkom dvadesetog stolje\xc4\x87a Toma\xc5\xa1nica pripada gradu Dugoj Resi odnosno op\xc4\x87ini Netreti\xc4\x87. Djeca do 1899. godine idu u \xc5\xa1kolu u Zavr\xc5\xa1ju, a te se godine gradi \xc5\xa1kola u Donjim Stativama pa djeca do ku\xc4\x87nog broja 17. kre\xc4\x87u u \xc5\xa1kolu na Donje Stative. Posjede u Toma\xc5\xa1nici tada imaju i bogati vlastelini iz Netreti\xc4\x87a, plemeniti Sladovi\xc4\x87i. U tim vremenima ve\xc4\x87 traje iseljavanje mnogih Toma\xc5\xa1\xc4\x8dana, ponajvi\xc5\xa1e u Sjedinjene Ameri\xc4\x8dke Dr\xc5\xbeave, Argentinu te ostale prekomorske i europske zemlje. Mnogi se vra\xc4\x87aju nakon nekoliko godina te\xc5\xa1kog rada, a neki trajno ostaju u iseljeni\xc5\xa1tvu.  Za vrijeme Prvog svjetskog rata Toma\xc5\xa1\xc4\x8dani sudjeluju u ratu kao hrvatski domobrani, bore se na raznim boji\xc5\xa1tima, od ruskog, talijanskog pa \xc4\x8dak i do bliskoisto\xc4\x8dnog, neki zavr\xc5\xa1avaju u zarobljeni\xc5\xa1tvu diljem Europe, dok se neki uspijevaju spasiti od strahota rata ostaju\xc4\x87i u iseljeni\xc5\xa1tvu gdje su se zatekli prilikom njegovog izbijanja. Ne zna se sa sigurno\xc5\xa1\xc4\x87u koliko je Toma\xc5\xa1\xc4\x8dana stradalo u Prvom svjetskom ratu._NEWLINE_Potkraj rata, Toma\xc5\xa1nicu kao i cijelu Hrvatsku i Europu, zahvatila je pandemija \xc5\xa1panjolske gripe ili "\xc5\xa1panjolke" kako je u narodu nazivana. \xc5\xa0panjolka je i u Toma\xc5\xa1nici odnijela stanovit broj \xc5\xbertava._NEWLINE_U naponu snage Toma\xc5\xa1nica ima osamdesetak doma\xc4\x87instava. Toma\xc5\xa1nicu tada \xc4\x8dine zaselci u kojima \xc5\xbeive mnogobrojne obitelji naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e organizirane kao velike zadruge (npr. zadruga Matakovi\xc4\x87-Pavli\xc4\x87). Obitelji broje mnogo djece, \xc4\x8dak i do desetak._NEWLINE_U to vrijeme se uzgaja raznovrsno blago i stoka, obra\xc4\x91uje se zemlja te su Toma\xc5\xa1\xc4\x8dani poznati kao marljivi i vrijedni seljaci i radnici, ali i vrsni majstori (zidari, cimermani, kolari). Sadi se krumpir, sije kukuruz, p\xc5\xa1enica, je\xc4\x8dam i razne druge poljoprivredne kulture. Toma\xc5\xa1nica, a posebno Grdun su poznati po proizvodnji vapna koje su ljudi sami izra\xc4\x91ivali za cijeli kraj. Mjestima je odzvanjala pjesma "Lipa cesta kud se vozi japno, u ko\xc5\xa1i\xc4\x87u na belem konji\xc4\x87u, i na koli s pisanimi voli", kao i vikanje japnara: "Japnoooo,...Japnoooo.." Oni su prolazili cestom i prodavali vapno kome je trebalo. I danas se u \xc5\xa1umama mogu vidjeti mnogobrojni ostatci jama tj.  vapnika u kojima se proizvodilo vapno na tradicionalan na\xc4\x8din svojstven tom kraju. Uzgaja se vino (doma\xc4\x87i drajsan) te mnogobrojne vo\xc4\x87ke. Svi proizvodi se nose na tr\xc5\xbenicu u Karlovac i prodaju diljem kraja._NEWLINE_Proizvodi se lan i konoplja od \xc4\x8dega se rade lijepe narodne no\xc5\xa1nje koje se odlikuju bjelinom i \xc4\x8disto\xc4\x87om. Dio no\xc5\xa1nje \xc4\x8dine i drveni opanci (drvenjare) te vunene \xc4\x8darape kopice (uobi\xc4\x8dajene na Kordunu). Gotovo svaki zaselak ima i svoje svira\xc4\x8de zvane guci ili mu\xc5\xbeika\xc5\xa1i (jedan sastav se obi\xc4\x8dno sastojao od jedne ili vi\xc5\xa1e violina koje imaju najva\xc5\xbeniju ulogu, beglajta, tambure i berde ili ba(j)sa s gudalom), svira se i usna harmonika i razni puha\xc4\x8dki instrumenti poput rogova i raznih pastirskih frulica, prave harmonike su vrlo rijetke._NEWLINE_Mjesto je prepuno pjesme i veselja. Pjevaju se be\xc4\x87arci i razne narodne popijevke, \xc5\xbeene pjevaju pjesme samice i rozgalice, popularne su i pjesme iz susjednih podru\xc4\x8dja Korduna, Banovine, Bosne i Like. Ple\xc5\xa1u se narodni plesovi poput drme\xc5\xa1a (hrvacka), pol(j)ke, \xc4\x91ikalice, raznih \xc5\xa1etanih kola itd. Po\xc5\xa1tuju se stari obi\xc4\x8daji, ide u Jurje i krisnice, igraju razne pastirske igre poput ku\xc4\x8dkanja.  Mjestom tada \xc4\x8desto prolaze i Romi iz romskog naselja kod Stativa koji prodaju i nude razne stvari i sitnice._NEWLINE_Tada su bile i \xc4\x8deste prepirke s Zadobarcima. Zadobarje je susjedno mjesto Toma\xc5\xa1nice na desnoj obali Dobre. Zadobarje tako\xc4\x91er spada u \xc5\xbeupu Zavr\xc5\xa1je, ali je u sastavu grada Karlovca. To je mjesto bogate etnografske tradicije i posebnosti, pa tako Zadobarci imaju svoj specifi\xc4\x8dan govor (s vi\xc5\xa1e kajkavskih elemenata od uobi\xc4\x8dajenog tzv. brajskog govora, te naglaskom sli\xc4\x8dnim ozaljskoj kajkav\xc5\xa1tini), poznat je i tradicionalan obi\xc4\x8daj igre kota\xc4\x8dkanja na Uskrs, mnoga zadobarska prezimena su specifi\xc4\x8dna samo za Zadobarje, a i zanimljivo je da se Zadobarci za razliku od ostalih \xc5\xbeitelja u dolini Dobre jedini nikako ne smatraju Brajcima ve\xc4\x87 samo Zadobarcima._NEWLINE_Zadobarci su pjevali Brajci s debelimi jajci, a Toma\xc5\xa1\xc4\x8dani njima Zadobarci repati, kada \xc4\x87ete krepati ili Zadobarci orali na jarci (zbog bu\xc5\xa1a koje su Zadobarci uzgajali). Suparni\xc5\xa1tvo Zadobaraca i Toma\xc5\xa1\xc4\x8dana (Brajaca) je postalo dio mjesnog folklora._NEWLINE_U tridesetim godinama Toma\xc5\xa1nica je razvijeno i ugledno mjesto te je me\xc4\x91u najnapu\xc4\x8denijim naseljima u kraju. Ustrojava se ogranak Hrvatske Selja\xc4\x8dke Stranke pok. Stjepana Radi\xc4\x87a odnosno njenog tada\xc5\xa1njeg predsjednika dr. Vladka Ma\xc4\x8deka, organiziraju odredi Selja\xc4\x8dke za\xc5\xa1tite, tzv. ga\xc4\x87ari koji naoru\xc5\xbeani batinama patroliraju mjestom, provodi vrlo sna\xc5\xbena politi\xc4\x8dka promid\xc5\xbeba HSS-a. Mnogi toma\xc5\xa1\xc4\x8danski mladi\xc4\x87i tada odlaze izu\xc4\x8davati zanat u Karlovac preko organizacije Hrvatski Radi\xc5\xa1a. Najuglednije obitelji su Mo\xc5\xa1kuni (vlasnici mlina-vodenice za fino mljeveno bra\xc5\xa1no na potoku u Marulji, bogati zemljoposjednici, uzgajiva\xc4\x8di rasnih konja, voza\xc4\x8di Karlova\xc4\x8dke pivovare, zvani jo\xc5\xa1 i Veliki Mo\xc5\xa1kuni), Belavi\xc4\x87i (obrtnici mesari), Vuljani\xc4\x87i (tako\xc4\x91er vlasnici mlina  i zemlje u Karlovcu), Ma\xc4\x8daki, Brajaki i dr. Uz Vuljani\xc4\x87evu i Mo\xc5\xa1kunovu vodenicu na Potoku je postojao i tzv. Francov malin. Toma\xc5\xa1nica se gospodarski vrlo dobro razvija._NEWLINE_1939. godine je uspostavljena Banovina Hrvatska te tada vi\xc4\x91eniji \xc4\x8dlanovi HSS-a Toma\xc5\xa1nice (Stjepan Hrvoj, Nikola Belavi\xc4\x87, Mato Mo\xc5\xa1kun i drugi) odlu\xc4\x8duju kupiti metalno raspelo i postaviti ga i blagosloviti na raskri\xc5\xbeju Kri\xc5\xbeanji gdje bi Mo\xc5\xa1kun dao zemlji\xc5\xa1te za raspelo. Rat je 1941. godine sve to onemogu\xc4\x87io i raspelo je ostalo skriveno za vrijeme rata i cijeloga komunisti\xc4\x8dkog razdoblja do danas.\n_START_SECTION_\nToma\xc5\xa1nica u Drugom svjetskom ratu\n_START_PARAGRAPH_\n1941. godine se raspada Kraljevina Jugoslavija te uspostavlja Nezavisna Dr\xc5\xbeava Hrvatska (NDH). Me\xc4\x91u du\xc5\xbenosnicima HSS-a diljem Hrvatske kao i me\xc4\x91u obi\xc4\x8dnim \xc4\x8dlanstvom dolazi do raskola na tri struje: tzv. "sredinski dio" propovijeda nedjelovanje i \xc4\x8dekanje, "desno krilo" aktivno sura\xc4\x91uje s vlastima Nezavisne Dr\xc5\xbeave Hrvatske, a "lijevo krilo" sudjeluje u Narodnooslobodila\xc4\x8dkom pokretu (NOP-u) nakon dizanja ustanka. Predvodnici HSS-a Toma\xc5\xa1nice odmah nakon raspada Kraljevine Jugoslavije odlu\xc4\x8duju aktivno i bezrezervno poduprijeti vlast NDH te postaju vode\xc4\x87e li\xc4\x8dnosti nove vlasti dok mu\xc5\xa1karci iz mjesta odlaze u vojne i redarstvene postrojbe NDH. Time se toma\xc5\xa1\xc4\x8danski HSS svrstava u desno krilo HSS-a Hrvatske. Toma\xc5\xa1\xc4\x8dani sudjeluju u borbama na raznim boji\xc5\xa1tima diljem teritorija NDH poput bitke za Kra\xc5\xa1i\xc4\x87  i bitke za Biha\xc4\x87, a neki \xc4\x8dak dospijevaju i u Njema\xc4\x8dku._NEWLINE_U ratu Toma\xc5\xa1nica trpi nasilja i plja\xc4\x8dke, prisutnost talijanske vojske i partizanskih skupina koje u Toma\xc5\xa1nicu dolaze iz \xc5\xa1uma u smjeru mjesta Grdun i Sveti\xc4\x8dko Hra\xc5\xa1\xc4\x87e gdje imaju svoja upori\xc5\xa1ta te se sukobljavaju s usta\xc5\xa1kom posadom smje\xc5\xa1tenom na Stativama. Talijani tako\xc4\x91er povremeno otimlju doma\xc4\x87e \xc5\xbeivotinje, vino ili rakiju te \xc4\x8dine manja nasilja._NEWLINE_Nakon kapitulacije Italije krajem prolaze njema\xc4\x8dke postrojbe koje ne ulaze u du\xc5\xbei kontakt sa stanovni\xc5\xa1tvom. Potkraj rata se sve vi\xc5\xa1e ste\xc5\xbee partizanski obru\xc4\x8d oko Toma\xc5\xa1nice. Partizani dolaze do Grduna i Ja\xc5\xa1kova s jedne strane te Netreti\xc4\x87a s druge strane. Toma\xc5\xa1nica je svojevrsna enklava izme\xc4\x91u osvojenih podru\xc4\x8dja. Partizani ulaze u Karlovac koji pada dok posada na Stativama pada nekoliko dana kasnije._NEWLINE_Krajem rata kroz Toma\xc5\xa1nicu u nadiranju prema zapadu prolaze partizanske postrojbe sastavljene prete\xc5\xbeito od Crnogoraca. U ratu je poginula i nestala 41 osoba, \xc5\xa1to je oko polovina vojno sposobnih mu\xc5\xa1karaca Toma\xc5\xa1nice od 18 do 50 godina \xc5\xbeivota, porazan i prije svega stra\xc5\xa1an podatak za jedno relativno malo mjesto. Od tih poginulih i nestalih poginulo je u borbama tijekom samog rata od 1941. do 1945. godine 15 vojnika. Nakon zavr\xc5\xa1etka slu\xc5\xbebenog rata ubijeno je i nestalo u Bleiburgu i na Kri\xc5\xbenim putevima 26 vojnika diljem prostora biv\xc5\xa1e Jugoslavije. Poginuli su me\xc4\x91u ostalim 4 uku\xc4\x87ana obitelji Belavi\xc4\x87, tri brata Dume\xc5\xa1i\xc4\x87, otac i sin Vuljani\xc4\x87 te vi\xc5\xa1e druge bra\xc4\x87e, ro\xc4\x91aka i pojedinaca._NEWLINE_Prvi poginuli 1941. godine je bio domobran Josip Matakovi\xc4\x87. Nikolu Belavi\xc4\x87a, jednog od vode\xc4\x87ih prijeratnih aktivista HSS-a te ratnih mjesnih uglednika su nove vlasti odvele u zloglasni logor Magazin na Dubovcu kraj Karlovca odakle se nikad nije vratio ku\xc4\x87i. Kraj rata Toma\xc5\xa1nica do\xc4\x8dekuje potpuno opusto\xc5\xa1ena i uni\xc5\xa1tena u gospodarskom i svakom drugom smislu.\n_START_SECTION_\nToma\xc5\xa1nica nakon Drugog svjetskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nNakon rata Toma\xc5\xa1nica postaje sastavni dio op\xc4\x87ine Ozalj. U tom vremenu Toma\xc5\xa1nica je do\xc5\xbeivjela najve\xc4\x87e osiroma\xc5\xa1enje, bila je \xc4\x8desto zanemarivana i u tom je vremenu Toma\xc5\xa1nicu napustilo najvi\xc5\xa1e mje\xc5\xa1tana. Ljudi su bje\xc5\xbeali i iseljavali se, a naro\xc4\x8dito mladi. Iseljavalo se ponajvi\xc5\xa1e u Australiju, zatim u Kanadu, SAD i \xc5\xa1irom Europe i Hrvatske. U mjestu su ostajale udovice, \xc5\xbeene, starci i maloljetna djeca. Toma\xc5\xa1nica danas ima vrlo brojnu iseljeni\xc4\x8dku zajednicu u Australiji gdje su iselili i \xc4\x8dlanovi najuglednijih obitelji, \xc5\xa1to iz politi\xc4\x8dkih,\xc5\xa1to iz gospodarskih razloga. Bijela kuga je potpuno poharala Toma\xc5\xa1nicu kao i veliki dio netreti\xc4\x87kog kraja._NEWLINE_U to vrijeme se prire\xc4\x91uju mnogobrojne zabave u dvoru na Toma\xc5\xa1nici \xc4\x8diji se zadnji vlasnik iselio i prodao ga te je dvor pripao obitelji Dume\xc5\xa1i\xc4\x87-\xc5\xa0emetar. Zabave se prire\xc4\x91uju i u zaselku Suci, zatim u zadobarskom zaselku Fanjki i diljem kraja. Popularni tada postaju plesovi poput tanga i swinga. Nara\xc5\xa1taj tada\xc5\xa1njih toma\xc5\xa1\xc4\x8danskih mladi\xc4\x87a koji su odlu\xc4\x8dili ostati u rodnom mjestu predstavljaju Mijo (Mile) Matakovi\xc4\x87, Janko Hrastov\xc4\x8dak, Josip i Nikola Pavli\xc4\x87, Stjepan Mik\xc4\x8devac, Stjepan Belavi\xc4\x87 i drugi._NEWLINE_U to vrijeme \xc4\x8deste su tu\xc4\x8dnjave i prepirke s Grdun\xc4\x8danima oko zaselka Vuljani\xc4\x87i za koji su Grdun\xc4\x8dani tvrdili da pripada Grdunu te da de\xc4\x8dki iz Donje Toma\xc5\xa1nice nemaju pravo i\xc4\x87i curama u Gornju Toma\xc5\xa1nicu. U tim tu\xc4\x8dnjavama su nerijetko sudjelovali i o\xc5\xbeenjeni i stariji mu\xc5\xa1karci. Me\xc4\x91utim, u njima je rijetko bilo te\xc5\xbee ozlije\xc4\x91enih te su one shva\xc4\x87ane kao dio seoskog folklora, a najlju\xc4\x87i protivnici u tu\xc4\x8dnjavama su u miru \xc4\x8desto bili prijatelji, kumovi ili ro\xc4\x91aci. Lokalne gostionice na Grdunu i Stativama su bile omiljena okupljali\xc5\xa1ta Toma\xc5\xa1\xc4\x8dana._NEWLINE_Vrijeme polako prolazi, Toma\xc5\xa1nica gospodarski i dalje stagnira. Toma\xc5\xa1\xc4\x8dani su zidari, cimermani, stolari, kolari, ratari i sto\xc4\x8dari, te\xc5\xbeaci i radnici. Ljudi \xc5\xbeive od poljoprivrede, pre\xc5\xbeivljavaju na svaki mogu\xc4\x87i na\xc4\x8din, \xc5\xbeene nose proizvode na tr\xc5\xbenicu u Karlovac pje\xc5\xa1a\xc4\x8de\xc4\x87i mukotrpan put od Toma\xc5\xa1nice preko Stativa i Trop\xc4\x8di\xc4\x87 Brda u Karlovac jer jo\xc5\xa1 ne postoji most izme\xc4\x91u Zadobarja i Toma\xc5\xa1nice, \xc5\xbeene kupuju vino u Gorici iza Grduna, mije\xc5\xa1aju ga s vodom na izvorima te ga zatim preprodaju gospodi u Karlovcu, stoka se kupuje i prodaje na sajmovima na Turnju kod Karlovca, pa \xc4\x8dak i u Jastrebarskom (Jaski). P\xc5\xa1enica i drugo \xc5\xbeito se voze na vr\xc5\xa1aj kod obitelji Broz koja ima vr\xc5\xa1ilicu na cesti prema Grdunu. Firme koje zapo\xc5\xa1ljavaju mnoge Toma\xc5\xa1\xc4\x8dane (mnogi pje\xc5\xa1a\xc4\x8de na posao, idu biciklom i snalaze se na sve mogu\xc4\x87e na\xc4\x8dine) su ciglana na Ilovcu, Karlova\xc4\x8dka pivovara i dr._NEWLINE_Sedamdestih godina posebno mnogo \xc5\xbeitelja ima zaselak Suci, no ve\xc4\x87ina tih ljudi je tako\xc4\x91er uskoro iselila. Kasnije se gradi drveni most na Dobri te Toma\xc5\xa1\xc4\x8dani od tada idu preko Zadobarja u Karlovac \xc5\xa1to im uvelike skra\xc4\x87uje put, a uvodi se i autobusna linija Karlovac-Zadobarje. Ide se sve \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e na mise Sv. Antunu u Zadobarje, iako se Toma\xc5\xa1\xc4\x8dani tradicionalno i dalje pokapaju kod \xc5\xbeupne crkve Sv. Kri\xc5\xbea u Zavr\xc5\xa1ju, a na mise i dalje \xc4\x8desto idu u kapelicu Sv. Josipa u Zavr\xc5\xa1ju (ali je put do tamo puno du\xc5\xbei i strmiji nego do Zadobarja). Djeca tako\xc4\x91er zbog blizine poha\xc4\x91aju \xc5\xa1kolu u Zadobarju, umjesto u Zavr\xc5\xa1ju odnosno na Stativama._NEWLINE_Zbog sve ve\xc4\x87e povezanosti sa Zadobarjem danas svi ta dva mjesta gledaju gotovo kao jedno. Toma\xc5\xa1nicu gotovo svi danas u svakodnevnom govoru smatraju dijelom Zadobarja, a Toma\xc5\xa1\xc4\x8dane Zadobarcima \xc5\xa1to je za stare Toma\xc5\xa1\xc4\x8dane i njihove susjede Zadobarce nekada bilo nezamislivo. U to se vrijeme uvodi elekrifikacija i vodovod, grade se nove ku\xc4\x87e, kasnije dolazi telefon te se \xc5\xbeivot pomalo po\xc4\x8dinje mijenjati na bolje._NEWLINE_1991. godine stvorena je samostalna Republika Hrvatska te Toma\xc5\xa1\xc4\x8dani sudjeluju u Domovinskom ratu ratu u sastavu karlova\xc4\x8dkih (110. i 129. brigada HV-a), dugore\xc5\xa1kih (137. brigada HV-a) te ozaljskih postrojbi. Me\xc4\x91utim, za razliku od Drugog svjetskog rata, u Domovinskom ratu nitko iz Toma\xc5\xa1nice nije poginuo iako su mnogi sudjelovali u borbama na prvoj crti boji\xc5\xa1nice diljem Hrvatske (ponajvi\xc5\xa1e na Kordunu i karlova\xc4\x8dkom podru\xc4\x8dju) te neki i u Bosni i Hercegovini._NEWLINE_1994. godine potomci Toma\xc5\xa1\xc4\x8dana od prije 50 godina Josip Hrvoj, Mijo Cvitak, Josip Dume\xc5\xa1i\xc4\x87 i drugi, naro\xc4\x8dito oni na radu u Njema\xc4\x8dkoj, pokre\xc4\x87u akciju, daju novac i dragovoljnim radom postavljaju novo raspelo na predvi\xc4\x91eno mjesto od prije Drugog svjetskog rata, \xc5\xa1to daje poticaj za podizanje spomen-obilje\xc5\xbeja palim mje\xc5\xa1tanima. Blagoslov raspela i prva sveta misa slu\xc5\xbeena je 1995. godine povodom 50. obljetnice Bleiburga i Kri\xc5\xbenih puteva. Tada je nikla i ideja da se obilje\xc5\xbei velik broj poginulih i nestalih mje\xc5\xa1tana u Drugom svjetskom ratu._NEWLINE_Na poticaj iseljenika u Australiji Nikole Belavi\xc4\x87a i obe\xc4\x87anja za nov\xc4\x8danu potporu od iseljenih Toma\xc5\xa1\xc4\x8dana izabran je odbor za izgradnju spomen-obilje\xc5\xbeja s predsjednikom Davorinom Belavi\xc4\x87em te \xc4\x8dlanovima Jankom Hrvojem, Josipom Dume\xc5\xa1i\xc4\x87em, Jankom Hrastov\xc4\x8dakom, Mijom Matakovi\xc4\x87em, Ivanom Matakovi\xc4\x87em i Mijom Dume\xc5\xa1i\xc4\x87em. Na molbu odbora mje\xc5\xa1tani koji su podigli raspelo pristali su da se postoje\xc4\x87e raspelo obnovi tako da ujedno bude i spomen-obilje\xc5\xbeje. Dipl. ing. Juraj Juri\xc4\x8di\xc4\x87 dao je idejni projekt koji je prihva\xc4\x87en i prema njemu izra\xc4\x91eno je mramorno raspelo s mramornim plo\xc4\x8dama na kojima su upisana imena stradalih._NEWLINE_Blagoslov i otvaranje spomen obilje\xc5\xbeja je odr\xc5\xbeano 17. svibnja 1998. godine uz prisutnost mnogih mje\xc5\xa1tana iz Toma\xc5\xa1nice i okolnih sela te brojnih uzvanika iz redova politi\xc4\x8dkih predstavnika te ratnih veteranskih udruga. Misu je slu\xc5\xbeio Dekan karlova\xc4\x8dki vl\xc4\x8d. Ferdinand Vra\xc5\xbei\xc4\x87 uz pomo\xc4\x87 \xc5\xbeupnika \xc5\xbeupe Zavr\xc5\xa1je vl\xc4\x8d. Josipa Samar\xc5\xbeije. U to vrijeme se svaku godinu nadalje tradicionalno odr\xc5\xbeava sveta misa u spomen na sve pale hrvatske branitelje, posebice na \xc5\xbertve Bleiburga i Kri\xc5\xbenih puteva. Tada se kod Hrastov\xc4\x8daka na Kri\xc5\xbeanji podigne \xc5\xa1ator i odr\xc5\xbeava se malo pro\xc5\xa1tenje.\n_START_SECTION_\nToma\xc5\xa1nica danas\n_START_PARAGRAPH_\nNeki zaselci u Toma\xc5\xa1nici danas su potpuno pusti i napu\xc5\xa1teni kao npr. Mravunci, u nekima \xc5\xbeivi tek jedna obitelj ili neki starac, neka prezimena su pred izumiranjem, a neka su ve\xc4\x87 izumrla. Mjesto je 2001. godine imalo 195 stanovnika, a najbrojniji zaselci su Dume\xc5\xa1i\xc4\x87i te Donja Toma\xc5\xa1nica (uz Dobru). Toma\xc5\xa1nica je sastavni dio podru\xc4\x8dja grada Ozlja, s po\xc5\xa1tanskim brojem Malog Erjavca (47 281) iako se Toma\xc5\xa1\xc4\x8dani osje\xc4\x87aju puno bli\xc5\xbee Karlovcu ili Netreti\xc4\x87u. 2006. godine je kroz Toma\xc5\xa1nicu sagra\xc4\x91en glavni plinovod prema Rijeci. Ceste se asfaltiraju i djelomi\xc4\x8dno se uvodi javna rasvjeta. U mjestu djeluje nekoliko obrta. Sredi\xc5\xa1te mjesta je Kri\xc5\xbeanja sa spomenikom, a tu je i mljekara, glavno mjesto sastajanja prete\xc5\xbeito starijih mje\xc5\xa1tana gdje se obavezno prepri\xc4\x8davaju sve novosti iz mjesta i okolice._NEWLINE_Zbog o\xc4\x8duvane prirode i prekrasnog krajobraza cjelokupna dolina Dobre pa tako i Toma\xc5\xa1nica danas ima vrlo velike predispozicije za razvoj ekolo\xc5\xa1kog i seoskog turizma, a ve\xc4\x87 niz godina je meta vikenda\xc5\xa1a, kupa\xc4\x8da, bera\xc4\x8da gljiva, lovaca (mjesto se nalazi na sjeci\xc5\xa1tu lovi\xc5\xa1ta LD Srnjak Netreti\xc4\x87 i LD Jazavac Ja\xc5\xa1kovo - Sveti\xc4\x8dko Hra\xc5\xa1\xc4\x87e) kao i svih ljudi \xc5\xbeeljnih odmora u netaknutoj prirodi. Dobra je pak prepoznata kao rijeka pogodna za rafting i veslanje. Pu\xc4\x8dka tradicija i stvarala\xc5\xa1tvo ovog dijela dobranskog kraja  danas se njeguju u Kulturno umjetni\xc4\x8dkim dru\xc5\xa1tvima Sv. Antun Zadobarje, Zadobarje, Stative te Netreti\xc4\x87._NEWLINE_Budu\xc4\x87nost Toma\xc5\xa1nice bi bila jo\xc5\xa1 svijetlija, a napredak sigurniji kada bi se grad Ozalj vi\xc5\xa1e trudio oko ravnomjernijeg razvoja svojih rubnih sela, ali i mnogi Toma\xc5\xa1\xc4\x8dani bili vi\xc5\xa1e zainteresirani za vlastiti napredak.'