b'\n_START_ARTICLE_\nMi\xc5\xa1o Jeli\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nMi\xc5\xa1o Jeli\xc4\x87 (ma\xc4\x91: Jelity Mih\xc3\xa1ly (Santovo, 1881. - Baja, 1961.), bio je hrvatski knji\xc5\xbeevnik iz Ma\xc4\x91arske, iz grada Baje, rodom iz Santova. Pisao je prozna djela i pjesme._NEWLINE_Bio je javnim djelatnikom i odvjetnikom na prijelazu iz 19. u 20. stolje\xc4\x87e.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nZa povijest Hrvata u Ma\xc4\x91arskoj i Hrvata op\xc4\x87enito je zna\xc4\x8dajan zbog njegovog rada na odr\xc5\xbeavanju hrvatske narodne svijesti i hrvatskog jezika u hrvatskih etni\xc4\x8dkih podskupina u Ma\xc4\x91arskoj, Raca, \xc5\xa0okaca i Bunjevaca u poslijetrianonskoj Ma\xc4\x91arskoj, kada je to bilo najzna\xc4\x8dajnije, jer su se ba\xc4\x8dki Hrvati na\xc5\xa1li odsje\xc4\x8deni od ostatka Hrvata stvaranjem nove granice izme\xc4\x91u Ma\xc4\x91arske i Jugoslavije. \xc5\xa0tovi\xc5\xa1e, on je i u svojim pjesmama upozoravao svoj narod, nagla\xc5\xa1avaju\xc4\x87i va\xc5\xbenost o\xc4\x8duvanja materinjeg jezika u borbama za ostvarenje narodnih prava, kao \xc5\xa1to je rekao u pjesmi Sloboda svi\xc4\x87e:_NEWLINE_Svaki Hrvat i kr\xc5\xa1\xc4\x87anin pravi rod i grudu nikad ne ostavi. Ko ne \xc5\xbeelji zadobiti grije, Taj svoj jezik zatajit ne smije. Za povijest hrvatskog jezika je zanimljiv i po tome \xc5\xa1to je preporu\xc4\x8divao i upu\xc4\x87ivao na uporabu \xc4\x8distih hrvatskih rije\xc4\x8di (kad u Aljma\xc5\xa1u da si zdravo, ka\xc5\xbee "Mi \xc5\xa0okci i Bunjevci, koji smo velika grana hrvatskoga naroda, moramo pazit na \xc4\x8disto\xc4\x87u na\xc5\xa1eg jezika!")._NEWLINE_Virovi politi\xc4\x8dko-vjerskih prepucavanja u selu njegovih predaka, Santovu, nije ostavilo ni Jeli\xc4\x87a ravnodu\xc5\xa1nim, jer je u svojim djelima iskazivao zabrinutost zbog Santovljana koji su zbog ina\xc4\x87enja ma\xc4\x91arskom katoli\xc4\x8dkom kleru koji je gledao progurati ma\xc4\x91arski jezik u crkve gdje se vjera ispovijedala na hrvatskom, pre\xc5\xa1li na pravoslavlje, koje je imalo autonomiju. U Nepotribnoj medji je napisao "Ne znaju\xc4\x87 \xc5\xa1ta \xc4\x8dinu, privariti od oni, u koje su se najvi\xc5\xa1e uzdali, u svoje vodje, oti\xc5\xa1li su u zagrljaj pravoslavlja. No, taj zagrljaj nije bratovski, ve\xc4\x87 sebi\xc4\x8dan, koristoljubiv, i tako je jak, da se bojim da \xc4\x87e iz du\xc5\xa1a na\xc5\xa1i odbigli seljana izciditi i poslidnji hrvatski osi\xc4\x87aj, \xc5\xa1to pokaziva i to, da oni, na nagovaranje svoji novi sve\xc4\x87enika, po\xc4\x8dinju sebe Srbljima zvati.". > Njegov rad na nacionalnoj svijesti Hrvata i upozoravanje na opasne namjere srpskopravoslavnog sve\xc4\x87enstva, koje je demonstrativni prelazak santovskih Hrvata na pravoslavlje \xc5\xbeelilo zloupotrijebiti za posrbljivanje novih vjernika, navukao mu je bijes Srba, koji su mu prijetili smr\xc4\x87u, a o nepodno\xc5\xa1ljivim asimilatorskim radnjama ugarskih vlasti i nepovjerenju u ulasku u dr\xc5\xbeavnu zajednicu sa Srbijom je rekao u djelu Sve\xc4\x87enik Grgo:_NEWLINE__NEWLINE_"Srca na\xc5\xa1a kucala su istom vru\xc4\x87om \xc5\xbeeljom: da na\xc5\xa1a Ba\xc4\x8dka pripadne Hrvatskoj, jer ako se sa Srbljama izmi\xc5\xa1amo, jao na\xc5\xa1emu jeziku i katoli\xc4\x8dkoj viri. Imao sam zgode dobro jih upoznat pa znam, da se oni ne\xc4\x87e umirit sve dotle, dok nas ne progutaju, ko \xc5\xa1to \xc4\x8dinji guja sa svojim \xc5\xbertvama"._NEWLINE_Uz svoj grad Baju je bio vezan svojim kulturnim i profesionalnim radom, u kojem je djelovao raspada Austro-Ugarske do 1945. godine. Osnivao je amaterske kazali\xc5\xa1ne dru\xc5\xbeine u Baji i okolnim bunjeva\xc4\x8dkim, \xc5\xa1oka\xc4\x8dkim i rackim selima, za koje je i postavljao predstave, u kojima se prikazivalo djela autora koji su bili Ma\xc4\x91ari, ali i ma\xc4\x91arskih Hrvata iz bajske okolice, Antuna Karagi\xc4\x87a i Ivana Petre\xc5\xa1a. Dru\xc5\xbeine su izvodile predstave po ju\xc5\xbenom dijelu ma\xc4\x91arskog dijela Ba\xc4\x8dke._NEWLINE_Poslije Drugog svjetskog rata, na\xc5\xa1ao se u nemilosti ma\xc4\x91arskih komunisti\xc4\x8dkih vlastiju, izrazito neprijateljski nastrojenih protiv Jugoslavije (zbog Rezolucije Informbiroa) i revan\xc5\xa1isti\xc4\x8dki nastrojenih (zbog asimilatorske politike koju su provodile dr\xc5\xbeave isto\xc4\x8dnog bloka i neprijateljstava koja su svoje korijene vukla iz prija\xc5\xa1njih ratova), koje su mu oduzele radno mjesto i gra\xc4\x91anska prava (oduzimanje sve imovine) i poslale ga 1948. na do\xc5\xbeivotnu robiju, gdje je bio dugotrajno zlostavljan. Trajno o\xc5\xa1te\xc4\x87enog zdravlja je pu\xc5\xa1ten 1954., no nije rehabilitiran te je te\xc5\xa1ko razboljen u potpunoj neima\xc5\xa1tini umro 1961. godine._NEWLINE_\xc5\xbdivko Mandi\xc4\x87 je primijetio da je "Jeli\xc4\x87 prvi intelektualac koji u ma\xc4\x91arskom dijelu Ba\xc4\x8dke ne rabi samo subetni\xc4\x8dka imena pojedinih hrvatskih skupina nego hrvatsko nacionalno ime, pa i svoj jezik nazivlje hrvatskim.", posebice izra\xc5\xbeeno u pjesmama Sloboda svi\xc4\x87e, u kojoj kli\xc4\x8de hrvatskoj trobojnici, Do groba Hrvati, Sunce u no\xc4\x87i, u kojoj kli\xc4\x8de matici domovini Hrvatskoj te najeksplicitniji je Svi na Prelo, u kojoj pjeva:_NEWLINE_"\xc5\xa0okci, Raci i Bunjevci, sa nebesa glas se \xc4\x8duje, hrvatskog ste roda sinci, to vam Gospa poru\xc4\x8duje."_NEWLINE_U njegovim se knji\xc5\xbeevnim djelima pored navedenih domoljubnih osje\xc4\x87aja (to poletno ozra\xc4\x8dje nacionalnog romantizma je bilo op\xc4\x87a pojava kod Hrvata u ugarskom dijelu Monarhije u 20. stolje\xc4\x87u), provla\xc4\x8de i kr\xc5\xa1\xc4\x87anski motivi i obi\xc4\x8daji bunjeva\xc4\x8dkih, \xc5\xa1oka\xc4\x8dkih i rackih Hrvata._NEWLINE_Osim \xc5\xa1to je bio knji\xc5\xbeevnik (pisao je pjesme), veliki trag je ostavio kao zapisiva\xc4\x8d hrvatske narodne ba\xc5\xa1tine, posebice \xc5\xa1oka\xc4\x8dkih Hrvata iz santovskog kraja odakle je potjecao._NEWLINE_Njegov rad nije u potpunosti spa\xc5\xa1en od zaborava i uni\xc5\xa1tenja. Ma\xc4\x91arske komunisti\xc4\x8dke vlasti su nastojale uni\xc5\xa1titi sva njegova djela, \xc4\x8dak i ona koja su bila u rukopisnom obliku, tako da su sa\xc4\x8duvana samo djela koja su Jeli\xc4\x87evi bli\xc5\xbenji uspjeli skloniti na sigurno._NEWLINE_Njegov rad je izu\xc4\x8davala hrvatska akademica Sanja Vuli\xc4\x87 Vrankovi\xc4\x87.'