b'\n_START_ARTICLE_\nKrndija (Punitovci)\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nSelo je osnovano 1883. Nijemci dolaze na poziv biskupa \xc4\x91akova\xc4\x8dkog Josipa Jurja Strossmayera ve\xc4\x87inom iz Ba\xc4\x8dke. Novi doseljenici donose sa sobom nova zanatske vje\xc5\xa1tine, a posebno su se iskazali pri isu\xc5\xa1ivanju mo\xc4\x8dvarnoga zemlji\xc5\xa1ta oko rijeke Vuke i pretvaranju u plodne oranice. Po\xc4\x8dinju graditi ku\xc4\x87e sa velikim prozorima i vratima zbog prolaska svjetlosti, te sa dvori\xc5\xa1nim kapijama i \xc5\xa1irokim \xc5\xa1orovima uz drvorede naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x87e duda, lipe ili bagrema. Ove stilove gradnje doma\xc4\x87e stanovni\xc5\xa1tvo brzo preuzima. Tako\xc4\x91er donose nove biljke, nova jela i prva industrijska postrojenja tipa mlinovi, ciglane, kudeljare, pivovare i dr. Selo brzo napreduje i broj stanovnika sredinom 30-tih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a iznosi oko 1500, a koji \xc5\xbeive u 15 ulica. Me\xc4\x91uvremenu mje\xc5\xa1tani grade crkvu, \xc5\xa1kolu, veliku salu, upravnu zgradu, a me\xc4\x91u prvima u ovom dijelu Slavonije imaju i kino dvoranu. Do Drugoga svjetskoga rata Krndija je bila jedno od najve\xc4\x87ih naselja na podru\xc4\x8dju Hrvatske naseljena Nijemcima. Te\xc5\xa1ka vremena za selo dolaze krajem Drugog svjetskoga rata kada su nove vlasti pripisale kolektivnu krivnju svim pripadnicima njema\xc4\x8dke nacionalnosti bez obzira na starost i spol, te je svima oduzeta imovina i sva gra\xc4\x91anska prava, te su svi deportirani u logore. Na podru\xc4\x8dju sela formiran je jugokomunisti\xc4\x8dki Logor Krndija, gdje mnogi mje\xc5\xa1tani umiru zbog nehumanih uvjeta, nedostatka hrane, raznih bolesti uzrokovanih pomanjkanjem higijene, te\xc5\xa1kog fizi\xc4\x8dkog rada, hladno\xc4\x87e i dr., te u nekoliko slu\xc4\x8dajeva ubijanja. Logora\xc5\xa1e su pokapali na mjesnom groblju, mnogi i bez nadgrobnih oznaka ili natpisa. Po logora\xc5\xa1e dolaze seljaci iz okolnih sela i koriste ih kao radnu snagu za razne poljoprivredne poslove, odnosno iznajmljuju ih za rad i to pla\xc4\x87aju logorskoj upravi. Mnogi seljaci, prema iskazima i sje\xc4\x87anjima logora\xc5\xa1a, iskazali su razumijevanje i dali im pomo\xc4\x87 u hrani i odje\xc4\x87i. Nakon ukidanja logora u ljeto 1946. pre\xc5\xbeivjeli logora\xc5\xa1i koji nisu oslobo\xc4\x91eni bivaju preba\xc4\x8deni u druge logore. Oni koji su oslobo\xc4\x91eni ostaju raditi na okolnim poljoprivrednim dobrima ili odlaze u Austriju ili Njema\xc4\x8dku, a selo koloniziraju novi stanovnici srpske nacionalnosti.\n_START_SECTION_\nCrkva\n_START_PARAGRAPH_\n1937. zavr\xc5\xa1ena je izgradnja crkve koja je posve\xc4\x87ena Uzvi\xc5\xa1enju Svetog Kri\xc5\xbea. Crkva i zvonik su krajem Drugog svjetskog rata te\xc5\xa1ko o\xc5\xa1te\xc4\x87eni, te je crkva kasnije slu\xc5\xbeila obli\xc5\xbenjem poljoprivrednom kombinatu kao skladi\xc5\xa1te za \xc5\xbeitarice i umjetno gnojivo. Na poticaj protjeranih nekada\xc5\xa1njih stanovnika njema\xc4\x8dke nacionalnosti i nekoliko donatora na \xc4\x8delu sa Georgom Pek iz obli\xc5\xbenjih Potnjana, crkva je obnovljena 2003. Prvu Sv. misu u obnovljenoj crkvi vodio je mnsg Marin Sraki\xc4\x87 nadbiskup \xc4\x91akova\xc4\x8dko-osje\xc4\x8dki. Zbog malog broja stanovnika misna slavlja u dana\xc5\xa1nje vrijeme obavljaju se svega nekoliko puta godi\xc5\xa1nje. Crkva pripada danas katoli\xc4\x8dkoj \xc5\xbeupi sv. Ladislava kralja u Punitovcima, te \xc4\x8depinskom dekanatu \xc4\x90akova\xc4\x8dko-osje\xc4\x8dke nadbiskupije. Crkveni god ili kirvaj slavi se 14. rujna.\n_START_SECTION_\nSpomen obilje\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nU logora\xc5\xa1kom dijelu mjesnog groblja podignuto je spomen obilje\xc5\xbeje stradalim \xc5\xbertvama logora Krndija 1945. - 1946., koje je otkriveno 7. listopada 1999.\n_START_SECTION_\nZanimljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nO vremenu provedenom u logoru nastalo je nekoliko pjesama ve\xc4\x87inom tu\xc5\xbebalica na hrvatskom i njema\xc4\x8dkom jeziku koje su ve\xc4\x87inom logora\xc5\xa1ice pjevale nave\xc4\x8der i tokom no\xc4\x87i. Najpoznatija je "Krndija je \xc5\xbeicom opletena" koju je zabilje\xc5\xbeio etnokoreolog Josip Vinke\xc5\xa1evi\xc4\x87 iz \xc4\x90akova, te sli\xc4\x8dnu pjesmu bez naslova po sje\xc4\x87anju biv\xc5\xa1eg logora\xc5\xa1a, koji je kao dijete bio u logoru, Tomislava Wittenberga iz Po\xc5\xbeege .Obje verzije pjesama su obradili, uglazbili i izvode lokalni tambura\xc5\xa1ki sastavi.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nNK Proleter Krndija -djelovao sedamdesetih i osamdesetih godina pro\xc5\xa1log stolje\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nOstalo\n_START_PARAGRAPH_\nU selu 1986. snimljen je film "Obe\xc4\x87ana zemlja" u re\xc5\xbeiji Veljka Bulaji\xc4\x87a, sa temom dolaska poslijeratnih kolonista i kolektivizacije.'