b'\n_START_ARTICLE_\nPrva rije\xc4\x8dka hrvatska gimnazija\n_START_PARAGRAPH_\nPrva rije\xc4\x8dka hrvatska gimnazija nastala je 23. studenog 1627. godine u Rijeci na Grivici kraj katedrale sv. Vida, kada isusovci zapo\xc4\x8dinju s gimnazijskim obrazovanjem koje traje neprekidno do dana\xc5\xa1njeg dana. Sve\xc4\x8danu misu prigodom otvorenja vodio je senjsko \xe2\x80\x93 modru\xc5\xa1ki biskup Ivan Agati\xc4\x87 koji je tom prigodom odr\xc5\xbeao govor na hrvatskome jeziku.\n_START_SECTION_\nPovijest\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijsko obrazovanje trajalo je \xc5\xa1est godina, a nastava se, kao i u ostatku Europe izvodila na latinskome jeziku, a za ve\xc4\x87inu koja nije znala latinski postojao je pripravni te\xc4\x8daj (curcus praeparatoricus). U prosjeku je za vrijeme rada isusova\xc4\x8dke gimnazije u svim razredima bilo 150 do 200 \xc4\x91aka. \xc4\x90aci svakog razreda imali su svoje nazive, po\xc4\x8dev\xc5\xa1i od najni\xc5\xbeega: parvisti, principisti, gramatici, sintaksisti, poete, retori. Isusovci su u\xc4\x8denike poticali na izvan\xc5\xa1kolski rad. Bila su organizirana natjecanja u znanju, javne rasprave ili dispute, a posebno su \xc4\x91aci sudjelovali u raznim gradskim manifestacijama i priredbama u povodu pojedinih blagdana. Iako je red isusovaca ukinut 1773., gimnazija nastavlja s radom.\n_START_SECTION_\nNastava na hrvatskome jeziku\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kolske godine 1848./49. se uz veliko zalaganje Frana Kurelca nastava po\xc4\x8dinje izvoditi na hrvatskom jeziku jeziku koji s prekidom, u razdblju od 1941. - 1943., ostaje u uporabi do danas. \xc5\xa0kolske godine 1853./54. gimnazija prerasta u punu osmogodi\xc5\xa1nju \xc5\xa1kolu te pod neposrednom upravom hrvatskih vlasti postaje nacionalno i kulturno \xc5\xbeari\xc5\xa1te kao i najva\xc5\xbeniji dru\xc5\xa1tveni \xc4\x8dimbenik odgoja rije\xc4\x8dkih Hrvata._NEWLINE_Godine 1868. Hrvatsko-ugarskom nagodbom Rijeka je pripala Ugarskoj. U gimnaziji u uporabi ostaje hrvatski jezik, pa uslijed sveop\xc4\x87e ma\xc4\x91arizacije po\xc4\x8dinju pripreme za njegovo ukidanje. Pripreme su po\xc4\x8dele ve\xc4\x87 1881., kada je gimnazija preseljena u pala\xc4\x8du Adamich \xe2\x80\x93 Giacovcich na rije\xc4\x8dkoj Fiumari. Iako su ma\xc4\x91arske vlasti odlu\xc4\x8dile ukinuti \xc5\xa1kolu, to je sprije\xc4\x8dio novi predstojnik Vlade za bogo\xc5\xa1tovlje i nastavu Kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije, Izidor Kr\xc5\xa1njavi koji je prona\xc5\xa1ao novi smje\xc5\xa1taj \xc5\xa1koli_NEWLINE_Od 1896. godine Rijeka vi\xc5\xa1e nema gimnazije na hrvatskom jeziku. Gimnazija na Su\xc5\xa1aku stjecajem politi\xc4\x8dkih prilika privremeno postaje nastavlja\xc4\x8d bogate i slavne tradicije Prve rije\xc4\x8dke gimnazije.\n_START_SECTION_\nPoslije Drugog svjetskog rata\n_START_PARAGRAPH_\nNakon zavr\xc5\xa1etka Drugog svjetskog rata Su\xc5\xa1ak i Rijeka postaju jedan grad pa se u Rijeku ponovno uvodi hrvatska gimnazija (danas Prva rije\xc4\x8dka hrvatska gimnazija). Ona u Rijeci nastavlja svojim radom i po\xc4\x8dinje djelovati u ulici Frana Kurelca, u impozantnoj zgradi poznatog ma\xc4\x91arskog arhitekta G\xc3\xb6yz\xc3\xb6 Cziglera u kojoj i danas radi. Gimnazija 1945. godine nosi naziv Hrvatska realna gimnazija, \xc5\xa1kolske godine 1946./47. mijenja ime u Realna gimnazija u Rijeci, potom Gimnazija Rijeka, a od \xc5\xa1kolske godine 1949./50. postaje Prva gimnazija Rijeka.\n_START_SECTION_\nNakon osamostaljenja Hrvatske\n_START_PARAGRAPH_\nNakon osamostaljenja Hrvatske, \xc5\xa1kolske godine 1992./93. gimnazija kao nastavlja\xc4\x8d dugostoljetne tradicije odgoja i obrazovanja, a zatim ishodi\xc5\xa1ta hrvatske materinske rije\xc4\x8di, rije\xc4\x8dkog srednjo\xc5\xa1kolskog obrazovanja i sveu\xc4\x8dili\xc5\xa1ta u Rijeci, dobiva svoje staro obilje\xc5\xbeje humanisti\xc4\x8dke gimnazije, a time i ime koje joj u cijelosti pripada - Prva rije\xc4\x8dka hrvatska gimnazija.\n_START_SECTION_\nZnamenite osobe\n_START_PARAGRAPH_\nKroz rije\xc4\x8dku je gimnaziju pro\xc5\xa1ao velik broj znamenitih osoba kao u\xc4\x8denika i nastavnika; Marijan Deren\xc4\x8din, Ivan De\xc5\xbeman, Matko Laginja, Eugen Kvaternik, Andrija Mohorovi\xc4\x8di\xc4\x87, Antun i Ivan Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87, Ivan Zajc, Ga\xc5\xa1par Kombol, Rudolf Strohal, Ivan Mil\xc4\x8deti\xc4\x87, Kolinda Grabar Kitarovi\xc4\x87...'