b'\n_START_ARTICLE_\nGospodarstvo Malte\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija gospodarstva\n_START_PARAGRAPH_\nMalta je nakon osamostaljenja od Velike Britanije (21. rujna 1964.) morala restrukturirati gospodarstvo i osloboditi se britanske ovisnosti. Zahvaljuju\xc4\x87i povoljnom prometnom polo\xc5\xbeaju i promi\xc5\xa1ljenoj poreznoj politici, zemlja je uspjela privu\xc4\x87i strane ulaga\xc4\x8de i sna\xc5\xbeno razviti tercijarne djelatnosti, promet i turizam. Malta je sna\xc5\xbeno uklju\xc4\x8dena u me\xc4\x91unarodne financijske tokove te ima razvijenu vanjsku trgovinu._NEWLINE_1987. godine pokrenuta je \xc5\xa1iroka ekonomska liberalizacija i rekonstrukcija gospodarstva \xc5\xa1to je rezultiralo ulaskom u punopravno \xc4\x8dlanstvo Europske Unije. Izravna strana ulaganja najve\xc4\x87im su dijelom iz Velike Britanije te su do 2004. iznosila oko 60% ukupnih ulaganja.\n_START_SECTION_\nTurizam\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x87i udjel u stvaranju BDP-a ima uslu\xc5\xbeni sektor sa 73,3% dok polovica tog iznosa otpada na turizam \xc4\x8dine\xc4\x87i ga tako glavnom malte\xc5\xa1kom granom gospodarstva. Godi\xc5\xa1nje zemlju posjeti vi\xc5\xa1e od 1,3 milijuna stranih turista, najvi\xc5\xa1e iz UK i Njema\xc4\x8dke. Povezano s nauti\xc4\x8dkim turizmom, razvilo se servisiranje i opremanje plovila._NEWLINE_Turisti\xc4\x8dka infrastruktura se zna\xc4\x8dajno pove\xc4\x87ala zadnjih nekoliko godina, iako je usput do\xc5\xa1lo i do preintenzivnog razvoja koji je doveo do uni\xc5\xa1tenja tradicionalnog stambenog smje\xc5\xa1taja. Danas je Malta sve zna\xc4\x8dajnije turisti\xc4\x8dki emitivno tr\xc5\xbei\xc5\xa1te._NEWLINE_U proizvodnji suvenira va\xc5\xbeni su i tradicionalni obrti a to su izrada \xc4\x8dipke, filigranstvo, lon\xc4\x8darstvo i drugo.\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrija je slabo razvijena. Postoji tekstilna i prehrambena industrija te izvozno orijentirana proizvodnja elektronike, farmaceutskih proizvoda, cigareta i igra\xc4\x8daka, ve\xc4\x87inom u sklopu multinacionalnih kompanija.\n_START_SECTION_\nPomorski promet\n_START_PARAGRAPH_\nU pomorskom prometu, Malta je postala klju\xc4\x8dni distributivni centar u Sredozemlju za kontejnere. Uz luku Marsaxlokk razvila se velika bescarinska trgova\xc4\x8dka zona.\n_START_SECTION_\nUsluge\n_START_PARAGRAPH_\nZemlja danas nudi velik broj usluga kao \xc5\xa1to su zra\xc4\x8dni transport te pru\xc5\xbeanje bankarskih i IT usluga. Tako\xc4\x91er, zbog atraktivnosti samog otoka, na Malti su se snimili mnogi ameri\xc4\x8dki visokobud\xc5\xbeetni filmovi poput Gladijatora, grofa Monte Crista, Troje, M\xc3\xbcnchena kao i brojne komercijalne i televizijske serije._NEWLINE_Prema studiji francuske banke Natixis, Malta bilje\xc5\xbei niz zabrinjavaju\xc4\x87ih sli\xc4\x8dnosti s Ciprom. U studiji se navodi: "Radi se malenoj i veoma otvorenoj ekonomiji, a malte\xc5\xa1ko oto\xc4\x8dje se postupno specijaliziralo za usluge financijskog posredovanja da bi postalo jedno od glavnih offshore lokacija eurozone". Bankarski sustav Malte drugi je najve\xc4\x87i u Europi (iza Luksemburga) a iznosi oko osam put vi\xc5\xa1e od nacionalnog BDP-a. Upravo veli\xc4\x8dina tog sustava i njegova neproporcionalnost u odnosu na doma\xc4\x87i BDP izvor su sumnji bi li eventualni plan spa\xc5\xa1avanja me\xc4\x91unarodne zajednice bio dovoljan da ga u cijelosti obuhvati.\n_START_SECTION_\nPoljoprivreda\n_START_PARAGRAPH_\nPoljoprivreda ima zanemarivo zna\xc4\x8denje zbog nedostatka tla i vode. Na malim terasastim parcelama uzgaja se ne\xc5\xa1to povr\xc4\x87a i vo\xc4\x87a (agrumi, gro\xc5\xbe\xc4\x91e, raj\xc4\x8dica, zelena paprika, krumpir, cvjeta\xc4\x8da, p\xc5\xa1enica i je\xc4\x8dam), ve\xc4\x87inom za vlastite potrebe i kao dopunska djelatnost. U posljednjih nekoliko godina pove\xc4\x87ava se proizvodnja vina i maslinova ulja._NEWLINE_Za potrebe tr\xc5\xbei\xc5\xa1ta uzgajaju se cvije\xc4\x87e, sadnice i sl. Od sto\xc4\x8darstva, prevladava ov\xc4\x8darstvo, kozarstvo i svinjogojstvo dok ribarstvo ima malo zna\xc4\x8denje, uglavnom tijekom turisti\xc4\x8dke sezone.\n_START_SECTION_\nEnergetika\n_START_PARAGRAPH_\nUnato\xc4\x8d velikom potencijalu solarne i energije vjetra, Malta gotovo svu svoju elektri\xc4\x8dnu energiju dobiva koriste\xc4\x87i naftu uvoze\xc4\x87i je u potpunosti (bez doma\xc4\x87ih zaliha). Tako su pitanja same energije i cijene njene proizvodnje bila klju\xc4\x8dna tema na izborima 2013. godine.\n_START_SECTION_\nVanjska trgovina\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni malte\xc5\xa1ki izvozni partneri su zemlje EU (Njema\xc4\x8dka i Francuska) te susjedna Libija koje imaju udio od 1/5 ukupnog izvoza. S druge strane, talijanski susjed predstavlja najve\xc4\x87eg malte\xc5\xa1kog uvoznika s gotovo 25% uvoza. Malta oskudijeva pitkom vodom koju dobiva desalinizacijom i iz uvoza. Tako\xc4\x91er, uvozom se podmiruje cjelokupna potreba za energentima te oko 80% prehrambenih potreba._NEWLINE_Vanjska trgovina je jaka ali bilancu remeti visoki uvoz. Uspore\xc4\x91uju\xc4\x87i ukupni uvoz i izvoz, zemlja je 2013. ostvarila ekonomski deficit u iznosu od 2,331 milijardi dolara.'